bet · GR01BOU3 · 2003-11-20 00:00:00 — Det kan vara fråga om att andrahandshyresgästen under långtid bebott lägenheten och praktiskt taget framstår som den egentligahyresgästen. Vi anser att det finns skäl att närmare överväga hur enreglering med den inriktning vi förordar kan utformas och hur de närmareförutsättningarna för en rätt till ett förstahandsavtal bör vara utformade.Därvid bör särskilt beaktas att systemet inte bör ge ett utrymme förmissbruk i form av planerade överlåtelser av hyresrätter.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo231 (v) yrkande 2.10. Andrahandsuthyrning - överhyra, punkt 8 (v, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo231 yrkandena3 och 4.StällningstagandeEn hyresgäst som inte själv kan använda sin hyreslägenhet har enligthyreslagen rätt att under vissa förutsättningar hyra ut den i andra handom fastighetsägaren inte går med på uthyrningen. Det är inte ovanligt medhög omsättning bland andrahandshyresgästerna och att en lägenhet hyrs uti både tredje och fjärde hand. Andrahandsuthyrningen ger skadeverkningarför hyresmarknaden genom att lägenheter inte friställs. Fastighetsägarenskontrollmöjligheter över vilka som vistas i fastigheten minskar ochslitaget på lägenheterna ökar.Ändå är andrahandsuthyrning i vissa fall mycket angelägen, rent av ennödvändighet för svaga grupper på bostadsmarknaden.Den som hyr i andra hand har en svag rättsställning och saknar enligthuvudregeln besittningsskydd, vilket innebär att hyresgästen med kortvarsel kan förlora sin bostad. En andrahandshyresgäst kan efter två årerhålla ett besittningsskydd i förhållande till förstahandshyresgästen,dock aldrig till fastighetsägaren.Enligt lag skall hyresnämnden anse en hyra oskälig om den är påtagligthögre än vad hyran är i en jämförbar lägenhet hos ett kommunalt bostadsföretag.Bruksvärdesregeln gäller också för den som hyr i andra hand (i förhållandetill den som har förstahandskontraktet). brukar godkänna ettpåslag på om lägenheten hyrs ut möblerad. Det är dock ovanligtatt andrahandshyresgästen vänder sig till få sinhyra sänkt för framtiden och redan erlagd hyra återbetald. Detta berortroligtvis på att besittningsskydd saknas.För att förbättra förhållandena på andrahandsmarknaden bör hyresvärdarnasoch hyresnämndernas kontroll öka genom att värdens medgivande respektivenämndens tillstånd skall förenas med villkor om vilken högsta hyra somfår tas ut. Ett för högt hyresuttag skall kunna leda till attförstahandshyresgästens hyresrätt förverkas, vilket skulle ha en starktavskräckandeeffekt när det gäller förstahandshyresgästens vilja att ta ut överhyror.I dessa förverkandefall bör andrahandshyresgästen ha rätt att få övertahyresrätten.En ökad kontroll skulle leda till färre andrahandsuthyrningar eftersomdessa inte skulle ge lika stora vinster som . Också med siktetinställt på att fler lägenheter skall komma ut på den reguljära(förstahands)marknaden behöver kontrollen över vilka hyror som tas ut vidandrahandsuthyrning öka.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo231 (v) yrkandena3 och 4.11. Andrahandsuthyrning - blockuthyrning, punkt 9 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo231 yrkande 7.StällningstagandeDen definition av upplåtare vid blockuthyrning som används innebär attblockuthyrning förekommer då tre eller flera lägenheter hyrs av en upplåtarevid ett och samma tillfälle. Det vill säga att den som har flera avtal omatt hyra lägenheter, där endast två lägenheter ingår i varje avtal, kanbedriva andrahandsuthyrning utan att omfattas av reglerna som gäller förblockuthyrning. Det betyder att andrahandshyresgästerna inte får ettnormalt besittningsskydd i dessa fall. Vi anser att begreppet blockuthyrarebör ges en tydligare innebörd, så att lagstiftningen omfattar alla somhyr ut tre eller fler lägenheter i andra hand.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo231 (v) yrkande 7.12. Andrahandsuthyrning - besittningsskydd, punkt 10 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo252 yrkande 8.StällningstagandeSamtidigt med att hemlösheten har ökat har också den sekundära bostadsmarknadenblivit större. En del av denna består av hyresgäster med s.k. sociala/kommunalakontrakt. För den sekundära marknaden gäller att de boende har en svagareställning än de hyresgäster som har kontrakt direkt med fastighetsägaren.Det ställs ibland krav på hyresgäster med sociala/kommunala kontrakt sominte skulle kunna ställas vid uthyrning till vanliga hyresgäster. Kravenkan variera från urinprovstagning till att hyresvärden (kommunen) skallha möjligheter att göra inspektioner som den själv bestämmer.Hyres- och uppsägningstiderna är korta, vilket innebär att hyresvärdensnabbt kan avsluta hyresförhållandet. Hyresgästen har i praktiken intenågon möjlighet att få skäligheten av sina hyresvillkor prövade eftersomhan riskerar att bli uppsagd. Han har avhyresförhållandet heller ingen möjlighet att få hyresvärdens skäl för enuppsägning prövade eftersom han enligt lagen då saknar besittningsskydd.Detär naturligtvis nödvändigt att samhället underlättar för olika utsattagrupper att komma in i ett boende och att då vissa villkor för etthyreskontrakt utgör en del av vård och tillsyn. Vi vänder oss självfalletinte mot detta. Men det får inte leda till rättslöshet för den hyresgästsom är föremål för samhällets bistånd. Det är inte ovanligt att man borkvar med ett socialt kontrakt i mer än två år.Reglerna om besittningsskyddet, eller snarare reglerna om när sådant skyddsaknas, måste ändras så att de redan från början utsatta kategorierna avhyresgäster erhåller en god trygghet i sin bostad. Syftet måste vara attde skall ha rimliga möjligheter att komma in på den reguljära bostadsmarknaden.En tänkbar ordning är att lagen gör det möjligt att omforma ettandrahandskontrakt till ett förstahandskontrakt. Det framstår som utomordentligtviktigt att det närmare övervägs vilka lagändringar som behövs för attuppnå dessa mål. Enligt vår mening bör regeringen på lämpligt sätt setill att en sådan översyn genomförs.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo252 (v) yrkande 8.13. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarande, punkt 11 -motiveringen (m, fp)av de (), (), (), () och ().StällningstagandeVi anser inte att det är meningsfullt att införa ett system med ettobligatoriskt samrådsförfarande inför en vräkning. Vi anser att det börligga på den enskilde hyresgästen att själv ta kontakt med socialtjänsten.Vårt ställningstagande sker mot bakgrund av att den hyresrättsligaregleringen förutsätter en ganska betydande försumlighet frånhyresgästens sida för att en hyresrätt skall kunna förverkas (42-44 §§hyreslagen). I systemet är dessutom inbyggt en del regler som ger hyresgästenmöjligheter att vidta rättelse eller på annat sätt fullgöra sina skyldigheteroch därmed undvika att förlora lägenheten. Ytterligare omgångar medkontakter mellan hyresvärd, socialtjänst och hyresgäst skulle lägga sten påbörda för både hyresvärden och i deras verksamheter. Vitror att mycket få vräkningar därigenom skulle undvikas och att nettoeffektendärmed för hyresvärdens och del skulle bli negativ i formav ökade kostnader som hyresgästerna som grupp respektive skattebetalarnaskulle få stå för.Med hänvisning till vad vi framför bör avslå motion 2003/04:Bo261(kd) yrkande 5.14. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarande, punkt 11 (kd,c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo261 yrkande 5.StällningstagandeDe bestämmelser i 42-44 §§ hyreslagen som anger förutsättningarna förvräkning är mycket restriktiva för den enskilde hyresgästen. Hyresgästensmöjligheter blir i många fall ytterst beroende av kommunens förhållandetill fastighetsägaren. I flera kommuner finns det visserligen ett gottsamarbete där går in som stöd för den enskilde ochfastighetsägaren. Det finns dock ett behov av att utveckla ett samrådsförfarandeför vräkningssituationer.Enligt vår mening bör det i samtliga fall där frågan om vräkning bliraktuell ställas krav på att hyresvärden medverkar i ett samrådsförfarandesom syftar till att göra det möjligt för hyresgästen att behålla sin bostad.Det kan regleras i hyreslagen på det viset att hyresvärdens medverkan iett samråd görs till en förutsättning för att en vräkning skall få beslutas.I den meningen bör samrådsförfarandet vara obligatoriskt. I de fall enhyresgäst inte deltar i samrådet eller förklarar att han inte önskar attsamråd skall ske skall detta inte hindra att hyresgästen vräks.Samrådsförfarandet skulle kunna innebära att hyresvärden och hyresgästensamt en företrädare för kommunen, t.ex. socialförvaltningen, träffas föratt diskutera om och under vilka förutsättningar hyresavtalet skulle kunnaförlängas. Parterna i hyresförhållandet skulle i samband med detta kunnaträffa avtal om att hyresavtalet under en prövotid (t.ex. ) skallgälla för en kortare bestämd tid (t.ex. en månad) med rätt till en kortareförlängning (t.ex. en månad) vid utebliven uppsägning. Tanken är attavtalet efter en problemfri prövotid skall förlängas , vilketär det normala. Vidare skulle det med kommunen kunna träffas avtal angåendehyresbetalningen m.m. Samrådsförfarandet skulle även kunna innehålla andramoment. Beroende på grunden för uppsägningen kan vitt skilda lösningarvara att föredra.Vi är av den uppfattningen att ett samrådsförfarande tveklöst skulle ledatill färre vräkningar och anser att det nu skissade samrådsförfarandetförtjänar en närmare utredning. Det bör ankomma på regeringen att skyndsamtlåta utföra en sådan utredning och därefter återkomma till medde lagförslag m.m. som kan bli aktuella.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo261 (kd) yrkande5.15. Förutsättningarna för vräkning - betalningsförsummelse, punkt 12(v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo252 yrkande 5.StällningstagandeVi konstaterar att hyreslagens regler om betalningsdröjsmål medverkartill att antalet avhysningar ligger på en nivå som inte är rimlig.Hyresgästernas skydd behöver därför förbättras. Sedan en översyn av hyreslagensregler om betalningsdröjsmål genomfördes valde regeringenatt inte föreslå några förändringar av dessa. Vi anser däremot att reglernabör förändras. Vräkningar sker ofta för skulder som är små i relationtill kostnaderna för själva vräkningen. Sedda i förhållande till denmänskliga kostnad den vräkte ofta får betala i form av familjesplittringeller ett marginaliserat liv, kanske t.o.m. som uteliggare, framstårskuldbeloppen som obetydliga.I v-motionen föreslås en översyn av de bestämmelser som reglerar hyresgästensbesittningsskydd när hyresgästen gjort sig skyldig till betalningsdröjsmål.Bostaden utgör för flertalet människor den grundläggande tryggheten itillvaron. Det framstår därför som i det närmaste obegripligt att enhyresgäst kan förlora sin bostad med anledning av sådant dröjsmål frånhans sida. Vi vill på intet sätt förringa de syften som ligger bakomhyreslagens bestämmelser. Men dessa når inte ända fram till den rättvisasom bör gälla. En hyresgäst kan på ett oskäligt sätt mista sin bostad pågrund av en försummelse som i det stora hela framstår som rätt obetydligoch där hans fortsatta rätt till förhyrning är lätt försvarbar. En rimligutgångspunkt för besittningsskyddsbestämmelserna bör vara att en hyresgästinte skall förlora sin hyresrätt enbart på grund av försenade hyresbetalningar.En hyresgäst som betalat sin hyra för sent bör i stället erhålla enbetalningspåminnelse och därefter någon form av sanktionsavgift.Enligt vår mening bör genom en särskild utredare en översyn göras avhyreslagens bestämmelser med de utgångspunkter vi angivit.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo252 (v) yrkande 5.16. Besittningsskydd i en- och tvåfamiljshus, punkt 13 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo240.StällningstagandeVi anser att den särskilda bestämmelsen om besittningsskydd för hyresgästeri en- och tvåfamiljshus kan godtas när det är en privatperson som harhyrt ut huset eller en del av huset. Vi har särskilt noterat att det dåuthyrningen avser en typisk uthyrningslägenhet i ett tvåfamiljshus fordrasatt fastighetsägaren måste göra sannolikt att han skall använda den uthyrdadelen av huset. Däremot förefaller det mycket tveksamt att en hyresgästsom förhyrt ett hus (eller en lägenhet i ett tvåfamiljshus) av enprofessionell hyresvärd skulle få ett försämrat besittningsskydd genom atthuset säljs till en privatperson. En förstärkning av besittningsskyddeti denna situation synes egentligen inte innebära annat än att husetvisserligen inte skulle överlåtas till en privatperson till samma pris somdagens regler ger men är överlåtbart på marknaden där andra professionellahyresvärdar är verksamma, dvs. som ett hyressmåhus eller del av en gruppsådana. Det är egentligen inte märkvärdigare än när det är fråga omflerfamiljshus. Vi är i vart fall beredda att dra den slutsatsen att detfinns tillräckliga skäl för vidare överväganden om inte besittningsskyddetbör kunna stärkas. Det kan erinras att besittningsskyddet ibostadsrättslägenheterär olika för det fall att hyresrätten upplåtits före eller efter upplåtelsenav bostadsrätten. Endast i det fall att upplåtelsen av hyresrätten följtpå upplåtelsen av bostadsrätten har hyresgästen det svagare besittningsskyddsom stadgas i 46 § första stycket 6 a hyreslagen. Enligt vad vi menar harlagstiftaren här på ett riktigt sätt lagt vikt vid att en hyresgäst somen gång erhållit ett visst besittningsskydd inte skall få det försämratgenom omständigheter som har med ägarförhållandena att göra.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo240 (s).17. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna, punkt 15 (m, fp)avMarietta de (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo236 yrkande5, 2003/04:Bo257 yrkande 14, 2003/04:Bo258 yrkande 7 och 2003/04:Bo282 idenna del och bifaller delvis motionerna 2003/04:Bo263 yrkande 21 och2003/04:Bo297 yrkande 24.StällningstagandeUtgångspunkten för den bostadspolitik vi vill skall föras är att människorsjälva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skallstyras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar ochpolitiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall geförutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformer som kantillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. En viktigmålsättning är att boende i flerfamiljshus skall ges möjlighet att ägaoch förvalta de hus de bebor. Starka bostadssociala skäl talar särskiltför att ombildningar bör komma till stånd i ensidigt sammansatta förortsområdensom ofta utgjorde en del av det s.k. miljonprogrammet och domineras avallmännyttiga hyresrätter. kan en sådan förändring motverkasegregation och utanförskap.Socialdemokraterna, och har valt att försvåraalla hyresgästers möjligheter att ta över sina hus. I stället för anslutningfrån mer än hälften av hyresgästerna, krävs det numera två tredjedelsmajoritet för att en förening skall kunna göra intresseanmälan och föratt den skall få förvärva en fastighet för att bilda antingen bostadsrätteller kooperativ hyresrätt. Syftet med denna skärpning är att försvåraför människor som vill äga och förvalta sin bostad. Vi har konsekventhävdat att det utökade majoritetskravet är omotiverat och att det skallvara tillräckligt om mer än hälften av hyresgästerna är för ombildningen.Kraven på kvalificerad majoritet måste ersättas av krav på enkelmajoritet. Det är värt att notera att under förra riksmötettog ytterligare ett steg i motsatt riktning genom sitt krav på enhällighetbland hyresgästerna för att dessa gemensamt skall kunna förvärva denfastighet de bebor.Från har införts ett krav på att bostadshyresgäster skallvara folkbokförda på fastigheten för att få räknas med i den kvalificerademajoritet som krävs för ett beslut om ombildning till bostadsrätt. Regeringenhar motiverat denna lagändring med att de boendes intressen skall tillvaratas.Såsom påpekats under remissbehandlingen finns det i många fall legitimaskäl för exempelvis dubbel bosättning. En hyresgäst kan av olika skäläven tvingas bo och folkbokföra sig på annan ort. Det kan bl.a. gällatingstjänstgöring, studier utomlands, vikariat eller en långvarig vistelsepå ett sjukhem. Därför är kravet på folkbokföring för att få delta i ettbeslut om ombildning en alltför långtgående inskränkning i de boendesrätt att vara med och besluta. Det innebär att även sådana hyresgästersom enligt hyreslagens regler har ett fullständigt besittningsskydd intehar möjlighet att på föreningsstämman lägga en verksam röst för ombildning.Det bör erinras om att besittningsskydd endast föreligger i de fall mankan bedöma att lägenheten utgör hyresgästens egentliga hem, låt vara atthyresgästen tillfälligt bor på annan ort, eller utgör ett nödvändigtbostadskomplement.Det är lätt att göra en koppling mellan folkbokföringskravet och den rigidapolitik regeringen driver med syfte att försvåra ombildningar.Kravet på folkbokföring kommer i en del fall att totalt omöjliggöraombildning. Det gäller främst i hus med få lägenheter där så pass mångahyresgäster inte är folkbokförda på fastigheten att det inte går att uppnåden kvalificerade majoritet lagen föreskriver. Även om samtligahyresgäster i huset är för en ombildning blir den alltså i vissa fallomöjlig att genomföra. Det är oacceptabelt ur de boendes perspektiv.Konsekvenser, som de ovan beskrivna, är enligt vår mening inte acceptabla.Redan i dag är reglerna för ombildning alltför långtgående. Vi finnerdet naturligt att den som vill skall ges möjlighet att äga sin bostad.Intill dess att ägarlägenheter har blivit verklighet är bostadsrätten ipraktiken den enda upplåtelseform som möjliggör bostadsägande - om änindirekt - i flerbostadshus.Det är därför viktigt att möjliggöra ombildning till bostadsrätt för demsom vill ta ett ökat ansvar för sitt boende. Det gäller inte minst iförorter där det är angeläget att öka inslaget av bostadsrätter för att påsikt minska segregationen. Genom blandning av olika upplåtelseformer ökarde boendes valfrihet som segregationstendenser till följd avbristande mångfald i upplåtelseformer motverkas. Socialdemokraterna har,med stöd av och , höjt kraven för enbostadsrättsförenings förvärv av fastighet för ombildning till bostadsrätt ochför att göra en intresseanmälan för sådant förvärv till att gälla minsttvå tredjedelar av hyresgästerna och därutöver ställt krav på folkbokföring.Kravet på folkbokföring bör slopas därför att det motverkar möjligheternatill ombildning. Det torde dessutom sakna den effektivitet som bör krävasnär det gäller en lags måluppfyllelse. Regeringen har inte ens varit säkerpå att lämnandet av oriktiga uppgifter i ett folkbokföringsärende ärstraffbart. Vi tror inte att de individer som medverkar vid oriktigaombildningar kommer att avhålla sig från medverkan på grund av regeringenssvaga uttalanden.Vi anser att regeringen med det snaraste bör återkomma med förslag tillde majoritetsregler vi förordar, dvs. enkel majoritet och utan krav påfolkbokföring.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo257 (m) yrkande14, 2003/04:Bo258 (m) yrkande 7, 2003/04:Bo282 (m) i denna del och2003/04:Bo236 (fp) yrkande 5 samt bifaller delvis motionerna 2003/04:Bo297(kd) yrkande 24 och 2003/04:Bo263 (c) yrkande 21.18. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna, punkt 15 (kd,c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo263 yrkande21 och 2003/04:Bo297 yrkande 24 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Bo236yrkande 5, 2003/04:Bo257 yrkande 14, 2003/04:Bo258 yrkande 7 och 2003/04:Bo282i denna del.StällningstagandeUtgångspunkten för den bostadspolitik vi vill skall föras är att människorsjälva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skallstyras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar ochpolitiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall geförutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformer som kantillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. En viktigmålsättning är att boende i flerfamiljshus skall ges möjlighet att ägaoch förvalta de hus de bebor. Starka bostadssociala skäl talar särskiltför att ombildningar bör komma till stånd i ensidigt sammansatta förortsområdensom ofta utgjorde en del av det s.k. miljonprogrammet och domineras avallmännyttiga hyresrätter. kan en sådan förändring motverkasegregation och utanförskap.Socialdemokraterna, och har valt att försvåraalla hyresgästers möjligheter att ta över sina hus. I stället för anslutningfrån mer än hälften av hyresgästerna, krävs det numera två tredjedelsmajoritet för att en förening skall kunna göra intresseanmälan och föratt den skall få förvärva en fastighet för att bilda antingen bostadsrätteller kooperativ hyresrätt. Syftet med denna skärpning är att försvåraför människor som vill äga och förvalta sin bostad. Vi har konsekventhävdat att det utökade majoritetskravet är omotiverat och att det skallvara tillräckligt om mer än hälften av hyresgästerna är för ombildningen.Kraven på kvalificerad majoritet måste ersättas av krav på enkelmajoritet.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo297 (kd) yrkande24 och 2003/04:Bo263 (c) yrkande 21 samt bifaller delvis motionerna,2003/04:Bo257 (m) yrkande 14, 2003/04:Bo258 (m) yrkande 7, 2003/04:Bo282(m) i denna del och 2003/04:Bo236 (fp) yrkande 5.19. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelse, punkt 16(m, kd)av (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo257 yrkande13 och 2003/04:Bo282 i denna del.StällningstagandeEnligt vår mening behövs flera åtgärder som underlättar ombildning avhyresrätter till bostadsrätter. Sådan ombildning är av särskild betydelsei områden med en ensidigt social sammansättning, vilka områden ofta ärdominerade av kommunalt ägda hyreshus.