bet · GR01KU3 · 2003-10-30 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motioner från allmänmotionstid, huvudsakligen från hösten 2002.Motionerna avser kommunernas organisation och verksamhetsformer, förtroendevaldas valbarhet och arbetsvillkor, direktvalda kommundelsnämnder, möjlighet till kommunala extraval, medborgarförslag och folkomröstningsinitiativ, befogenheter för självförvaltningsorgan, kommunrevisionen, kommunmedlemskapet, och rikets indelning.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Nioreservationer och två särskilda yttranden harlämnats. Av reservationerna avser en möjlighetentill kommunala extraval och en förfarandet vidindelningsändringar. Bakom dessa reservationer stårutskottets samtliga m-, fp-, kd-, c- och mp-ledamöter.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. avslår motion 2002/03:K287.2. Närvarorätt vid nämndsammanträdenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K411 och2003/04:K288.3. Offentliga nämndsammanträdenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K348,2002/03:K383 yrkande 11, 2002/03:K385 yrkande 6och 2003/04:K290 yrkande 14.Reservation 1 (fp, mp)4. Möjlighet att behålla uppdrag vidflyttningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K284 och2003/04:K231.Reservation 2 (c, mp)5. Förtroendevaldas ersättningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K327,2002/03:K357 och 2003/04:K387.6. Översyn av ledighets- ochersättningsbestämmelserRiksdagen avslår motion 2002/03:K383 yrkandena1 och 10.7. Funktionshindrades möjligheterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K383yrkande 13 och 2002/03:So362 yrkande 14.8. Direktvalda kommundelsnämnderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241yrkande 15, 2002/03:K385 yrkande 5 och2003/04:K290 yrkande 13.Reservation 3 (v, fp, c, mp)9. Kommunala extravalRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K385yrkande 7 och 2003/04:K290 yrkande 15.Reservation 4 (m, kd, fp, c, mp)10. Medborgarförslag m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:K259yrkandena 1 och 2 och 2002/03:K383 yrkandena 4och 7.Reservation 5 (mp)11. FolkomröstningsinitiativRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K321yrkandena 1-3, 2002/03:N302 yrkande 24,2003/04:K230 och 2003/04:N335 yrkande 10.Reservation 6 (m, kd, fp, c, mp) - motiv.12. SjälvförvaltningsorganRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkandena5 och 6.Reservation 7 (c)13. Ungdomars deltagande i den demokratiskaprocessenRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande 2.14. FolkrörelserRiksdagen avslår motion 2002/03:K358.15. DecentraliseringRiksdagen avslår motion 2002/03:K385 yrkande 3.16. KommunrevisionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K374,2003/04:K289 yrkande 8, 2003/04:K360 och2003/04:K391.Reservation 8 (m, kd, fp, mp)17. KommunmedlemskapRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K263 och2003/04:K273.18. IndelningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241yrkandena 13 och 14, 2002/03:K335 yrkandena 1 och2, 2002/03:K355, 2002/03:K388 yrkandena 1 och 2samt 2001/02:Bo227, 2001/02:Bo315, 2003/04:K252yrkandena 1 och 2, 2003/04:K335 yrkandena 1 och 2och 2003/04:K366 yrkandena 1 och 2.Reservation 9 (m, kd, fp, c, mp)den 30 oktober 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), KenthHögström (s), (), (), (), (m), AndersBengtsson (s), (), (), (), (), (), (),(), () ochLiselott ().2003/04KU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningÄrendet består av motioner från allmän motionstid,huvudsakligen . Utskottetsbehandling av ärendet påbörjades under föregåenderiksmöte och från allmänna motionstiden harendast tagits med motionsyrkanden som äröverensstämmande med tidigare väckta yrkanden.Motionerna är förtecknade i bilaga 1.Utskottet har inhämtat ett yttrande från Lagrådetöver två lagförslag som rör rikets indelning i länoch landsting. Lagförslagen, som upprättades inomutskottets kansli , återfinns tillsammansmed åtföljande kanslipromemoria i bilaga 2 ochLagrådets yttrande i bilaga 3.BakgrundUnder /02 behandlade riksdagenregeringens proposition 2001/02:80 Demokrati för detnya seklet, nedan benämnd Demokratipropositionen,tillsammans med ett stort antal motioner. Utskottetsställningstaganden, som också blev ,redovisas i utskottets betänkande 2001/02:KU14 medsamma titel som propositionen. De lagändringar somgjordes med anledning av propositionen, främst ikommunallagen (1991:900), trädde i kraft vidhalvårsskiftet 2002.Många av de frågor som behandlas i nu föreliggandebetänkande behandlades i den nämnda propositionenoch hade diskuterats avDemokratiutredningen i dess betänkande En uthålligdemokrati! Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1) och av i dessbetänkande Att vara med på riktigt -demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). hade under sinutredningstid även producerat 32 småskrifter och 13forskarvolymer i ämnen av betydelse för dendemokratiska utvecklingen. Kommundemokratikommitténhar avgivit ytterligare betänkanden, nämligen Atttänka efter före - samråd i kommuner och landsting(SOU 2001:89) och Ändrad indelning? En översyn avreglerna för indelningsändringar (SOU 2002:33).Förslagen i dessa utredningsbetänkanden har inteännu lett till regeringsförslag. Vissa av motionernai föreliggande betänkande avser ämnen som tas upp idem.På förslag i Demokratipropositionen har riksdagenfastställt långsiktiga mål för demokratipolitiken.Dessa mål avser att valdeltagandet skall öka väsentligt i denationella och kommunala valen, liksom i valettill , att en ökad andel av medborgarna skall innehanågon form av politiskt förtroendeuppdrag samtatt antalet personer som i livet harinnehaft ett sådant uppdrag också skall öka, att medborgarna skall ha bättre möjligheter attdelta i och påverka den politiska processen samtatt andelen medborgare som deltar i den ocksåskall öka, samt att medborgarnas möjligheter att påverka denpolitiska processen skall bli mer jämlika än deär och att andelen ungdomar, arbetslösa ochpersoner med utländsk bakgrund som deltar i denpolitiska processen skall öka.Regeringen framhöll i Demokratipropositionen attdet är angeläget att kunna avläsa effekterna av denlångsiktiga strategin samt förklarade att målen ochflertalet av de föreslagna åtgärderna ipropositionen skall följas upp och utvärderas, bl.a.i syfte att skapa underlag för fortsatta reformer.Regeringen avsåg att ta initiativ tillutvecklandet av ett uppföljningssystem som möjliggören uppföljning av mål och åtgärder liksom andraaktörers arbete som har betydelse för möjligheternaatt uppnå målen. Regeringen avsåg också att pålämpligt sätt fortlöpande redovisa den svenskademokratins utveckling i förhållande till de mål somanges i propositionen.Vid kontakter med har inhämtatsatt uppföljningssystemet bygger på former somanvänts . Uppdrag har lämnats tillStatistiska centralbyrån, ochVetenskapsrådet. Avsikten är att redovisademokratiutvecklingen i en skrivelse till riksdagenunder år 2004.Statistiska centralbyrån skall bl.a. ta överansvaret för den av Statskontoret skapade s.k.pilotdatabasen, som innehåller uppgifter omkommunernas och landstingens förnyelsearbete, sombl.a. rör den lokala demokratins utveckling ochfunktionssätt, samt lämna förslag om hur enundersökning om förtroendevalda i kommuner ochlandsting bör genomföras och finansieras.Göteborgs universitet skall lämna förslag omvilken statistik som bör produceras för denåterkommande uppföljningen av målen och vissa avåtgärderna i skall göra en kartläggning avforskningen om demokrati, offentlig förvaltning ochfolkrörelser.De nämnda uppdragen skall redovisas under november2003.Vidare har haft regeringens uppdragatt utvärdera det utvecklingsarbete för den svenskafolkstyrelsen, som regeringen genomförde 2000-2002,och som hade beteckningen Tid för demokrati.Resultatet av utvärderingen överlämnades den 2september 2003.Utskottets övervägandenKommunernas organisation i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillgenomförda lagändringar och till sinbedömning under förra en motion omatt kommunerna skall vara skyldiga attinrätta miljönämnder.Gällande ordningKommunernas och landstingens organisation ochverksamhetsformer regleras i 3 kap. kommunallagen(1991:900). Där finns bestämmelserna om tillsättningav styrelse, nämnder, fullmäktigeberedningar ochrevisorer.Kommunfullmäktige respektive landstingsfullmäktigeär beslutande församlingar. Det är dessaförsamlingar som tillsätter kommunstyrelserespektive landstingsstyrelse samt de nämnder somutöver styrelsen behövs för att fullgöra kommunenseller uppgifter enligt särskildaförfattningar och för verksamheten i övrigt.Fullmäktige får också tillsättafullmäktigeberedningar.Fullmäktige skall normalt bestämma nämndernasverksamhetsområden och inbördes förhållanden. Blandannat får fullmäktige besluta att en nämnd skall hahand om en eller flera verksamheter i hela eller fören del av kommunen eller landstinget.Enligt tidigare kommunallag gällde att denkommunala nämndorganisationen var indelad i enspecialreglerad och en kommunallagsreglerad del.Vissa specialreglerade nämnder, dvs. sådana där deti speciallagstiftning fanns särskilda föreskrifterom nämnderna, var obligatoriska. Det ställdes uppkrav på att det i varje kommun skulle finnasbyggnadsnämnd, miljö- och hälsoskyddsnämnd,socialnämnd och skolstyrelse. De uppgifter som lågpå nämnderna enligt lagens krav fick inte flyttasöver på någon annan nämnd. Som motiv för den ökadeorganisationsfriheten framhölls i förarbetena tillden nuvarande lagen (prop. 1990/91:117 s. 40) bl.a.att utvecklingen på det kommunalaverksamhetsfältet kännetecknats av att gränsernamellan olika sektorer blivit mindre skarpa och attbehovet av sektorssamverkan således ökat. Vidarehänvisades till det förändringsarbete som varitinriktat på att decentralisera den kommunalaverksamheten. Utvecklingen hade enligt regeringensmening nått det stadiet att alla kommuner ochlandsting borde ges möjlighet att organisera sinverksamhet på ett friare sätt och själva kunnabestämma hur de ville fördela sina uppgifter påolika kommunala nämnder. För att åstadkomma en ökadorganisatorisk frihet på det specialregleradeområdet borde de återstående kraven på obligatoriskanämnder slopas. Av lagstiftningen på de skildaspecialområdena borde det i stället framgå att det ivarje kommun skulle finnas ett eller flera ansvarigapolitiska organ för respektive verksamhetsområde.I 3 kap. 5 § kommunallagen finns bestämmelser föratt undvika jävssituationer. En nämnd får intebestämma om rättigheter eller skyldigheter förkommunen eller i ärenden där nämndenföreträder kommunen eller som part. får inte heller utöva i lag eller annanförfattning föreskriven tillsyn över sådanverksamhet som nämnden själv bedriver.Jävsbestämmelser för enskilda förtroendevalda ochanställda finns i 6 kap. 24-27 §§ kommunallagen.Fullmäktige skall själv besluta i ärenden som ärav principiell beskaffenhet eller annars av störrevikt för kommunen eller . Sådana ärendenkan exempelvis gälla mål och riktlinjer förverksamheten, budget, skatt eller andra viktigaekonomiska frågor.I 26 kap. finns bestämmelser om attvarje kommun genom den eller de nämnder somfullmäktige bestämmer utövar tillsyn över olikaverksamheter samt om att regeringen får föreskrivaatt en tillsynsmyndighet får överlåta åt en kommunatt i ett visst avseende utöva sådan tillsyn somannars skulle skötas av en statligtillsynsmyndighet, om kommunen har gjortframställning om det. En sådan överlåtelse fårenligt 26 kap. 4 § andra stycket återkallas. Efteren lagändring, som trädde i kraft den 1 september2003 (prop. 2002/03:54, bet. 2002/03:MJU15, rskr.2002/03:238, SFS 2003:518), gäller att överlåtelsenskall återkallas, om kommunen ändrar sinnämndorganisation så att den strider mot 13 kap. 5 §andra stycket kommunallagen. En ändring gjordessamtidigt i 6 kap. 25 § kommunallagen (a. prop.,bet., rskr., SFS 2003:519), som innebär att jävskall anses föreligga för en förtroendevald eller enanställd i ärende som rör tillsyn över sådankommunal verksamhet som han eller hon själv ärknuten till.MotionLeif Björnlod och ()anser i motion 2002/03:K287 att miljönämnderna ikommunerna bör göras obligatoriska igen och begärett tillkännagivande för regeringen om detta.Erfarenheter från kommuner där miljönämnder bakatsihop med andra nämnder, som byggnadsnämnd ellerteknisk nämnd, visar enligt motionärerna attmiljöpolitikerna försvinner. För att miljöbalkenskall få avsett genomslag, men också för att denlokala tillsynsmyndigheten skall få densjälvständiga ställning den behöver och för attarbetet med miljömålen skall kunna bedrivasengagerat av såväl politiker som tjänstemän lokaltär det enligt motionärerna nödvändigt medobligatoriska miljönämnder.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade en motsvarande motion i sittbetänkande 2001/02:KU14. Utskottet ansåg då att denfriare nämndorganisation som infördes genom dennuvarande kommunallagen bör bestå och avstyrktemotionen. - Reservation avgavs av v och mp.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som anser att syftet med motion2002/03:K287 (mp), som väcktes , ihuvudsak är tillgodosett genom de ändringar imiljöbalken och kommunallagen som nämnts ovan ochnyligen trätt i kraft, vidhåller sin bedömning frånföregående och avstyrker motionen.Närvarorätt och öppenhet vid nämndsammanträdenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om obligatorisknärvarorätt vid nämndsammanträden förförtroendevalda som inte är ledamöter ellerersättare i nämnden och om offentlighet somhuvudregel för nämndsammanträden.Jämför reservation 1 (fp, mp).Gällande ordning4 kap. kommunallagen innehåller bestämmelser om deförtroendevalda. Närmare bestämmelser omverksamhetsformerna för kommunala styrelser ochnämnder finns i 6 kap. kommunallagen.Med förtroendevalda avses i lagen ledamöter ochersättare i fullmäktige, nämnder ochfullmäktigeberedningar samt revisorer ochrevisorsersättare. Vidare avses ledamöter ochersättare i den beslutande församlingen,förbundsstyrelsen eller annan nämnd, de beslutandeförsamlingarnas beredningar samt revisorer ochrevisorsersättare i ett kommunalförbund.I fråga om närvarorätt för förtroendevalda vidsammanträden i styrelsen och andra nämnder gällerenligt 4 kap. 23 § kommunallagen att fullmäktige fårbesluta att en förtroendevald som inte är ledamoteller ersättare i en viss nämnd skall få närvara vidnämndens sammanträden och delta i överläggningarnamen inte i besluten. Fullmäktiges beslut om rätt attnärvara och delta i överläggningarna får äveninnefatta att den förtroendevalde skall ha rätt attfå sin mening antecknad i protokollet.En nämnds sammanträden skall enligt 6 kap. 19 a §kommunallagen hållas inom stängda dörrar. Nämndenfår besluta att dess sammanträden skall varaoffentliga, om fullmäktige har medgett det.Sammanträdena skall dock alltid hållas inom stängdadörrar i ärenden om myndighetsutövning eller där detfinns uppgifter som omfattas av sekretess.Motsvarande bestämmelse för fullmäktigeberedningarfinns i 3 kap. 7 § kommunallagen, där den infördesefter förslag i Demokratipropositionen (prop.2001/02:80).En nämnd får enligt 6 kap. 19 § kommunallagen kallaen ledamot eller ersättare i fullmäktige, en annannämnd eller beredning, en anställd hos kommuneneller eller en särskild sakkunnig attnärvara vid ett sammanträde för att lämnaupplysningar. Nämnden kan besluta att den som harkallats får delta i överläggningarna men däremotinte i besluten.FörarbetsuttalandenI förarbetena till den nuvarande kommunallagen(prop. 1990/91:117, bet. 1990/91:KU38) diskuteradesfrågan om att ge obligatorisk närvarorätt för ettparti som har fått mandat i fullmäktige. Ipropositionen framhölls att det från demokratisksynpunkt var angeläget att de mindre partierna gesrimliga möjligheter att agera och att de får både engod information om verksamheten och insyn i denberedningsprocess som föregår fullmäktigeshandläggning av ärendena. Vidare framhölls dock attfråga blir om en avvägning mellan principen omvalutslagets betydelse för ett partis ställning ochinflytande och nämnda minoritetsintresse. Enligtregeringens mening måste den förstnämnda principenges företräde framför minoritetsintresset. Tilldetta kom vikten av att upprätthålla fullmäktigesrätt att bestämma om organisationen ocharbetsformerna i den egna kommunen ellerlandstinget. Av principiella och av praktiska skälsamt mot bakgrund av den mycket starkaremissopinionen var regeringen inte beredd attföreslå en obligatorisk rätt för företrädare förmindre partier att vara närvarande på sammanträdenmed styrelsen, delta i överläggningen och få sinmening antecknad i protokollet. Regeringen ansåg attde mindre partiernas intressen borde tillgodoses påfrivillighetens väg efter fullmäktiges egenbedömning av förhållandena i varje kommun ellerlandsting. fann vid sinbehandling av frågan inte anledning att frångåregeringens bedömning men ville i likhet med vad somgjorts i propositionen starkt understryka vikten avatt de mindre partiernas intressen av informationoch insyn tillgodosågs.Möjligheten att hålla offentliga nämndsammanträdeninfördes . I förarbetena (prop. 1993/94:188 s.57 f.) påpekades bl.a. att ett införande avoffentliga nämndsammanträden aktualiserar frågan omvilken inverkan offentligheten har på deärendehandlingar som finns tillgängliga vid ettsammanträde. I vissa nämnder, framför allt de somansvarar för specialreglerade uppgifter, handläggsen stor mängd ärenden av integritetskänslig natur,och hänsyn måste i dessa fall tas till behovet avskydd för det allmännas eller enskildas intressen.Regeringen framhöll att en vidgning av allmänhetensinsyn inte fick innebära ett försämrat skydd förenskilda människors privatliv.Som skäl till att fullmäktige skall ta ställningtill frågan om en nämnd skall medges att hållaoffentliga nämndsammanträden pekade regeringen påtvå omständigheter. Den ena var att frågan berörnämndernas verksamhetsformer och att den är av såprincipiell beskaffenhet att fullmäktige bör beslutai frågan. Den andra är att det i fullmäktige ges enmöjlighet till en öppen politisk debatt omlämpligheten av att en viss nämnd ges rätten attöppna sina sammanträden.I propositionen framhölls att ordningen att - närfullmäktige väl har medgivit en nämnd rätt att hållaoffentliga sammanträden - det är nämnden som har attavgöra vilka ärenden som kan handläggas vid ettoffentligt sammanträde stämmer väl med dels dengrundläggande kommunalrättsliga principen attnämnderna själva bestämmer vilka åhörare man villha, dels den i offentlighetsprincipen sominnebär att varje myndighet självständigt och medtryckfrihetsförordningen och sekretesslagen somgrund avgör gränserna för allmänhetens tillgång tilldet material man förfogar över.Utöver myndighetsutövningsärenden pekades ipropositionen på att det även finns andra ärendensom inte lämpar sig för hantering vid offentliganämndsammanträden. Som sådana nämndes ärenden somnämnden endast bereder för avgörande av fullmäktigeoch i vissa fall av en annan nämnd samt de internaöverläggningarna om nämndernasbudgetframställningar. Regeringen utgick från attden nämnd som anser att öppna nämndsammanträden ärett lämpligt sätt att öka allmänhetens insyn ocksåkommer att bemöda sig om att göra offentligheten såvid som möjligt.MotionerFörtroendevaldas närvarorättIngemar Vänerlöv (kd) önskar i motion 2002/03:K411ett tillkännagivande för regeringen om attbestämmelsen i 4 kap. 23 § kommunallagen behöverändras. Motionären anför att stora partier intesällan är negativt inställda till möjligheten förmindre partier att närvara och därför röstar nedförslag om närvarorätt. Förtroendevalda bör enligtmotionären få rätt att utan beslut av fullmäktigenärvara och delta i överläggningarna vidnämndsammanträden.Motionären har återkommit med samma yrkande i motion2003/04:K288.Offentliga nämndsammanträdenI motion 2002/03:K385 av m.fl. (fp)yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om öppna sammanträden i nämnder ochstyrelser. Motionärerna anser att bestämmelsen börändras så att sammanträdena som regel är offentligaoch att beslut i stället fattas om stängda dörrarnär det bedöms vara av vikt. Samma önskemålåterkommer i motion 2003/04:K290 av . (fp) yrkande 14.Liknande synpunkter framförs i motion 2002/03:K383av () yrkande 11, där motionärenbegär ett tillkännagivande om öppnafullmäktigeberednings- och nämndsammanträden, samt imotion 2002/03:K348 av (), därmotionären föreslår ett tillkännagivande förregeringen om att bestämmelserna omnämndsammanträden skall ändras så att huvudregelnblir att de skall vara öppna och att det inför varjesammanträde får bedömas om det finns skäl för attdet inte skall vara öppet. Frågan bör enligtmotionären ses över i lämpligt sammanhang ochomfatta ingående diskussioner och analyser.Tidigare riksdagsbehandlingVid sin behandling under /02 av enmotion om närvarorätt för representanter för mindrepartier vid nämndsammanträden vidhöll utskottet(bet. 2001/02:KU14) den bedömning i frågan somgjordes då den nuvarande kommunallagen infördes.Utskottet avstyrkte motionen.I samma betänkande behandlade utskottet en motionom ändrad huvudregel för nämndsammanträdensöppenhet. Utskottet ville i denna del betona viktenav att medborgarna har största möjliga insyn i ochinformation om den kommunala verksamheten. Utskottetframhöll att möjligheten att hålla offentliganämndsammanträden är av stort värde i dettasammanhang och utgick från att såväl fullmäktige vidavgörandet av frågan om en nämnd skall tillåtashålla offentliga sammanträden som nämnderna självavinnlägger sig om att göra öppenheten så vid sommöjligt. Utskottet pekade vidare på att det i vissanämnder handläggs en stor mängd ärenden avintegritetskänslig natur och att risken för attsådana ärenden av misstag skulle komma atthandläggas vid ett offentligt sammanträde börbeaktas. Av de skäl som anfördes då möjligheten tilloffentliga sammanträden infördes - behovet av skyddför det allmännas eller för enskildas intressen -ansåg utskottet att den gällande ordningen börbehållas. Utskottet avstyrkte därmed denföreliggande motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning i frågaom närvarorätt vid nämndsammanträden och avstyrkermotionerna 2002/03:K411 (kd) och 2003/04:K288 (kd).Utskottet finner inte heller anledning att ändrasin bedömning i fråga om ordningen för offentlighetvid nämndsammanträden. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2002/03:K348 (s), 2002/03:K383 (mp)yrkande 11, 2002/03:K385 (fp) yrkande 6 och2003/04:K290 (fp) yrkande 14.Förtroendevaldas valbarhet ocharbetsvillkorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till bl.a.uppföljningen av de demokratimål somriksdagen godkänt motioner om förändringar iförtroendevaldas valbarhet och arbetsvillkorsamt motioner som särskilt avserfunktionshindrades möjligheter att fullgöraförtroendeuppdrag.Jämför reservation 2 (c, mp) omvalbarhetskravet.Gällande ordningBestämmelser om förtroendevalda i kommunerna finns i4 kap. kommunallagen. Med förtroendevalda avses, somnämnts i ett föregående avsnitt, ledamöter ochersättare i fullmäktige, nämnder ochfullmäktigeberedningar samt revisorer ochrevisorsersättare. Vidare avses med förtroendevaldaledamöter och ersättare i den beslutandeförsamlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd,de beslutande församlingarnas beredningar samtrevisorer och revisorsersättare i ettkommunalförbund.Till följd av förslagen i Demokratipropositionenhar nya regler införts som förbättrat möjlighetenför förtroendevalda att behålla ett uppdrag vidflyttning samt deras rätt till ledighet ochekonomiska förmåner. För att ha rösträtt vid val avledamöter och ersättare i kommunfullmäktige skallman enligt kommunallagen vara folkbokförd ikommunen. Den som har rösträtt är också valbar tillfullmäktige. Vid valen av ledamöter och ersättare inämnderna samt valen av revisorer ochrevisorsersättare är den valbar som vid tidpunktenför sådant val uppfyller valbarhetsvillkoren. Om enförtroendevald upphör att vara valbar, upphör ocksåuppdraget genast.