bet · GQ01SKU12 · 2003-03-04 00:00:00 — Sekretessmarkeringen innebär dockinte någon starkare sekretess för uppgiften.MotionenI motion Sk387 av och () begärs ett bättre skydd ifolkbokföringen så att uppgiften att en persongenomgått könsbyte inte kommer ut. Motionärernaefterlyser förbättringar i rutinerna vid tilldelningav nytt personnummer, borttagande av den tidigarelänsvisa anknytningen till personnumret samt nyaduplikathandlingar med korrigerad identitet istället för den gamla, när de gamla handlingarnavisar den tidigare könstillhörigheten. Motionärernanämner som exempel betyg och intyg.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning torde uppgifter omkönsbyten normalt omfattas av sekretess enligt 7kap. 15 § sekretesslagen. Utskottet är medvetet omatt folkbokföringsförhållandena för personer somgenomgått könsbyte är en särdeles känslig fråga ochatt dessa personer av förståeliga skäl kan finna detutomordentligt angeläget att den tidigareidentiteten inte röjs, men utskottet anser ändå attgällande bestämmelser ger ett fullgott skydd även isådana fall.Det andra uppgivna problemet - om personnumrenslänsvisa anknytning - är enligt utskottetsuppfattning av övergående karaktär eftersompersonnumren inte längre tilldelas efterlänstillhörighet. När det slutligen gäller ändringav gamla handlingar, betyg o.d. har riksdagenslagutskott tidigare uttalat att det inte kan komma ifråga att i lag införa en tvingande skyldighet förden som , kanske långt tillbaka i tiden,utfärdat betyg, intyg eller liknande, att göraändringar i ett dokument som vid tiden förutfärdandet var helt korrekt (se bet.1999/2000:LU16). är av sammauppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk387.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Enklare redovisning och deklaration förföretagen (punkt 1) - m, fp, kd, cav (), (), PerLandgren (kd), (), RogerKarlsson (c), () och Anne-MarieEkström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 1 anförs om enklare redovisningoch deklaration för företagen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sk382 yrkande 15 och2002/03:Sk417 yrkande 22 samt bifaller delvis motion2002/03:N396 yrkande 29.StällningstagandeDe nuvarande redovisnings- och skattereglerna är iprincip desamma för stora och små företag. Liksommotionärerna ifrågasätter vi om det bör vara så ochefterlyser förslag till förenklade regler försmåföretag. Den mur av blanketter, byråkrati ochmisstänksamhet som fortfarande möter den som villstarta ett eget företag måste rivas. Vi håller ocksåmed motionärerna om att regelverket inte börutformas för att i första hand underlätta förmyndigheterna att granska företagen utan med tankepå att reglerna skall vara lätta att följa ochförstå för företagen. Dessutom krävs en rejälrensning i regelverket. I ett läge när landetbehöver många nya företagare är det angeläget att iförenklingssyfte genomföra sådana förslag som t.ex.en förenklad deklaration för företagare. Reglerna äri dag för komplicerade och gör det svårt för mångaav landets småföretagare att deklarera själva. Meddet anförda tillstyrker vi motionerna Sk417 yrkande22 och Sk382 yrkande 15 och föreslår att riksdagengör ett tillkännagivande i enlighet med det anförda.Motion N396 yrkande 29 får härigenom anses rimligentillgodosedd.2. F-skattsedel (punkt 2) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 2 anförs om F-skattsedel. Därmedbifaller motion 2002/03:Sk382 yrkande 16och bifaller delvis motionerna 2002/03:Sk251,2002/03:Sk333, 2002/03:N212 yrkande 2, 2002/03:N306yrkande 2 och 2002/03:A224 yrkande 5 samt avslårmotionerna 2002/03:Sk305 och 2002/03:Sk391.StällningstagandeVi håller med motionärerna bakom motion Sk382 om attmöjligheterna att få sig tilldelad en F-skattsedel är alltför begränsade. Reglerna stänger utemånga entreprenörer som vill starta eget. Trots attfrågan om en uppluckring av reglerna har diskuteratsi har ingenting hänt.Bland annat innebär reglerna att företagaren intetidigare bör ha varit anställd hos uppdragsgivaren.Vidare bör företagaren inte heller användauppdragsgivarens utrustning eller ha endast ettfåtal kunder som anlitar företagets tjänster underlånga perioder. Företagaren bör inte bedrivaekonomisk verksamhet av "allmän karaktär" och inteheller ha en låg ekonomisk risk. Dessa krav innebärsammantaget att nyföretagandet inom tjänstesektornhindras allvarligt, och bl.a. missgynnas kvinnor somskulle kunna starta eget inom vårdsektorn. Vi harockså fått indikationer på att godtycklighet ocholika behandling vid F-skattsedeltilldelningenförekommer beroende på var i landet man lämnar insin ansökan. Det anförda visar enligt vår mening attdet finns ett behov av en reformering av reglerna omF-skattsedelstilldelning. När det gällerinriktningen av en sådan reform delar viuppfattningen i motion Sk382 att denna inriktningbör vara att alla som vill skall kunna få ut en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egenregi, givetvis under förutsättning att man inte harnäringsförbud eller skatteskulder.I motion Sk382 pekas också på en annan åtgärd somkan underlätta etableringen av nya företag. I det olika rådgivande organ som är till för attunderlätta startandet av nya företag, värderaaffärsidéer och göra ekonomiska bedömningar. Vissahar specialiserat sig på att hjälpa invandrare attstarta eget. Dessa rådgivande organ bör få ökatstöd, anför motionärerna. Vi delar dennauppfattning.Vad nu anförts bör med bifall tillmotion Sk382 yrkande 16 som sin mening ge regeringentill känna. Övriga nu behandlade motioner tillstyr-ker vi delvis utom de två s-motionerna Sk305 ochSk391 som vi avstyrker.3. F-skattsedel (punkt 2) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 3 anförs om F-skattsedel. Därmedbifaller motion 2002/03:N306 yrkande 2 ochbifaller delvis motionerna 2002/03:Sk251,2002/03:Sk333, 2002/03:Sk382 yrkande 16,2002/03:N212 yrkande 2 och 2002/03:A224 yrkande 5samt avslår motionerna 2002/03:Sk305 och2002/03:Sk391.StällningstagandeInnehav av F-skattsedel är viktigt för allaföretagare och särskilt viktigt förtjänsteföretagare, eftersom bara ett sådant innehavbefriar kunden från ansvaret att behöva betala skattoch arbetsgivaravgift på ersättningen för denutförda tjänsten. Utan F-skattsedel kommer man lätttill korta i konkurrensen. På landsbygden ärinnehavet särskilt viktigt eftersom en stor del avbefolkningen är beroende av företagande, särskiltsmåföretagande.Det är sant att det har gjorts vissa förbättringarsåvitt gäller möjligheterna att erhålla F-skattsedel. Bland annat skedde enregeluppmjukning som innebar att det numera ärskattemyndigheten som skall visa att det finnsskälig anledning att anta att näringsverksamhetvarken bedrivs eller kommer att bedrivas för attskattemyndigheten skall vägra utfärda F-skattsedelåt någon som vill få en sådan sedel och som uppgersig bedriva eller ha för avsikt att bedrivanäringsverksamhet här i landet (prop. 1997/98:33,bet. 1997/98:SkU9). Ändå anser jag i likhetmotionärerna bakom motion N306 attskattemyndigheternas tillämpning av reglernafortfarande kan vara alldeles för snäv då det gällerbedömningen om den sökande kommer att bedrivanäringsverksamhet i skattelagarnas mening.Skattemyndigheternas bedömning i denna frågabygger i sin tur på ett självständighetskriteriumsom bl.a. innebär att den som endast har uppdragfrån sin tidigare arbetsgivare inte anses bedrivanäringsverksamhet. Denna praxis är särskilt olyckligför sjukvårdspersonal som vill starta eget men for-mellt säljer sina tjänster endast till landstingeteller kommunen och som därför är så att sägadiskvalificerade från F-skattsedelsinnehav så längeinte andra kunder till de producerade tjänsterna kanuppbringas. Kvinnor drabbas särskilt hårt avsystemet. Sjuksköterskor hindras från att startaeget eftersom de i regel bara har ochmöjligen kommunen som uppdragsgivare för tjänsten.Efter ett bakslag i domstol har Vårdförbundetreagerat kraftigt mot detta förhållande.Som framhålls i motion N306 borde, med enklareregler för att få F-skattsedel, administrationenkunna effektiviseras och handläggningstidernakortas. Detta skulle naturligtvis vara en fördel. Entanke som bör prövas seriöst är att tilldela allasom föds här i landet en latent F-skattsedel somsedan skulle kunna aktiveras i vuxen ålder av depersoner som vill starta ett eget företag. Denna F-skattsedel skulle sedan få återkallas endast påsakliga grunder. Det anförda bör ges regeringen tillkänna, vilket innebär att jag tillstyrker motionN306 yrkande 2 och tillstyrker delvis motionerna2002/03:Sk251, 2002/03:Sk333, 2002/03:Sk382 yrkande16, 2002/03:N212 yrkande 2 och 2002/03:A224 yrkande5. Motionerna 2002/03:Sk305 och 2002/03:Sk391avstyrks.4. Redovisning av arbetsgivaravgifter m.m. påslutskattsedeln (punkt 3) - m, fpav (), (),(), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 4 anförs om redovisning avarbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln. Därmedbifaller motion 2002/03:Sk328 och bifallerdelvis motionerna 2002/03:Sk229 och 2002/03:Sk322.StällningstagandePensionsreformen har inneburit ett ökat behov förden enskilde att få information om depensionsinbetalningar som sker som övrigapreliminärskatte- och avgiftsinbetalningar. Storadelar av de samlade arbetsgivaravgifterna, somerläggs för olika ändamål, skapar alltså enpersonlig tillgång för den individ som avgifternabetalas för. Vi håller därför med motionärerna bakommotion Sk328 att slutskattsedlarna som allainkomsttagare får från skattemyndighetenbör vara utformade så att denna uppgift framgår.De frivilliga kyrkliga medlemsavgifterna, som bärsupp på samma sätt som preliminärskatterna, är ocksåen annan sorts inbetalning än de vanliga skatternaoch arbetsgivaravgifterna. Till skillnad frånskatter och arbetsgivaravgifter är den kyrkligamedlemsavgiften en frivillig avgift. Den bör därförsärredovisas på slutskattsedeln så att det klartframgår att den inte ingår i de sammanlagdaskatterna och arbetsgivaravgifterna.Med en uppställning som gör det möjligt attöverblicka arbetsgivaravgifternas,pensionsavgifternas och de kyrkliga avgifternasstorlek ges skattebetalarna dessutom en bättreinformation om det allmännas skatte- och avgifts-uttag på löner och andra arbetsinkomster, vilket ärpositivt. Med nuvarande datateknik bör en sådanutökad information på slutskattsedeln inte vållanämnvärt merarbete för skattemyndigheterna, ochvinsten i form av ett ökat medvetande hosmedborgarna om skatternas och avgifternas storleköverväger stort de eventuella nackdelarna i form avökade administrativa insatser. Med det anfördatillstyrker utskottet motion Sk328 och tillstyrkerdelvis motionerna Sk229 och Sk322.5. Betalning av kvarskatt (punkt 6) - vav Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 5 anförs om betalning avkvarskatt. Därmed bifaller motion2002/03:Sk309.StällningstagandeVänsterpartiet har tidigare uppmärksammat de problemmed inbetalningen av kvarskatten som uppstod i samband med ikraftträdandet avskattekontoreformen. Enligt de gamla reglerna vardet arbetsgivaren som hade ansvaret för att denkvarstående skatten betalades in. I det nya systemetär det helt upp till den skattskyldige själv attbetala in obetald slutlig skatt. Detta har medförtett ökat antal ärenden hos kronofogdemyndigheten.Jag håller med om att arbetsgivarensskyldighet att medverka vid betalningen avkvarstående skatt bör återinföras.De nya reglerna innebär också att en skattskyldigmed förenklad deklaration som får sittslutskattebesked skall betala inden kvarstående skatten senast den sista novembersamma år. Detta leder till stora problem för bl.a.dem som har att försörja en barnfamilj, då slutet avåret ofta innebär stora påfrestningar påfamiljeekonomin.I detta sammanhang vill jag påpeka attskatteutskottet både och 2001 efterlysteen utvärdering av det nya systemet för inbetalningav kvarskatt för att utröna vilka konsekvenser dettafått för såväl myndigheter som skattskyldiga. Någonsådan utvärdering har inte setts till, och jagkräver nu att den kommer till stånd. Detta bör gesregeringen till känna, och det innebär att jagtillstyrker motion Sk309.6. Skatte- och tulltillägg m.m. (punkt 7) - fp,cav (), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 6 anförs om skatte- ochtulltillägg m.m. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:Sk327 och 2002/03:N306 yrkande 11och bifaller delvis motionerna 2002/03:K379 yrkande11, 2002/03:Fi256 yrkande 25, 2002/03:Sk367 yrkan-dena 2-4 och 7-9 och 2002/03:N227 yrkande 6.StällningstagandeDet strider enligt vår mening mot ett rimligträttsmedvetande att en företagare tvingas betala inett eventuellt skattetillägg och en upptaxeradsumma, även om skattemyndighetens beslut haröverklagats till domstol och den rättsligaprövningen ännu inte ägt rum. Vi håller medmotionärerna bakom motionerna Sk327 och N306 om attett eventuellt skattetillägg och en eventuellupptaxering inte bör behöva betalas in förrän domavkunnats i sista rättsinstans i de fall enföretagare väljer att överklaga ett beslut frånskattemyndigheten. Skattelagstiftningen bör därförförändras så att inbetalning av skattetillägg skallgöras först då en tvist är definitivt avgjord.I sak anser vi vidare att ett subjektivt rekvisitbör införas så att den som i alla fall försökt attlämna korrekta uppgifter inte straffas med någotskattetillägg. Vidare bör möjligheterna tillbefrielse från skattetillägg ändras så att deträcker med att det är oskäligt att ta utskattetillägget för att besluta om befrielsehärifrån. Vi biträder också förslaget att enomprövning av beslut om skattetillägg med anledningav ett överklagande skall ha skett inom tre månaderfrån att överklagandet inkom till skattemyndighetenoch att målet skall vara avgjort hos länsrätten från skattemyndighetens om-prövningsbeslut med anledning av överklagandet.Det är också viktigt att oskyldiga inte på ettgodtyckligt sätt drabbas av straff som kan leda tilloreparabla ekonomiska skador och att grundläggandemänskliga rättigheter inte åsidosätts. Vi ställeross därför också bakom förslaget att deskattskyldiga skall kunna medges anstånd medbetalning av skattetillägg utan att ställa säkerhetäven då beloppet är obetydligt.Vi anser att bör som sin mening ge detanförda regeringen till känna. Det innebär att vitillstyrker motion Sk327 och motion N306 yrkande 11och tillstyrker delvis övriga nu behandlademotioner.7. Skatte- och tulltillägg m.m. (punkt 7) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 7 anförs om skatte- ochtulltillägg m.m. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:K379 yrkande 11, Sk367 yrkandena2-4 och 7-9 och 2002/03:N227 yrkande 6 och bifallerdelvis motionerna 2002/03:Fi256 yrkande 25,2002/03:Sk327 och 2002/03:N306 yrkande 11.StällningstagandeDet är otroligt genant för att ha blivitfällt i för de mänskligarättigheterna därför att skattetilläggsreglerna -och andra bestämmelser som har ett samband med dessaregler - i flera viktiga hänseenden strider motEuropakonventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Detär nu av största vikt att åtgärder vidtas snarastför att undanröja konflikterna mellan konventionenoch den svenska rätten och bringaskattetilläggssystemet i full överensstämmelse medkonventionen.En god utgångspunkt är regeringens egen utredningSkattetilläggsutredningen som i sitt betänkande SOU2001:25 Skattetillägg m.m. har lagt fram fleraförslag som vi finner förnuftiga och som bör kunnagenomföras utan dröjsmål. Bland annat ställer vi osshelt bakom själva utgångspunkten i kommitténsförslag som innebär att skattetillägg endast skallkunna tas ut om den oriktiga uppgiften kan anses halämnats med uppsåt eller av oaktsamhet som medhänsyn till omständigheterna inte kan ansesursäktlig. Motsvarande förändringar bör enligt bådekommitténs och vår mening genomföras när det gällertulltillägg. Ett förslag från kommittén som vidäremot avvisar är att av statsfinansiella skäl höjaprocentsatsen på mervärdesskatte-, punktskatte- ochsocialförsäkringsområdet, eftersom gängsefinansieringsfilosofi inte bör eller kan tillämpasdå det gäller straffrättsliga påföljder.I motion K379, N227 och Sk367 förs framytterligare förslag som vi biträder eftersom deenligt vår mening skulle stärka rättssäkerheten. Enviktig sak är att tulltilläggen avskaffas när det ärfråga om periodiseringsfel. Vidare börhandläggningstiderna vid överklaganden omskattetillägg kortas rejält, och vi efterlyser ocksåen tidsgaranti från skattemyndighetensbesked till dess att dom i högsta instans i mål omskattetillägg föreligger. Vidare bör möjligheternaför småföretag att få ersättning för experthjälp vidskattemål förbättras, förfallodagsregeln ändras såatt en betalning skall anses ha kommitskattemyndigheten till handa den dag då inbetalningsker samt generellt anstånd med betalning medges omden skattskyldige begär omprövning av elleröverklagar sin taxering eller något annatskattebeslut. Undantag härifrån bör kunna komma ifråga bara om den skattskyldiges begäran omomprövning eller den skattskyldiges överklagning äruppenbart ogrundad.Slutligen anser vi att den skattskyldige inteskall kunna tvingas att medverka i enskatteutredning som kan övergå i enbrottmålsutredning och leda till en fällande dom motden skattskyldige själv. En parlamentarisk utredningbör tillsättas med uppdrag att framlägga förslag somförbättrar rättssäkerheten på skatteområdet.Vad som anförts bör som sin mening geregeringen till känna. Det innebär att vitillstyrker motionerna K379 yrkande 11, N227 yrkande6 och Sk367 yrkandena 2-4 och 7-9 och tillstyrkerdelvis övriga nu behandlade motioner.8. Skatte- och tulltillägg m.m. (punkt 7) - kdav Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 8 anförs om skatte- ochtulltillägg m.m. Därmed bifaller motion2002/03:Fi256 yrkande 25 och bifaller delvismotionerna 2002/03:K379 yrkande 11, 2002/03:Sk327,2002/03:Sk367 yrkandena 2-4 och 7-9, 2002/03:N227yrkande 6 och 2002/03:N306 yrkande 11.StällningstagandeFörseningsavgift avseende självdeklarationer tasnormalt ut av aktiebolag med och för andraskattskyldiga med , även om den stipuleradetiden för deklarationens avlämnande missats med baranågon enstaka dag. I vissa fall, vilka närmare angesi 5 kap. 5 § taxeringslagen, bestämsförseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp.Då det gäller de månatliga skattedeklarationernauppgår förseningsavgiften normalt till men ivissa fall till 1 000 kr.Jag anser i likhet med att dennuvarande straffavgiften för försenade deklarationerbör slopas. Dessutom bör reglerna om förfallodagändras så att - som det var förut - betalningenskall anses ha skett den dag då betalningen skedde ipost eller bank. Vidare efterlyser jag ett enklaresystem för föreningar som tillfälligt betalar utskattepliktiga arvoden eller liknande. Det är enligtmin mening onödigt att föreningarna i dessa fallförst måste registrera sig som arbetsgivare ochsedan avregistrera sig.Jag anser att bör som sin mening ge detanförda regeringen till känna. Det innebär att jagtillstyrker motion Fi256 yrkande 25 och tillstyrkerdelvis övriga nu behandlade motioner.9. Skattekontroll, revisioner, kontrollbesök,m.m. (punkt 8) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 9 anförs om skattekontroll,revisioner, kontrollbesök, m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sk367 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:Sk374 och 2002/03:Sk292.StällningstagandeVi anser att det var fel att ändra på de regler förrevision som gällde . De reglerför revision som gällde byggde påsunda rättssäkerhetsprinciper och skapade en rimligbalans mellan de skattskyldiga ochskattemyndigheterna i revisionssammanhang. Ändring-arna 1997 innebar en kraftig försvagning avrättssäkerheten, en försämring av de skattskyldigasställning i förhållande till de fiskala intressenaoch onödiga motsättningar mellan de skattskyldigaoch skattemyndigheterna. Flera exempel på dessabeklagliga följder kan anföras.När det gäller tredjemanskontroll genom revisionbehöver skattemyndigheterna numera inte underrättaden reviderade om vem eller vilken rättshandlinggranskningen avser. Skattemyndigheternasbefogenheter på detta område får därigenom karaktärav godtycke som går stick i stäv mot rättsstatensprinciper, som i vedertagen mening innebär attmyndigheternas befogenheter måste vara välavgränsade och framgå av lag, attintegritetskränkande myndighetsutövning måste stå irimlig proportion till ändamålet och att denenskilde normalt - när myndigheterna använder sinamaktbefogenheter - måste få reda på vad som söks hosvederbörande och varför. bestämmelser omtredjemanskontroll bör därför återställas.1994 års regler angående föreläggande att samla inuppgifter om tredje man innebar vidare att denenskilde hade tillfälle att välja att ställahandlingar till skattemyndigheternas förfogande istället för att själv samla in uppgifterna. Dennavalmöjlighet för den som fått ett föreläggande avdetta slag togs också bort i samband med införandetav skattekontosystemet , trots invändningarfrån , och Miljöpartietssida (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, res.14). De tidigare reglerna även på detta område börnu enligt vår mening återinföras.Vi menar vidare att skattemyndigheternasbefogenhet att gå in och kontrollera det löpandebeskattningsårets eller den löpanderedovisningsperiodens räkenskaper och andrahandlingar strider mot behovs- ochproportionalitetsprincipen. Det är enligt vår meningorimligt att tillåta kontroll av bokföring ochhandlingar m.m. redan innan skatt- ochuppgiftsskyldigheten skall ha fullgjorts.Vi anser vidare att s.k. överraskningsrevisioneralltid måste anses innebära en tvångsåtgärd sommåste omgärdas av särskilda rättssäkerhetsgarantieri form av domstolsprövning, som fallet var enligt1994 års lagstiftning men som tagits bort.Enligt nuvarande regler underrättas den enskilde omrevision i sådana fall först i samband med attrevisorn knackar på dörren hos vederbörande, ochdetta sker utan föregående domstolsprövning.Reglerna om tullrevision bör utformas i enlighetmed vad vi nu anfört om skatterevisionsreglerna. Detinnebär att tredjemansrevision och revision avlöpande år inte bör få förekomma i samband medtullrevision samt att överraskningsrevision böromgärdas av samma rättssäkerhetsregler som när detgäller skatter.Vi begär ett tillkännagivande av om detvi nu anfört. Det innebär att vi tillstyrker motionSk367 yrkande 1 och avstyrker övriga nu behandlademotioner.10. Skattekontroll, revisioner, kontrollbesök,m.m. (punkt 8) - vav Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservation 10 anförs om skattekontroll,revisioner, kontrollbesök, m.m.