bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — 2002/03:127) anfördenäringsminister bl.a. att regeringenhar för avsikt att ta ställning till förslagen i dennyssnämnda utredningen efter den remissomgång somlöpte fram till den 28 februari 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet har uttalatsig positivt om den verksamhet som bedrivs inomramen för s.k. industriella utvecklingscentrum (IUC)och att staten framgent bör stödja denna verksamhet.Regionalt förankrad och underifrån uppbyggdutvecklingsverksamhet med intressenter från såvälregionalt och lokalt näringsliv somarbetstagarorganisationer och offentliga aktörer ären modell som har goda förutsättningar att kunnastimulera nyföretagande och därigenom framväxten avnya arbetstillfällen.Utskottets grundläggande positiva syn på IUC-verksamheten överensstämmer därmed i allt väsentligtmed den som presenterades av dentidigare beskrivna Utredningen om statens regionalainsatser för företagsutveckling. Det är emellertid,enligt utskottets mening, angeläget att det s.k.UPA-uppdraget och den därtill knutna IUC-verksamheten ses som en del av det långsiktigahelhetsgrepp som övervägs i samband med beredningenav utredningens förslag. Enligt utskottetsuppfattning bör regeringens ställningstagande i detavseendet avvaktas innan det kan anses nödvändigtmed några tillkännagivanden från om dessafrågor. Med det anförda avstyrks samtliga härbehandlade motioner i berörda delar.KapitalförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om kapitalförsörjning. Jämförreservation 3 (m, fp, kd, c).MotionernaDen framtida sysselsättningen i är beroendeav att nya företag kan utvecklas, framhålls det imotion 2002/03:N359 (s). Motionären anför attriskkapitalsatsningar på de yngsta företagen och deallra fräschaste företagsidéerna harminskat betydligt. I stället har riskkapitalisternaökat sina satsningar på företag som redan äretablerade. Detta är en utveckling som enligtmotionären för med sig negativa konsekvenser.Motionären begär ett tillkännagivande om bristen påfinansiärer på riskkapitalmarknaden.Även i motion 2002/03:N267 (fp) begärs etttillkännagivande om tillgången på riskkapital. Inomregionalpolitiken är tillgången på riskkapital avstor betydelse, anförs det i motionen. Motionärernaframhåller att det kan vara svårt att få tillgångtill riskkapital om man saknar eget kapital attsätta in. Flyktingar, långtidsarbetslösa, ungdomarutan sparkapital, invandrare utan a-kassa ellerkvinnor som blir övertaliga efter lågavlönade jobb ioffentlig sektor nämns som exempel på människor somhar svårt att spara ihop till ett eget kapital.Bristen på riskkapital lyfts också fram iCenterpartiets motion 2002/03:N306. Svårigheternaatt få tag på kapital för att utveckla sitt företagär ett problem för många småföretagare, anförs det.För att bredda tillgången på riskkapital nämnsföljande modeller i motionen: förbättrade regler förperiodisering av vinst och beskattning avägarkapital, stimulerande av regionalaentreprenörsfonder och möjlighet för placering av endel av pensionsavsättningarna i regionalapensionsfonder inom ramen för premiepensionsvalet.Vidare föreslås införande av personligtriskkapitalavdrag och införande av mikrolån för attunderlätta lån till de minsta företagen. Mikrolånenskall enligt ha ettjämställdhetsperspektiv genom att hälften skall gåtill kvinnliga och hälften till manliga företagare.I motion 2002/03:T458 (c) framhålls att produktionav IT-varor och därtill knuten utrustning är enförutsättning för utveckling i basindustrin.Regeringens, enligt motionärerna, misslyckade IT-satsningar har emellertid gjort attdatapenetrationen är märkvärdig ur ettinternationellt perspektiv. Motionärerna menar attdå riskkapitalet har minskat behövs nu att särskilduppmärksamhet riktas mot möjligheten tillriskkapital för nya företag inom näringen. Etttillkännagivande begärs om särskilda åtgärder föratt öka tillgången till riskkapital inom IT-området.Motionärerna anser också att det behövs etttillkännagivande om exportinriktade satsningar inomIT-sektorn.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen behandlade motioner om kapitalförsörjningsenast (bet. 2001/02:NU12).Näringsutskottet framhöll att frågan omkapitalförsörjning för småföretag intar en centralställning inom näringspolitiken. Utskottet menadeatt en effektivt fungerande kapitalmarknad är engrundförutsättning för skapandet av nya företag ochför tillväxt i befintliga företag. Utskottetframhöll också att statens roll påkapitalförsörjningsområdet tydligt skall motiverasoch fungera som ett komplement till den övrigakapitalmarknaden. Med referens till regeringensuttalanden i frågan, betonade utskottet även attstatsmakternas insatser på området löpande måsteomprövas. Utskottet konstaterade vidare att flera avde aspekter som berördes i motionerna var föremålför utredning inom samt att någramotionsyrkanden kunde anses vara tillgodosedda. Detgällde bl.a. införandet av ett särskilt mikrolån,stöd till kreditgarantiföreningar och utvecklandetav ett statligt lånegarantisystem. Samtligamotionsyrkanden avstyrktes.I en reservation (m, kd, c, fp) betonades viktenav skattesänkningar för att skapainvesteringsvilligt kapital och motverka densnedvridning av konkurrensen som vissaarbetsmarknadspolitiska program innebär.Reservanterna framhöll även vikten av åtgärder föratt tillgodose att det finns riskkapital förfinansieringen av forskning, utveckling ochmarknadsbedömning i ett inledande skede.I budgetpropositionen för framhöllregeringen att en effektivt fungerandekapitalmarknad är en grundförutsättning förskapandet av nya företag och tillväxt i befintligaföretag. Kapitalmarknaden är ett område inom vilketprivata aktörer huvudsakligen står för verksamheten.För att motverka brister i kapitalmarknadens utbudbör staten ha ett antal instrument för attkomplettera marknaden. Bland dessa instrument nämnderegeringen tillförsel av riskkapital, lånekapitaloch bidrag. Regeringen konstaterade också attskattelagstiftningen har betydelse för företagenskapitalförsörjning.I förra årets näringspolitiska motionsbetänkande(bet. 2001/02:NU12) beskrev näringsutskottet detutbud av lån och stöd till företag som administrerasav statliga myndigheter, bolag och stiftelser. Någotav detta förtjänar att upprepas i sammanfattad formäven detta år.För det första kan nämnas.Almi lämnar bl.a. lån med tillhörande rådgivningtill växande småföretag, till individer som villstarta nya företag och till innovatörer. harlånat ut till ca 13 000lånekunder. Dessutom ger strategisk rådgivningoch utvecklingsinsatser till ca 20 000 företag perår. skall komplettera bankerna och ta störrerisker, men även säkerställa att det egna kapitalethålls intakt. beslutade attett generellt mikrolån skulle införas (prop.2001/02:4, bet. 2001/02:NU4). Under hösten 2002introducerade detta mikrolån under namnetFöretagarlån. skall enligt sina direktiv inomsin finansieringsverksamhet sträva efter att ha enjämn könsfördelning mellan kunderna. Bolaget skalläven i högre grad än tidigare inrikta sig motfinansiering i tidiga skeden. Det framgår även attdet nya företagarlånet skall inriktas på behovet avsmå lån och att kvinnor, invandrare och ungdomarskall ha minst en andel av finansieringen sommotsvarar den de erhållit i tidigare års låneformer.En förordning som reglerar det nya företagarlånettillkom (SFS 2003:4). Av dennaframgår att företagarlånet får täcka högst avföretagets totala kapitalbehov om det överstiger50 och dess beloppsgräns är 250 000 kr.Amorteringar och ränta anpassas efter företagetsutveckling och ekonomiska situation. Under hösten2002 ökade antalet företagarlån till kvinnor med40 % jämfört med då det fanns ettsärskilt företagarlån till kvinnor.Industrifonden, Norrlandsfonden, StiftelsenInnovationscentrum och är exempelpå andra aktuella långivare. Industrifonden ger låntill industriella utvecklingsprojekt ochmarknadssatsningar samt lämnar finansiering viaägarkapital till i huvudsak små och medelstoraföretag. Industrifonden kan även stöttaföretagsetableringar genom att köpa vidnyemissioner. Norrlandsfonden erbjuder riskvilligalån till företrädesvis små och medelstora företag iNorrland. gör investeringar i småoch medelstora svenska bolag som inte är noteradeoch som bedöms ha goda möjligheter tillvärdetillväxt. Vanligen överstiger Sjätte . AB SvenskExportkredit och kan lämnakrediter och garantier som skyddar företagen motrisker vid utlandsaffärer. Den statliga StiftelsenInnovationscentrum () beviljar ekonomiskt stödtill innovationer i tidiga utvecklingsstadier.Stödet beviljas antingen som förstudiebidrag utanåterbetalningsskyldighet eller som ett lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet. Målgruppen ärprivatpersoner samt nystartade företag. Då upphör har och påbörjatett arbete med att samordna SIC:s verksamhet medAlmis rådgivnings- och finansieringsverksamhet.Som ett stöd för företags och entreprenörerssökande efter kapital har tagit fram ensärskild finansierings- och riskkapitaldatabas.Databasen innehåller information om svensk ochnordisk offentlig finansiering riktad till företagsamt information om andra riskkapitalaktörer och omvissa EU-stöd.Sedan juni 2001 bedriver /ett samarbete kring finansiellt stödtill tekniska innovationer i deras inledningsskeden,s.k. Samarbetet innebär att Nuteki samråd med Industrifonden avgör om ett projekt ärintressant för vidare undersökning. svararsedan för det analysarbete som bl.a. krävs för attfastställa hur mycket kapital som behövs.Industrifonden fattar därefter beslut omfinansieringen och tar över ansvaret för projektet.Samarbetet gäller insatser på mellan och2 med maximalt avprojektkostnaden. Företag med större kapitalbehovkan vända sig direkt till Industrifonden. Av de 34projekt som sökte stöd erhöll fem s.k.startkapital. Problemen med att hitta externamedfinansiärer bidrog dock till att endast ett avdessa kunde beviljas stöd från Industrifonden. Ibudgetpropositionen för framhöll regeringenatt den noga följer det aktuellasåddfinansieringssamarbetet och att den statligakapitalförsörjningen i större utsträckning börfokuseras till dessa tidiga utvecklingsfaser.Regeringen har uttalatönskemål om en utökad användning av lånegarantier(se bl.a. prop. 2001/02:4 och prop. 1997/98:62).Dessa ställningstaganden utmynnade i attregeringen gav i uppdrag att ta fram en modellför ett statligt lånegarantisystem. Ett sådantsystem bygger på att staten garanterar banklån ochdelar risktagandet med banken eller något annatprivat låneinstitut. En fördel med detta kan t.ex.vara att utbudet av privata aktörer som erbjuderlånefinansiering till företag ökar. Eventuelltskulle ett utvecklat lånegarantisystem kunna ersättanågra av statens kapitalförsörjningsinsatser.Uppdraget redovisades till regeringen i februari2002. En arbetsgrupp med uppgift att presentera ettförslag till lånegarantisystem tillsattes därefterinom . Enligt budgetpropositionenför skulle ett utvecklat lånegarantisystemha funnits i drift fr.o.m. . Aktuellauppgifter från gör dockgällande att införandet kommer att ske senare underår 2003.Som har nämnts redovisade Utredningen omstatens regionala insatser för företagsutvecklingsitt slutbetänkande (SOU 2002:101) i november 2002.I detta föreslås en kraftsamling på finansiering avde tidigaste skedena i innovations- ochföretagsutveckling. Enligt utredarens förslag skall500 överföras från lånefondtill en särskild fond för sådd- och innovationslån itidiga skeden. Denna nya fond skall förvaltas avAlmi. skall ha rätt att använda högst 100miljoner kronor ur fonden till sådd- ochinnovationsfinansiering. Utredaren uppmanar ocksåregeringen att överväga möjligheterna att användadelar av Industrifondens avkastning för sådd- ochinnovationsfinansiering. Vidare bör delar avanslaget till allmänna regionalpolitiska insatseröronmärkas för detta ändamål. Totalt innebärutredarens förslag att ca per åravsätts för sådd- och innovationsfinansiering i demest riksfyllda skedena. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutats.Svenska Riskkapitalföreningen och görkvartalsvisa undersökningar av händelseutvecklingenpå riskkapitalmarknaden. Av den senaste rapporten,som avser fjärde kvartalet och (R2003:1), framgår att en majoritet avriskkapitalbolagen () anser att det finnstillräckligt många goda idéer eller projekt attinvestera i på dagens marknad. Riskkapitalbolagenser också positivt på branschens framtid. Huvuddelenav företagen () kommer att fortsätta investera iminst samma utsträckning som . Noterbart ärdock att antalet investeringar inom såddfasen harminskat under sju kvartal i rad och verkar hastabiliserat sig på en låg nivå. Rapportförfattarnaunderströk behovet av statliga insatser på dettaområde.Regionala kreditgarantiföreningar är en ny form avorganisation för finansieringslösningar i ställer garantier för lånoch andra krediter som småföretagare har behov avför sin rörelse. Regeringen har betonat vikten avatt det regionala näringslivet tar ett ansvar fördessa initiativ och att de är oberoende från staten.Regeringen anser dock att det är viktigt att främjaframväxten av lokala initiativ inom detta område.Ett särskilt bidrag om totalt 3 miljoner kronorunder för information om hur manstartar lokala och regionala kreditgarantiföreningarhar därför beslutats.I juni 2002 överlämnade den s.k. 3:12-utredningen(dir. 1999:72) sitt betänkande Beskattning avsmåföretagare (2002:52) till regeringen.Utredningens förslag kan ha konsekvenser förkapitalförsörjningen i småföretag. Flera avremissinstanserna och flera av utredningens expertervar kritiska till de slutsatser som presenterades ibetänkandet. Beredning av förslaget sker förnärvarande inom Regeringskansliet.Riksdagen tar ställning tillregeringens proposition 2002/03:49 om nyaförmånsrättsregler. Utskottets syn på dessa frågorkommer att redovisas i ett yttrande tilllagutskottet (yttr. 2002/03:NU1y).Utskottets ställningstagandeEtt effektivt tillvaratagande av tekniskainnovationer liksom utvecklingen av ettframgångsrikt entreprenörskap förutsätter vanligentillgång till extern finansiering. För detta ändamålfinns i första hand den ordinarie kapitalmarknaden.Det står emellertid klart att staten har en viktigfunktion att fylla när det gäller att kompletteradenna marknad inom vissa områden. Detta är inteminst tydligt under rådande konjunkturläge då denordinarie riskkapitalmarknaden i större utsträckningän tidigare riktar blickarna mot företag som harkommit en bit i sin utveckling. För att potentiellsamhällsnytta inte skall gå till spillo är behovetav statliga insatser påtagligt.Statens åtgärder på kapitalförsörjningsområdet harbeskrivits ovan. Enligt utskottets meningtillhandahåller staten ett varierat utbud av lån ochandra stöd till företagande. Det generellaföretagslån som infördes är,enligt utskottets uppfattning, en utveckling ipositiv riktning. Utskottet noterar medtillfredsställelse att hittillsvarande långivningsvarar upp mot kraven på en fortsatt prioritering avkvinnor. Utskottet förutsätter att regeringen medsärskild vaksamhet följer utvecklingen i dettaavseende och vidtar nödvändiga åtgärder om dennagrupp missgynnas.Utskottet konstaterar att det hittillsvarandesamarbetet mellan och Industrifonden när detgäller såddfinansiering ännu inte kan anses hasvarat upp mot förväntningarna. Utfallet i form avbeviljade krediter måste betraktas som alltför lågt.Regeringen har aviserat att den skall följa dettasamarbete noga, och utskottet förutsätter att såsker. Utvecklas inte de statligasåddfinansieringsinsatserna inom ramen för dettasamarbete i en mer positiv riktning förväntar sigutskottet att regeringen vidtar åtgärder.Trots förekomsten av ett mångfasetterat statligtutbud på kapitalförsörjningsområdet vill utskottetframhålla vikten av kontinuerlig utveckling ochomprövning av dessa insatser. Mot den bakgrundenanser utskottet det vara positivt att det förnärvarande pågår ett arbete inom Regeringskanslietsom kan förväntas resultera iytterligare åtgärder för att stärka de statligainsatserna på kapitalförsörjningsområdet. regeringens ställningstagande till de förslagsom presenterades av Utredningen omstatens regionala insatser för företagsutvecklingsamt införandet av ett statligt kreditgarantisystem.Även på skatteområdet pågår beredningsarbete inomRegeringskansliet som kan resultera i förslag medkonsekvenser för företags kapitalförsörjning.Utskottet anser att regeringens överväganden i dessaavseenden bör avvaktas innan det kan finnas skäl förriksdagen att agera.När det gäller de i motion 2002/03:T458 (c)framförda förslagen om särskilda satsningar inom IT-området hänvisar utskottet till befintliga generellastatliga riskkapitalinsatser samt det arbete med attutveckla dessa som har beskrivits ovan. Utskottetfinner heller inte motiv för några särskildaexportfrämjande insatser på detta område. mening är det utbud som tillhandahålls avExportkreditnämnden och AB i detavseendet tillfyllest.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motioner i berörda delar.Kvinnors, invandrares och ungasföretagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkvinnors, invandrares och ungas företagande.Utskottet åberopar bl.a. pågående arbete.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2002/03:N312 (s) begärs en översyn av såvälbankernas som samhällets instrument för att göralånemöjligheterna för nyföretagande mer tillgängligaför invandrare. Det framhålls att invandrare kan hasvårigheter att få lån för att starta företag.Motionären menar att det bl.a. kan vara svårt attbedöma deras återbetalningsförmåga. Vidkreditgivning får ingen diskrimineras på grund avras, hudfärg, ursprung eller trosbekännelse. Trotsdetta upplever invandrare, enligt motionären,emellanåt att de inte får samma möjligheter somsvenska nyföretagare när det exempelvis gällerbankkontakter och lånemöjligheter. Bankerna ärheller inte alltid intresserade av att bevilja smålån till servicenäringen.Småföretagen har spelat en alltstörre roll för sysselsättning av personer medutländsk bakgrund påpekas det i motion 2002/03:N389(s). För dessa personer kan dock språksvårigheter,svårigheter att få krediter och ett sämre kontaktnätgöra etablering av småföretag problematiskt. Det är,enligt motionärerna, angeläget att regeringen seröver förutsättningarna för personer medinvandrarbakgrund att etablera småföretag.I motion 2002/03:N263 (fp) anförs att företag somdrivs av personer med invandrarbakgrund är en viktigdel av den svenska ekonomin. Det är dock oftasvårare för invandrare att starta företag än förinfödda svenskar, eftersom många processer är svåraför någon som inte behärskar språket fullt ut. Detär, enligt motionärerna, viktigt att alla gesförutsättningar att kunna delta i den nya tidensföretagande. En anledning till att det är färrekvinnor än män som startar företag är det kraftigamotståndet mot privata alternativ inom områden därkvinnor traditionellt sett har erfarenhet ochkompetens, framhålls det vidare i motionen.Motionärerna anser att det måste bli lättare förkvinnor att starta och driva företag. De problem somnämns i motionen är bl.a. att många banker ärovilliga att bevilja lån och krediter till kvinnoroch invandrare samt det krångliga regelverk somgenomsyrar företagandet. Ett positivt beslut underde senare åren är beslutet om s.k. mikrokrediter.Relativt få människor startar företag i antalet företagare minskar, anförs det i motion2002/03:Ub258 (fp). För att uppmuntra ungtföretagande bör tillkännage att alla skallfå ett informationspaket om företagande med ettprovexemplar av en F-skattsedel då de fyller 18 år.Denna provskattsedel skall sedan kunna bytas ut moten riktig F-skattsedel.I motion 2002/03:N395 begärsett tillkännagivande om kvinnligt företagande.Kristdemokraterna anser att ett ökat kvinnligtföretagande kan ge näringslivet förnyelse och ökadmångfald och bör därför uppmuntras och stödjas.Bland annat bedriver speciella kurser ikvinnligt företagande samt tillhandahållerföretagarlån riktade till kvinnor. Dessa kvinnolånkommer att upphöra. Att kvinnliga företagare i högutsträckning verkar i tjänstesektorn innebär attmotionärernas förslag om avdragsrätt vid köp avhushållstjänster särskilt skulle förbättra villkorenför kvinnors företagande, påpekas det.Ett tillkännagivande om att en handlingsplan förökat kvinnligt företagande bör tas fram begärs imotion 2002/03:N248 (v). Det framhålls att andelenföretag som startas av kvinnor bör vara högre ochatt kvinnliga företagares position i debatten måsteflyttas fram. Skolan kan på ett mer aktivt sättutbilda inom områden som stimulerar småföretagande.Vidare påpekas att kvinnor ofta har svårt att fåbanklån. En del av förklaringen till detta är denmanliga strukturen i bankvärlden. Bankerna har dåligkunskap om kvinnors kreativitet och "otraditionella"affärsidéer. Det är vidare, enligt motionärerna,viktigt att nyföretagarrådgivningen har ettjämställdhetsperspektiv. För att få fler kvinnor attstarta företag måste vissa regler ändras. Alla skallha samma möjligheter att starta företag, oavsett könoch etnisk bakgrund.Det saknas, enligt vad som sägs i motion2002/03:N208 (c), ett samlat grepp kring projekt omungt företagande. Projektformen försvårar långsiktigplanering. Kommunerna har ofta viljan att satsamedel men vågar inte för ovissheten om projektetsutveckling. För att skapa kontinuitet bör regeringensnarast göra en översyn av de olika projekten ochutreda möjligheterna för en permanent lösning förlångvariga verksamheter som främjar ungtföretagande.Centerpartiet anför i motion 2002/03:N306 att detbehövs en rad åtgärder för att främja kvinnligtföretagande. Regelverk och utformning gör attkvinnor bara får av samhällets stöd tillföretag. Den förda näringslivspolitiken har, enligtCenterpartiet, lett till att kvinnors företagandehar diskriminerats. bör därför tillkännageatt målet skall vara att hälften av de nya företagenskall startas av kvinnor. Motionärerna konstaterarvidare att bland många kvinnor nämns svårigheternaatt få tillgång till riskkapital som det enskiltstörsta hindret för att etablera företag. Modellenmed lån till kvinnliga företagare, kvinnligaresurscentrum och särskilda affärsrådgivare förkvinnor bör återinföras nationellt och permanentas.Detta bör ges regeringen till känna. Även invandrareoch ungdomar kan möta problem när de vill startaeget, anförs det i motionen. anserdärför att bör ge regeringen till kännaatt liknande modeller med speciella lån,resurscentrum samt affärsrådgivare bör införas ävenför invandrare och ungdomar.Även i motion 2002/03:A366 (c) anförs det attmålet måste vara att hälften av de nya företagenskall startas av kvinnor. Trots ett framgångsriktarbete med jämställdhet i har den fördanäringslivspolitiken lett till att kvinnorsföretagande har diskriminerats, hävdas det imotionen. Att har sammanfört sina låneformer iett enda småföretagarlån riskerar, enligtmotionärerna, att leda till att kvinnor får svårareatt hitta riskkapital.I motion 2002/03:N302 (mp) begärs tvåtillkännagivanden om kvinnors företagande. Det enagäller hur den s.k. mainstreamingen (dvs. beaktandeav jämställdhetsaspekter i alla sammanhang) på Nutekkan förbättras. Det andra gäller lån tillkvinnliga företagare. Yrkandena saknar närmaremotiveringar. Även i motion 2002/03:N396 (mp)behandlas lån till kvinnligt företagande.Almi:s krav på att lånesökande skall varintresserade av tillväxt i företaget står, enligtmotionären, helt i strid med de ursprungligaintentionerna att villkoren skulle svara mot mångakvinnors sätt att bedöma sitt lånebehov. Att anpassavillkoren för lån för målgrupper av bäggekönen är, enligt motionärerna, ett sätt att göralåneverksamheten mera jämställd. Den översynen börAlmi göra före år 2004.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2002 behandlade utskottet senast motioner omkvinnors och invandrares företagande (bet.2001/02:NU12), varav flera med liknande innehåll somde som är föremål för utskottets ställningstagande iår.