bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — En del av dessamedel kommer att användas underutgiftsområdet för Kultur, medier,trossamfund och fritid. Vi beräknaranslaget till ett 100 miljoner kronorhögre belopp än regeringens förslag.Anslag 22:7 Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärderingVi vill ge ett utökat uppdrag till IFAU.Riksdag och regering behöver bättrebeslutsunderlag. IFAU skall årligenutvärdera de resultat som de vidtagnaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna ledertill. Dessa utvärderingar skall varaoffentliga och återkommande. beräknar vi anslaget tillett högre belopp änregeringens förslag.Anslag 22:8 Bidrag till administration avgrundbeloppetVi tar bort anslaget till bidrag tilladministration av grundbeloppet som följdav vårt förslag om att införa en allmänarbetslöshetsförsäkring.Anslag 22:10 Bidrag till StiftelsenUtbildning NordkalottenVi föreslår att statens finansiering avStiftelsen . Anslaget utgår därmed.Anslag till ny arbetsmarknadsmyndighetVi förordar ett inrättande av en nyeffektiv arbetsmarknadsmyndighet somskall ersätta AMS. Den nya myndighetenskall ansvara för att godtagbaraförmedlingstjänster erbjuds över helalandet, administreraarbetsmarknadspolitiska stöd och bedrivaden yttersta myndighetsutövning somfordras för att fördela de medel somanslås över statsbudgeten för övrigainsatser. Myndigheten kan bli verksamhelt och fullt 2006. För att finansierauppbyggnaden av den nya myndighetenföreslås att anvisaspå detta nya anslag för 2004.Sammanställning av anslagen 22:1-22:4,22:7, 22:8 och 22:10 samt nytt anslagTusental kronorAnslag Ansla Regerigs- ngenstyp försla (m)g22:1 (ram) 4 742 -256Arbetsmarkn 879 115adsverketsförvaltningskostnader22:2 (ram) 39 253 -2Bidrag till 000 257arbetslöshe 048tsersättning ochaktivitetsstöd22:3 Köp (ram) 3 986 -846av 573 748arbetsmarknadsutbildning ochövrigakostnader22:4 (ram) 6 579 +100Särskilda 607 000insatserförarbetshandikappade22:7 (ram) 21 +3Institutet 437 563förarbetsmarknadspolitiskutvärdering22:8 (ram) 59 -59Bidrag till 459 459administration avgrundbeloppet22:10 (obet 7 750 -7Bidrag till .) 750StiftelsenUtbildningNordkalotten22: Ny (ram) +25arbetsmarkn 000adsmyndighet (nyttanslag)Totalt för 61 989 -3utgiftsområ 063 298det 557Utgiftsområde 14 ArbetslivAnslag 23:1 ArbetsmiljöverketVi anser att uppdragär omfattande och verksamhetenbetydelsefull och vi beräknar anslagettill 611 763 000 kr.Anslag 23:2 ArbetslivsinstitutetI likhet med vad som gäller förArbetsmiljöverket är ALI:s uppdragomfattande och verksamhetenbetydelsefull. Vi beräknar anslaget till294 258 000 kr.Anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatserVi menar att anslaget successivt skallreduceras och för budgetåret 2004beräknar vi anslaget till 23 miljonerkronor, vilket innebär en halvering iförhållande till regeringens förslag.Anslag 23:4 ArbetsdomstolenVi är principiella motståndare tillspecialdomstolar och partssammansattadomstolar och anser att Arbetsdomstolenskall läggas ned och dess uppgifteröverföras till det allmännadomstolsväsendet. Som en följd av dettaställningstagande kan anslaget utgå.Anslag 23:7 Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuellläggning (HomO)Vi vill att de fyra ombudsmännen som hari uppdrag att utöva tillsyn enligt deolika lagarna mot diskriminering iarbetslivet slås ihop till en gemensammyndighet. Till följd därav sammanläggsockså och Nämndenmot diskriminering. Vi anser att anslagetför HomO skall utgå. Vi föreslår att detunder utgiftsområde 14 i stället inrättasen ny myndighet och att det skapas ettnytt anslag för Ombudsmannen motdiskriminering, som tillförs drygt 66miljoner kronor för 2004.Anslag 23:8 MedlingsinstitutetVi menar att uppdragskall begränsas. Det får återverkningarpå anslaget som bör reduceras till ett lägre belopp i förhållandetill regeringens förslag.Anslag 24:1 JämställdhetsombudsmannenVi vill att de fyra ombudsmännen som hari uppdrag att utöva tillsyn enligtjämställdhetslagen slås ihop till engemensam myndighet. Till följd däravsammanläggs också mot diskriminering.Moderaterna anser att anslaget för JämOskall utgå. Vi föreslår att det underutgiftsområde 14 i stället inrättas en nymyndighet och att det skapas ett anslagOmbudsmannen mot diskriminering, somtillförs för2004.Anslag till Ombudsmannen motdiskrimineringSom framgått ovan vill vi att de fyraombudsmän som har till uppgift att utövatillsyn enligtdiskrimineringslagstiftningen iarbetslivet slås ihop till en gemensammyndighet. Till följd därav sammanläggsäven och Nämnden motdiskriminering. All diskriminering kanoch skall behandlas på samma sätt. Detfinns inget hållbart motiv till att delaupp lagstiftningen i olika kategorier ochdärmed märka ut människor beroende på avvilket skäl de blivit diskriminerade. Föratt finansiera den nya myndighetenföreslås att anvisas pådetta nya anslag för 2004.Sammanställning över anslagen 23:1-23:4,23:7, 23:8 och 24:1 samt nytt anslagTusental kronorAnslag Ansla Regeri (m)gs- ngenstyp förslag23:1 (ram) 639 -28Arbetsmiljö 919 156verket23:2 (ram) 309 -15Arbetslivsi 420 162nstitutet23:3 (ram) 46 -23Särskilda 000 000utbildningsinsatserm.m.23:4 (ram) 23 -23Arbetsdomst 940 940olen23:7 (ram) 8 098 -8Ombudsmanne 098n motdiskriminering pågrund avsexuellläggning(HomO)23:8 (ram) 49 -24Medlingsins 103 552titutet24:1 (ram) 22 -22Jämställdhe 145 145tsombudsmannen23: (ram) +66Ombudsmanne 200n motdiskriminering (nyttanslag)Totalt för 1 135 -78utgiftsområ 424 853detFolkpartiets anslagsförslag förutgiftsområdena 13 och 14 (punkterna29 och 30) (fp)av ().Folkpartiet liberalernas budgetförslagför syftar till att förändra deekonomiska förutsättningarna så att enhögre tillväxt uppnås. Det är nödvändigtatt fler arbetar och att statsskuldenminskar. Ett viktigt verktyg för attuppnå detta är sänkta skatter på arbeteoch företagande. Våra utgiftsökningaravser främst bistånd, rättssäkerhet,utbildning, vård och omsorg samtförbättringar för handikappade.Folkpartiet får utrymme för detta bl.a.genom åtgärder mot ohälsan och enreformerad arbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram förutgiftsområdena 13 och 14 har emellertidavstyrkts av finansutskottet ibudgetprocessens första steg. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhetär det inte meningsfullt att delta ifördelningen på anslag inomutgiftsområdena. I det följande redovisasi sammanfattning innehållet i vårtbudgetförslag för utgiftsområdena 13 och14.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadAnslag 22:1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderFolkpartiet anser att AMS i sin nuvarandeform skall läggas ned. AMS skall påcentral nivå ersättas av enförhållandevis liten organisation förrena myndighetsuppgifter och tillsyn.Syftet är att AMS serviceuppgifter,arbetsförmedling ocharbetsmarknadsåtgärder skall kunnautföras av en rad olika aktörer, bådeprivata och ideella. Hanteringen avarbetslöshetsförsäkringen bör lyftas bortfrån platsförmedlingsverksamheten.Sammantaget räknar med attanslaget kan minskas med 1 400 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag.Anslag 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ochaktivitetsstödFolkpartiet förordar enarbetslöshetsförsäkring som omfattar allapå arbetsmarknaden. Den skall utformassom en omställningsförsäkring och ge ettbra tidsbegränsat skydd när denarbetslöse söker nytt arbete.Ersättningen bör inledningsvis motsvara80 % av den förlorade lönen för att sedansuccessivt trappas ned. Ingen som ärarbetsför skall behöva leva påsocialbidrag. föreslår att endagpenning införs för arbetssökande sominte är kvalificerade förarbetslöshetsersättning. Dagpenningenskall vara något högre än socialbidraget,under förutsättning att den arbetslösedeltar i någon form av åtgärd. Förslagetom dagpenning skall även omfatta t.ex.nyanlända invandrare som är arbetsföraoch som söker arbete. Detta anslag skallinte användas för att nybeviljaaktivitetsstöd för tjänstledighet meds.k. friår eller liknandeledighetsarrangemang. Politiken måstevara konsekvent i att arbete ochföretagande skall löna sig. Förmåner sominnebär betalning vid frånvaro frånarbetet skall ha hållbar social grund,som t.ex. föräldrapenningen ochsjukpenningen. Förmåner som inte fyllerdessa krav sänder signaler som står istrid med strävan att bevara och stärkaden ekonomiska grunden för välfärden.Friårsförmånen står i särklass i dettaavseende. Den går ut på att friska,arbetsföra och annars arbetande människorfår betalt av staten för en långtjänstledighet. Att bidraget till den sominte är yrkesaktiv kallas aktivitetsstödär stötande. Det är ett missbruk avarbetsmarknadspolitiken och detundergräver arbetslinjen. Friårsförmånenbör avbrytas omgående och inga andra nyasådana ledighetsbidrag skall beviljas.Den omläggning och reformering avarbetsmarknadspolitiken som Folkpartietföreslår leder till bättre sysselsättningoch lägre arbetslöshet varför bidragentill a-kassorna kan minska. Folkpartietföreslår också en helt annan modell förfinansiering av a-kassan med en högreavgift som blir avdragsgill. En högreegenavgift motsvaras av en skattelättnadför den enskilde. Sammantaget räknarFolkpartiet med att anslaget kan minskasmed jämfört medregeringens förslag.Anslag 22:4 Särskilda insatser förarbetshandikappadeFolkpartiet vill stärka dearbetshandikappade människornasställning. Oavsett om konjunkturen är braeller dålig har de handikappade alltid ensvår situation på arbetsmarknaden. Destatliga insatserna för att stärka dehandikappades ställning måste alltidprioriteras. Arbetslinjen måste gällaäven för handikappade.Förtidspensionering skall undvikas istörsta möjliga utsträckning.Lönebidragsanställningar skall vara enåtgärd som främst är till för dearbetshandikappade. Antaletlönebidragsanställningar måste öka. Detskall också finnas större möjligheter attinte trappa av eller upphöra med bidragetom detta i praktiken skulle innebära attanställningen upphör. anseratt taket för lönebidragsanställningarskall höjas. beräknaranslaget till ett 200 miljoner kronorhögre belopp än regeringens förslag.Anslag till jobb- och utvecklingsgarantinEn ny jobb- och utvecklingsgaranti skallinföras för långstidsarbetslösa och förinvandrare som har fåttuppehållstillstånd. Garantin består avtvå delar: samhällsnyttigt arbete ochutbildning. Garantin skall upphandlas avbemanningsföretag och uthyrningsföretag;även frivilligorganisationer kan delta.Syftet med garantin är att stärka denarbetslöses ställning och att han ellerhon skall kunna övergå till denöppna arbetsmarknaden. Ersättningen skallligga något högre än socialbidraget, menden som utan goda skäl vägrar attmedverka får en lägre ersättning. För denföreslagna garantin avsätter Folkpartiet300 miljoner kronor.Sammanställning över anslagen 22:1, 22:2och 22:4 samt nytt anslagTusental kronorAnslag Ansla Regerigs- ngenstyp försla (fp)g22:1 (ram) 4 742 -1Arbetsmarkn 879 400adsverkets 000förvaltningskostnader22:2 (ram) 39 253 -9Bidrag till 000 100arbetslöshe 000tsersättning ochaktivitetsstöd22:4 (ram) 6 579 +200Särskilda 607 000insatserförarbetshandikappade22: (ram) +300Jobbgaranti 000(nyttanslag)Totalt för 61 989 -10utgiftsområ 063 000det 000Utgiftsområde 14 ArbetslivAnslag 23:1 ArbetsmiljöverketFolkpartiet lägger sparbeting påArbetsmiljöverket och räknar med attanslaget kan minskas med 100 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag.Anslag 23:2 ArbetslivsinstitutetSparbeting läggs även på ochFolkpartiet beräknar för budgetåret 2004anslaget till ett 75 miljoner kronorlägre belopp än regeringens förslag.Anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatserFolkpartiet anser att ett sparande kanske på anslaget och föreslår en minskningmed jämfört medregeringens förslag.Anslag 23:4 ArbetsdomstolenFolkpartiet föreslår att Arbetsdomstolenläggs ned och att målen förs över till deallmänna domstolarna. Medlen på anslagetför Arbetsdomstolen skall därför flyttastill utgiftsområde 4 Rättsväsendet.Sammanställning av anslagen 23:1-4Tusental kronor1 Utredningen om en handlingsplan förökad hälsa i arbetslivet ()2 Utredningen om Analys av Hälsa ocharbete ()PropositionenFull sysselsättning står högst påregeringens dagordning. Det är bara genomen uthålligt hög sysselsättning som engod välfärd, rättvis fördelning ochjämställdhet kan värnas.Regeringen står fast vid målen om 80 %sysselsättning och halveratsocialbidragsberoende. Utsikterna att nåbåda målen 2004 är dock små, detta trotsatt bl.a. BNP-tillväxten varit bättre änväntat 1998-2002 och att antalethelårspersoner med socialbidrag minskat1999-2002. För att nå de båda målenbehövs vissa angivna insatser förungdomar, invandrare, arbetslösa, äldreoch sjuka samt sänkt skatt försmåföretagare, stärkt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting,infrastrukturinvesteringar, bättreundervisning i svenska för invandrare,kortare arbetslöshetstider, bättrestyrning av arbetsmarknadspolitiken,möjligheter för äldre att fortsättaarbeta, kartläggning av avtalsförmåneroch förkortad vidareutbildning förpersonal inom vård och omsorg.De åtgärder som redan genomförts isyfte att minska ohälsan bidrar till attklara målet om halvering av antaletsjukdagar. Ytterligare åtgärder behövsdock. Bland annat skall arbetsgivarnasekonomiska drivkrafter att minska ohälsanförstärkas , den enskildesansvar för att medverka till återgångtill arbetslivet ökas, åtgärder vidtasmot fusk och missbruk och förebyggandearbetsmiljöarbete stärkas.Regeringens politik är inriktad på attåstadkomma en fortsatt ökning avarbetskraftsutbudet. Arbetskraftenskompetens skall fortsätta att utvecklas.Diskriminering på grund av kön, etniskoch religiös tillhörighet, sexuellläggning, ålder, funktionshinder ochandra orsaker måste motverkas.En väl fungerande lönebildning är avavgörande betydelse för en godsamhällsekonomisk utveckling.Regeringen föreslår att målet förpolitikområdet Arbetsmarknadspolitikskall formuleras om och få en tydligareinriktning mot huvuduppgiften matchning(utg.omr. punkt 1): "Målet äratt arbetsmarknadspolitiken skall bidratill en väl fungerande arbetsmarknad. "Målstrukturen bör också förtydligas.Målstrukturen för arbetsmarknadspolitikenkommer att ha tre nivåer fr.o.m. 2004:ett övergripande mål, mål för vart ochett av tre verksamhetsområden respektiveverksamhetsgrenar med åtföljande mål. Debåda sistnämnda formerna av målfastställs i regleringsbrev.Kvantifierbara indikatorer skallutvecklas. Målsättningarna inom EU:ssysselsättningsstrategi fungerar somkomplement till den nationellamålstrukturen.De tre verksamhetsområdena avserförmedlingsverksamhet, programverksamhetoch tillsyn, kontroll och uppföljning avdet arbetsmarknadspolitiska regelverket.Regeringen bedömer att det nuvarandemålet för arbetsmarknadspolitiken, en välfungerande arbetsmarknad med fullsysselsättning och god ekonomisktillväxt, liksom de mål som regeringensatt upp för AMV till stora delar haruppnåtts under 2002.Huvuduppgiften förarbetsmarknadspolitiken är att bidra effektiv matchning på arbetsmarknaden.Trots svårigheterna är det önskvärt attutveckla en metod för att övervakamatchningseffektiviteten.Arbetsmarknadspolitiken måste äntydligare inriktas mot huvuduppgifternaplatsförmedling, insatser för attmotverka brist på arbetskraft ochåtgärder för de personer som harsärskilda svårigheter att få ett arbete.Samtidigt måste arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring säkerställas.Arbetsmarknadspolitiken måste bli merindividinriktad som den ledertill förbättrad sökaktivitet bland dearbetslösa och arbetsutbudet stimuleras.Arbetslinjen skall upprätthållas.Regeringen erinrar ibudgetpropositionen om att arbetet medatt ge arbetsmarknadspolitiken en mertillväxtorienterad inriktningkoncentreras på sju områden, vilkettidigare redovisats i betänkande2002/03:AU8:· Fortsatt effektivisering ochförbättring av styrningen avarbetsmarknadspolitiken.·· Åtgärder för att hålla uppe ochöka arbetskraftsutbudet.·· Förbättrad integration förinvandrare på arbetsmarknaden.·· Insatser för att fålångtidssjukskrivna i arbete.·· Anpassning avarbetsmarknadsutbildningen till kraven påarbetsmarknaden.·· Åtgärder för att främjaarbetskraftens rörlighet.·· Säkerställande avarbetslöshetsförsäkringens legitimitet.·Det är enligt regeringen viktigt att AMStar till sig och vidtar åtgärder tillföljd av den kritik som Riksdagensrevisorer riktat mot styrningen av denarbetsmarknadspolitiska verksamheten isitt förslag 2002/03:RR10. Regeringenkommer att följa AMS förändringsarbeteoch hur detta förbättrar resultaten.Under 2003 har åtgärder vidtagits för attfå en mer strategisk och analyserandeuppföljningsdialog mellan . Regeringen utgår frånatt AMS kommer att vidta ytterligareåtgärder som stärker uppföljningen ochanalysen av de arbetsmarknadspolitiskainsatserna, inklusive bättre analyser avresultaten utifrån de olika förutsättningar som finns i landetsregioner.Den svenska arbetsmarknadspolitikenligger väl i linje med EU:ssysselsättningsstrategi. Målen isysselsättningsstrategin kan inte ersättade nationella målen - i flera fall är densvenska ambitionen högre. I de två årligauppföljningar av EU:ssysselsättningssamarbete som hargjorts har nått topplaceringaroch i flera avseenden lyfts fram somföredöme, bl.a. när det gäller ekonomiskareformer, sysselsättning, forskning ochinnovation.Regeringen anser att målet förpolitikområdet Arbetslivspolitik inomutgiftsområde 14 skall omformuleras tillföljande lydelse: "Goda arbetsvillkor ochmöjlighet till utveckling i arbetet förbåde kvinnor och män." Omformuleringeninnebär enligt regeringen inte attinnebörden ändras. Målet blir däremottydligare och lättare att följa upp. Nyaverksamhetsområden och mål för dessaskall införas från 2004.I sin resultatbedömning förarbetslivsområdet konstaterar regeringenatt den negativa utvecklingen av hälsan iarbetslivet fortsätter såvitt gällerlångtidssjukskrivningarna. Förhållandenai arbetslivet förklarar en stor del avdenna utveckling. Regeringen redovisar enrad åtgärder som vidtagits inom ramen förstrategin för ökad hälsa i arbetslivet.Grunden för de fortsatta insatserna motohälsa är en utveckling på de lokalaarbetsplatserna. Ett systematisktarbetsmiljöarbete måste integreras iplanering, ledning och drift.Målet för politikområdetJämställdhetspolitik, "Kvinnor och mänskall ha samma möjligheter, rättigheteroch skyldigheter inom livets allaområden", kvarstår oförändrat.Regeringen har i skrivelse 2002/03:140Jämt och ständigt redovisatjämställdhetspolitikens resultat undersenare år. I budgetpropositionenkonstateras att jämställdhetspolitiken ären sektorsövergripande verksamhet, dvs.ett politikområde vars måluppfyllelse ärberoende av beslut och aktiviteter inomandra politikområden. Det innebär att dendirekta kopplingen mellan mål, resurseroch resultat ofta kan vara svag ochsvårbedömd. Ett sätt att tydliggöra dennakoppling är enligt regeringen attspecificera jämställdhetsmål för övrigapolitikområden.För att friår skall kunna genomföras ihela landet fr.o.m. den 1 januari 2005måste ansvariga myndigheter nu påbörjaplaneringen och förberedelserna fördetta. Försök med arbetstidsförkortningskall genomföras och uppdrag skall lämnastill ansvarig myndighet att planera dessaså att de kan påbörjas under 2004.MotionernaOppositionspartiernas alternativ tillinriktningen av arbetsmarknads- ocharbetslivspolitikenDet växande utanförskapet måste brytas,betonar i motion A257 (yrk.1, 3 och 4). Officiell statistik visarenligt partiet i motion A305 (yrk. 1-4,8, 9, 11 och 16) att uppemot 700 000personer är helt eller i denna delarbetslösa. Det motsvarar mer än 14 %total arbetslöshet snarare än de somredovisades i officiell statistik iaugusti 2003.Arbetsmarknaden måste öppnas för demänniskor som stängs ute fråndenna. Stelheten och regleringarna påarbetsmarknaden drabbar framför allt demsom är nya där, framhåller partiet imotion Sf325 (yrk. En rad åtgärdermåste till för att man skall komma tillrätta med dagens problem. Det gällerexempelvis förbättrad svenskundervisningoch validering av utländsk utbildning,moderniserad arbetsrätt, en öppnadtjänstesektor och reformering avarbetsmarknadspolitiken.Också i motion A257 kritiserar partietnuvarande arbetsmarknadspolitik ochförespråkar reformer. Arbetslösa som ärberoende av arbetsförmedlingen får inteden service de har rätt att kräva.Arbetsmarknadspolitiken har lett tillminskad och inte ökad rörlighet påarbetsmarknaden, de mest utsatta har intefått hjälp, subventionerad sysselsättningslår ut ordinarie arbetstillfällen -undanträngningen är betydande.Moderaterna är också kritiska motarbetsmarknadspolitiska insatser förkvinnor med invandrarbakgrund ochungdomar, där rapporter från IFAU visarpå brister. Även i motion Sf289 (yrk. 18)pekar partiet på behovet av att reformeraarbetsmarknaden för att underlättarörligheten och för att den skall blitillgänglig för alla som vill arbeta.Frågan om hur arbetet påverkar hälsanoch hur hälsan påverkar arbetet tas upp iModeraternas motion So409 (yrk. 3).Samhällets regelverk har inverkan påmänniskors förutsättningar för ett braliv. Det finns också ett samband mellan åena sidan hälsa och å andra sidan riskeri arbetslivet liksom styrning, ledarskapoch inflytande. För att klarläggaförhållanden som kan bidra till ohälsamåste också arbetsrättsliga regler ocharbetsmarknadsåtgärder analyseras, menarpartiet. Hinder som försvårar en flexibeloch trygg arbetsmarknad bör identifierasoch undanröjas.En ny arbetsmarknadspolitik måsteskapas, framhåller i motionA339 (yrk. 1, 4, 15, 25 och 26). Medutgångspunkt i förslagen i motionernaA227 (m, fp, kd och c) samt A241, A257,A258, A305 och Sf289 (samtliga frånModeraterna) bör regeringens förslag tillmål för politikområdetArbetsmarknadspolitik avslås. Också målenför politikområdena Arbetslivspolitikrespektive Jämställdhetspolitikifrågasätts av partiet med hänvisningtill motionerna A305 (m) och A258 (m).Regeringen, som bär ansvaret för dagensmissförhållanden på arbetsmarknaden, böri större utsträckning inriktaarbetsmarknadsinsatserna på attunderlätta företagens rekrytering istället för att satsa på volymåtgärder,betonar partiet i motion A257. Enarbetsmarknad för alla måste skapas,vilket partiet framhåller också i motionA305. Det finns ett akut behov avyrkesutbildade personer och avhögutbildade unga akademiker, hävdarModeraterna.Moderaterna understrykerlönebildningens betydelse för fler ochväxande företag. Lönebildningen måsteförbättras och ske lokalt medutgångspunkt i de anställdas kunskaperoch arbetsresultat.En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring bör införas,enligt i motion A339 (yrk.1). Den skall utgöra en tydligomställningsförsäkring med maximalt 300ersättningsdagar. Huvuddelen av dagensregel-, kontroll och sanktionssystemkring försäkringen kan därmed slopas,hävdar . Egenfinansieringen iförsäkringen bör enligt partiet öka delsför att finansiera försäkringen, dels föratt understödja en sund lönebildning.Detta sker enligt motion A305 genom attorimliga lönekrav som leder tillarbetslöshet inte längre kommer attbetalas via skatterna utan i högre gradav dem som drivit fram kostnadsökningeneftersom egenavgifterna tillarbetslöshetsförsäkringen höjs.På en arbetsmarknad för alla skall allages rimliga möjligheter att försörja sigsjälva, i stället för att uppbära bidrag.Därför måste arbetsmarknadspolitikenläggas om så att den arbetslöse sätts icentrum och själv kan ha ett avgörandeinflytande över vilkaarbetsmarknadspolitiska åtgärder honeller han behöver för att få ettreguljärt arbete.Politiken måste präglas av mångfald,valfrihet och trygghet. ärövertygade om att konkurrens och mångfaldinom arbetsförmedling och utförande avarbetsmarknadspolitiska åtgärder medföratt arbetslösa snabbare kommer ut påarbetsmarknaden.Flera av de nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna,exempelvis aktivitetsgaranti, bör slopasoch ersättas av mer individuelltinriktade insatser där utbildning utgörett dominerande inslag. Allt stöd frånarbetsförmedlingen till konkreta åtgärderskall ha som enda syfte att ge denarbetslösa maximal möjlighet att finnaett nytt arbete.En ny effektiv myndighet bör ersättaAMS.