bet · GQ01KU25 · 2003-03-13 00:00:00 — Verket inhämtar,sammanställer och publicerar statistik samt annanrelevant information beträffande ägande- ochbranschstruktur, teknik samt ekonomi inommedieområdet.Omfattande forskning på medieområdet bedrivs vidarevid bl.a. (), ,, medier ochkommunikation (JMK), ochDemokratiinstitutet, Mitthögskolan.Andra organ som studerar medieområdet är t.ex. som genomför enriksrepresentativ frågeundersökning på tematSamhälle, Opinion och Massmedia, därav namnet SOM,och Nordicom Nordiskt informationscenter förmedie- och kommunikationsforskning som har tilluppgift att sprida kunskap om medie- ochkommunikationsforskning i de nordiska länderna.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade under riksmötet2000/01 motionsyrkanden som rörde dels en konferensom mediernas roll i opinionsbildningen, dels behovetav ett oberoende medieinstitut (bet. 2000/01:KU18 s.810). Utskottet anförde att det pågår en omfattandeforskning på medieområdet såväl på universitet ochhögskolor som med anknytning till olika myndigheter.Något initiativ från regeringen för att få tillstånd en konferens på det tema som avsågs i den enamotionen framstod därför inte som nödvändigt.Motionen avstyrktes.Utskottet konstaterade vidare att frågan ominrättandet av ett särskilt medieinstitut, pågrundval av ett förslag i slutrapporten ! Detfinns bättre sätt att föryngra politiken frånUngdomarnas demokratikommission (Ju 2001/101/U),bereddes i . Det arbetet borde inteföregripas. Även denna motion avstyrktes därför.ÖvrigtEnligt uppgift från från Ungdomarnas demokratikommissionett av många underlag för regeringens proposition2001/02:80 Demokrati för det nya seklet. Beredningenav samtliga förslag i rapporten avslutades genom dennämnda propositionen.Kulturdepartementet har vid en muntlig informationinför utskottet upplyst om att behovet av enmassmedie- eller en presstödsutredning övervägs inomdepartementet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att ett flertal organ inomsåväl forsknings- som myndighetsområdet genomförundersökningar och analyser som rör utbudet isvenska medier. Bland annat har, som redovisatsovan, fått regeringens uppdragatt under 20022004 följa och utvärdera SverigesTelevision AB:s nyhetsutbud. Som redovisats ovanövervägs vidare inomKulturdepartementet behovet av enmassmedieutredning. Enligt utskottets mening finnsdet mot denna bakgrund inte skäl att nu vidta någonåtgärd med anledning att vad som anförs i motionK399 (yrkande 1). Den bör därför avslås i berörddel.Lokal-TV och Öppna kanalenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om stöd tilllokal-TV och med hänvisningtill att dessa till väsentlig del hartillgodosetts.MotionernaI motion 2002/03:Kr334 av m.fl. (kd)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att regeringenskall återkomma till med förslag om hurlokal-TV kan stärkas och utvecklas (yrkande 3).Motionärerna framhåller att det via kabel-TV finnsflera public access-kanaler, eller ,som den ofta heter. I dessa kanaler har föreningaroch organisationer möjlighet att till en låg kostnadgöra TV. Vidare anför motionärerna att lokal-TV ochnärradion är två kanaler där det finns en storandel invandrare som driver egna kanaler. Detta ärenligt motionärerna mycket viktigt, inte minst urett demokratiskt perspektiv. bör därförutvecklas, inte avvecklas.I motion 2002/03:K399 av och (mp) yrkas att tillkännager förregeringen som sin mening vad som i motionen anförsom stöd för (yrkande 2). Enligtmotionärerna bör få statligt stöd såatt dess verksamhet kan täcka hela Sverige.Motionärerna påpekar att endastfinns i de större kommuner som har ekonomiskmöjlighet att stödja denna föreningsbaseradeverksamhet. Där direktsänds t.ex.kommunfullmäktigedebatter, lokalt produceradenyheter och kulturinslag.BakgrundRegeringen beslutade att geRiksförbundet i i uppdrag attunder 2003 och 2004 ansvara för att bl.a.utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbytekommer till stånd inom området icke-kommersielllokal-TV (Ku2002/2756/Me). Insatserna skall bl.a.syfta till att utveckla folkrörelsernas möjligheteratt använda TV-mediet som ett forum förkommunikation, lokal kultur och debatt. Verksamhetenskall omfatta så många som möjligt av dem som äraktiva inom den icke-kommersiella lokal-TV-verksamheten. Samtliga förordnade lokalakabelsändarföretag skall enligt uppdraget gesmöjlighet att ta del av de aktiviteter som kommeratt äga rum inom ramen för uppdraget. För 2003fördelas för uppdraget, och för 2004beräknas samma belopp.Enligt regeringens beslut skall RiksförbundetÖppna Kanaler i lämna en slutlig redovisningav uppdraget till Radio- och senast den 1mars 2005.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan har regeringen beslutatatt ge i iuppdrag att ansvara för attbl.a. utbildningsinsatser och ett ökaterfarenhetsutbyte kommer till stånd inom områdeticke-kommersiell lokal-TV. Insatserna skall bl.a.syfta till att utveckla folkrörelsernas möjligheteratt använda TV-mediet som ett forum förkommunikation, lokal kultur och debatt. Regeringenhar fördelat särskilda medel för uppdraget.Utskottet, som utgår från att regeringen följer uppresultatet av uppdraget till i , anser att vad som anförs imotionerna Kr334 (yrkande 3) och K399 (yrkande 2) omett ökat stöd till lokal-TV och därmedtill väsentlig del har tillgodosetts. Motionernaavstyrks således i berörda delar.Riksdagsdebatter i public serviceUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om attriksdagsstyrelsen bör ges i uppdrag attarbeta för att samtliga debatter i riksdagenskammare bör sändas i en public service-kanal.Något särskilt initiativ från sidaär enligt utskottet inte påkallat.MotionenI motion 2002/03:K399 av och (mp) yrkas att beslutar att uppdraåt riksdagsstyrelsen att arbeta för att samtligadebatter i plenum borde sändas i en public service-kanal (yrkande 3). Enligt motionärerna kandemokratin väsentligt vitaliseras om allariksdagsdebatter kan direktsändas. Som det är nuavgör tidningarnas politiska profil och i litenutsträckning även journalisten vad folket vill has.k. Motionärerna anser att folket bordeha rätt att självt, ofiltrerat, kunna välja ut denkunskap om den politiska debatten som det vill ha.Motionärerna framhåller att kvinnor och män kankomma att prioritera olika typer av debatter.BakgrundTidigare riksdagsbehandlingVid 1992/avstyrkte utskottet (bet.1992/93:KU9 s. 18) motioner om ökade TV-sändningarav riksdagsarbetet. Utskottet ansåg att av denredovisning som då lämnats av Riksdagensförvaltningskontor framgick att mycket omfattandeinsatser gjorts och var under övervägande inominformationsområdet. Enligt utskottet hadeförvaltningsstyrelsen det övergripande ansvaret förinformationsfrågorna, och styrelsen kunde genom sinparlamentariska sammansättning under talmannensledning på lämpligt sätt initiera de förändringaroch den utveckling som ändrade förhållanden kanmotivera. Frågor om ökade resurser fick aktualiserasi sedvanliga budgetsammanhang. Några initiativ frånutskottets sida med anledning av motionerna ansågutskottet inte då påkallade.Frågan om radiosändningar från riksdagsdebatterbehandlades vid 1993/(bet.1993/94:KU35 s. 8). Utskottet hade inhämtatupplysningar från , somerinrat om sina övergripande mål att aktivtinformera allmänheten om arbete ocharbetsformer och framhållit följande. Vissariksdagsdebatter och öppna utskottsutfrågningar m.m.direktsändes ibland i radio och/eller TV. Beslutetatt sända var helt och hållet massmediernas egetmedan svarade för att det rent praktisktm.m. ordnades på bästa sätt för massmedierna. Frånoch med 1993/fanns en länk mellanriksdagen och . Genom parabolerdirektöverfördes ljud och bild från kammaren tillKaknästornet. Massmediebolag kunde sedan direkt,eller genom markbunden förlängning, tappa ochsända debatter. Länken hade t.ex. gjort det möjligtför redaktion att ständigt vara uppkoppladtill via Kaknästornet.Förvaltningskontoret ansåg, bl.a. av kostnadsskäl,att det då inte var realistiskt med egnaradiosändningar från . En kontinuerligutveckling av informationsverksamhet vardock av stor vikt. Utskottet ansåg att det var avstor vikt att informationsverksamhetkontinuerligt utvecklades. I likhet med föregåendeår ville utskottet framhålla attförvaltningsstyrelsen har det övergripande ansvaretför informationsfrågorna och att styrelsen genom sinparlamentariska sammansättning, under ledning avtalmannen, på ett lämpligt sätt kan initiera deförändringar och den utveckling som kan motiveras avändrade förhållanden. Motionen avstyrktes.Våren 1999 behandlade kulturutskottet ett parmotioner som gällde införandet av en TV-kanal meddirektsändning från politiska församlingar med detamerikanska C-span som förebild (bet. 1998/99:KrU3).Kulturutskottet hänvisade till att SverigesUtbildningsradio (UR) hade ansökthos regeringen om att få starta en politisk kanal,UR-Arena. (U 1995:07)hade yttrat sig i ärendet och avstyrkt UR:s begäran.Regeringen beslutade därefter att inte vidta någonåtgärd med anledning av förslaget (prop. 1996/97:67s. hänvisade till att det vidolika tillfällen, , hade avstyrktmotionsförslag om en politisk kanal med hänvisningtill att det inte fanns något skäl att omprövaregeringens beslut (bet. 1997/98:KrU11 s. 18).Kulturutskottet erinrade om att nyligenhade beslutat att förlänga UR:s sändningstillståndtill utgången av . Enligt kulturutskottetsuppfattning var det för tidigt att ha någon bestämduppfattning om UR:s uppdrag och omlämpligheten att i UR:s regi inrätta en sådansärskild kanal som nämnts i den aktuella motionen.Det var naturligt att utgå från att frågan skullekomma att aktualiseras i beredningsarbetet införpublic service-företagens kommande tillståndsperiod.Vidare erinrade kulturutskottet om att sändningarfrån politiska arenor redan förekom. Utskottet hadei sitt betänkande 1998/99:KrU1 redovisat denverksamhet som bedrivs på vissa större orter ilandet av den allmännyttiga ideella föreningenRiksförbundet i och som bl.a.innebar ett samarbete med om attdirektsända riksdagsdebatter. I sammanhanget nämndesatt även public service-kanalerna och närradionsänder vissa debatter från och andrapolitiska församlingar. Vidare nämndes att den somönskar inrätta en marksänd kanal av det slag somangavs i motionen har möjlighet att ansöka omsändningstillstånd hos regeringen. Kulturutskottetfann att det inte var påkallat med någon riksdagensåtgärd med anledning av motionsyrkandena ochavstyrkte dem.Frågan om UR-Arena behandlades avkonstitutionsutskottet med anledning aven följdmotion till proposition 1996/97:67 DigitalaTV-sändningar. I likhet med kulturutskottet ansågkonstitutionsutskottet att Utbildningsradionsbegäran att få starta UR-Arena inte borde föranledanågot uttalande från sida.Motionsyrkandet avstyrktes (bet. 1996/97: KU17 s.25).Konstitutionsutskottet behandlade under hösten2000 en motion vari efterfrågades ökadtillgänglighet av politiken genom TV-utsändningar(bet. 2000/01:KU4 s. 4244). Utskottet gjorde sammabedömning som kulturutskottet gjorde ifråga om införandet av en TV-kanal med C-span somförebild. Liksom tidigare framhöll utskottet attansvaret för informationsverksamhetligger hos ledningen för förvaltning.Vidare erinrade utskottet om att de massmedieföretagsom så vill kan sända de debatter de väljer viariksdagens överföringar till . Det kundei sammanhanget inte heller bortses från att dentekniska utvecklingen på IT-området kan leda tillatt den som så vill kommer att kunna följa alltarbete i kammaren genom webbplats. Idetta sammanhang ville utskottet också nämna att detinfördes möjligheter att göra och lagra upptagningari ljud och bild från evenemang i första- ochandrakammarsalarna och i Skan-diasalen. Någotsärskilt initiativ med anledning av det aktuellamotionsyrkandet var enligt utskottets mening intepåkallat. Motionen avstyrktes därför.ÖvrigtC-span är ett privat, icke-kommersiellt företag sombildades av kabel-TV-branschen i som enservice till allmänheten. Företaget skapades föratt täcka verksamheten i representanthuset frånklubbslag till klubbslag. har C-spanvuxit till en varierad informationstjänst som sörjerför sändningar från offentligverksamhet. 1986 inleddes sändningar från senatengenom C-span2. Därefter har C-span3 tillkommit somger TV-publiken tillgång till direktsända reportagefrån aktuella tilldragelser samt C-span Radio. I dagföljs C-spans sändningar av 28,5 miljoner personerper vecka. (Uppgifterna hämtade från bet. 2000/01:KU4. )Utskottet har inhämtat att det genom riksdagensförsorg vidtas tekniska förbättringar för att ge TV-sändningar från den kvalitet someftersträvas. Dessa förbättringar kommer således deprogramföretag till godo som önskar sända frånriksdagen.Vidare har utskottet inhämtat att samtligadebatter numera direktsänds från kammarevia webbplats (). I denmån det är möjligt direktsänds också offentligautfrågningar i utskotten samt andra störreevenemang. En målsättning är att utökadirektsändningarna så att i första hand fleroffentliga utskottsutfrågningar kan sändas, menockså fler andra evenemang. Vidare planeras att deti framtiden skall vara möjligt att via riksdagenswebbplats söka bland lagrade sändningar.Vidare har () den 24februari startat den nya digitala temakanalen 24.Inom ramen för denna kanal sänds programserien 24Direkt. Programmet kommer under vardagaratt från direktsända riksdagsdebatter,frågestunder, offentliga utfrågningar i utskotten,seminarier och andra stora politiska evenemang.Vidare kommer kanalen också att innehålla sändningarfrån andra företrädare för det offentliga . Idet analoga marknätet kommer SVT att sända debatteroch frågestunder från i samma omfattningsom tidigare.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående vidtar riksdagenkontinuerligt tekniska åtgärder för att underlättaför de programföretag som önskar sända frånriksdagen. I enlighet med den bedömning som såvälkulturutskottet som tidigarehar gjort i fråga om direktsändningar från riksdagenoch andra politiska församlingar anser utskottet attdet inte heller nu är påkallat med något särskiltinitiativ från sida i denna fråga. Detbör vidare framhållas att det ankommer på respektiveprogramföretag att i enlighet med sin redaktionellasjälvständighet avgöra om sändningar från riksdagenskall förekomma i företagets program och vad som idetta sammanhang kan vara av nyhetsvärde. Somframgått har numera inlettdagliga sändningar från inom ramen försitt digitala programutbud. Vidare kan tilläggas,som också redovisats ovan, att samtliga debatterfrån kammare numera genom riksdagensförsorg direktsänds via webbplats. Motdenna bakgrund avstyrks motion K399 (yrkande 3).EG:s TV-direktivUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om attregeringen bör verka för att EG:s TV-direktivavvecklas. Jämför reservation 4.MotionenI motion 2002/03:K333 av m.fl. (m) yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börverka för en avveckling av EU:s TV-direktiv (yrkande10). Motionärerna anför att EU skall arbeta för attutvidga den inre marknaden och få bort offentligamonopol. Det är enligt motionärerna oacceptabelt attEU ställer krav på en viss sammansättning avprogrammen, t.ex. en viss andel europeiska program.Motionärerna framhåller att EU:s uppgift är attmöjliggöra tjänsternas fria rörlighet, inte attreglera vilka länder programmen får komma ifrån. TV-direktivet bör därför avskaffas.BakgrundTV-direktivetDet s.k. TV-direktivet rådets direktiv /552/EEGav om samordning av vissabestämmelser som fastställts i medlemsstaternaslagar och andra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television började förSveriges del att gälla , då trädde i kraft och genomfördes i svensk rättgenom lagen (1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten (prop.1992/93:75, bet. 1992/93:KU12, rskr. 1992/93:117).Den 1 december 1996 ersattes bl.a. denna lag avregler i radio- och TV-lagen (1996:844) som dåträdde i kraft. TV-direktivet har setts över avkommissionen, och antogEuropaparlamentet och rådet ett nytt direktiv(97/36/EG) om ändring av TV-direktivet. Ändringarnainförlivades med svensk rätt genom ändringar iradio- och TV-lagen (SFS 1998:1713, prop.1997/98:184, bet. 1998/99:KU13, rskr. 1998/99:100).TV-direktivet innehåller minimiregler för TV-sändningar inom EG och syftar till att möjliggörafri rörlighet för TV-sändningar. Direktivet innebäratt den medlemsstat varifrån en sändning härrörskall se till att sändningen följer lagen i denmedlemsstaten. Andra medlemsstater skall tillåta frimottagning och får inte hindra vidaresändning av enTV-sändning från en annan medlemsstat av skäl somomfattas av direktivet. Direktivet hindrar inte attmedlemsstaterna tillämpar mer restriktiva regler förTV-företag inom sin nationella jurisdiktion. Idirektivet finns bl.a. regler om europeiskaprogramkvoter och om sändning av biograffilmer i TV.Vidare innehåller det allmänna regler om TV-reklamoch sponsring. Där föreskrivs också förbud ellerrestriktioner mot sändningar med visst innehåll.Beträffande TV-reklam riktad till minderåriga sägs idirektivet att sådan reklam inte direkt skalluppmana minderåriga att köpa en produkt eller tjänstgenom att utnyttja deras oerfarenhet ellergodtrogenhet. Reklamen skall inte heller direktuppmuntra minderåriga att övertala sina föräldrareller andra att köpa de utannonserade varorna ellertjänsterna. Inte heller skall den utnyttja detspeciella förtroende minderåriga hyser förföräldrar, lärare eller andra personer. Reklamenskall inte heller utan skäl visa minderåriga ifarliga situationer. I gäller enligt 7 kap.4 § radio- och TV-lagen att reklam i en TV-sändninginte får syfta till att fånga uppmärksamheten hosbarn . I reklam i en TV-sändning fårdet inte uppträda personer eller figurer som spelaren framträdande roll i program som huvudsakligenvänder sig till barn under tolv år.Europeiska kommissionen har den 6 januari 2003avlämnat den fjärde rap-porten om tillämpningen avTV-direktivet till rådet, ,Europeiska och sociala kommittén samtRegionkommittén (KOM[2002]778 slutlig). När detgäller kommissionens slutsatser och framtidsutsikterkonstateras att rådet antogslutsatserna om översynen av TV-direktivet ochbetonade den breda enigheten om att det finns behovav omfattande förberedelser innan man utarbetarnågra kommande förslag gällande direktivet.Till rapporten har kommissionen bifogat ettarbetsprogram i syfte att inleda en allmän debattsom är öppen för alla berörda parter, inklusivekandidatländerna och deras medborgare. Den skallbehandla frågor i samband med översynen av TV-direktivet, särskilt enligt vad som föreskrivs iartikel 26 mot bakgrund av ny teknisk utveckling.Kommissionens syfte är att bedöma behovet av attuppdatera eller anpassa direktivet och, omnödvändigt, vidta sammanhängande eller ytterligareåtgärder.Enligt kommissionens tidsplan skall kommissionenunder tredje kvartalet 2003 anta ett meddelande omresultatet av den offentliga utfrågningen ocheventuella förslag.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet har såväl vid föregåenderiksmöte som vid avstyrktmotionsyrkanden om att regeringen skulle verka förett avskaffande av TV-direktivet, eftersom utskottetinte har delat motionärernas uppfattning att såskall ske (bet. 2000/01:KU18 och 2001/02:KU33).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att EG:s TV-direktiv hartillkommit för att uppnå den grundläggandeharmonisering som såväl är nödvändig som tillräckligför att säkerställa den fria rörligheten för TV-sändningar inom gemenskapen. Direktivet har getts ensådan utformning att det står medlemsstaterna frittatt gentemot de programföretag som står under dessjurisdiktion tillämpa mer detaljerade ellersträngare regler för områden som omfattas avdirektivet. Utskottet anser alltjämt inte att TV-direktivet skall avvecklas. Motion K333 (yrkande 10)bör därför avslås.Reklamtid i radio och TVUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om attregleringen av reklamtid i radio och TV böravvecklas. Därutöver avstyrker utskottet enmotion om ändring av reglerna om reklamtid ikommersiell lokalradio. Jämförreservationerna 5 och 6.MotionernaI motion 2002/03:K333 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar om avveckling av regleringenav tiden för reklam i radio- och TV-sändningar ienlighet med vad i motionen anförs (yrkande 9). Densenaste utdelningen av sändningstillstånd förmarksänd digital TV visar enligt motionärerna detabsurda i svenska reklamregler, i och med attprogrambolag verksamma i andra länder också hartilldelats sändningstillstånd. Programbolagen kommeratt lyda under respektive lands reklamregler, vilketinnebär att andra länders samt svensk lag kommer attvara tillämplig inom samma sändningsform i Sverige.En översyn av reklamreglerna är därför nödvändig.Vidare anser motionärerna att utvecklingen har visatatt hela lagstiftningen på området är föråldrad. Denkanal som väljer att sända för mycket reklam kommerenligt motionärerna snabbt att förlora tittare ochanpassa sig till vad som är en rimlig kombination avreklam, avgifter och motsvarande. Regleringen avtiden för reklam bör därför avvecklas, såväl isvensk lagstiftning som i EU:s TV-direktiv.I motion 2002/03:K373 av m.fl. (kd)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om förändraderegler för reklamtid i den kommersiella radion(yrkande 6). Enligt motionärerna finns det ensjälvreglerande nivå för hur mycket radiokonsumentenvill stå ut med av reklambudskap. De föreslår därföratt reglerna på området lättas upp. Motionärernaanser att man bör kunna tolerera en generell regelom av sändningstiden kombinerad med möjlighetenatt sända upp till 12 minuters reklam per timmeunder per dygn.BakgrundGällande bestämmelserTV-direktivetI tidigare avsnitt finns en redogörelse för rådetsdirektiv /552/EEG av omsamordning av vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television,ändrat genom och rådets direktiv97/36/EG (TV-direktivet). bestämmelser om reklam.I artikel 18.1 föreskrivs att den sammanlagdasändningstiden för köp-TV-inslag, reklaminslag ochandra former av reklam inte får överstiga avden dagliga sändningstiden. Härifrån undantas docksändningsblock för köp-TV i enlighet med artikel18a. Av denna artikel framgår att sändningsblock förköp-TV i en kanal som inte uteslutande är avsedd förköp-TV skall ha en sammanhängande varaktighet avminst 15 minuter.Enligt artikel 18.1 gäller vidare i fråga omreklaminslag att dessa inte får överstiga avden dagliga sändningstiden.Svenska reglerEnligt 5 § radio- och TV-lagen gäller som huvudregelatt annonser får sändas högst under entimme mellan hela klockslag. I TV-sändning får dennatid dels mellan 19.00 och24.00, dels i rena undantagsfall utsträckas tillhögst . Om sändningstiden inte omfattar entimme mellan hela klockslag får annonser sändasunder högst av den tiden.Vidare sägs i andra stycket att annonser fårsändas i en TV-sändning under högst avsändningstiden per dygn.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandlingen av regeringensproposition /2000:55 Kommersiell lokalradiounder avstyrkte utskottet motionsyrkandenom ändrade regler för reklamtider i radio och TV.Utskottet konstaterade att det ingick i uppdrag att ta fram minst tvåutvärderingsrapporter där det skulle ingå enekonomisk analys av sändningsverksamheten (dir.1997:134). Analysen skulle bl.a. omfattasändningskostnaderna och programföretagens ochkonsumenternas intresse och betalningsvilja.Utskottet, som förutsatte att frågan omreklamtiderna i kommersiell radio och TV också iövrigt följdes inom , var inteberett att då förorda förändrade regler för reklam iradio och TV (bet. 1999/2000:KU15 s. 18).Utskottet behandlade också under /01ett motionsyrkande om ändrade regler för reklamtid ikommersiell lokalradio (bet. 2000/01:KU22). Liksom vid behandlingen under riksmötet1999/2000 förutsatte utskottet att frågan omreklamtider för kommersiell lokalradio följs inomRegeringskansliet.