bet · GQ01KRU6 · 2003-03-13 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motionsyrkanden frånallmänna motionstiden hösten 2002.Ett förslag om att en public service-utredningskall tillsättas omgående avstyrks, eftersomutskottet anser sig ha belägg för att regeringen harför avsikt att tillsätta en sådanutredning.Förslag om finansieringsformen för , och om ändring av lagen om TV-avgiftoch om privatisering av public service-företagenavstyrks med hänvisning till att frågor av dettaslag torde komma att aktualiseras inom ramen för denkommande public service-utredningen.En rad yrkanden om rådande och framtida riktlinjerför programverksamheten avstyrks också. Yrkandenahandlar om SVT:s programtextning, störandebakgrundsljud, uppläsning av textremsan i SVT:sprogram, ljudsignal före program med våldsinslag iSVT, program för de erkända etniska minoriteterna,prioritering av radioteatern, TV-gudstjänster,program för HBT-målgruppen och regionalisering av enav SVT:s kanaler.Vidare avstyrker utskottet ett förslag om publicservice-företagens medelsanvändning. Utskottetkonstaterar bl.a. att det ankommer på företagen attsjälva avgöra hur tillgängliga medel skall användas.Utskottet avstyrker även motioner om nordiskt TV-samarbete, tillgången till SVT:s regionalasändningar och översyn av Våldsskildringsrådetsuppdrag.Slutligen avstyrks förslag som syftar till nya måloch riktlinjer för mediepolitiken.I betänkandet finns tolv reservationer och tresärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål för mediepolitikenRiksdagen avslår motion 2002/03:K333 yrkandena1 och 2.Reservation 1 (m)2. En ny public service-utredningRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr334 yrkande4.3. Finansieringsform för public service-verksamhetenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr372yrkande 31 och 2002/03:K333 yrkande 12.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)4. Ändring i lagen om TV-avgiftRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr205.5. Privatisering av public service-företagenRiksdagen avslår motion 2002/03:K333 yrkande13.Reservation 4 (m)6. SVT:s programtextningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr210yrkande 1 och 2002/03:Kr336 yrkande 25.Reservation 5 (kd, c)7. Störande bakgrundsljudRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr336yrkande 24 och 2002/03:A223 yrkande 2.Reservation 6 (c)8. Uppläsning av textremsan i SVT:sprogramRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr276 och2002/03:Kr336 yrkande 26.Reservation 7 (c)9. Ljudsignal före program i SVT medvåldsinslagRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr367 yrkande6.Reservation 8 (kd)10. Program för de erkända etniskaminoriteternaRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr275.Reservation 9 (kd)11. Prioritering av radioteaternRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande26.12. TV-gudstjänsterRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr336 yrkande22.Reservation 10 (kd, c)13. Program för HBT-målgruppenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr339 yrkande2.14. Regionalisering av en av SVT:skanalerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr226.15. Programföretagens medelsanvändningRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr372 yrkande32.Reservation 11 (fp)16. Nordiskt TV-samarbeteRiksdagen avslår motion 2002/03:U240 yrkande 3.17. SVT:s regionala sändningarRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr323.18. Översyn av VåldsskildringsrådetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr334yrkande 5, 2002/03:Kr367 yrkande 5 och2002/03:Ub492 yrkande 11.Reservation 12 (fp, kd, c)den 13 mars 2003På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: LennartKollmats (fp), (), (), (), (), PeterPedersen (v), (), (), (), (), i (s), (), i (s), MatildaErnkrans (s), (), ()och ().2002/03KrU6Utskottets övervägandenMål för mediepolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- mål för mediepolitiken, jämför reservation1 (m).BakgrundPolitikområde 27 Mediepolitik omfattar dagspress,radio och television samt skydd av barn och ungdommot skadligt innehåll i massmedierna. Till områdethör myndigheterna ,, och ,och TV, vilka inomstatsbudgeten samtliga återfinns inom utgiftsområde1 . Frågor som rör dessa myndigheterbereds inom av konstitutionsutskottet.Till politikområde 27 hör vidare myndighetenStatens biografbyrå och kommittén Rådet mot skadligavåldsskildringar, vilka inom statsbudgeten hör tillutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid. Till politikområdet hör slutligen de trepublic service-företagen (),() och (). Medelsberäkningen för detre programföretagen ligger dockutanför statsbudgeten. Programföretagen kan såledesinte i formell mening sägas ingå i utgiftsområde 17.Frågor som rör Biografbyrån, Våldsskildringsrådetoch de tre public service-företagen bereds inomriksdagen av kulturutskottet.Efter förslag från regeringen beslutade riksdagenhösten 2000 att målet för mediepolitiken skall varaatt stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernasoberoende och tillgänglighet samt att motverkaskadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:KrU1utg.omr. 17 s. 98, bet. 2000/01:KrU1 s. 95 f., rskr.2000/01:59).MotionenI motion K333 (m) föreslås att skall göraett tillkännagivande för regeringen om att statenskall ha tre uppgifter på medieområdet. Den förstaär att skapa ett regelverk och tydliga spelreglerför att garantera yttrandefrihet, tryckfrihet ochetableringsfrihet i medierna. Den andra är attgarantera tillgången till vissa kvalitetsprogram,det så kallade public service-uppdraget. Den tredjeär att hantera de statliga radio- och TV-bolagen ,, och (yrkande 1).I yrkande 2 i motionen föreslås att följanderiktlinjer skall vara grundläggande för den svenskamediepolitiken:- Målet för mediepolitiken skall vara attsäkerställa yttrandefriheten, respekten förupphovsrätten samt mediernas oberoende ochtillgänglighet.- Det offentliga skall inte genom skattemedel ellerandra med tvång uttaxerade medel motverkakonkurrens och mångfald. Staten skall inte utöva sin makt så att den styroch dominerar medieutbudet. Det ställer krav påatt det offentliga utformar sin verksamhet på ettsådant sätt att det bidrar till det samlademedieutbudet med det som andra inte gör. Staten skall verka företableri*n*g*s*f*r*i*h*e*t* *s*å* *l*å*n*g*t**t*e*k*n*i*k*e*n* *m*e*d*g*e*r*. * *I*n*o*m**r*a*m*e*n* *f*ö*r* *t*i*l*l*g*ä*n*g*l*i*g*a**f*r*e*k*v*e*n*s*e*r* *e*l*l*e*r* *k*a*n*a*l*e*r**s*k*a*l*l* *v*a*r* *o*c*h* *e*n**b*e*h*a*n*d*l*a*s* *l*i*k*v*ä*r*d*i*g*t*. * * * * dD*e*n* *n*y*a* *t*i*d*e*n*s* *m*e*d*i*e*r**s*k*a*l*l*,* *l*i*k*s*o*m* *d*e*n* *f*r*i*a**p*r*e*s*s*e*n*,* *s*t*å* *o*b*e*r*o*e*n*d*e**f*r*å*n* *s*t*a*t* *o*c*h* *k*o*m*m*u*n*. **S*t*a*t*e*n* *s*k*a*l*l* *i*n*t*e* *g*e*n*o*m**p*o*l*i*t*i*s*k*a* *beslut och godtyckliga valavgöra vem eller vilka som skall få sända. Tryckfrihetens principer ochyttrandefrihetsgrundlagen skall vara ramen förvad som får sändas. Olika medier skall ha rätt att söka sinfinansiering genom t.ex. reklam eller avgifterfrån publiken. Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier,som Internet. Förhandsgranskning och censur ärlika förkastliga i nya medier som i gamla. Begränsningar av medieföretags ägandeförhållandenskall inte förekomma. Staten skall så långt som möjligt avveckla sittägande i mediebolag.Utskottets ställningstagandeFörslagen i motion K333 (m) syftar till att målenför mediepolitiken skall ändras. Utskottet avstyrktehösten 2000 ett motionsyrkande liknande de båda nuaktuella. För en utförlig redogörelse av utskottetsståndpunkt hänvisas till betänkande 2000/01:KrU1 (s.97). Utskottet inskränker sig här till attkonstatera att det finns en viss överensstämmelsemellan det av antagna målet förmediepolitiken och motionärernas formuleringar ifråga om utgångspunkterna för mediepolitiken iyttrandefriheten, mediernas mångfald, oberoende ochtillgänglighet. Utskottet kan emellertid inte ställasig bakom de långtgående och mycket detaljerademålformuleringsförslag som finns i motionen. Vidarevill utskottet framhålla att frågor om begränsningarav ägandeförhållanden när det gäller medieföretag,dvs. ägarkoncentrationsfrågor, tryckfrihet,yttrandefrihet och frekvenstilldelning normaltligger inom ramen för konstitutionsutskottetsberedningsområde.Frågan om statligt ägande i mediebolag avserfrämst de tre public service-företagen SR, SVT ochUR och behandlas i ett kommande avsnitt i dettabetänkande.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion K333 (m) yrkandena 1 och 2.Radio- och TV-frågorInledningRiksdagen beslutade om public service-verksamheten för tiden (prop. 2000/01:94,bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). I enlighetmed riksdagsbeslutet har regeringen utfärdatsändningstillstånd för (),() och (). Tillstånden är fyraårigaoch gäller fr.o.m. t.o.m. den 31december 2005.Enligt tillstånden skall programverksamheten inomSR, SVT och UR bedrivas självständigt i förhållandetill såväl staten som olika ekonomiska, politiskaoch andra intressen och maktsfärer i samhället.Bland tillståndsvillkoren för innehållet isändningarna kan bl.a. följande nämnas.Programföretagens sändningsrätt skall utövasopartiskt och sakligt. Programföretagen har ettsärskilt ansvar för det svenska språket och dessställning i samhället. SR och SVT skall erbjuda ettmångsidigt utbud av program av hög kvalitet påsvenska språket och tillvarata den svenska kultureni dess vidaste bemärkelse. Nyhetsverksamheten i SRoch SVT skall bedrivas så att en mångfald inyhetsurval, analyser och kommentarer kommer tilluttryck i olika program. Nyhetsförmedling ochsamhällsbevakning skall ha olika perspektiv, så atthändelser speglas utifrån olika geografiska, socialaoch andra utgångspunkter. SR och SVT skall i sinaroller som kulturbärare fortsatt vidga och fördjupasitt kulturansvar. De tre programföretagen skallägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barnoch ungdomar samt i dessa program förmedlakulturella och konstnärliga upplevelser. SR och SVTskall även förmedla nyheter och information förbarn.De tre programföretagen skall ta hänsyn tillljudradions och televisionens särskildagenomslagskraft när det gäller programmens ämnen ochutformning samt tiden för sändning av programmen.Funktionshindrades behov skall beaktas avprogramföretagen. För SVT gäller att avsändningstiden för förstagångssändningar med svensktursprung bör vara textad vid utgången avtillståndsperioden. Vidare skall det vara ett målför SVT att erbjuda upplästtextremsa.Programföretagen skall beakta språkliga ochetniska minoriteters intressen. Insatserna på dettaområde skall öka jämförtmed . Minoritetsspråken samiska, finska,meänkieli och chib skall inta ensärställning.UR skall koncentrera sin programverksamhet tillutbildningsområdet.Riksdagsbeslutet innebar i övrigt bl.a.att SR och SVT skall ha en decentraliseradorganisation. Den andel av allmänproduktionen i SR:soch SVT:s rikssändningar som produceras utanförStockholm skall uppgå tillminst . Vidare skall den andel av resurserna somförbrukas av enheterna utanför behållas påminst den nivå som gällde för år 2001.Programföretagen skall under tillståndsperiodenfinansieras med TV-avgiftsmedel, vilket även gällers.k. kompletterande verksamhet såsom t.ex.Internetverksamhet. Sidoverksamheter tillprogramverksamheten skall bära sina egna kostnader.Då det gäller möjligheterna till finansiering genomsponsring hänvisas till betänkande 2000/01:KrU8 (s.53-60).Riksdagen beslutar om medelstilldelning tillprogramföretagen (senast prop. 2002/03:1, bet.2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57). Regeringenfastställer vissa s.k. anslagsvillkor förföretagen beträffande ekonomiska förutsättningar,organisation samt uppföljning och utvärdering.Beslut om anslagsvillkor för fattades avregeringen i december 2002.Radiotjänst i (), som ägs av ,SVT och UR, ansvarar för TV-avgiftsuppbörden ochavgiftskontrollen. Ett avtal mellan staten ochRIKAB reglerar bolagets uppgifter. Influtna medelplaceras på det s.k. rundradiokontot hosRiksgäldskontoret.Från och med den 1 januari 1998 ansvarar RIKAB förförvaltningen av rundradiomedlen, vilket tidigareSVT gjorde (prop. 1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2,rskr. 1997/98:26). Staten tillhandahåller genomRiksgäldskontoret det rörelsekapital somrundradiorörelsen, dvs. SR, SVT, , behöver när avgiftsmedlen interäcker till.Ett särskilt distributionskonto för finansieringav kostnader för TV-distribution har inrättats iRiksgäldskontoret fr.o.m. den 1 januari 2002.Anledningen härtill är att medelsbehovet för SVT:ssändningar kommer att vara högt på grund av att deanaloga marksändningarna måste pågå i fullomfattning som den digitalasändningsverksamheten byggs upp med högre kostnadersom följd. På , när de analogamarksändningarna har upphört, beräknas medelsbehovetkomma att minska eftersom den digitaladistributionen är mindre kostsam än den analoga. Enbeskrivning av distributionskontots konstruktionfinns i proposition 2000/01:94 (s. 72). Här kannämnas att medel som förs till distributionskontothärrör dels från rundradiokontot, dels från lån iRiksgäldskontoret. Medel från rundradiokontot ochdistributionskontot betalas ut tillprogramföretagen.Teracom AB är huvudman för rundradionätet. Teracomskall ge sändningsberättigade programföretagtillgång till sändarnätet på likvärdiga villkor.Verksamheten regleras i avtal mellan ochpublic service-företagen.Riksdagen godkände ett regeringsförslagom att TV-sändningar med digital teknik skulle fåinföras i marknätet med möjlighet för staten attsuccessivt ta ställning till om och på vilket sättverksamheten skall fortsätta (prop. 1996/97:67,yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178).Hösten 2000 beslutade att digitalmarksänd TV skulle få byggas ut till att gälla helalandet (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet.2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59).Digital-TV-kommittén har haft i uppdrag att bl.a.följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under utbyggnadens första etapp.Kommittén bedömer i sitt slutbetänkande att deanaloga marksändningarna kan avvecklas (SOU2001:90 s. 135). Betänkandet har remitterats.Regeringen har aviserat att en proposition i ämnetskall lämnas till våren 2003.De program som SVT och UR skall sända över detdigitala marknätet får de även sända över satellitså att de blir möjliga att ta emot i hela Sverige.Bestämmelsen avser inte någon skyldighet förföretagen att sända regionala program över satellit(regeringsbeslut ).År 1995 beslutade att låta SR, UR ochprivata programföretag, efter särskilda beslut avregeringen, påbörja försök med digitalaradiosändningar (prop. 1994/95:170, bet.1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369). En särskildutredare har fått regeringens uppdrag att i ettförsta steg kartlägga och analysera situationen förden digitala distributionen av radio i och iutlandet. I ett andra steg skall utredningen enligtsina direktiv analysera den digitala radionsframtidsförutsättningar. I detta andra skede ingårparlamentarisk medverkan (dir. 2001:88 och 2002:85).En särskild utredare har fått i uppdrag att göra enöversyn av radio- och TV-lagen (1996:844) och lagen(1989:41) om TV-avgift. I uppdraget ingår bl.a. attutredaren skall överväga olika sätt att förbättramöjligheten att skydda barn mot olämpligtprograminnehåll. Vidare kan nämnas att reglerna föravgiftsskyldighet skall ses över i syfte att anpassadem till den utveckling som har skett när det gällerTV-distribution och mottagare (dir. 2000:43 och2001:11).Den framtida public service-verksamhetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- en ny public service-utredning,- finansieringsform för public service-verksamheten, jämför reservationerna 2 (m)och 3 (fp),- ändring i lagen om TV-avgift och- privatisering av public service-företagen,jämför reservation 4 (m).MotionernaMotionärerna bakom motion Kr334 (kd) erinrar om attregeringen tidigare aviserat att en ny publicservice-utredning skall tillsättas för att lägga uppde långsiktiga riktlinjerna för svensk publicservice. För att utredningen skall hinna arbeta framett bra förslag inför nästa tillståndsperiodföreslår motionärerna att arbetet skall inledasomgående (yrkande 4).I två motionsyrkanden behandlas frågor om denframtida finansieringsformen för public service-verksamheten.Motionärerna bakom motion K333 (m) anser att enmodern definition av public service och en successivavveckling av det statliga företagandet inommediebranschen gör att motiven för en särskild TV-avgift upphör. Avgiftsfinansieringen bör därföravskaffas och public service-verksamhetenfinansieras gemensamt av skattemedel liksom annanverksamhet som befinns omistlig för allmänheten(yrkande 12).I motion Kr372 (fp) hävdas att finansiering avpublic service-verksamheten genom TV-avgifter ilängden inte kommer att kunna fungera somintäktskälla och att det därför är dags att söka sigtill ett nytt system. I motionen föreslås därför attfem fonder skall bildas för att stödja publicservice-produktionen inom radio, TV och nya medier.Fonderna skall enligt förslaget tillföras ett storteget kapital genom att staten gör enengångsöverföring av medel som föreslås komma frånen försäljning av bl.a. statens återstående aktier iTelia. Därutöver skall fonderna tillföras ett årligttillskott från de intäkter som staten får frånnätavgifter (yrkande 31).Förslag om ändring av lagen om TV-avgift tas upp imotion Kr205 (m). I motionen föreslås att den sominte vill se på SVT:s program skall slippa attbetala TV-avgift.Förslag om privatisering av public service-företagentas upp i motion K333 (m). I motionen hävdas att detstatliga ägandet av public service-företagen hämmarderas utveckling och att företagen snärjs av ökadekrav på detaljreglering. Delar av SVT och SR bördärför privatiseras. Även UR bör privatiseras ochbli ett renodlat e-learningföretag utan kopplingartill SVT eller SR (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeDå det gäller förslaget i motion Kr334 (kd) att enny public service-utredning skall tillsättas erinrarutskottet om att regeringen i prop. 2000/01:94 bl.a.anförde följande (s. 80).Mot bakgrund av massmediernas betydelse för detdemokratiska samhället är det värdefullt attbeslut som berör mediernas villkor har bredpolitisk förankring. Regeringen avser därför atttillsätta en parlamentariskt sammansatt kommittéså att resultatet av dess arbete kan föreligga igod tid före utgången av nästa tillståndsperiod.Uppdraget för en sådan kommitté skall vara attutifrån en bred och djupgående omvärldsanalysgöra en samlad översyn av public service-uppdraget och public service-företagensförutsättningar, bl.a. ekonomiska ochorganisatoriska, att uppfylla detta uppdrag i enny och föränderlig mediesituation. Kommitténsarbete skall bedrivas med utgångspunkt i olikautredningsförslag och utvecklingen inommedieområdet, särskilt med avseende påkonvergensutvecklingen. Regeringen avser att tafram direktiv till en sådan utredning eftersamråd med partier. Syftet är att pådetta sätt med en bred politisk förankringsäkerställa de långsiktiga förutsättningarna fören stark och oberoende radio och TV iallmänhetens tjänst.Med tanke på att den nuvarande tillståndsperiodenför programföretagen upphör vid utgången av år 2005och att bör fatta beslut i ärendet "i godtid" anser utskottet att det ärangeläget att utredningsarbetet kan påbörjas snart.Utskottet anser sig kunna förutsätta att detta ävenär regeringens avsikt. Mot den bakgrunden börmotionsyrkandet inte föranleda något uttalande frånriksdagen. Motion Kr334 (kd) yrkande 4 avstyrksdärmed.Motionsförslag av olika innehåll har väckts då detgäller frågan om vilken finansieringsform som skallgälla för public service-verksamheten.Utskottet anser nu liksom tidigare att det ärnaturligt att den kommande public service-utredningen inom ramen för sitt arbete tar ställningtill denna fråga (jfr bet. 2001/02:KrU11 s. 16 f.).Något uttalande med anledning avmotionsyrkandena torde inte vara påkallat. Det äremellertid angeläget att understryka att denfinansieringsform som skall gälla efter år 2005garanterar programföretagens oberoende ochsjälvständiga ställning och gör det möjligt för dematt erbjuda ett varierat utbud med hög kvalitet.Därmed avstyrker utskottet motionerna Kr372 (fp)yrkande 31 och K333 (m) yrkande 12.Även motion Kr205 (m) med förslag om ändring avlagen om TV-avgift avstyrks. Utskottet hänvisar tillatt en radio- och (Ku 2000:01)har i uppgift att bl.a. göra en översyn av lagen(1989:41) om TV-avgift. Av utredningsdirektivenframgår bl.a. att utredaren skall se över reglernaför avgiftsskyldighet i syfte att anpassa dem tillden utveckling som har skett när det gäller TV-distribution och mottagare, dock utan att grundernaför TV-avgiftssystemet rubbas (dir. 2000:43 och2001:11).Riksdagen har avslagit yrkandensom syftar till att privatisera public service-företagen (bl.a. i bet. 2001/02:KrU11 s. 15 f.).Utskottet anser nu liksom tidigare att publicservice-verksamheten har ett stort värde, särskilt ien tid när det totala utbudet av radio- och TV-program mångdubblats. Nästan alla svenska hushållnås av SVT:s kanaler och av . För att i stortsett hela befolkningen skall kunna ha tillgång tillett brett programutbud bör inte verksamheten vidnågon av SVT:s programkanaler avskiljas och säljassåsom föreslås i motionen. På motsvarande sätt ärdet angeläget att radiopubliken i hela landet nås avett brett utbud genom SR:s sändningar. Ettförverkligande av motionärernas förslag skulleinnebära en väsentlig minskning av mångfalden iutbudet för en stor del av befolkningen. Utskottetanser inte heller att det är motiverat attprivatisera UR, vars sändningar bereds plats i SVT:soch SR:s programkanaler.Motion K333 (m) yrkande 13 avstyrks således.Riktlinjer för programverksamhetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- SVT:s programtextning, jämför reservation 5(kd, c),- störande bakgrundsljud, jämför reservation6 (c),- uppläsning av textremsan i SVT:s program,jämför reservation 7 (c),- ljudsignal före program i SVT medvåldsinslag, jämför reservation 8 (kd),- program för de erkända etniskaminoriteterna, jämför reservation 9 (kd),- prioritering av radioteatern,- TV-gudstjänster, jämför reservation 10 (kd,c),- program för HBT-målgruppen och- regionalisering av en av SVT:s kanaler.MotionernaEn rad motioner behandlar frågor som har samband medriktlinjerna för SVT:s programverksamhet.I två motioner finns förslag som rör SVT:sprogramtextning.I motion Kr336 (c) anförs att begär att av allasvenskspråkiga program skall textas senast år 2005samt att skall textas . Detta är -menar motionärerna - en berättigad begäran. Imotionen sägs att SVT vid utgången avtillståndsperioden skall nå upp till minst 50 %programtextning. Arbetet för att nå det uppsattamålet bör påbörjas . bör göra etttillkännagivande för regeringen om attprogramtextningen skall säkerställas (yrkande 25).Förslaget i motion Kr210 (c) syftar till att minst60 % av alla svenskspråkiga program i SVT skall varatextade samt att skall varatextade (yrkande 1).I två motioner behandlas frågor om störandebakgrundsljud.I motion A223 (c) framhålls att bakgrundsljud iradio- och TV-program vållar problem förhörselskadade, vilket regeringen bör uppmärksammaSVT och SR på (yrkande 2). I motion Kr336 (c) begärsett tillkännagivande från om attregeringen skall säkerställa att bakgrundsljud inteär med i TV-program, då det inte är nödvändigt(yrkande 24).Två motioner tar upp frågan om uppläst textremsa iSVT:s program. I motion Kr336 (c) sägs att det ärangeläget att TV-programmen även görs tillgängligaför synskadade. bör därför göra ettuttalande till regeringen som innebär att uppläsningav textremsan skall säkerställas (yrkande 26). Äveni motion Kr276 (m) föreslås att SVT:s sändningarskall göras tillgängliga för synskadade genomuppläsning av textremsan, vilket bör verkställasomgående.I motion Kr367 (kd) yrkas att en ljudsignal skallföregå program i SVT som innehåller våldsinslag(yrkande 6).Motionären bakom motion Kr275 (kd) hävdar attprogram på meänkieli diskrimineras av SR, SVT ochUR.