bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — De bestämmelser som antagits enligt denna artikelska inte påverka medlemsstaternas erkända rätt attfastställa de grundläggande principerna för sinasystem för social trygghet och ska inte i väsentliggrad påverka den finansiella jämvikten i dessa.KonventetKonventet placerar det nuvarande fördragets artiklarom EU:s inre marknad i ett sammanhållet avsnitt.Innehållet i artiklarna har inte ändrats i någonstörre utsträckning jämfört med nuvarande fördragutöver en anpassning till den s.k.lagstiftningsproceduren.Konventets förslag om sociala frågor ocharbetsmarknadsfrågor innebär inga störreförändringar på det sociala området. Utgångspunktenär liksom i nuvarande fördrag att frågor omvälfärdens utformning utgör nationell kompetens.Unionens kompetens på detta område handlar främst omatt genomföra åtgärder som främjar samarbetet mellanmedlemsstaterna. Förslaget innebär en anpassningtill det s.k. lagstiftningsförfarandet avbeslutsprocedurerna på detta område.Regeringens utgångspunkterNär det gäller den inre marknaden anges bl.a. attkonventets förslag bevarar den nuvarande balansen,ökar användandet av kvalificerad majoritet och hargjort avsnittet mer överskådligt.Kompetensfördelningen mellan medlemsstaterna ochunionen på det sociala området bör behållas.Konventets förslag bör därför stödjas. Att beslutfår tas med kvalificerad majoritet möjliggörframsteg på det sociala området inom den kompetenssom unionen har.MotionernaBo Lundgren m.fl. (m) anger i motion K10 attutgångspunkten för konventets förslag liksom förnuvarande fördrag är att frågor om välfärdensutformning utgör nationell kompetens. I yrkandena 7och 32 (båda delvis) framhålls vikten av att dennationella beslutanderätten bibehålls för bl.a.socialpolitiken och sociala transfereringar.Vänsterpartiet begär i tre motionertillkännagivanden om att regeringen bör verka föratt den nationella beslutanderätten på det socialaområdet bevaras. Det gäller motionerna Sf288 av UllaHoffmann m.fl. (v) yrkande 9, Sf360 av . (v) yrkande 1 och Sf242 av m.fl.(v) yrkande 2. I motionerna åberopas bl.a. att EUenligt konventets förslag kan ta sig kompetens på deområden man önskar, en allvarlig risk för detoffentliga trygghetssystemet i . I praktikenpågår en harmonisering på området som drivs på avEMU-projektet.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet anför följande i sittyttrande (SfU2y). När det gällersocialförsäkringsförmåner är det en nationellangelägenhet vilka förmåner ett land ska erbjudasina medborgare och nivån på de förmåner som finns.Däremot finns EG-regler som samordnar de nationellasocialförsäkringssystemen för de personer somflyttar mellan medlemsländerna, varvid artikel 42innehåller de grundläggande principerna.När det gäller medlemsstaternas samarbete på detsociala området har en fördragsmässig grund införtsgenom Amsterdamfördraget.I sitt yttrande 1999/2000:SfU6y tillutrikesutskottet med anledning av regeringensskrivelse om verksamheten i EU 1999 angavsocialförsäkringsutskottet att principerna om icke-diskriminering och likabehandling av EU-medborgareliksom krav på likabehandling av kvinnor och mänvisserligen påverkar utformningen avsocialförsäkringssystemen, men utskottet underströkatt själva utformningen av och innehållet imedlemsländernas socialförsäkringssystem är ennationell fråga. Enligt utskottets mening finns, påvissa håll inom EU, tendenser att bitvis vilja föraöver frågor som rör de nationella socialatrygghetssystemen till beslutsfattande inomgemenskapen. Utskottet betonade därför att frågor omden sociala dimensionen när det gäller en gemensamstrategi för att modernisera social trygghet handlarom ett samarbete mellan de enskilda medlemsstaterna.I yttrandet angavs vidare att regeringen i olikasammanhang och forum inom EU bör markera dennainställning, något som utskottet i samband medinformation om EU-frågor även framfört tillSocialdepartementet.Utskottet vidhåller detta ställningstagande ochkonstaterar att konventets förslag i motsvarandedelar inte innebär någon ändring av EU:s kompetens.Däremot kommer beslut som grundar sig på den avkonventet föreslagna artikeln III-21 (motsvarandedagens artikel 42) att fattas enligt huvudregeln fördet vanliga lagstiftningsförfarandet(medbeslutandeförfarandet), vilket innebär attrådets beslut kommer att fattas med kvalificeradmajoritet. gäller att rådets beslut måste varaenhälligt. Det innebär således att beslut omändringar i förordning 1408/71 enligt förslaget kanfattas med kvalificerad majoritet i rådet.Utskottet ställer sig bakom skrivelsen i dessaavseenden och avstyrker motionerna Sf242 yrkande 2,Sf288 yrkande 9 och Sf360 yrkande 1. Även motion K10yrkandena 7 och 32 (i dessa delar), som får ansestillgodosedd, avstyrks.Avvikande meningar har avgetts av företrädarna förModeraterna respektive Vänsterpartiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar socialförsäkringsutskottetsuppfattning.Motionerna K10 (m) yrkandena 7 (delvis) och 32(delvis) och Sf242 (v) yrkande 2, Sf288 (v) yrkande9 och Sf360 (v) yrkande 1 avstyrks.Sociala frågor ocharbetsmarknadsfrågor allmäntSkrivelsenRegeringen konstaterar i skrivelsen att konventetsförslag inte innebär några större förändringar pådet sociala området.Dagens kompetensfördelning mellan medlemsstaternaoch unionen på det sociala området bör behållas,anser regeringen. Konventets förslag bör därförstödjas. Regeringen konstaterar att omröstning medkvalificerad majoritet möjliggör framsteg på detsociala området inom den kompetens som unionen har.Medbeslutande för kan ocksåövervägas i vissa delar.En teknisk-juridisk översyn kan behöva göras föratt tillförsäkra att förslaget inte får oönskadeeffekter på möjligheterna att införliva EU:slagstiftning genom kollektivavtal.Regeringen konstaterar att det under konventetsarbete visade sig vara svårt att vinna stöd för attskriva in rätten till gränsöverskridande fackligasympatiåtgärder. Enligt regeringen bör frågans lägepå nytt värderas under regeringskonferensen.MotionernaModerata samlingspartiet välkomnar i motion K10yrkande 32 i denna del konventets förslag på detsociala området eftersom det enligt partiet innebäratt socialpolitiska och sociala transfereringar äroch förblir nationella frågor.Enligt i motion K9 yrkandena 13 och16 bör regeringen i regeringskonferensen säkerställamöjligheten att införliva EU:s lagstiftning genomkollektivavtal. Där bör regeringen också föra framförslag om att föra in rätten tillgränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder ifördraget såsom en form av femte frihet.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet anser i sitt yttrande (AU2y)att det är mycket angeläget att bibehålla nuvarandemöjligheter att genomföra EU-regler på detarbetsrättsliga området genom kollektivavtal ochdetta oavsett om de regler som ska genomförastillkommit genom gängse lagstiftningsförfarandeeller med stöd av fördraget genom avtal påunionsnivå mellan arbetsmarknadens parter. Riksdagenbör kunna förutsätta att regeringen iregeringskonferensen kraftfullt verkar för att ettmotsvarande tillvägagångssätt kan användas ävenframgent på det socialpolitiska området.Enligt utskottets uppfattning bör regeringen iregeringskonferensen söka vinna gehör för enreglering i fördraget av rätten tillgränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder.Som framgått står regeringen bakom konventetsförslag om kompetensfördelning på det socialaområdet. Utskottet konstaterar att också Moderaternastöder konventets förslag på det sociala området.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att utskottettidigare i sitt yttrande har kommenteratformuleringarna om full sysselsättning och socialmarknadsekonomi som ingår i unionens mål enligtartikel I-3. Eftersom det bör råda symmetri mellanfördragets olika delar bör formuleringar om högsysselsättningsnivå (artikel III-99) och öppenmarknadsekonomi (artiklarna III-69, III-70 och III-77) ersättas med begreppen full sysselsättning ochsocial marknadsekonomi.Utskottet anser att motionerna K10 yrkande 32 idenna del (m) och K9 yrkandena 13 och 16 (v) böravstyrkas.Avvikande meningar har i denna del fogats tillyttrandet från företrädarna för ochVänsterpartiet. Företrädarna för m, fp, kd och cavvisar i en gemensam avvikande mening förslaget omatt fördragsreglera rätten till gränsöverskridandefackliga sympatiåtgärder.Arbetsmarknadsutskottet tar i sitt yttrande vidareupp den öppna samordningsmetoden påsysselsättningsområdet. Arbetsmarknadsutskottetanför att genomförs medhjälp av den öppna samordningsmetoden. Regeringenhar i en skrivelse, 2001/02:187, redovisat Sverigesgenomförande av sysselsättningsstrategin. I sittställningstagande till skrivelsen (bet. 2002/03:AU1)betonade arbetsmarknadsutskottet vikten av ennationell förankring av sysselsättningssamarbetet.Utskottet framhöll att det är angeläget attsamarbetet är förankrat hos arbetsmarknadens parteroch såg positivt på en ökad regional och lokalförankring av detta.I EU:s gällande sysselsättningsriktlinjer betonasatt samarbetet med arbetsmarknadens parter böruppmuntras nationellt, regionalt och lokalt samt påsektors- och företagsnivå för att säkerställa attsysselsättningsstrategin genomförs, bevakas ochföljs upp. På såväl nationell nivå som på europeiskbranschövergripande nivå respektive sektorsnivåuppmanas arbetsmarknadens parter att vara aktiva isåväl genomförande som rapportering avsysselsättningsriktlinjerna. Också andra aktörer änparterna kan bidra till genomförandet avsysselsättningsstrategin.Utskottet vill i likhet med LO och TCO i derasremissvar fästa uppmärksamhet på att det kan finnasbehov av att i fördraget reglera hur bl.a.arbetsmarknadens parter kan tillföra synpunkter närden öppna samordningsmetoden används. Detta varockså en fråga som behandlades i konventetsarbetsgrupp Ett socialt . Gruppen förespråkadei sina slutsatser en reglering av den öppnasamordningsmetoden i fördraget och ansåg att dennaskulle göras på ett sådant sätt atttillvägagångssätt och olika inblandade aktörersroller klarläggs.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattningrörande sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor ochavstyrker motionerna K10 (m) yrkande 32 i denna deloch K9 (v) yrkande 13.Utskottet gör samma bedömning somarbetsmarknadsutskottet när det gällergränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder. Därmedavstyrks motion K9 (v) yrkande 16.Arbetsmarknadsutskottets yttrande iden del som rör samordning mellanekonomisk politik ochsysselsättningspolitik harbehandlats ovan i avsnittet omsamordning av den ekonomiskapolitiken.Arbetskraft från tredjelandSkrivelsenDen rättsliga ställningen för tredjelandsmedborgaresom är lagligen bosatta i unionen bör enligtregeringen tillnärmas den som medlemsstaternasmedborgare åtnjuter. En viktig rättighet är att hatillgång till arbetsmarknaden, på villkor som ärjämförbara med EU-medborgarnas.MotionenModerata samlingspartiet efterlyser i motion K10yrkande 24 i denna del ett modernt regelverk förarbetskraftsinvandring. Partiet anser att konventetsförslag om att ge medlemsstaterna rätt attfastställa hur många tredjelandsmedborgare som skabeviljas inresa för arbete strider mot idén om engemensam invandringspolitik. Förslaget bör därföravvisas. I stället måste målet vara ett gemensamtmodernt regelverk för arbetskraftsinvandring tillEU.ArbetsmarknadsutskottetUtskottet ser positivt på konventets förslag omarbetskraftsinvandring av tredjelandsmedborgare. Detinnebär ett klargörande av medlemsstaternas rätt attsjälva fastställa hur många tredjelandsmedborgaresom får beviljas inresa för att där sökasysselsättning som arbetstagare elleregenföretagare.Som framgått förespråkar regeringen ökadöverensstämmelse mellan den rättsliga ställningenför tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta iunionen och den som medlemsstaternas medborgareåtnjuter. Utskottet delar denna uppfattning och villunderstryka att en viktig rättighet är att hatillgång till arbetsmarknaden, på villkor som ärjämförbara med EU-medborgarnas.Utskottet anser att motion K10 yrkande 24 i dennadel (m) bör avstyrkas.Avvikande mening har fogats till yttrandet avutskottets moderata ledamöter.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattningoch avstyrker motion K10 (m) yrkande 24 (delvis).Arbetsmarknadsparternas roll och densociala dialogenSkrivelsenRegeringen konstaterar i skrivelsen att de flestaremissinstanser som uttalat sig om sociala frågoroch arbetsmarknadsfrågor ställer sig positiva tillkonventets förslag och att LO, TCO och i sinaremissvar markerar starkt stöd för den föreslagnabestämmelsen om arbetsmarknadens parter och densociala dialogen.MotionenEnligt Moderata samlingspartiet i motion K10 yrkande32 i denna del hade det varit önskvärt att denrättsliga grunden för den s.k. sociala dialogen hadetagits bort ur fördraget. Motionärerna anser detvara odemokratiskt att de avtalsslutande parternages en särställning i den europeiskalagstiftningsprocessen.ArbetsmarknadsutskottetUtskottet ser positivt på den sociala dialogenmellan arbetsmarknadens parter på Europanivå och kankonstatera att denna har undergått en betydandeutveckling, inte minst . Det ärangeläget att arbetsmarknadsparternas rolluttryckligen erkänns och att den sociala dialogenfår en rättslig grund i fördraget. I ett vidareperspektiv kan detta också ses som ett uttryck förvikten av öppenhet och medborgarinflytande inomunionen.Som framgått fäster LO, TCO och i sinaremissvar på departementspromemorian Europeiskakonventet om EU:s framtid Resultat ochutgångspunkter inför nästa regeringskonferens (Ds2003:36) stor vikt vid den aktuella artikeln.Svenskt Näringsliv berör i sitt remissvar intekonventets förslag om reglering i fördraget avarbetsmarknadens parters roll och den autonomasociala dialogen. Däremot har utskottet noterat attkonventets förslag på denna punkt uttryckligenvärdesätts av den europeiskaarbetsgivarorganisationen där SvensktNäringsliv är medlem. I en skrivelse den 1 oktober2003 till rådets ordförande skriver organisationen:I egenskap av arbetsmarknadspart, är det också ennyckelfaktor för Unice att regeringskonferensenbekräftar konventets förslag att i konstitutionenstarkare erkänna arbetsmarknadsparternas autonomioch den sociala dialogen. Unice företräder fler än16 miljoner privata företag i 28 europeiska länder.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhangerinra om att konventets arbetsgrupp Ett socialtEuropa i sina slutsatser (CONV 516/03 den 30 januari2003) rekommenderade att arbetsmarknadsparternasroll uttryckligen skall erkännas i fördraget och attlämpliga bestämmelser om konsultationsförfarandeskall ingå i detta liksom att befintligatillvägagångssätt för förhandlingar om avtal påarbetsmarknaden skall stärkas. I arbetsgruppeningick företrädare för bl.a. den svenska riksdagen.Till skillnad från anserarbetsmarknadsutskottet att det är viktigt attartikel I-47 om arbetsmarknadens parter och denautonoma sociala dialogen återfinns i ett nyttfördrag. Regeringen bör starkt verka för att så blirfallet. Utskottet anser därmed att motion K10yrkande 32 i denna del (m) bör avstyrkas.Moderata samlingspartiets företrädare har iavvikande mening förordat att bifalleryrkandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattningoch avstyrker motion K10 (m) yrkande 32 (delvis).Folkhälsopolitiken och hälso- ochsjukvårdKonventets förslagKonventets förslag innebär inga sakliga förändringarpå folkhälsoområdet. Utgångspunkten är liksom inuvarande fördrag att frågor som rörfolkhälsopolitikens utformning utgör nationellkompetens. Unionens kompetens på detta områdehandlar främst om att gemenskapen ska genomföraåtgärder som främjar samarbetet mellanmedlemsstaterna. Undantag gäller dock för vissafrågor som rör organ, ämnen av mänskligt ursprung,blod och blodderivat och åtgärder på veterinär- ochväxtskyddsområdet som direkt syftar till att skyddafolkhälsan.Förslaget innebär ett förtydligande av att unionenhar en roll i fråga om att stödja medlemsstaternasinsatser för att bekämpa omfattandegränsöverskridande sjukdomar. Dessa åtgärder fårdock inte omfatta någon harmonisering avmedlemsstaternas lagar eller andra författningar ochmedför således inte någon förändring avansvarsförhållandena på folkhälsoområdet (artikelIII-179).Under konventsarbetet var hälso- ochsjukvårdsfrågorna inte föremål för diskussion ochkonventet föreslog heller inga förändringar ifördraget med avseende på politikområdet. I artikelIII-179.7 framgår att när unionen vidtar åtgärder påfolkhälsoområdet ska den fullt ut respekteramedlemsstaternas ansvar för att organisera och gehälso- och sjukvård.Regeringens utgångspunkterFolkhälsopolitikens utformning är ett nationelltansvar. Detta är särskilt viktigt för somvill behålla en restriktiv nationell narkotika- ochalkoholpolitik. Kompetensfördelningen mellanmedlemsstaterna och unionen på folkhälsoområdet böri princip behållas. En utgångspunkt bör ävenfortsättningsvis vara att en hög hälsoskyddsnivå förmänniskor ska säkerställas vid utformningen av allgemenskapspolitik. Relationen mellanalkoholpolitikens mål och reglerna för den inremarknadens funktion bör fortsatt bevakas. Konventetsförslag att förtydliga unionens roll att stödjamedlemsstaternas insatser i fråga om att bekämpagränsöverskridande sjukdomar bör kunna accepterasunder förutsättning att kompetensfördelningen påsmittskyddsområdet inte förändras.De senaste årens rättsutveckling gör det angelägetatt förtydliga medlemsstaternas ansvar attorganisera och ge hälso- och sjukvård. Det gäller iförsta hand vid genomförandet av den inre marknaden,men även inom den gemensamma handelspolitiken.Medlemsstaterna bör i fördraget uppmuntras attsamarbeta inom detta område.MotionernaI motion K10 anför Moderata samlingspartiet attkonventets förslag innebär att folkhälsopolitiken ärett fortsatt nationellt ansvar. Dock ska unionenkunna stödja medlemsstaternas insatser när detgäller att bekämpa gränsöverskridande sjukdomar.Motionärerna har inget att erinra mot konventetsförslag (yrkande 33).Moderata samlingspartiets utgångspunkt är vidareatt det är medlemsstaterna som bär ansvar förorganisationen av hälso- och sjukvårdssystemet.Motionärerna välkomnar till skillnad från regeringende senaste årens rättsutveckling som innebär attpatienter ges rätt att söka sjukvård övernationsgränserna. Det är särskilt viktigt förpatienter som får vänta i sjukvårdsköer på adekvatbehandling. Patienternas efterfrågan av sjukvård börses som en del av den inre marknaden. Motionärernamenar dessutom att också rätten till etablering förvårdtjänstproducenter ska omfattas av reglerna förden inre marknaden (yrkande 34).Moderata samlingspartiet menar vidare att det förden enskilde konsumenten är viktigt att det finnsett brett utbud av tjänster och varor av godkvalitet att välja mellan. Det största problemetgäller offentliga monopol när konsumenten inte kanvända sig till något alternativ. Motionärerna anserdärför att den viktigaste åtgärden för att stärkakonsumenten är att bryta upp nationella monopol ochföra in dem under EU:s inre marknad och dekonkurrensregler som gäller för denna (yrkande 37).Under avsnittet om folkhälsopolitik (III-179) villMiljöpartiet i motion K13 med kraft peka påskrivningarna om förebyggande verksamhet, ävenkallad harm reduction, och att politiken på EU-nivåska vara s.k. kompletterande för medlemsländernasnarkotikapolitik. Det är väl känt att medkraft jobbar mot utbredningen av narkotika-användningen och att denna politik har enförkrossande majoritet av svenskarnas stöd. Det ärväl känt att EU:s olika medlemsländer tolkarskrivningar om förebyggande verksamhet på olika sättoch vad menas egentligen med att kompletteranarkotikapolitiken. restriktiva hållningkan hotas och påverkas vi av andra EU-länders slapphänta politik inom detta området.Regeringen bör därför med kraft försöka få bortskrivningarna om förebyggande verksamhet etc.Miljöpartiet anser att det i skrivningarna räckermed att framhålla vikten av samarbete, utbyte averfarenhet och stimulering av forskning inom området(yrkande 66).Enligt flerpartimotionen K6 (delvis) av GabrielRomanus m.fl. (fp, kd, v, c, mp) behövs enförstärkning av den föreslagna artikel III-179,varvid en betydelsefull förändring kan vara attalkoholrelaterade hälsoskador förs in somkomplement till narkotikarelaterade hälsoskador.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet vill i sitt yttrande (SoU2y) erinraom att inom folkhälsoområdet bedriver sedanlång tid tillbaka en restriktiv alkoholpolitik föratt begränsa alkoholens medicinska och socialaskadeverkningar. Ambitionsnivån är hög. Utskottetvill betona vikten av att ävenfortsättningsvis kan behålla målsättningen attbegränsa alkoholens skadeverkningar och verka föratt minska den totala alkoholkonsumtionen. Detinternationella arbetet på alkoholområdet börutvecklas och förstärkas. Särskilt viktigt ärutarbetandet av en EU-strategi för att utforma eneffektiv, ansvarsfull och social alkoholpolitik somgagnar folkhälsan inom unionen. Socialutskotteterinrar om de initiativ som togs under det svenskaordförandeskapet.Systembolagets detaljhandelsmonopol är ett av deviktigaste inslagen i den svenska alkoholpolitiken.Eftersom vissa andra alkoholpolitiska instrument harförsvagats har Systembolagets roll blivit alltviktigare. anser att det ärangeläget att detaljhandelsmonopolet bevaras.Socialutskottet har uttalatsin principiella ståndpunkt att tobaksodling intebör stödjas med medel ur EU:s budget. Sverigearbetar aktivt med frågor om tobaksprevention ochanser att det i första hand är en folkhälsofråga.Flera av motionerna ger uttryck för det synsättoch de ställningstaganden som beskrivits.Regelmässigt finns en bred och fast förankradpolitisk uppfattning på området.Det är vidare synnerligen angeläget att regeringenmed kraft fortsätter att bekämpa alla krav pålegalisering av narkotika och liberalisering avnarkotikapolitiken på det internationella planet.Sverige måste fortsätta att aktivt driva sininställning i narkotikafrågor inom EU. En enigsvensk riksdag står bakom detta ställningstagande.Mot bakgrund av vad som anförts villsocialutskottet betona att folkhälsopolitikensutformning är och bör fortsätta att vara ettnationellt ansvar. Detta är särkilt viktigt förSverige som vill behålla en restriktiv nationellpolitik. Kompetensfördelningen mellanmedlemsstaterna och unionen på folkhälsoområdet börsåledes i princip behållas. Utskottet delarsamtidigt såväl regeringens uppfattning somuppfattningen i flera av motionerna att en höghälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vidutformningen av all gemenskapspolitik. Relationenmellan alkoholpolitikens mål och regler för den inremarknadens funktion bör fortsatt bevakas. Det börframgå av konstitutionen att skyddet för folkhälsaninte bör underordnas handelspolitiska krav.Statsministern har i riksdag den 21oktober 2003 redovisat att han informerat toppmötetatt regeringen inte har något utrymme för att inledaförhandlingar förrän behandlatkonventsförslaget. Statsministern har vid sammatillfälle betonat att önskar behålla ennationell restriktiv alkoholpolitik inomfolkhälsoområdet.Regeringskansliet har på begäran av det italienskaordförandeskapet inför regeringskonferensen den 27oktober 2003 meddelat ordförandelandet vilkaicke-institutionella frågor som vill föraupp till diskussion inom ramen förregeringskonferensen. I dokumentet, dagtecknat den20 , behandlas bl.a. frågan om balansenmellan den inre marknaden och folkhälsan. Tilläggpresenteras för såväl artikel III-179 om folkhälsasom artikel III-217 om gemensam handelspolitik.Den anför bl.a. att den inremarknaden är baserad på förutsättningen att frirörlighet och ekonomisk tillväxt skapar välfärd.Alkohol och tobak är emellertid en form avhandelsvaror där marginalnyttan är negativ. Dettamåste tas med i beräkningen. Tobakskonsumtion ochalkohol är de viktigaste hälsodeterminanterna inomEU. Alkoholmissbruk förorsakar allvarliga bekymmerför folkhälsan och den sociala välfärden.