bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Delmålen inom transportpolitikenär att inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjningbidra till:- Ett tillgängligttransportsystem, där transportsystemetutformas så att medborgarna ochnäringslivets grundläggandetransportbehov kan tillgodoses.-- En hög transportkvalitet, därtransportsystemets utformning ochfunktion medger en hög transportkvalitetför medborgarna och näringslivet.-- En säker trafik, där detlångsiktiga målet för trafiksäkerhetenskall vara att ingen dödas ellerallvarligt skadas till följd avtrafikolyckor inom transportsystemet.Transportsystemets utformning ochfunktion skall anpassas till de krav somföljer av detta.-- En god miljö, därtransportsystemets utformning ochfunktion anpassas till krav på god ochhälsosam livsmiljö för alla, där natur-och kulturmiljö skyddas mot skador och engod hushållning med mark, vatten, energioch andra naturresurser främjas.-- En positiv regional utveckling,där transportsystemet främjar en positivregional utveckling genom att delsutjämna skillnader i möjligheterna förolika delar av landet att utvecklas, delsmotverka nackdelar av långatransportavstånd.-- Ett jämställt transportsystem,där transportsystemet är utformat så attdet svarar mot både kvinnors och mänstransportbehov. Kvinnor och män skall gessamma möjligheter att påverkatransportsystemets tillkomst, utformningoch förvaltning och deras värderingarskall tillmätas samma vikt.-I målhierarkin ingår vidare etappmål,vilka anger lämpliga steg på väg mot delångsiktiga målen. Etappmålen beslutas avregeringen och har redovisats förriksdagen, senast i proposition2001/02:20. Där gjorde regeringenbedömningen att etappmål bör formulerasför samtliga sex transportpolitiskadelmål för att underlätta en väl avvägdbalans mellan de olika delmålen.Regeringen anförde vidare att etappmålenbör vara mer övergripande än de etappmålsom tidigare formulerats men att de i denutsträckning det är lämpligt skall varatydligt kvantifierade och tidssatta.Utskottet har ställt sig bakomregeringens bedömning (bet. 2001/02:TU2).I dag finns etappmål formulerade föralla delmål, med undantag avjämställdhetsmålet. Etappmålen förtrafiksäkerhet och miljö är tidssatta ochkvantifierade. Det anges således konkretvad som skall uppnås vid en särskildtidpunkt. Etappmålet omfunktionshindrades tillgänglighet tilltransportsystemet är tidssatt. I övrigtär etappmålen formulerade på ett merövergripande sätt. För de etappmål sominte är tidssatta och kvantifierade harregeringen angivit som sin bedömning attett uppföljningssystem i form av mått ochindikatorer bör utvecklas.Delmålen och etappmålen bryts i sin turned till mål för vart och ett av de olikaverksamhetsområdena inom politikområdet.Därefter formulerar regeringen i sinstyrning av myndigheterna inompolitikområdet mål ochåterrapporteringskrav för de olikaverksamhetsgrenarna.ResultatRegeringens redovisning ochresultatbedömningI nedanstående tabell sammanfattasregeringens bedömning av måluppfyllelsenför etappmålen och utvecklingen mot delångsiktiga delmålen.Delmål Utvec Finns Uppfy Kommentarkling etappm lls tillmot ål? etapp utvecklinglång- mål isikti med förhållandgt dagen e tilldelmå s delmåletl beslu under 2002under t?2002Tillgän Ja Ja, - Oförändradglighet tillsa tillgänglimmans ghet.medregion gheten förutveck funktionshling indradehar ökat.- förfunktions-hindradestillgänglighetJämstäl Osäke Nej - Storaldhet rt kunskapsbrister.Mansdominans ibeslutandeorgan.Transpo Ja Ja Nej Kvalitetenrtkvali på vägarnatet ärfortsatthög, menökandelastbilstrafik ärettproblem.Förseningar ijärnvägs-ochflygtrafiken.Trafiks Nej Ja Nej Osäkeräkerhet minskningav antaletdödade ivägtrafikolyckor.MiljöKlimatp Nej Ja Nejåverkan Ökade(CO2) utsläppfrånvägtrafiken.Luftför Ja? Ja Ja, Minskadeorening sanno utsläppar likt från flyg.Brister i(S, Nej Ja utsläppsstNOx, atistik.VOC) NejBuller Osäke Nej Brister irt utsläppsstNej - atistik.OsäkeKretslo rt -ppsanpassning FörlångsamPåverka förbättrinn på g ibefintlignatur- bebyggelseoch jämförtmedkulturm riktvärdeniljö .Långsamförbättring.Svårbedömt.Regiona Osäke Ja, - Sel rt tillsa tillgängliutveckl m- ghet.ingmansmedtillgänglighetKälla: Prop. 2003/04:1, utg.omr. 22, s.22.Ett tillgängligt transportsystemI förhållande till delmålet omtillgänglighet redovisas att restiderna ivägnätet och järnvägsnätet är i stortoförändrade, men fler snabbtåg har letttill minskade restider i vissarelationer. Tillgängligheten mätt ivistelsetid har fortsatt försämrats förflyget. Tillgängligheten förfunktionshindrade har ökat, både fysiskti kollektivtrafiksystemet och som ettökat medvetande och kunnande. avde funktionshindrade kan användajärnvägstransportsystemet utan besvär.Andelen belagd väg har ökat något, liksomvägnätets ytstandard. Längden väg medhögsta bärighet har ökat, men det harinte skett någon utjämning mellanförhållandena i skogslänen och övrigalandet. Andelen invånare som hadetillgång till järnvägsstation på gång-eller cykelavstånd från bostaden varoförändrat jämfört med föregående år(). Inom sjöfartsområdet redovisasatt sjöfart har kunnat bedrivas året runtpå samtliga svenska hamnar av betydelse.Tillgängligheten och åtkomligheten medflyg inom har försämrats under2002, bl.a. på grund av att trafikenlagts ned på två flygplatser.Regeringen bedömer att resultaten år2002 sammantaget bidrar till utvecklingenmot det långsiktiga delmålet. Regeringenmenar att det är svårt att följautvecklingen av tillgängligheten itransportsystemet eftersomförbättrad tillgänglighet kan leda utökad arbetsmarknad eller annan ökadvalfrihet, vilket leder till ökatresande. Inom vägområdet har dock inte deinsatser som gjorts varit tillräckligaför att verka i riktning mot att måletuppnås. Tillgängligheten har under desenaste åren inte förbättrats i någonpåtaglig omfattning inom vägområdet. Inomjärnvägsområdet bedöms att de insatsersom gjorts verkat i riktning mot attmålet uppnås. Regeringen konstaterar attdet råder kapacitetsbrist på flera banoroch avser ge området infrastruktursärskilt hög prioritet ochframåt. Tillgängligheten ochåtkomligheten med flyg inom harförsämrats ; äventillgängligheten till övriga harförsämrats. Resandeutvecklingen inomkollektivtrafiken har enligt regeringeninte varit tillfredsställande.En hög transportkvalitetI förhållande till delmålet omtransportkvalitet redovisas attkvaliteten på vägarna är fortsatt högäven om lastbilstrafiken ökar, vilketleder till ökat slitage. Förseningarnainom järnvägstrafiken har minskat, men ärfortfarande större än 1998. Punktlighetenför persontrafiken på järnvägarna harökat till och till förgodstrafiken. Antalet inställda persontågminskade. Inom sjöfartsområdet ärkvaliteten avseende framkomlighet utanförseningar orsakad av infrastrukturengod. Antalet försenade flygningar,antalet försenade passagerare ochförseningarnas storlek har minskat under2002, till stor del beroende på denminskade flygtrafiken. Flygtrafiken drasdock fortfarande med förseningar, om änsmå i ett internationellt perspektiv.Enligt regeringens bedömning harutvecklingen mot det långsiktiga delmåletfortsatt , men etappmålenför transportkvalitet har inte uppnåtts.Insatserna när det gäller vägar motsvararde krav som ställs för att uppnå målet.För att förbättra möjligheten att nådelmålet inom vägområdet planerarregeringen att avsätta medel tilltjälsäkring, bärighet och rekonstruktion.Inom järnvägsområdet har anläggningarnaskvalitet förbättrats, vilket bidragittill att den negativa trenden förtågförseningar har brutits och attpunktligheten har förbättrats. Etappmålenom ökad tillåten axellast och lastprofilpå järnväg bedöms uppnås. Drift ochunderhåll skall vara prioriterat även iframtiden.En säker trafikI förhållandet till delmålet om en säkertrafik redovisas att antalet dödade ivägtrafiken har minskat något, från 554personer till 532 personer år2002, som antalet svårt skadadehar ökat kraftigt. Det totala antaletdödade och allvarligt skadade inomjärnvägstransportsystemet var 38 personerår 2002, vilket var en liten minskningjämfört med föregående år. I spårtrafikendödades eller skadades allvarligt 128personer. Antalet allvarliga olyckor inomsjöfartsnäringen har varitfärre än 10 . inträffadeingen dödsolycka i svensk reguljärluftfart. Inom privatflyget inträffade 26haverier och för bruksflyget 3 haverier.Enligt regeringens bedömning gårutvecklingen inom vägområdet inte iriktning mot det långsiktiga delmålet.Regeringen menar att utvecklingen inomvägtrafikområdet alltför sakta närmar sigetappmålet som inte bedöms kunna uppnås inuvarande takt, även om trenden ärpositiv. För övriga trafikslag befinnersig utfallet så nära målen att etappmålenkan bedömas uppnås. För att effektiviseraarbetet för vägtrafikens säkerhet harbl.a. en vägtrafikinspektion införts.Inom järnvägsområdet bedöms atttrafiksäkerheten är god, men att detsamtidigt finns utrymme för fortsattaförbättringar.En god miljöI förhållande till delmålet om en godmiljö redovisas att koldioxidutsläppenfrån vägtrafiken ökade under2002, framför allt på grund av en ökningav transportarbetet och en utveckling motallt tyngre bilar. åtgärderhar dock bidragit till en minskning avkoldioxidutsläppen från vägtrafiken.Miljökvalitetsnormerna för kväveoxideroch partiklar överskrids på ett antalstatliga vägar. Utsläppen avcancerframkallande ämnen har minskat.Bullersituationen är i stort settoförändrad inom vägområdet. Inomjärnvägsområdet minskadeenergianvändningen jämfört med föregåendeår. Antalet bullerutsattabostadslägenheter ökade . Genomanvändande av impregnerade träsliprartillfördes kreosot, nästandubbelt så mycket som föregående år. Inomsjöfartsområdet redovisar regeringen attdifferentierade farledsavgifter harresulterat i en reduktion med ca 50 000ton svaveldioxid () och 27 000 tonkväveoxider (). Inom luftfartsområdetredovisas att koldioxidutsläppen frånLuftfartsverkets egen verksamhet minskademed . Flygtrafikens utsläpp avkväveoxider och kolväten minskade med14 % respektive . Flygtrafikenskoldioxidutsläpp och luftföroreningarutgör ett allvarligt och svårbemästratproblem.Enligt regeringens bedömning innebärökad vägtrafik att utvecklingen inte gåri önskvärd riktning förkoldioxidutsläppen. Även antaletmänniskor utsatta förtrafikbullerstörningar har ökat. När detgäller luftföroreningar går utvecklingenåt rätt håll - etappmålen har i någrafall redan nåtts och kommer enligtregeringen troligtvis att nås i andra.När det gäller arbetet med attkretsloppsanpassa transportsystemet gårutvecklingen åt rätt håll. Beträffandepåverkan på natur- och kulturmiljön ärläget enligt regeringen svårbedömt.En positiv regional utvecklingI förhållande till delmålet om en positivregional utveckling gör regeringenbedömningen att det är osäkert omutvecklingen går i riktning mot delmålet.Inom vägområdet bedöms att målet delvishar uppfyllts, men någon generellutjämning av regionala skillnader harinte uppnåtts. Även inom järnvägsområdetbedöms målet som delvis uppfyllt.Ett jämställt transportsystemI förhållande till delmålet omjämställdhet redovisas attrepresentationen i styrelser ocharbetsgrupper m.m. domineras av män.Kvinnors perspektiv är dåligt företräddavid planering, beslut och förvaltninginom dagens transportsystem. Inomvägområdet har dock andelen kvinnligachefer på ökat väsentligt. Inomsjöfartsområdet är kvinnorna kraftigtunderrepresenterade. Regeringen bedömeratt det är osäkert om resultaten bidrartill utvecklingen mot delmålet. Det finnsstora kunskapsbrister. Inom vägområdetbedömer regeringen att målet delvis haruppfyllts.MotionsförslagModerata samlingspartiet redovisar imotion 2003/04:T530 av . sin syn på transportpolitiken ochbetonar vikten av att infrastrukturenutvecklas. En väl utbyggd och fungerandeinfrastruktur är enligt motionen enförutsättning för att vardagsliv ocharbetsliv skall fungera, för att företagskall kunna växa och för att en godutveckling av vårt land och dessinvånares välfärd skall kunna tryggas. Desvenska vägarna anges vara i ett mycketdåligt skick på grund av nedskuret ochuteblivet underhåll de senaste åren.Viktiga investeringar har uteblivit ochskjutits till skada förlandets tillväxt. Vidare framhålls imotionen att alla analyser avtransportsystemets framtida behov måstegrundas på realistiska antaganden omutvecklingen. De undersökningar som finnstillgängliga talar sitt tydliga språk attdet i allra högsta grad är på vägarnabelastningen framöver kommer att öka. Motdenna bakgrund efterlyses en omfördelningav medel mellan väg- ochjärnvägsinvesteringar.Motionärerna framhåller vidare attkonkurrens är det effektivaste medlet föratt uppnå fungerande kollektiva,samverkande trafiklösningar. Det är entydlig trend att olika trafikslag, t.ex.bil, buss och järnväg, samverkar för attuppnå gemensamma mål. Det finns exempelpå godssidan som visat att en samverkanmellan lastbil, järnväg och båt ärframgångsrika. De framtidatransportköparna kommer därmed inte attbry sig om på vilket sätt produkten tarsig till kunden, utan mera intressera sigför att den tar sig fram i exakt rätttid, och på billigast och miljömässigtbästa sätt. Detta ställer emellertid kravpå att staten som ägare och planerare avinfrastruktur agerar med såvälframförhållning som medvetenhet om vilkakrav som ställs för att de olikatransportslagen skall kunna samverka påbästa möjliga sätt. För att t.ex.sjöfarten skall kunna utnyttjas optimaltkrävs knutpunkter, s.k. hubbar, sommöjliggör en effektiv omlastning mellande olika transportslagen. En övergripandeoch långsiktig studie över behoven pådetta område bör genomföras.Folkpartiet liberalerna understryker imotion 2003/04:T562 av m.fl.att trafikpolitiken skall ha som mål attbidra till följande tre utgångspunkter:Ökad tillväxtEn trafikpolitik, som bygger på ökadkonkurrens mellan såväl olikatrafikföretag som mellan trafikslagen,som skapar goda förutsättningar förföretagens behov av godstransporter ochsom ökar människor möjlighet att färdastill och från sitt arbete, ger godaförutsättningar för ökad tillväxt.Förbättrad miljöEn trafikpolitik, där trafikslagen pålika villkor bär sina kostnader inklusivede miljömässiga, där människor ibefolkningstäta regioner erbjuds en välfungerande spårbunden kollektivtrafik,där flaskhalsar som skapar omfattandedagliga kö- och utsläppsproblem byggsbort, och där utvecklande av nya mermiljömässiga transportmedel uppmuntras,ger goda förutsättningar för enförbättrad miljö.Ökad trafiksäkerhetEn trafikpolitik, som får fler människori de befolkningstäta regionerna att väljaen väl fungerande kollektivtrafik, därvägarna görs säkrare genom att tätmötande biltrafik separeras, därutvecklandet av säkrare fordonuppmuntras, och där trafikanterna visarmer hänsyn och respekt för såväl varandrasom för de regler som gäller i trafiken,ger goda förutsättningar för en ökadtrafiksäkerhet.Centerpartiet utvecklar i motion2003/04:T564 av m.fl. envision om framtidens transportsystem somskall bidra till att skapa godaförutsättningar för utveckling i helalandet (yrkande 1). Transportsystemetskall medverka till tillväxt ochföretagande som det inte fåromöjliggöra kommande generationersmöjlighet till att förverkliga sinalivsprojekt. Trafikens negativamiljöpåverkan måste hanteras på ettgrundläggande och omfattande sätt och enomställning måste ske till ett grönttransportsystem. I motionen framhållsvidare att vill se ett välutvecklat transportsystem med säkra,miljövänliga och tillgängliga transporterdär det övergripande målet skall vara attsäkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgare ochnäringsliv i hela landet.Utskottets ställningstagandeMålRegeringen lämnar i åretsbudgetproposition inga förslag om nyaeller ändrade mål för politikområdet. Inågra motioner har dock synpunkter förtsfram om ändrade transportpolitiskautgångspunkter.Utskottet vill mot den bakgrundenerinra om att det transportpolitiskamålet och de delmål som fogats till dettahärrör i huvudsak . Riksdagensbeslut om dessa övergripande målföregicks av omfattande utredningar ochdiskussioner. Målen konstruerades för attvara långsiktiga till sin natur och varmenade att gälla som övergripanderiktlinjer . Dåmålen fortfarande har hög relevans serutskottet mot denna bakgrund ingenanledning att i detta sammanhang tainitiativ till några förändringar avdessa.Inom det ramverk som utgörs av detövergripande målet och delmålen finnsdock behov av ett fortsattutvecklingsarbete, bl.a. genom attetappmål tas fram för alla delmål. Vidarevill utskottet understryka betydelsen avatt arbetet med att ytterligarekonkretisera innebörden av alla målenfortsätter. Enligt utskottets mening ärdet inte alltid möjligt eller ensönskvärt att uttrycka politiska mål ikvantitativa termer. Målen skallformuleras utifrån den politiskaviljeinriktningen, inte utifrån vad somär enkelt mätbart. I de fall målen inteär kvantitativa är det dock nödvändigtatt till dessa foga relevanta och allmäntaccepterade resultatindikatorer. Detfortsatta utvecklingsarbetet bör bedrivasi syfte att underlätta uppföljningen avresultaten inom området som detskall underlätta diskussioner omtillståndet och utvecklingen inomområdet.Utskottet förutsätter att nu redovisadeutgångspunkter beaktas inom ramen för detfortsatta transportpolitiskautvecklingsarbetet. Utskottet avstyrkermot denna bakgrund motionerna2003/04:T530 (m), 2003/04:T562 (fp) och2003/04:T564 (c) i nu behandlade delar.ResultatRegeringen har i sin samlade bedömning avmåluppfyllelsen redovisat attutvecklingen mot de långsiktiga delmålenhar fortsatt för två avdelmålen (tillgänglighet ochtransportkvalitet), medan utvecklingeninte har gått i den riktningen förtrafiksäkerhetsmålet. Utvecklingen harvarit osäker för två av målen(jämställdhet och regionalutveckling).För miljömålet pekar utvecklingen i olikariktningar för olika delar av målet.När det gäller utvecklingen förpolitikområdet som helhet tyder enligtutskottets bedömning de redovisaderesultaten för på en fortsattutveckling mot det transportpolitiskamålet, dvs. att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjningför medborgarna och näringslivet i helalandet. Av regeringensresultatredovisning framgår dock attutvecklingen inte går i önskvärd riktningför trafiksäkerhetsmålet och attutvecklingen har varit osäker för bådejämställdhetsmålet och det regionalamålet. För miljömålet pekar utvecklingeni olika riktningar för olika delar avmålet. Mot bakgrund av detta är enligtutskottets bedömning fortsatta ochintensifierade insatser nödvändiga föratt målen för transportpolitiken skallbli möjliga att uppnå.ResultatredovisningVad gäller utformningen avresultatredovisningen kan utskottetkonstatera att regeringens redovisningoch bedömning av uppnådda resultat iförhållande till av beslutademål har vidareutvecklats ibudgetpropositionen . Bland annatlämnas sammanfattande bedömningar avmåluppfyllelsen i tabellform, vilketunderlättar behandling avresultatinformationen. Det är enligtutskottets bedömning även positivt attresultatredovisningen har blivit merverksamhetsinriktad och mindremyndighetsorienterad.Samtidigt är det önskvärt attutvecklingsarbetet när det gäller attredovisa och bedöma resultatet av gjordainsatser drivs vidare inomRegeringskansliet, gärna i en fortsattdialog med utskottet eftersom regeringenoch har ett delat ansvar föratt vidareutveckla styrningen inomområdet. I det följande redogörs förnågra områden som enligt utskottet böruppmärksammas särskilt i dettasammanhang.Tydlighet i resultatredovisningenBudgetpropositionens avsnitt omresultatbedömning innehåller delsregeringens redovisning av verksamhetensresultat, dels regeringens analys ochbedömning av de redovisade resultatensamt vilka slutsatser regeringen drarutifrån denna bedömning. Utskottet villlyfta fram vikten av att tydligt skiljadessa båda delar av resultatbedömningen.Det är viktigt att den första delen iresultatbedömningen - redovisningen avuppnådda resultat - ger objektiva faktaoch statistik som kan tjäna som ettgemensamt underlag och en utgångspunktför det politiska samtalet. Utifrån ensådan gemensam verklighetsbild kanutskottet sedan ta fram sin bedömning avde uppnådda resultaten av statensinsatser. Det är härvid viktigt attregeringen tydligt redovisar vadresultatinformationen avser. Som exempelkan nämnas att det i budgetpropositionensresultatredovisning inte tydligt framgåratt de minskade utsläpp från flyg somredovisas i regeringens samlade bedömningav måluppfyllelsen av transportpolitikenavser egen verksamhet,medan flygtrafikens koldioxidutsläpp ochluftföroreningar fortfarande utgör ettallvarligt och svårbemästrat problem. Ettannat exempel på otydlig information ärredovisningen av dödade och skadade inomjärnvägsområdet.I den andra delen avresultatbedömningen - analysen - är detviktigt att regeringen bl.a. lyfter framförklaringsfaktorer tillresultatutvecklingen. Som exempel kannämnas om det finns något samband mellanfordonsutvecklingen och att antaletdödade i trafiken minskar somantalet svårt skadade ökar kraftigt.Behov av resultatindikatorerInom det transportpolitiska området harregeringen konkretiserat de av riksdagenbeslutade målen genom s.k. etappmål.Utskottet konstaterar dock att uppgiftenatt bedöma huruvida utvecklingen i stortgår mot det övergripande målet försvårasavsevärt av det faktum att vissa mål ärmindre uppföljningsbara än andra. Motdenna bakgrund är det av största viktatt arbetet med utvecklingen avresultatindikatorer intensifieras isyftet att möjliggöra en meningsfulluppföljning av regeringens insatser.Utskottet konstaterar även att olikamått på utvecklingen och tillståndet inomsektorn har fått stort genomslag i denpolitiska debatten, trots att de inteanvänds i regeringensresultatuppföljning. Ett exempel på dettaär storleken på det s.k.underhållsberget, dvs. eftersläpandeunderhåll av vägsystemet. Detta fenomenkan försvåra diskussionen om tillståndetoch utvecklingen inom området, eftersomdiskussionen i detta fall förs utifrånmått och begrepp som inte är gemensammaoch svåra att verifiera.Ett syfte med relevanta, accepterade ochtydligt redovisade resultatindikatorer äratt skapa en gemensam bild av tillståndetoch utvecklingen inom området.För delmålet om ett jämställttransportsystem pekar regeringen i åretsbudgetproposition på att det behövsbättre kunskap om innebörden av måletsolika delar samt att mått och indikatorerbör tas fram på hur utvecklingen ser utinom respektive trafikslag. Utskottetdelar regeringens bedömning i dennafråga.Utskottet vill i detta sammanhang ävenbetona vikten av att regeringen redovisarför utifrån vilkaresultatindikatorer måluppfyllelsenfortsättningsvis kommer att bedömas. Ensådan redovisning till börinnehålla en diskussion där fördelar ochnackdelar med olika indikatorer vägs ochvilka konsekvenser olika indikatorer kanha på de mer långsiktiga resultaten inompolitikområdet. Ett exempel är om antaletdygnskilometer på det statliga vägnätetsom varit avstängt för tung trafik pågrund av tjällossning är ett bra mått påtransportkvalitet.Jämförelser över tidFör att ge bättre beslutsunderlag ochunderlätta möjligheter tillegna bedömningar av måluppfyllelse ochresultatutveckling börbudgetpropositionen enligt utskottetsbedömning kunna vidareutvecklas medavseende på att i större utsträckninginnehålla resultatinformation som speglarresultatens utveckling över flera år.Sådana uppgifter kan med fördel redovisasi tabellform.Internationella jämförelserUtskottet har tidigare pekat på behovetav att jämföra tjänster, priser ochkvalitet mellan olika länder. Sådanjämförande information skulle enligtutskottets bedömning kunna byggas ut inompolitikområdet Transportpolitik.Anslag m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens och motionärernas förslagtill medelsanvisningar m.m. inom utgiftsområde 22Kommunikationer vad gäller politikområdeTransportpolitik. De regeringsförslag sombehandlas är fem punkter ibudgetpropositionen, utgiftsområde 22Kommunikationer (prop.