bet · GQ01NU6 · 2003-03-20 00:00:00 — vill utskottet framhålla attambitionsnivån kan höjas, om det visar sig att detfinns förutsättningar för att ytterligare ökaelproduktionen med förnybara energikällor, i sambandmed den granskning som skall göras av klimatarbetetår 2004. Målet kan i detta fall sättas till 15 TWhfram i förhållande till nivå.Olika metoder för att främja utvecklingen avförnybar energi förs fram i motionerna. Ipropositionen redovisar regeringen, som redogjortsför, sin syn på andra system än elcertifikat -upphandlingsmodell, system baserat på principen omatt förorenaren betalar och fastprissystem. När detgäller handel med utsläppsrätter pågår arbete bådepå nationell nivå och på EU-nivå. Enligt utskottetsmening innebär elcertifikatssystemet inte någotföregripande av ställningstagande till ett systemmed utsläppsrätter.Frågan om verksamhetsförutsättningarna förvindkraften berörs bl.a. i motionerna 2002/03:N338(s) och 2002/03:Bo288 (c). Som redovisats beslötriksdagen om särskilda åtgärder förvindkraften, bestående av tre delar, nämligen stödtill teknikutveckling och marknadsintroduktion, ettnationellt planeringsmål innebärande en årligproduktionskapacitet på och ettövergångsstöd i form av en avtrappad miljöbonus.Enligt vad utskottet erfarit finns det en oro hosolika vindkraftsintressenter att det - även med detföreslagna elcertifikatssystemet - kommer att blisvårt att hos banksektorn erhålla de lån somerfordras för att den önskade utbyggnaden avvindkraft skall komma till stånd. Det är därförangeläget att regeringen noga följer vilka effekterelcertifikatssystemet kommer att få förverksamhetsförutsättningarna för vindkraften, bl.a.när det gäller den nämnda finansieringsfrågan ochatt det finns en beredskap för att vidta åtgärder omså skulle behövas.När det gäller förslaget i en motion om att kopplaavtrappning av miljöbonus till prisutvecklingen påelcertifikatsmarknaden gör regeringen enligt uppgiftbedömningen att miljöbonusen bör behållas under enövergångsperiod som en successivnedtrappning sker. Ett system med miljöbonusförutsätter godkännande från . Detpågår en diskussion med kommissionenom olika möjliga utformningar. Regeringen har därföri budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1)sagt att nivån på miljöbonusen (18,per kWh)bibehålls till dess att den exakta utformningen ochkommissionens godkännande av det kompletterandestödet är klart.I några motioner berörs frågan om utfasning avkärnkraften. Utskottet vill härvid erinra om detarbete som en särskilt tillsatt förhandlingsmanbedriver i syfte att söka nå en långsiktigöverenskommelse med den berörda industrin om denfortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningenav energisystemet.Hushållning och effektivisering, som berörs inågra motioner, är enligt utskottets mening viktigainslag i en ansvarsfull energipolitik. I riksdagensenergipolitiska beslut ingick också, somnämnts, insatser motsvarande 200 miljoner kronorårligen för insatser för eneffektivare energianvändning. Det rör sig ominsatser på områdena energirådgivning, information,prövning, märkning och teknikupphandling. Utskottetvill också erinra om uppdrag omförutsättningarna för ett förbud mot elvärme inybyggnation som skall avrapporteras den 30 juni2003.När det gäller frågan om stöd till forskning inomenergiområdet som tas upp i några motioner villutskottet hänvisa till att - som tidigare redovisats- det sjuåriga forskningsprogram som ingick i 1997års energipolitiska beslut nu är föremål för enutvärdering. Redovisning av detta utredningsuppdragskall ske . Utskottet kan intese någon anledning att föregripa detta arbete genomuttalanden om ytterligare utvärderingar.Beträffande förslaget i en motion om att statligamyndigheter skall åläggas att köpa el enligtkriteriet Bra miljöval kan nämnas att statligamyndigheter, i likhet med alla andra elanvändare,kommer att omfattas av kvotplikten (se vidare i detföljande) och därmed vara ålagda att innehaelcertifikat i förhållande till sin förbrukning. Attstatliga myndigheter dessutom skulle åläggas attköpa el enligt kriteriet Bra miljöval kan utskottetinte anse motiverat.Med det anförda avstryker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Certifikatberättigande elproduktionoch godkännande av anläggningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om attel producerad med användning av vindkraft,solenergi, vågenergi, geotermisk energi,biobränslen och viss vattenkraft skall utgöracertifikatberättigande elproduktion.Riksdagen bör också genom etttillkännagivande anmoda regeringen att vidtaåtgärder så att även torv, av miljömässigaskäl, skall vara certifikatberättigande.Regeringen bör omgående göra en anmälan häromtill och återkomma tillriksdagen i frågan i budgetpropositionen förår 2004. Jämför reservation 6 (mp).PropositionenRegeringens förslag avseende huvudprinciper för dencertifikatberättigande elproduktionen innebär attinnehavare av en anläggning där el produceras medanvändning av vindkraft, solenergi, vågenergi,geotermisk energi, biobränslen samt viss vattenkraftskall vara berättigad att bli tilldeladelcertifikat. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, skall få meddelaföreskrifter om vilka krav som skall ställas påbiobränslen för att produktionen av el skallberättiga till elcertifikat.Regeringen gör bedömningen att några ytterligaremiljökrav än de som redan finns i annan lagstiftninginte bör införas för den certifikatberättigandeelproduktionen.När det gäller vattenkraften föreslår regeringenbegränsningar som innebär att innehavaren av enanläggning där el produceras med användning avvattenkraft skall vara berättigad att bli tilldeladelcertifikat om produktionen sker i följande typerav anläggningar:- en anläggning som är i drift vid utgången avapril 2003 och som har en installerad effekt sominte är högre än 1 500 kW,- en anläggning som har tagits ur drift före den 1juli 2001 och som därefter tagits i drift efterutgången av ,- en anläggning som tagits i drift första gångenefter utgången av år 2002.Om produktionskapaciteten efter lagensikraftträdande ökats i en anläggning som var i driftvid utgången av skall den ökadeproduktionen av el berättiga innehavaren att blitilldelad elcertifikat enligt de föreskrifter sommeddelas av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, . Om flera småskaligaanläggningar finns i närheten av varandra ochgemensamt matar in el på ledningsnätet, skall deanses som separata anläggningar vid tillämpningen avlagen.När det gäller avgränsningen av vilkenelproduktion som skall omfattas avelcertifikatssystemet, skall det tidigare nämnda EG-direktivet vara vägledande, sägs det ipropositionen. I dess andra artikel ges endefinition av el som är producerad med förnybaraenergikällor, nämligen elektricitet som ärproducerad i kraftverk där enbart förnybaraenergikällor används. Den andel av elektricitetensom produceras med förnybara energikällor ikraftverk som även använder andra energikällor skallockså, enligt direktivet, omfattas av begreppet. Idirektivets definition av förnybara energikälloringår vindkraft, solenergi, geotermisk energi,vattenkraft, vågenergi och biobränslen, som är icke-fossila energikällor.Ett självklart villkor för att elproduktionenskall omfattas av elcertifikatssystemet är, enligtregeringen, att produktionsanläggningen uppfyllersvenska miljökrav med tillståndsförfarande,miljöprövning, individuellt fastställdaemissionsvillkor och kontrollprogram och - iförekommande fall - gällande EG-direktiv. Det finnsinte anledning att i lagen om elcertifikat införaytterligare miljökrav, utöver de som följer av detregelverk som i övrigt gäller vid elproduktion. Detär viktigt att många producenter och olika förnybaraenergislag ges möjlighet att omfattas av systemet.Dessa omständigheter har bidragit till attbiobränsleanläggningar och all ny vattenkraft skallomfattas av systemet, även om den nya, storskaligavattenkraftens betydelse i sammanhanget inte skallöverskattas, med hänsyn till den omfattandetillståndsprövning som krävs för att nyavattenkraftverk skall få byggas. Vid nybyggnad avvattenkraft ställs krav på en hög ambitionsnivåavseende miljökonsekvenser. Regeringen vill ävenerinra om propositionen om svenska miljömål (prop.2000/01:30), där det framhålls att det är av viktatt utbyggnad av vattenkraft inte tillåts skadavärdefulla vattendrag. I den nyssnämndapropositionen anförs vidare att utbyggnad avvattenkraft och andra intrång i vattendrag som ihuvudsak är opåverkade inte bör ske.Vid gränsdragningen av vilken elproduktion somskall omfattas av elcertifikatssystemet bör tvåutgångspunkter sammanvägas och vara avgörande. Såsomnyss redovisats skall elcertifikatssystemet omfattasådan elproduktion som sker med användning avförnybara energikällor. Därtill bör hänsyn tas tillom elproduktionen är kommersiellt självbärande,eller om det finns ett stödbehov. En utgångspunktvid utformningen av det nya systemet är att dettaskall ersätta nuvarande stödformer. De anläggningarför produktion av förnybar el som äri drift kan delas in i tre kategorier, nämligenanläggningar utan investerings- eller driftstöd,anläggningar med enbart investeringsstöd ochanläggningar med såväl investerings- som driftstöd.Frågan om vilka krav som skall ställas på debiobränslen som skall berättigaproduktionsanläggningens innehavare att blitilldelad elcertifikat föranleder detaljerade ochtekniskt komplicerade föreskrifter, sägerregeringen. Synen på vilka biobränslen som ärgodtagbara i detta sammanhang kan även förändrasöver tiden. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bör därför fåmeddela föreskrifter härom. Vid framtagandet avsådana föreskrifter bör grundprincipen vara att allelproduktion med användning av biomassa skall varacertifikatberättigande. Regeringen avser att undervåren 2003 föreslå åtgärder för den framtidainriktningen för avfallspolitiken och det förslagetavses ligga till grund för bedömningen av omelproduktion med vissa avfallsfraktioner skall varacertifikatberättigande eller ej.Det tidigare nämnda EG-direktivet definierarbiomassa som den biologiskt nedbrytbara fraktionenav produkter, avfall och rester från jordbruk,skogsbruk och närstående industrier samt denbiologiskt nedbrytbara fraktionen av industriavfalloch biologiskt avfall. Regeringens bedömning är attenbart den energi som utvinns ur material medbiologiskt ursprung bör räknas somcertifikatberättigande, förnybar bioenergi.Ett par remissinstanser har framfört attelproduktion som sker med användning av torv börvara certifikatberättigande, sägs det ipropositionen. Utgångspunkten för regeringenskommande bedömning blir härvidlag bl.a. EG-direktivet och betänkande Uthålliganvändning av torv (SOU 2002:100) och dessremissbehandling.När det gäller godkännande av anläggningarföreslår regeringen att en anläggnings innehavareskriftligen skall ansöka om godkännande avanläggningen hos , innantilldelning av elcertifikat får ske. Innehavaren aven vattenkraftsanläggning får i det enskilda falletmedges rätt att bli tilldelad elcertifikat underföljande förutsättningar:- om ett myndighetsbeslut, eller föreskrifter iannan lag eller förordning, ställer nya krav på hurverksamheten skall bedrivas eller hur anläggningenskall vara utformad och detta innebär attverksamhetens ekonomiska förutsättningar ändras påett sådant ingripande sätt att en långsiktigt lönsamproduktion inte kan ske utan det ekonomiska stöd somelcertifikaten utgör,- om anläggningens innehavare i annat fall avseratt göra omfattande ombyggnader, eller andra storainvesteringar i anläggningen, och dessa är såkostsamma att en långsiktigt lönsam produktion intekan ske utan det ekonomiska stöd som elcertifikatenutgör. En sådan rätt får bara medges innehavaren aven anläggning vars installerade effekt är högst 15MW.MotionenI motion 2002/03:N7 (mp) begärs tillkännagivande iföljande fem avseenden: om att vattenkraft inteskall berättiga till certifikat; om att torv inteskall berättiga till certifikat; om attskogsbränslen endast skall varacertifikatberättigande om de kommer från s.k. FSC-märkt skog; om att småskaligt utnyttjande av biogasskall ingå i definitionen av biobränslen; om att enprecisering av vilka övriga biobränslen som skallberättiga till certifikat skall underställasriksdagen. motsätter sig varjeutbyggnad av vattenkraft, sägs det. Småskaligvattenkraft innebär ofta en skada på naturen som ärutan all proportion till nyttan av extra el, anförmotionärerna. I princip har de inga invändningar motatt effektivisering av befintliga vattenkraftverkfår elcertifikat för tillskottet, men detta kanendast tillåtas efter ytterligare utredning. I ettsenare skede är det möjligt att certifikaten blirföremål för gränsöverskridande handel, sägermotionärerna, och då vill de inte att en suddigskrivning skall leda till en s.k. guldrusch i desvenska vattendragen.Torv är ett fossilt bränsle, som enligt , EUoch FN:s klimatpanel (IPCC) avger koldioxid vidförbränning, konstaterar motionärerna. De påpekaratt torvtäkter dessutom ofta innebär att storanaturvärden förstörs. Det bör inte vara regeringen,utan , som bestämmer vad som ärbiobränslen, anser motionärerna. EnligtMiljöpartiets mening bör biogas ingå ielcertifikatssystemet.Motionärerna instämmer med följande uttalanden avNaturskyddsföreningen i remissvaret överElcertifikatsutredningens betänkande: om attskogsbränsle som skall ge certifikatberättigandebara bör få komma från s.k. FSC-certifieratskogsbruk; om att kraven på returbränsle måste varaså höga att spridningen av tungmetaller och t.ex.dioxiner inte ökar till följd av orena bränslen; omatt förbränning av avfall är en lågvärdig form avåtervinning, varför återanvändning ochmaterialåtervinning bör prioriteras högre. Det finnsen potential för ett ökat biobränsleuttag, inomramen för vad naturen tål, men det finns också enrisk för ett miljömässigt förödande uttag avbiomassa, anför motionärerna. De anser att FSC-certifierad skog (dvs. skog som är miljöcertifieradenligt det certifieringssystem som tillämpas av deninternationella organisationen , FSC) är ett minimikrav på hållbart uttag.Största delen av den svenska bolagsskogen är FSC-certifierad, konstaterar motionärerna. De anser attom FSC-certifierade skogsägare får ett ekonomisktförsteg genom elcertifikat, bör detta leda till attännu mer skog certifieras, såväl i som iländer varifrån kan importera skogsbränsle.Vissa kompletterande uppgifterTorvutredningen säger i sitt tidigare nämndabetänkande beträffande klassificering av torv attmånga internationella organ klassificerar torv somett fossilt bränsle, men att någon vetenskapliggrund för detta inte har redovisats. Utredningenkonstaterar att torv inte kan kategoriseras somfossilt i geologisk mening, eftersom den inte somkol, olja och naturgas har omvandlats under tryckoch bäddats in i jordskorpan under loppet avmiljoner år. Torvresurserna nybildas kontinuerligt,till skillnad från de fossila bränslena. Utredningenanser att energitorven i nationella sammanhang intebör inordnas i något klassificeringssystem ellerhänföras till någon viss kategori, såsomfossilt/icke fossilt eller förnybart/icke förnybart.I stället bör det tillämpas en helhetssyn anpassadför det sammanhang som är aktuellt, t.ex. vidställningstaganden till ekonomiska styrmedel sompåverkar torvens konkurrenskraft. Utredningenförordar att torv i kommande förändringar av olikastyrmedel behandlas likvärdigt med trädbränslen, såatt konkurrensrelationerna inte förändras.Beträffande elcertifikat anser utredningen att bådeträdbränslen och torv bör berättiga till sådana.Remisstiden för betänkande utgården 28 mars 2003.Företrädare för Svenska Torvproducentföreningenhar inför utskottet framfört sina synpunkter rörandefrågan om huruvida torv bör utgöracertifkatberättigande bränsle.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag innebär alltså att el produceradmed användning av vindkraft, solenergi, vågenergi,geotermisk energi, biobränslen och viss vattenkraftskall utgöra certifikatberättigande elproduktion.Denna avgränsning tar sin utgångspunkt i detaktuella EG-direktivet. Utskottet delar regeringensbedömning att de nämnda energikällorna skallberättiga till elcertifikat.När det gäller frågan om huruvida torv skall varaberättigat till elcertifikat tar regeringen intedirekt ställning i propositionen utan hänvisar tillbl.a. den förestående beredningen avTorvutredningens betänkande och den nu pågåenderemissbehandlingen av betänkandet.Utskottet har övervägt frågan och kommit tillslutsatsen att torv bör berättiga till elcertifikat.Skälen för denna slutsats är miljömässiga. Om torvinte blir certifikatberättigande kommer torven sombränsle i kraftvärmeverken att konkurreras ut avkol. Effekten av en ökad kolanvändning blir ökademiljöstörande utsläpp. Enligt utskottets bedömningföreligger ingen risk för att torv skall tränga utanvändningen av biobränslen, eftersom torv inteutgör något alternativ till biobränslen.Alternativet till torv är som nämnts ökadkolanvändning.EG-kommissionen har, som tidigare redovisats,gjort bedömningen att elcertifikatssystemet- med den uppläggning som anges i propositionen - ärförenligt med EG-fördraget. Om torv skall varacertifikatberättigande krävs en förnyad prövning avkommissionen. Enligt utskottets mening börregeringen omgående göra en anmälan härom tillkommissionen. Därefter bör regeringen - senasthösten 2003 i budgetpropositionen för -återkomma till med förslag om att torvskall utgöra elcertifikatsberättigande bränsle.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder i enlighet med vadutskottet anfört.I motion 2002/03:N7 (mp) framförs, som redovisats,en rad synpunkter på vilka energikällor som skallvara certifikatberättigande och farhågor för atticke önskvärda miljöeffekter kommer att uppstå,t.ex. när det gäller vattenkraft. Enligt utskottetsmening finns det inte fog för dessa farhågor. Somsägs i propositionen är det självklart att sammastrikta miljökrav - med tillståndsförfarande,miljöprövning, emissionsvillkor och kontrollprogram- som gäller också skall gälla dencertifikatberättigande elproduktionen.Det är inte heller lämpligt - som föreslås imotionen - att skulle besluta ompreciserade krav på vilka biobränslen som skall varacertifikatberättigande. Den modell som regeringenföreslår och som innebär att regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, fårfatta beslut är enligt utskottets mening merflexibel och därmed mer ändamålsenlig.Utskottet avstyrker med det sagda den nyssnämndamotionen i berörda delar.KvotpliktenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör - med vissa ändringar - antaregeringens förslag avseende kvotplikten.Utskottet föreslår att även träskiveindustrin- förutom de i lagen angivna industrigrenarnainom den elintensiva industrin - skallundantas från kvotplikten. Vidare föreslårutskottet vissa förtydliganden avseende vilkanäringsgrenar som bör avses med de i lagenangivna industrigrenarna cementindustri ochgruvindustri. Jämför reservation 7 (mp).PropositionenRegeringen föreslår att det skall införas enskyldighet för elanvändare eller företrädare fördessa att innehaelcertifikat i förhållande till den egnaförbrukningen av el, en s.k. kvotplikt. Kvotpliktenskall hanteras av följande kategorier:- elleverantörer, som sålt el till elanvändare sominte själva hanterar sin kvotplikt,- elanvändare, som förbrukat el som de självaproducerat, importerat eller köpt direkt från dennordiska elbörsen,- elanvändare i den s.k. elintensiva industrin,- elanvändare som själva vill hantera sinkvotplikt.Om flera elleverantörer sålt el till sammaelanvändare, och elanvändaren inte själv skallhantera kvotplikten för denna el, skall var och enav leverantörerna hantera kvotplikten för den el desålt till elanvändaren. En elleverantör som hanterarkvotplikten för en elanvändare skall ha rätt att avelanvändaren ta ut ersättning för den tjänst somdetta innebär. En sådan ersättning skall särskiltspecificeras vid faktureringen till elanvändaren.Regeringen föreslår vidare att de som skallhantera kvotplikten skall registreras hosEnergimyndigheten efter egen, skriftlig anmälan.Elleverantörer, elanvändare som förbrukat el som desjälva producerat, importerat eller köpt från dennordiska elbörsen samt elanvändare i den s.k.elintensiva industrin skall anmäla sig förregistrering senast efter den tidpunkt dåkvotplikten inträtt. Elanvändare i övrigt som självavill hantera kvotplikten får anmäla sig förregistrering. En sådan anmälan skall göras senastden året före det år som kvotplikten avseroch kan gälla ett eller flera kalenderår. Om enregistreringsavgift inte kommit in till myndighetensenast skall anmälan om registreringavvisas. Om en registrering redan skett, skall istället registreringen upphävas.Beträffande kvotpliktiga som underlåtit att anmälasig för registrering föreslår regeringen att omEnergimyndigheten har en välgrundad anledning attanta att någon är en sådan kvotpliktig som självmantskall anmäla sig för registrering - och denneunderlåtit att göra det - får myndigheten även utananmälan registrera denne. Den som berörs av åtgärdenskall beredas tillfälle att yttra sig innan en sådanregistrering sker.Den som hanterar kvotplikten skall senast den 1mars lämna en deklaration över denelförbrukning som skall ligga till grund förberäkningen av kvotplikten. Även sådan el somundantas från kvotplikten, s.k. förlustel, frikraftoch hjälpkraft skall deklareras, liksom den el somförbrukats i tillverkningsprocessen i elintensivindustri. Deklarationen skall även innehålla enuppgift om det antal elcertifikat som skallannulleras på den deklarationsskyldigescertifikatkonto . En elanvändaresom producerar el med användning av förnybaraenergikällor för egen förbrukning i en anläggningvars produktion inte är timmätt skall - omelanvändaren önskar tillgodoräkna sig denproduktionen för att fullgöra sin kvotplikt -särskilt ange detta i deklarationen. Deklarationernaskall inges till . Den kvotpliktigeskall vara skyldig att se till att det genomräkenskaper, anteckningar eller på annat sätt finnsunderlag för denna deklarationsskyldighet. Sådanahandlingar skall bevaras efter utgången avdet år då deklarationsskyldigheten förelåg.Om den som är deklarationsskyldig inte lämnardeklarationen eller om den är ofullständig fårEnergimyndigheten förelägga den berörde att lämnadeklaration eller att göra de kompletteringar sombehövs. Myndigheten skall få förelägga den som ärdeklarationsskyldig att lämna uppgifter, visa upphandlingar eller ge in kopior av handlingar sombehövs för att kontrollera att uppgifterna i endeklaration är riktiga. Ett sådant föreläggandeskall få förenas med vite.Svenska kraftnät skall på ettcertifikatkonto annullera det antal elcertifikat somkontohavaren angivit i sin deklaration tillEnergimyndigheten. En sådan annullering får dockinte gälla elcertifikat som pantsatts, utmätts,belagts med kvarstad eller blivit föremål förbetalningssäkring enligt registrering på kontoteller som överlåtits enligt en preliminärregistrering på kontot.