bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Den nationella skolinspektionen skallgranska kvaliteten i såväl kommunala som friståendeskolor samt säkerställa likvärdighet i bedömningenav nationella prov och det nationellabetygssystemet.Även föreslår tillinrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut(motion 2003/04:Ub502). Ett sådant institut bör gekommunerna stöd i kvalitetsarbetet i stället för denexisterande utvecklingsmyndigheten. Uppgiften börvara såväl att sammanställa uppgifter för nationellajämförelser som att utveckla metoder för attförbättra utvärderingen och stödja kommunernaskvalitetsarbete, enligt motion 2003/04:Ub392 yrkande11.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att bifallerregeringens anslagsförslag samt avslårmotionsyrkandena. Som utskottet tidigare anfört(senast i budgetbetänkandet ) anserutskottet att den nu införda myndighetsstrukturen ärändamålsenlig. Den granskande och denkvalitetsbedömande uppgiften förstärks genomSkolverkets nya roll som kommuner får stödi sitt arbete att nå de fastställda målen genomMyndigheten för skolutveckling.Utskottet vill också erinra om den uppföljnings-och utvärderingsinformation som finns tillgänglig påSkolverkets webbplats, bl.a. via den särskildadatabasen där aktuella granskningar rörande enviss kommun eller skola återfinns. Bland Skolverketsnationella utvärderingar kan här t.ex. nämnas denpågående utvärderingen av verksamheten i (NU 03) där resultat kommer att presenteras undervåren 2004.25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorgUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:3 Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg. Motionsyrkanden om andra anslag,andra anslagsbelopp och anslagsvillkor böravslås.Jämför särskilda yttranden 2 (m), 3 (fp), 4(kd) och 5 (c).Vidare bör avslå motionsyrkandena avseendeinsatser mot dyslexi och dyskalkyli,undervisning om narkotikans effekter,insatser för ökad elevhälsa, projekt med s.k.klassmorfar samt kompetensutveckling inom IT.Jämför reservationerna 4 (c), 5 (m), 6 (v)och 7 (kd, mp).PropositionenAnslaget används främst till de insatser somMyndigheten för skolutveckling genomför för attstödja och stimulera bl.a. kommuner i arbetet medverksamhetsutveckling. Dessutom används anslaget förutveckling av nationella prov, statligrektorsutbildning, främjande av skolväsendetsinternationalisering, bidrag till vissaorganisationer, annat centralt initieratutvecklingsarbete inom utbildningssystemet samtadministration, uppföljning och utvärdering av vissauppdrag m.m. Exempel på verksamheter som finansierasvia detta anslag är satsningar för att stimulerautveckling och användning av IT i skolan, stöd tillutveckling av vuxenutbildning. Från anslagetfinansieras också den av regeringen nyinrättadejämställdhetsdelegationen, matematikdelegationensfortsatta arbete samt den delegation föryrkesutbildning som skall tillsättas. Dessutom skalldet nationella centrumet för främjande av fysiskaktivitet hos barn och ungdom liksomlärarutvecklingsprojektet stödjasmed medel från anslaget.Det tillskott till anslaget på 161,9 miljonerkronor som skedde i syfte attförstärka kvalitetsarbetet enligt utvecklingsplanensförslag, förs nu tillbaka till respektive anslag.Anslaget tillförs i årav de som föregående år fördestill anslag 25:1.Regeringen har beräknat anslaget till 197 894 000kr.MotionernaFolkpartiet föreslår en neddragning av anslaget med50 i motion 2003/04:Ub515 yrkande 4 medanKristdemokraterna föreslår en minskning av anslagetmed i motion 2003/04:Ub514 yrkande 3.Centerpartiet vill i motion 2003/04:Ub502 stärkakompetensen och öka insatserna mot läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. I de medelom som avsätter skalläven en satsning på skolböcker ingå. Centerpartietutvecklar i motion 2003/04:Ub392 yrkande 10 vad somskall ingå i den särskilda satsningen innefattandebl.a. program för matematik och läs- ochskrivutveckling från förskolan och genom helagrundskolan. Några moment som bör ingå i en sådansatsning: specialisttjänster för lärare börinrättas, bör få i uppdrag attsammanställa en erfarenhetsdatabas med exempel påhur skolor arbetar med läs- och skrivproblem, testerbör införas för att tidigt upptäcka de barn som harolika slags läs- och skrivsvårigheter, forskning börstimuleras kring läs- och skrivsvårigheter, lärarebör få möjlighet att ta tjänstledigt för att ägnasig åt forskning, läromedel för elever med läs- ochskrivsvårigheter bör utvecklas och resurser tillskolbiblioteken bör tillföras.I motion 2003/04:So414 yrkande 2 begär Moderaternaatt undervisningen om narkotikans effekter skallpåbörjas tidigare än i dag.Vänsterpartiet anser i motion 2003/04:Ub292yrkande 24 att Myndigheten för skolutveckling börges direktiv att följa, initiera och verka för ökatsamarbete mellan den kommunala organisationen förelevhälsa och barn- och ungdomspsykiatrin och förutvecklat samarbete vid överlämnandet frånbarnavårdscentraler till elevhälsa.Miljöpartiet pekar i motion 2003/04:Ub271 yrkande34 på de positiva resultaten av försöken med s.k.klassmorfar och vill verka för att projekten medklassmorfar utvecklas och permanentas. Projekten harsubventionerats från staten men tyvärr är pengarnaslut i många kommuner.I motion 2003/04:Ub477 (s) tar motionärerna uppfrågan om information, stöd och rådgivning tillpersoner med läs- och skrivsvårigheter. Denaviserade förlusten av statsbidraget tillverksamheten Skriv-Knuten, informations- ochrådgivningsverksamhet som bedrivs av FörbundetFunktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter(FMLS), kan medföra att verksamheten läggs ner. Detfinns dock, enligt motionärerna, ett stort behov avstöd och rådgivning i dessa frågor.Det särskilda statsbidraget för pedagogiskutveckling av skolväsendet och barnomsorgenbehandlas i motion 2003/04:Ub256 (s). Motionärernaönskar att ett förtydligande ges till Myndighetenför skolutveckling om bestämmelserna i förordningen(1998:1636) om vissa statsbidrag för utveckling avskolväsendet och barnomsorgen så att denursprungliga målgruppen finskspråkiga elever får delav bidragen. Enligt motion 2003/04:Ub294 (s) är enfortsatt satsning på lärande och kompetensutvecklinginom elektroniska kommunikationer och multimedier iskolan nödvändig. när är nedlagtbör Myndigheten för skolutveckling ges i uppdrag attundersöka möjligheterna till en fortsatt satsning pålärande och kompetensutveckling, enligt motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till regeringens beräkning avanslaget och avstyrker därmed motionsyrkanden omandra anslagsbelopp. Övriga motionsyrkanden börockså enligt utskottets uppfattning avslås avriksdagen av skäl som redovisas nedan.I likhet med motionärerna anser utskottet attsatsningar på att stödja läs- och skrivutveckling ärangelägna. Myndigheten för skolutveckling arbetarmed dessa frågor på flera sätt. Projektet ,som kommer att avrapporteras i slutet av detta år,har stött förskolors och skolorsarbete med språkutveckling, med inriktning påförbättrade läs- och skrivmiljöer. En annan uppgiftför projektet har varit att stärka och utvecklaskolbibliotekens pedagogiska roll. I slutet av åretkommer ett utvecklings- och forskningsprojekt ocksåatt redovisas där utvecklingsområden identifierasoch förslag ges på fortsatta insatser inom området.Myndigheten skall också fortsätta att bedrivainsatser på detta område, t.ex. sprida lärandeexempel på hur skolor och kommuner kan utvecklasystem för elevernas läsutveckling.Specialpedagogiska institutet har till uppgift attge råd och stöd i specialpedagogiska frågor tillkommuner och skolor samt att utveckla läromedel förbarn och unga med funktionshinder. Vidare kan ocksånämnas den särskilda , sombl.a. har i uppgift att utvecklamatematikundervisningen och stimulerautvecklingsarbete inom detta område.Angående yrkandet om tidigare undervisning omeffekter av narkotikaanvändning hänvisar utskottettill att Myndigheten för skolutvecklingen ochStatens redovisat ettregeringsuppdrag om insatser som kan vidtas för attstärka både den alkohol- och dennarkotikaförebyggande verksamheten i skolan. Ettantal av insatserna kommer att genomföras undernästa år.I fråga om yrkandet om elevhälsa erinrar utskottetom uppdraget till Myndigheten för skolutveckling attfördjupa kommunernas och skolornas kunskap omsambanden mellan lärande, värdegrund och hälsa. Iuppdraget ingår att genomföra insatser inom berördaområden bl.a. genom samverkan på lokal, regional ochcentral nivå. Uppdraget skall redovisas i slutet avår 2003.Utskottet har tidigare uttalat sig positivt omverksamheter som projektet men samtidigtpåpekat att det ankommer på lokala organ att beslutaom sådana verksamheter.Ansvarig myndighet har möjlighet att från dettaanslag bevilja bidrag till vissa organisationer.Verksamheten Skrivknuten, som bedrivs av FörbundetMot Läs- och Skrivsvårigheter, har t.ex. beviljatsbidrag enligt regleringsbrev till Myndigheten förskolutveckling (tidigare ). är det regeringen som bör avgöra lämpligutformning av regleringsbrev och därmed dendetaljeringsnivå som ansvarig myndighet har attfölja vad gäller användning av anslagsmedel.Utskottet noterar att utbildningsministern den 12november 2003 i ett svar på en skriftlig fråga omSkrivknutens finansiering anger att verksamhetenäven kommer att erhålla ekonomiskt stöd.I enlighet med förordningen (1998:1636) om vissastatsbidrag för utveckling av skolväsendet ochbarnomsorgen har Myndigheten för skolutveckling(tidigare ) att lämna bidrag till ettantal ändamål. har myndighetenenligt förordningen möjlighet att stödja pedagogiskainsatser för barn och ungdomar som talar ettnationellt minoritetsspråk. gällde dennamöjlighet endast finskspråkiga elever.Myndigheten för skolutveckling har detsammanhållande nationella ansvaret för fortsattainsatser och för att stimulera utveckling avanvändningen av IT i skolan. Myndigheten har fått iuppdrag av regeringen att ta till vara, utveckla ochsprida de erfarenheter som finns från ITiS-satsningen.25:4 Specialpedagogiska institutetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:4 Specialpedagogiska institutet.Motionsyrkanden med förslag om attmyndigheten skall upphöra bör avslås liksommotionsyrkandet med förslag om annatanslagsbelopp.Jämför särskilda yttranden 2 (m) och 4 (kd).Riksdagen bör också avslå ett motionsyrkande rörandeEkeskolan och Hällsboskolan.Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c).PropositionenSpecialpedagogiska institutet bildades den 1 juli2001 och är en rikstäckande myndighet för statenssamlade stöd i specialpedagogiska frågor. Dessuppgift är att ge stöd i frågor som rör barn,ungdomar och vuxna med funktionshinder till kommuneroch andra huvudmän som ansvarar för förskola, skola,skolbarnsomsorg och vuxenutbildning. Institutet ärorganiserat i fem regioner (, , ,och ) som bl.a. arbetar med råd ochhandledning till arbetslag, specialpedagoger ochrektorer, kompetensutveckling samt information tillbl.a. föräldrar i specialpedagogiska frågor. Imyndigheten ingår dessutom Resurscenter syn,Resurscenter döv/hörsel, Resurscenter dövblind samtResurscenter tal och språk som har i uppdrag attgenomföra utredningar och träning av enskilda barnoch ungdomar samt ge information och utbildning tillföräldrar, lärare och annan personal.Vid Resurscenter syn (motsvarande iÖrebro) och Resurscenter tal och språk (motsvarandeHällsboskolan i ), får barn som är synskadadeeller gravt språkstörda fullgöra sin skolplikt.Frågan om former för s.k. visstidsplacering iskoldelen har utretts (SOU 2002:106) och regeringenaviserar att den skall återkomma med förslag ifrågan under våren 2004.Myndigheten får intäkter via ersättning frånkommunerna för elever vid ovannämnda bådaresurscenter. Kostnader som inte finansieras medintäkter finansieras via anslaget.Anslaget får även användas för att finansierakostnader med anledning av uppdraget att utvecklaläromedel för elever med funktionshinder (se ävenunder 25:5). En översyn har gjorts i fråga omstatens engagemang för läromedel för barn, eleveroch vuxna med funktionshinder (SOU 2003:15), ochregeringen aviserar att den avser atttydliggöra institutets uppdrag i detta avseende.Regeringen har beräknat anslaget till 332 820 000kr.MotionernaModeraterna föreslår i motion 2003/04:Ub475 yrkande2 att integreras iSkolverket och att delar av institutets anslagöverförs till för attsäkerställa kvalitet och tillgänglighet i den fastaorganisationen för specialskolan. Kristdemokraternaföreslår i motion 2003/04:Ub514 yrkande 3ytterligare i förhållande tillregeringens förslag som en del av en satsning pååterinförandet av de fasta skoldelarna på Ekeskolanoch . I motion 2003/04:Ub377 yrkande 9understryker att det är nödvändigtatt de fasta skoldelarna får vara kvar och utvecklasför att möta behoven hos gruppen elever med svårarefunktionshinder. Beslutet att lägga ned de fastadelarna bör omprövas.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsbelopp ochavstyrker alltså yrkandet att skall upphöra. Utskottet har tidigarebehandlat och avstyrkt liknande yrkanden. Utskottethar inte heller nu någon annan uppfattning än attnuvarande myndighetsstruktur är den lämpligaste.Utskottet föreslår också avslag på yrkandet omEkeskolan och . beslutadehösten att elever med synskada respektive gravspråkstörning inte längre skulle tillhöra denstatliga specialskolans målgrupp (prop. 1998/99:105,bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Riksdagensbeslut innebar en successiv avveckling av de fastaskoldelarna vid dessa skolor. En utbyggnad avresurscenterverksamheten skulle ske.Frågan om omprövning av nämnda beslut haråterkommande behandlats av utskottet, senast underförra (bet. 2002/03:UbU1 och bet.2002/03:UbU8). Utskottet finner inte heller nu skälför att ändra sitt tidigareställningstagande.Utskottet vill framhålla att , som harsektorsansvar inom handikappolitiken, har i uppdragatt belysa villkoren för funktionshindradesutbildning och att verket avser att samarbeta idessa frågor med . Ibetänkandet Visstidsplaceringar vid statligaresurscenter (SOU 2002:106) lämnar utredaren förslagom hur visstidsutbildningen vid de två statligaresurscentren vid tidigare respektiveHällsboskolan kan organiseras och regleras.Betänkandet bereds iUtbildningsdepartementet. Regeringen avser attåterkomma till med förslag våren 2004.Regeringens förslag i dessa frågor bör avvaktas,enligt utskottet.25:5 Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med funktionshinderUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget25:5 Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med funktionshinder.Motionsyrkandet med förslag om annatanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilt yttrande 2 (m).PropositionenSpecialpedagogiska institutet har ansvar förutveckling och produktion av läromedel för elevermed funktionshinder. Intäkter frånläromedelsförsäljningen finansierar delvisverksamheten. De kostnader som inte täcks därigenomfinansieras från detta anslag (eller 25:4).Regeringen har beräknat anslaget till 23 077 000kr.MotionenModeraterna anser att bristen på anpassade läromedelför elever med funktionshinder är ettproblem och föreslår utöver regeringensförslag till detta anslag i motion 2003/04:Ub475yrkande 2.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsberäkningoch avstyrker därmed motionsyrkandet. Utredningen omläromedel för barn, elever och vuxenstuderande medfunktionshinder lämnade sittslutbetänkande Läromedelspecifikt (SOU 2003:15).Enligt budgetpropositionen delar regeringenutredningens uppfattning att det är viktigt attsamarbetet mellan staten och läromedelsproducenternai dessa frågor tydliggörs. Regeringen avser därföratt under nästkommande år tydliggöraSpecialpedagogiska institutets uppdrag gällandeutveckling och produktion av läromedel förfunktionshindrade. Enligt utskottet bör dettaavvaktas innan något ställningstagande tas omeventuella ändringar av anslaget.25:6 SpecialskolemyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:6 Specialskolemyndigheten.Motionsyrkanden med förslag om annatanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilda yttranden 2 (m) och 4 (kd).PropositionenMyndigheten består av sex skolenheter, varav femregionala specialskolor för döva och hörselskadadeelever (i , , , Vänersborgoch ) och en nationell specialskola för döva ochhörselskadade med utvecklingsstörning samt fördövblindfödda elever (i ). Intäkter frånkommuner som har elever i specialskolan disponerasav myndigheten och kostnader som inte finansieras pådetta sätt skall finansieras via anslaget.Regeringen har beräknat anslaget till 242 333 000kr.MotionernaDelar av Specialpedagogiska institutets anslag skallföras till anslag för attsäkerställa kvalitet och tillgänglighet i den fastaorganisationen menar som i motion2003/04:Ub475 yrkande 2 föreslår ytterligare utöver regeringens förslag. anseratt det finns behov av statliga specialskolor ochunderstryker att det är viktigt att säkerställa högkvalitet i undervisningen och vid resurscentren.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub514yrkande 3 en neddragning av anslaget med 15 000 000kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsberäkningoch föreslår att avslår motionsyrkandenaom andra anslagsbelopp. Frågan om myndighetsstrukturinom området behandlas under anslag 25:4Specialpedagogiska institutet.25:7 Särskilda insatser på skolområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:7 Särskilda insatser påskolområdet.PropositionenFrån anslaget fördelas medel huvudsakligen sombidrag till kommuner för samordnade regionalautbildningsinsatser för elever med funktionshinderoch utbildningsinsatser avseende särskildundervisning på sjukhus m.m. enligt förordningen(1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser påskolområdet, samt som bidrag till kommuner förriksrekryterande gymnasieutbildning för bl.a.rörelsehindrade, döva och hörselskadade elever. Denhuvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslagetär antalet elever. Föregående års överföring på 2,1miljoner kronor från anslaget till anslag 25:3återförs nu.Regeringen har beräknat anslaget till 278 037 000kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar det begärdabeloppet.25:8 SameskolstyrelsenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget25:8 Sameskolstyrelsen.PropositionenMyndigheten är styrelse för de sex sameskolorna ochden integrerade samiska undervisningen i denkommunala i nio kommuner.Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en kommunfullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklass ochförskole- och fritidshemsverksamhet för samiskabarn. Intäkterna för verksamheten får delvisdisponeras för kostnaderna.Regeringen har beräknat anslaget till 32 377 000kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar det begärdabeloppet.25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omavskaffande av anslaget.Jämför särskilt yttrande 5 (c).PropositionenUnder anslaget bekostas statsbidrag till de kommunersom har infört systemet med maxtaxa iförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samtstatsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder somlämnas till dessa kommuner. Dessutom finansierasSkolverkets arbete med administration av bidragetsamt den uppföljning av reformen som verket ansvararför. beslutade i samband medbeslutet om den ekonomiska vårpropositionen om enhöjning av den högsta avgiften i maxtaxan fr.o.m.den 1 januari 2004. De höjda avgifterna innebärmöjlighet till ökade avgiftsinkomster förkommunerna, och regeringen sänker i och med dettastatsbidraget till kommunerna.Regeringen har beräknat anslaget till 3 660 000000 kr.MotionenCenterpartiet förespråkar i motion 2003/04:Ub502 attdet specialdestinerade statsbidraget omvandlas tillett generellt statsbidrag och överförs tillutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.Därmed yrkar avslag till anslaget om 3660 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att bifallerregeringens anslagsförslag och avslårmotionsyrkandet om att överföra statsbidraget tilldet generella bidraget till kommunerna. Utskotteterinrar om att en anledning till att införa maxtaxavara att komma till rätta med de alltför storaskillnaderna i kommunernas barnomsorgsavgifter.Regeringen redovisar i budgetpropositionen att eneffekt av maxtaxan har blivit att avgifterna harsänkts och blivit mer lika över landet. Regeringenpekar också på att drygt 1 500 förskollärare,barnskötare, fritidspedagoger och annan personal haranställts med stöd av det statsbidrag förkvalitetssäkrande åtgärder som fördelas till dekommuner som väljer att införa maxtaxa. Därutöverhar använts tillkompetensutveckling för personalen.Utskottet har tidigare (jfr bet. 2002/03:UbU3)behandlat frågan om specialdestinerade statsbidragoch då uttalat att huvudregeln självfallet är attansvaret för skolan är decentraliserat tillkommunerna och att statens stöd i huvudsak skergenom det allmänna bidraget till kommunerna. Genomspecialdestinerade bidrag ges dock en möjlighet atttillfälligt stödja kommunerna för angelägna insatsersom de annars skulle ha svårt att klara. Balansenmellan det allmänna bidraget och despecialdestinerade bidragen måste dockupprätthållas. Utskottet underströk vidare att detär viktigt att kommunerna förbereder mottagandet ochanvändandet av bidragen väl och att man också har ensådan flexibel organisation att det är meningsfulltatt ta emot bidraget. Vidare utgick utskottet ifrånatt regeringen i den fortsatta användningen tarintryck av de erfarenheter som vunnits på olikaområden när det gäller planering och användning avsådana bidrag.25:10 Bidrag till personalförstärkningar iskola och fritidshemUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:10 Bidrag tillpersonalförstärkningar i skola ochfritidshem. bör avslåmotionsyrkandena om avskaffande av anslagetliksom om andra anslagsvillkor.Jämför särskilda yttranden 3 (fp), 4 (kd) och5 (c).Motionsyrkandet om uppföljning av bidraget tillpersonalförstärkningar bör också avslås.Jämför reservation 9 (fp).PropositionenBidraget skall användas till personalförstärkningari skola och fritidshem med syftet att förbättraförutsättningarna för att öka skolornasmåluppfyllelse. Statsbidraget är beräknat attsuccessivt öka med tillsnivån är nådd. Anslaget styrs avförordningen (2001:36) om statsbidrag tillpersonalförstärkningar i skola och fritidshem.Kostnader för administration ochuppföljning av bidraget skall finansieras viaanslaget.Regeringen har beräknat anslaget till 3 500 000000 kr.MotionernaFolkpartiet begär i motion 2003/04:Ub417 yrkande 5ett tillkännagivande om en uppföljning av attbidraget till personalförstärkningar i skola ochfritidshem går till personer med rätt utbildning. vet inte huruvida pengarna går tillbehöriga lärare eller inte. mening äratt det måste följas upp vad de storaresursökningarna går till, så att de ökar skolanskvalitet på bästa möjliga sätt. Vidare anserFolkpartiet att bidraget till personalförstärkningari skola och fritidshem måste kunna användas till atthöja lönerna för att kunna anställa utbildade lärareoch fritidspedagoger (yrkande 6).I motion 2003/04:Ub439 yrkande 35 ärKristdemokraterna kritiska till utformningen av detspecialdestinerade bidraget tillpersonalförstärkningar. Det är positivt att detsatsas mer pengar på skolan men det är fel attcentralstyra resurserna. Kommunerna vet bäst hurbehoven ser ut i den egna skolan.