bet · GQ01NU8 · 2003-04-16 00:00:00 — Av yttrandetframgår att näringsutskottet känner en oro för attkreditsituationen för mindre företag och entreprenörer ifärd med att starta företag har blivit mer ansträngd sedanår 1999, då lade fram sittbetänkande.För allmän information om kapitalförsörjningssituationenhänvisas till det ovan nämnda betänkandet om vissanäringspolitiska frågor; denna allmänna information kommerhär att kompletteras på vissa områden.Förordningen (1994:1100) om statlig finansiering genomregionala utvecklingsbolag, vilken styr Almislåneverksamhet, har reviderats och nya regler trädde ikraft . Dels har de nya reglernajämkats ihop med EU-perspektivet och EU:sstatsstödsbestämmelser, dels har reglerna anpassats efternya krav. Enligt de nu införda reglerna skall företagarlånpå högst kunna ges till den som startar ellerdriver mindre företag. För krediter kanAlmi Företagspartner finansiera hela kapitalbehovet utankrav på medfinansiering. Under högst kanföretagarlånet löpa utan ränta. Vid handläggningen avlånen skall särskild prioritet ges till kvinnor ochungdomar. Enligt uppgift planeras en uppföljning av lånenavseende år 2003.Näringsminister har besvaraten interpellation (ip. 2002/03:254) av ()gällande stimulans av nyföretagande. Näringsministern togi sitt svar bl.a. upp att det nya generella företagarlånetvar ett instrument för att bemästra svårigheterna medsmåföretags anskaffning av mindre krediter. Vidareframhöll statsrådet att särskild uppmärksamhet skulleägnas åt finansiering i tidiga skeden, s.k.såddfinansiering, och den rådgivning och stöd somföretagen behöver på detta stadium.Ett införande av ett lånegarantisystem kan göras inomramen för dagens regelverk. Tidpunkten för införandet ärännu inte fastställd, men enligt uppgift frånNäringsdepartementet innebär arbetsplaneringen att ettlånegarantisystem skall införas under hösten 2003.Ett system med kreditgarantiföreningar - liknande detsom finns i södra - är under uppbyggnad i vanliga är att en förening verkar över ett geografisktavgränsat område, men även branschmässig avgränsningförekommer i . Syftet med föreningarna är attförbättra förutsättningarna för näringsverksamhet iföreningens område. Föreningarna har ett öppet medlemskapför alla som är intresserade av en positivnäringslivsutveckling och kan tänkas bidra till detta.Föreningarna erbjuder sina företagsmedlemmar dels tillgångtill kapital, dels tillgång till stöd och rådgivning avandra medlemmar med erfarenhet av affärsutveckling. har ett eget kapital som står somsäkerhet för en del av medlemmarnas lån.För närvarande finns i sex lokalakreditgarantiföreningar under olika uppbyggnadsstadier,nämligen i , , ,/, och . Deföreningar som har kommit längst står bakom en centralparaplyorganisationen, förlokal utveckling, ekonomisk förening (SKGF). är enligt tillståndspliktig.Sommaren 2002 begärde SKGF tillstånd, och för närvarandepågår en dialog med , som begärt olikakompletterande uppgifter från föreningen.Från det särskilda bidrag på somregeringen har beräknat för främjande avkreditgarantiföreningsverksamhet har ännu bara 500 000 krutbetalats. Dessa medel har använts tillinformationsinsatser av olika slag, internutbildning m.m.för att främja tillkomsten av kreditgarantiföreningar iSverige.I mars 2003 ställde () en interpellationtill näringsminister omriskkapitalförsörjning för små företag genom lokalakreditgarantiföreningar (ip. 2002/03:246). Enligtinterpellanten har den långsamma hanteringen hosFinansinspektionen gjort att inga garantier kan ges av denybildade föreningarna. Vidare anförs attNäringsdepartementets bristande besked gör att SKGF svävari ovisshet om det finns något informationsuppdrag för åren2003 och 2004. Avslutningsvis frågas om vilka åtgärdernäringsministern är beredd att vidta för attkreditgarantiföreningarnas verksamhet skall tryggas.Näringsministern klargjorde i sitt svar den 8 april 2003att redovisningen från SKGF hade inkommit tilldepartementet i omgångar och att den slutligaredovisningen lämnats så sent som tidigare.Statsrådet ansåg att det var rimligt att avvakta med ettnytt beslut om finansiering tills dess att redovisningengåtts igenom och utvärderats. Med ett komplett underlagvar statsrådet berett att mycket snart - förhoppningsvisinom den närmaste månaden - fatta beslut om enfortsättning. Enligt statsrådet kommer SKGF ävenfortsättningsvis att ha en central roll för framväxten avkreditgarantiföreningsverksamheten.Vidare finns det regionala nätverk av s.k. affärsänglar,dvs. personer som har erfarenhet och kunskaper iföretagande, tid och intresse att delta iföretagsutveckling samt utrymme i sin ekonomi för attinvestera i helt nya projekt. Det informella kapitalet,dvs. kapital som investeras i onoterade företag utan attdet finns familjerelationer med i bilden, härrör från enrelativt stor andel invånare. Andelen av befolkningen iarbetsför ålder som investerar i sådana företag uppgårtill i , i , i och2,i (källa: ). En del av dessa personerär affärsänglar. Uppskattningsvis finns det 3 000-5 000affärsänglar i Sverige.Grunden för verksamheten ligger enligt i skapandetav regionala nätverk, som tar ansvar för sin närmiljö menäven arbetar med större geografisk spridning där det finnsbehov. Nätverkens uppgift är bl.a. rekrytering avaffärsänglar, genomförande av investeringsforum ochutbildningsinsatser.Nutek verkar för att det skall finnas aktiva och välfungerande affärsängelnätverk över hela landet. bidrar till att entreprenörer kan starta nyaföretag samt att existerande företag kan växa. Totalt harNutek satsat för att under entvåårsperiod bygga upp verksamheten. har nioorganisationer fått stöd för att starta regionala nätverk.Enligt Nuteks planering kommer emellertid det totalaantalet regionala nätverk som får stöd att uppgå till 17under tvåårsperioden.Den s.k. Kanadamodellen och liknande modeller innebäratt fonder bildas i syfte att bygga upp riskkapital förbl.a. Även staten bidrar isatsningen, t.ex. genom att ge räntefria lån eller genomatt ge skattefördelar. Såväl finansutskottet somskatteutskottet har behandlat frågor av denna karaktär.Enligt finansutskottet har flera svenska organisationer,bl.a. , studerat den kanadensiska s.k.solidaritetsfonden. förklarade sig inteberett att tillstyrka skattesubventioner för att inrättafonder av kanadensisk typ i (bet. 2001/02:FiU7 s.11). har behandlat frågan omskattestimulanser för aktivt ägaransvar (bet.2002/03:SkU8) och fann därvid inte skäl att göra någotannat ställningstagande än finansutskottet gjort tidigare.I en motion om riskkapitalförsörjning ur regionalsynvinkel kopplas denna fråga ihop med återföring av endel av vattenkraftsvinsterna. Den sistnämnda fråganbehandlas separat i ett följande avsnitt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona att frågan om kapitalförsörjningenär av central betydelse inom den regionalanäringspolitiken - liksom inom näringspolitiken i stort.En effektivt fungerande kapitalmarknad är engrundförutsättning för skapandet av nya företag och förtillväxt i befintliga företag. Som den ovan redovisadeinformationen visar finns det - vid sidan av bankerna - enmängd olika organisationer, som på olika sätt står förkreditfunktioner och rådgivning m.m. Nya former somkreditgarantiföreningar och regionala nätverk avaffärsänglar innebär nya möjligheter för speciellagrupper.Ändå kan det finnas svårigheter att få tillgång tillkrediter och riskkapital i den egna regionen, vilketmotionerna vittnar om. Svårigheterna har ett antalorsaker, bl.a. konjunkturbilden och att företagare utanförstorstadsregionerna har förhållandevis mindre värden ibyggnader som säkerhet för lån. Vidare är den ordinarieriskkapitalmarknaden i högre grad än tidigare koncentreradpå företag som har kommit en bit i sin utveckling, vilketkan medföra att intressanta affärsidéer inte utvecklas pågrund av kapitalbrist. Ytterligare svårigheter kan uppståom och när fasas ut. Motionärernas orobör därför enligt utskottets mening tas på allvar.Vid sidan av den ordinarie kapitalmarknaden har statenen viktig funktion att fylla när det gäller attkomplettera denna marknad på vissa områden, såvälgeografiska som organisatoriskt eller företagsmässigtbetingade områden. Det statliga stödet för att främjakreditgarantiföreningarna samt Nuteks stöd tilluppbyggnaden av de regionala nätverken av affärsänglar ärexempel på sådan komplettering av marknaden.Företagarlånet som har införts är enligtutskottets uppfattning en positiv utveckling. Särskiltvälkomnar utskottet att prioritet ges till kvinnor ochungdomar. Som utskottet har påpekat är detviktigt att lånen följs upp genom statistik överlåntagarna, så att hanteringen av olika grupperslåneansökningar och lån kan utvärderas. Även det planeradeinförandet av ett lånegarantisystem kan bidra tillförbättring av småföretagens kreditsituation.Ett statligt främjande av lokala börser/banker samt enmodell (inspirerad från ) med vissa statligaresurser till förmån för lokala projekt och nya regionalainstitutioner för lokalt och regionalt sparande ärmotionsförslag som lagts fram. Utskottet har funnit attsåväl finansutskottet som skatteutskottet har avvisat denkanadensiska finansieringsmodellen; näringsutskottetfinner inte anledning till något annat ställningstagande.Enligt utskottets sätt att se finns det anledning attuppmärksamt följa riskkapitalmarknaden och de förändringarsom kommer att påverka den, bl.a. genom nyainternationella bankregler och utvecklingen när det gällerEU:s strukturfonder. Om det visar sig att de instrumentinom kapitalförsörjningsområdet som finns , inteskulle vara helt anpassade till en ny situation påkapitalmarknaden och de krav som kan ställas inom denregionala utvecklingspolitiken, bör detta fångas upp inomramen för kontinuerlig utveckling och omprövning av dessainsatser.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motioner i berörda delar.Lokal utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslå motionsyrkandenom lokal utveckling. Jämför reservation 4 (m, fp,kd, c).MotionernaI motion 2002/03:N224 (s) anförs att förutsättningarna föratt kunna uppföra nya industri- och företagslokaler inomområden med låg tillväxt måste förbättras. Enligtmotionären är det inte rimligt att små och utsattakommuner måste ta på sig en stor risk för att nybyggnationav nödvändiga lokaler skall kunna komma till stånd. Enöversyn bör göras av denna fråga.I motion 2002/03:N361 (s) befaras att många lands- ochglesbygdsorters framtid som levande miljöer för boende,arbete och företagande kommer att urholkas. Motionärernaanför att det saknas samlad kunskap och erfarenhet av denlokala miljöns behov, önskemål och prioriteringar. I dennalokala miljö spelar den sociala ekonomin stor roll förutvecklingen där flera, ofta ideellt baserade, byalag ochutvecklingsgrupper verkar. Motionärerna föreslår entankesmedja i syfte att bygga upp kunskap, analyseraeffekter av regler m.m., sprida erfarenheter om den lokalamiljön och fungera som inspirationskälla.I motion 2002/03:N364 (s) understryks att det äroacceptabelt att det inte finns någon koppling mellanbeviljade etableringsstöd för företag och krav påkollektivavtal. Enligt motionärerna är det rimligt attkrav ställs på att kollektivavtal skall vara tecknat innanbidrag eller stöd beviljas till företaget. Det kan intevara rätt att samhället medverkar till en ordning därosund konkurrens kan uppkomma genom t.ex. lönedumpning.Inga regionalpolitiska åtgärder kan kompensera ettbristfälligt lokalt näringsklimat framhåller motionären imotion 2002/03:N207 (m). Kommunens näringsklimat handlarom faktorer som kommunikationer, utbildning, lokalaregler, attityden från kommunens sida gentemotnäringslivet, kommunalskatten, smidigheten vid plan- ochbyggärenden m.m. Enligt motionären bör förutsättningarnaför det lokala företagandet stärkas.För att stimulera regionernas insatser för attlångsiktigt öka intresset för naturvetenskap och teknikanser motionärerna i motion 2002/03:N244 (v) att börges i uppdrag att permanenta försöket med de kommunalateknikskolorna. bör från nationell nivå samordna,initiera och utveckla tanken om kommunala teknikskolor.Vissa kompletterande uppgifterEnligt Nuteks uppfattning är investeringar i byggnader ettstort problem av olika skäl för företag i stödområde. Denviktigaste orsaken är att byggnader har ett mycket lågtvärde som säkerhet. startar ettprojekt om företagens försörjning av lokaler i stödområdeoch hur denna kan förbättras.En av lösningarna på detta problem är att kommunernaäger och hyr ut lokaler till företag. Detta är dock intehelt okomplicerat på grund av en rad faktorer, t.ex.kommunal kompetens och konkurrensfrågor m.m. Enligt Nutekhar problem företrädesvis uppstått i kommuner där kommunenär en stor aktör på lokalmarknaden med betydandeinflytande på fastighetsmarknaden. Problemen har dockvarit hanterbara och har sammantaget en relativtpositiv bild av stödet till kommunala lokaler.Inom ramen för kan regionalautvecklingsbidrag lämnas till kommuner för att byggalokaler för uthyrning. Enligt reglerna i förordningen(2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag får bidraglämnas till uppförande, ombyggnad och restaurering avlokaler för uthyrning. Det skall gälla lokaler på mindreorter (mindre än 10 000 invånare), där förutsättningarnaär tillfredsställande för den verksamhet som skallbedrivas i lokalerna. I lokalerna får endast bedrivassådan verksamhet som är bidragsberättigad. Vidare fårlokalerna inte byggas större än ellervara avsedda bara för ett företag. De får hyras ut endasttill små och medelstora företag som bedöms sakna möjlighetatt själva bygga lokaler. I en ort som är utsatt försärskilt omfattande strukturell förändring avsysselsättningen får bidrag även lämnas till ombyggnad ochrestaurering av större lokaler.Om lokalen ägs av en kommun eller ett kommunägt företagskall uppgift om hyrans storlek meddelas i beslutet ombidrag. Hyran skall därvid bestämmas lägst till en sådannivå att den inte innebär subventioner utöver vad somföljer av det regionala utvecklingsbidraget.Totalt sett har i regionaltutvecklingsbidrag beviljats till industrilokaler underperioden 2000-2002.Enligt uppgift från finns det förslagom vissa förändringar i ovan nämnda förordning och ennotifiering skickas till kommissionen. Delsskulle en utvidgning ske till orter mellan 10 000 och75 000 invånare, dels skulle orter som ligger utanförstödområdet men inom strukturfondsområdet kunna söka dessastöd.Social ekonomi och dess utveckling har behandlats iutskottets betänkande 2002/03:NU7 om vissanäringspolitiska frågor. Det framgår av nämnda betänkandeatt politikområdet folkrörelsepolitik bl.a. syftar tillatt stödja och stärka den sociala ekonomin i samhället.Inom ramen för den sociala ekonomin kan nämnas de lokalakooperativa utvecklingscentrumen (LKU), vilka har tillsyfte att på ett brett sätt främja företagande ochföretagsutveckling. Målet med verksamheten är bl.a. attdet skall startas fler och starkare företag inom densociala ekonomin och att de som startar kooperativa ochandra företag inom denna sektor skall ha tillgång tillprofessionell rådgivning. har ansvaretför att handlägga det statliga bidraget till kooperativutveckling.Under år 2002 har låtit genomföra en studie föratt fördjupa förståelsen av LKU:s verksamhet. Avsikten harvarit att få en grundläggande beskrivning av LKU:sverksamhet och rådgivarnas arbetssituation. Studien somnyligen lagts fram innehåller bl.a. en kvantitativbeskrivning och problematisering av förutsättningarna förLKU:s verksamhet, en kvalitativ beskrivning, en analys därde nämnda delarna kopplas samman samt en sammanfattning.Studien kommer enligt uppgift att kompletteras medsynpunkter från olika intressenter och därefter att utgöraunderlag för Nuteks rapportering till regeringen.Det kan erinras om att regeringen haruppdragit åt berörda länsstyrelser och självstyrelseorganatt utarbeta och genomföra lokala program förentreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete.Länsstyrelser m.fl. har beviljats högst 30 miljoner kronorför för att främja lokaltutvecklingsarbete. Bidragen skall lämnas till ideellaorganisationer som är verksamma på lokal nivå föraktiviteter inom ramen för programmen. Högst avmedlen får - efter behovsprövning - användas för utgifterhos ideella organisationer i samband med deras medverkan imötesaktiviteter på regional nivå.Syften med programmen är dels att, bl.a. genom ettförbättrat entreprenörskap, medverka till attutvecklingsidéer av särskild betydelse för den lokalautvecklingen tas till vara i ökad utsträckning, dels attöka möjligheterna för ideella organisationer att delta ioch påverka denna process. Programmen skall utarbetas inomramen för breda partnerskap, där särskild vikt skallläggas vid kvinnors och ungdomars deltagande. Enligtanvisningarna bör programmen lämpligen innehålla analys,mål och prioriterade insatsområden samt en indikativfinansiering. skall de utarbetadeprogrammen redovisas till Regeringskansliet.Möjligheterna att samordna programarbetet med andranärliggande program och uppdrag, t.ex. lokalautvecklingsprogram för kommersiell service och kommanderegionala tillväxtprogram, skall beaktas. En slutrapportskall redovisas senast i augusti 2005.Vidare kan redovisas att regeringen i augusti 2002beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göraen översyn av roll och uppdrag inom dennya regionala utvecklingspolitiken som beslutatom (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4). Enligt direktivenskulle utredaren i sitt arbete utgå från behovet attfrämja lokala utvecklingsförutsättningar, där såvältillväxtaspekter som välfärdsaspekter sammanvägs ochbeaktas (dir. 2002:112). Utredaren har redovisatresultatet av sitt arbete (SOU 2003:29).Utredningsresultaten i stort berörs vidare i ett senareavsnitt om landsbygds- och skärgårdsfrågor, till vilkethänvisas. Därför skall i detta sammanhang endast noterasatt utredningen framhåller att det varit en önskan frånmånga personer att det finns ett organ som tar vara på deerfarenheter som görs i byar och bygder och sedan spriderde goda exemplen. Det nya av utredaren förordadeLandsbygdsverket föreslås - i väntan på ytterligare enutredning - att bl.a. få uppgiften att ansvara förkunskapsutveckling om landsbygden och tillvaratagande avlandsbygdens utvecklingsförutsättningar, främst i arbetetmed regionala tillväxtprogram. I den förstnämnda uppgifteningår bl.a. att sprida goda exempel och att svara förmetodkunskap, lärande och förvaltningen avgemenskapsinitiativet Leader+ m.m.Det kan också nämnas att vid halvårsskiftet 2002fick regeringens uppdrag (N2002/2991/) att genomföraett program för att långsiktigt stärka lokalnäringslivsutveckling i enlighet med det förslag sommyndigheten, i samråd med ochLandstingsförbundet, tidigare hade lämnat. Samtidigtbeviljades ett bidrag på högst 25 miljoner kronorunder . Enligt regeringsbeslutet skallNutek, efter samråd med (), kontinuerligt följa upp programmet genomsärskilt utsedd intern eller extern expertis. skallsenast (respektive ) redovisaprogrammets genomförande samt ge en bedömning av desseffekter till . Slutrapport medutförlig redovisning av programmets genomförande,finansiering och effekter skall inlämnas tillNäringsdepartementet senast i augusti 2005.Programmet skall öka förutsättningarna för ettkvalitativt strategiskt arbete med näringslivsutvecklingpå lokal nivå och därmed öka möjligheterna för den lokalanivån att få en mer aktiv roll i det regionalautvecklingsarbetet. Målgruppen är- samverkande kommuner,- kommuner grupperade i lokala arbetsmarknadsregioner,- kommuner i samverkan med statliga regionala organ,- kommuner i samverkan med olika intressegrupper,- lokala intresseorganisationer i samverkan med kommuner.Programmet bygger på tre prioriterade åtgärdsområden,nämligen ökad lokal anknytning till regionalatillväxtavtal/tillväxtprogram, analyser och metoder förutveckling av lokala arbetsmarknadsregioner samt slutligentemainriktade analyser och metoder. Enligt Nuteksredovisning av hittillsvarande programarbete (dnr. 012-2002-1681) har, efter två ansökningstillfällen under år2002, sammanlagt 54 projektansökningar inkommit tillNutek.När det gäller frågan om en koppling mellanetableringsstöd för företag och krav på kollektivavtal kannämnas att det finns vissa regler som berör dennakoppling. Såväl i förordningen (2000:279) om regionaltutvecklingsbidrag som i förordningen (1998:996) omsysselsättningsbidrag stadgas att de anställdas lön ochandra anställningsförmåner skall vara åtminstonelikvärdiga med vad som följer av tillämpligtkollektivavtal. Regionalt utvecklingsbidrag får baralämnas om verksamheten också tillförsäkrar de anställda entillfredsställande arbetsmiljö samt en tillfredsställandeyttre miljö.Det finns således inget krav på kollektivavtal mendäremot på att förmånerna åtminstone skall varalikvärdiga.Nutek har regeringens uppdrag att bidra till attkommuner etablerar kommunala teknik- ochentreprenörskolor, KomTek. Den kommunala teknikskolan harsyftet att få fler ungdomar, framför allt flickor,att intressera sig för teknik och har utvecklats av Nuteki samarbete med . KomTek är tänktsom ett komplement till undervisningen i skolan ocharbetslivet. Enligt information från kan den ocksåbli en mötesplats för alla med engagemang för teknik -lärare, föräldrar, innovatörer, företagare, kommunalatjänstemän m.fl. Till grunderna hör en pedagogik sombygger på glädje i att skapa med teknikens hjälp. Idén ärkopierad efter de kommunala musikskolorna. Hälften av destuderande skall vara flickor/kvinnor. framåt utvecklas idékonceptet i en pilotkommun,nämligen kommun, som invigde landets första KomTeki . Pilotverksamheten drivs av kommunen medstöd av , Rådet för europeiska socialfonden i () och . Under år 2003startar kommunala teknikskolor i , ,och Härnösand.I den kommunala teknikskolan skall pojkar och flickorkunna gå på sin fritid ända tills de slutar gymnasiet.Vidare är arbetslösa en viktig målgrupp. Fortbildning förlärare är ett annat inslag i verksamheten inklusiveutveckling av teknikundervisningen. Även arbetsgivare medyrkesgrupper som har behov av kompetensutveckling i teknikoch naturkunskap kan hyra lokalerna liksom innovatörer somvill ta fram en prototyp.För åren 2002 och 2003 har regeringen respektive Nutekavsatt sammanlagt för KomTek.Utskottets ställningstagandeNär det gäller lokalt företagande anser utskottet attutvecklingen är på rätt väg. Den lokala utvecklingenstimuleras genom att de olika program som beslutats avriksdagen (prop. 2001/02:4, bet.2001/02:NU4) nu är under genomförande. Utskottet läggerstor vikt vid att även sådant företagande som ingår i densociala ekonomin, bl.a. kooperativa företag, stärker sinroll. En god beskrivning av verksamheten vid lokalakooperativa utvecklingscentrum (LKU) och en analys avförutsättningarna för dessa kan utgöra en startpunkt förvidare utveckling. Även den publiceradeutredningen om en ny landsbygdspolitik kan - även om dettamåste ses på betydligt - innebära attlandsbygden och dess företag betraktas på ett nytt sätt.Att samla kunskap om den lokala miljöns behov, önskemåloch prioriteringar samt sprida goda erfarenheter kan genomen ny myndighetsorganisation (se även avsnittet omlandsbygds- och skärgårdsfrågor) få en större vikt.När det gäller frågan om en koppling mellanetableringsstöd för företag och krav på kollektivavtalanser utskottet för sin del att en förutsättning för attstöd inom ramen för den regionala utvecklingspolitikenskall utgå är att arbetsvillkoren på företaget minstuppgår till den nivå som anges i motsvarandekollektivavtal.I frågan om kommuners möjlighet till uthyrning avlokaler till företag menar utskottet att det av motionärenuppmärksammade problemet bör tas på allvar. Enligt uppgiftär förändringar på gång; som nämnts ovan skickas i dagarnaen notifiering till kommissionen i syfte att utökamöjligheterna för kommuners uthyrning av lokaler.Utskottet ställer sig positivt till den planeradeutvidgningen.När det gäller den kommunala teknikskolan är ettpilotprojekt påbörjat.