bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Rätten att ta ut avgift gäller endastinom det område där trafiken, enligt vad fastställt, kananses ha nytta av hamninnehavarens anordningar och tjänster. Enligt vadutskottet inhämtat bedömer att verket - om skäl skulleföreligga - kan ändra tidigare beslut om fastställt område.Utskottet har erfarit att vid avstämningen avgenomförandet av Väneröverenskommelsen har hamn uttalat sinavsikt att genomföra successiva sänkningar av passageavgifterna för in- ochutgående sjöfart till fr.o.m. år 2004.Utskottet ser positivit på detta och förutsätter en fortsatt uppföljning avgenomförandet och att regeringen för redovisar vilka effekter somhar uppnåtts.Utskottet vill återigen framhålla att det är angeläget att motsvarandesamsyn och kraftfulla insatser kan göras för övrig insjö- och kustsjöfart.Utskottet förutsätter också att berörda parter aktivt verkar för att, ienlighet med de transportpolitiska målen, utveckla en effektiv och hållbarstrategi för sjöfarten.Mot bakgrund av vad utskottet uttalat torde syftet med motionerna 2003/04:T343 (kd), 2003/04:T397 (s), 2003/04:T436 (s), 2003/04:T441 (kd) yrkande 6,2003/04:T495 (c), 2003/04:T562 (fp) yrkande 4 och 2003/04:T564 (c) yrkande42 bli tillgodosedda. Motionerna i nu behandlad del avstyrks därmed.Konkurrenssituationen i hamnarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att hamnarna har stor betydelse för den framtidautvecklingen på det transportpolitiska området. Med hänvisning till detpågående beredningsarbetet i och inom EU är utskottetinte berett att vidta någon åtgärd med anledning av väckta motionsförslagpå området. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Jämför reservation 12 (m, fp).MotionsförslagI motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) framhålls att i mångahamnar fortlever skråväsendet i form av stuverimonopolet, vilket leder tilldyra stuveriorganisationer och orationella hanteringsmetoder. Inom EU finnsnumera krav på att även hamnverksamhet skall konkurrensutsättas. Det ärolyckligt att regeringen i behandlingen av frågan om gemensamma regler förhamnar inom EU inte tydligt agerat för en snabb avveckling av de lokalamonopolen. Kommunala hamnkostnader drabbar ensidigt sjötrafiken och detgällande stuverimonopolet har förhindrat, eller i varje fall försvårat,införandet av ny teknik, t.ex. självlossande båtar (yrkande 14).I motion 2003/04:T562 av m.fl. (fp) pekar på olikaåtgärder för att förbättra sjöfartens konkurrenssituation. EnligtFolkpartiet måste bl.a. konkurrenssituationen i hamnarna bli bättre. EU harställt sig bakom en rad förslag som skulle kunna förbättra konkurrensen ihamnarna. Denna politik måste bli verklighet också i . Enföretagspolitik som gör det lättare att starta och driva företag i också underlätta för sjöfarten (yrkande 17).Utskottets ställningstagandeNär utskottet ingående behandlade hamnfrågorna (bet. 2002/03:TU1) klargjorde utskottet att den transportpolitiska utvecklingen alltmergår i riktning mot att bygga upp transportkedjor där varje trafikslagsfördelar tas till vara för att utveckla effektiva och hållbaratransportsystem. Enligt utskottets mening innebar detta att hamnarna är avstor betydelse för den framtida utvecklingen. Eftersom av allexport och import räknat i godsvolym utförs av sjöfarten har hamnarna encentral funktion för godstransportssystemet och därmed för tillväxten ilandet.Utskottet pekade också på regeringens direktiv (dir. 2002:98) till den nyaGodstransportdelegation som tillsatts för att lägga fram ett heltäckandeförslag till hur staten kan stimulera mer samhällsekonomiskt effektivagodstransporter där man särskilt uppmärksammat terminaler och hamnar.Utskottet vill i sammanhanget erinra om det förslag till direktiv somkommissionen presenterat om marknadstillträde förhamntjänster. Förslaget skulle - om det antogs - innebära attprocedurregler införs i syfte att garantera att alla tjänsteleverantörerfår samma möjlighet att komma in på marknaden för hamntjänster. Dehamntjänster som omfattas av direktivet är dels teknisk-nautiska tjänstersåsom lotsning, bogsering och förtöjning, dels lasthanteringstjänster såsomstuveriarbete och andra typer av transporter inom terminalen, lagring,lastkonsolidering (samlastning) samt passagerartjänster såsom ombord- ochlandstigning.Direktivet skulle vara tillämpligt på alla kusthamnar och kusthamnssystemsom är belägna inom en medlemsstats territorium och öppna för allmänkommersiell sjöfart, förutsatt att hamnens årliga trafikvolym under desenaste tre åren inte underskridit eller 500 000 passagerare. Direktivet har behandlats av i sin andraläsning. Den beräknade tidsplanen för ett ikraftträdande har varit år 2005.Utskottet har efarit att vid omröstning den 20 november2003 antogs inte direktivet om tillträde till marknaden för hamntjänster.Detta medför att genomförandet av hamndirektivet inte kan ske enligt dentidigare beräknade tidsplanen.Med hänvisning till det pågående beredningsarbetet i ochfrågans fortsatta behandling inom EU är utskottet inte berett att vidtanågon åtgärd med anledning av motionerna 2003/04:T530 (m) yrkande 14 och2003/04:T562 (fp) yrkande 17. Motionerna avstyrks därmed i nu behandlad del.FritidsbåtsregisterUtskottets förslag i korthetUtskottet anför att frågan om införandet av ett fritidsbåtsregister ochkrav på en ansvarsförsäkring m.m. bereds nu inom Regeringskansliet.Utskottet anser att resultatet av denna beredning bör avvaktas och är inteberett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna ominförandet av ett fritidsbåtsregister. Jämförreservation 13 (v).MotionsförslagTre motioner tar upp frågan om ett fritidsbåtsregister. I två likalydandemotioner föreslås införandet av ett register och en motion att införandetskall kopplas till en obligatorisk ansvarsförsäkring.I motionerna 2003/04:T340 av () och 2003/04:T511 avAnders () framhålls bl.a. att det register som tidigare fanns ochsom var obligatoriskt var mycket uppskattat av många, inte minst avmyndigheter såsom polis och kustbevakning. Deras arbete underlättadesbetydligt av att det fanns ett obligatoriskt register. Det obligatoriskaregistret var självfinansierat av båtägarna och innebar alltså ingenkostnad för staten.Ett antal motioner om att införa ett båtregister har under senare åravslagits i med motiveringen att det pågår en utredning i frågan.Det är angeläget att utredningen nu påskyndas, så att förutsättningarna föratt införa ett register klarläggs.I motion 2003/04:T467 av m.fl. (v) framhålls bl.a. attdet saknas ett obligatoriskt fritidsbåtsregister och en avgift föratt finansiera de kostnader som fritidsbåtsverksamheten orsakar. Det ökadeantalet olyckor med fritidsbåtar och den ökande miljöbelastningen fråndessa båtar har ökat behovet av ett register och en ansvarsförsäkring. är det i princip den yrkesmässiga sjöfarten som står för den kostnaden.Det finns ingen logisk anledning till att det skall vara så. Det är som omåkerinäringen skulle betala kostnaderna för bilmotorsporten. En skatt påfritidsbåtar har med mycket stor sannolikhet också den fördelen att den haren god fördelningspolitisk profil.Ett obligatoriskt register har många fördelar både från säkerhets-, miljö-och stöldskyddssynpunkt. Det har tidigare funnits ett allmänt register ochett nytt obligatoriskt register kan bygga på det som administreras avStöldskyddsföreningen. Motionärerna anser att regeringen bör utreda fråganom att införa ett fritidsbåtsregister och att till detta koppla enobligatorisk ansvarsförsäkring (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågor om ett fritidsbåtsregister - senasthösten 2002 (2002/03:TU1) och då bl.a. redogjort för regeringens aviseradeutredning på området.Utskottet har erfarit att fick regeringensuppdrag att utreda förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister.Sjöfartsverket skulle även undersöka i vilken omfattning fritidsbåtaromfattas av ansvarsförsäkring och särskilt belysa nyttan av ettfritidsbåtsregister ur ett sjösäkerhets- och ordningsperspektiv. Uppdragetredovisades till regeringen den 20 oktober 2003.Av redovisningen framgår att med stöd av polisen ochKustbevakningen anser att ett register kan underlätta arbeteoch öka sjösäkerheten och ordningen till sjöss. Vad gällerförsäkringsfrågan gör antagandet att de flestastöldbegärliga båtar redan är försäkrade. Men att båtar, som framförs ihöga hastigheter i tätt trafikerade områden, kan få vara oförsäkrade ärenligt verket inte rimligt.En obligatorisk ansvarsförsäkring skulle enligt redovisningen i första handinriktas på större och snabbare båtar. Ett register byggt på en sådanförsäkring skulle ge polisen och större möjlighet attgenomföra kontroll och efterspaningar i syfte att minska antalet stölderoch lagöverträdelser. Den årliga kostnaden för ett statligtfritidsbåtsregister uppskattas till , mennågon närmare analys av möjlig registerförare har inte gjorts.Vid sidan av frågan om ett register anser att det finnsanledning att aktualisera frågan om åldersgräns och behörighetskrav frånsjösäkerhetssynpunkt. En obligatorisk utbildning med efterföljandeförarbevis skulle bidra till långsiktiga mål att halvera antaletallvarliga olyckor till sjöss fram , menar Sjöfartsverket.Utskottet vill i det sammanhanget anföra att utskottet har för avsikt attunder bereda frågor om sjösäkerhet. Frågor av det slag somSjöfartsverket uppmärksammat kan då komma att aktualiseras.Frågan om införandet av ett fritidsbåtsregister och krav på enansvarsförsäkring m.m. bereds nu vidare inom . Utskottetanser att resultatet av denna beredning bör avvaktas och är inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning av motionerna om införandetav ett fritidsbåtsregister. Motionerna 2003/04:T340 (s), 2003/04:T511 (s)och 2003/04: T467 (v) yrkande 1 avstyrks därmed.Karensdag för personal i inrikes sjöfartUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det inte finns anledning att påkalla initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionsförslaget om karensdag för personali inrikes sjöfart. Motionsförslaget avstyrks.MotionsförslagI motion 2003/04:T386 av () anförs att en person som äranställd för arbete på svenskt fartyg och som han eller hontjänstgör ombord har befattning på fartyget omfattas av sjömanslagen.Enligt 34 § sjömanslagen betalas lön för även om han eller hon ärarbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Karensdag tillämpas inte.Det gör att bolag och enskilda som driver färjetrafik inomskärs måstebetala sin personal även när den är sjuk.Ekonomiskt innebär detta stora bekymmer för de bolag som driver sjöfartinomskärs mellan öar i skärgården. De konkurrerar ofta om personal somfinns i kollektivtrafik på land, där dessa förmåner inte finns. För attjämställa personal som finns i trafik inom andra trafikslag bör karensdaginföras även för som kör fartyg i inrikes fart.Utskottets ställningstagandeDet får i första hand ankomma på berörda parter på arbetsmarknaden ochregeringen att överväga eventuella förändringar av nuvarande lagstiftningmed anledning av den motionsledes väckta frågan.Utskottet anser att det inte finns anledning att påkalla initiativ frånriksdagens sida med anledning av yrkandet i motion 2003/04:T386 (fp).Motionen avstyrks därmed.LuftfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyra förslag i proposition 2003/04:1utgiftsområde 22 Kommunikationer inom verksamhetsområde Luftfart (punkterna14-17). Regeringen föreslår att riksdagen14. godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigarregeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vad regeringen förordar,15. bemyndigar regeringen att ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringen förordar,16. godkänner förslaget till investeringsplan för för 2004-2006,17. godkänner att en uppdelning av sker och bemyndigarregeringen att genomföra ombildningen i enlighet med vad regeringenförordar.Vidare behandlar utskottet följande motioner:Delning av Luftfartsverket- 2003/04:T530 yrkande 22 av m.fl. (m)Privatisering av flygplatser m.m.- 2003/04:T211 av ()- 2003/04:T310 yrkande 5 av och (båda c)- 2003/04:T453 yrkande 6 av m.fl. (m)- 2003/04:T530 yrkande 20 av m.fl. (m)- 2003/04:T562 yrkande 22 av m.fl. (fp)- 2003/04:T564 yrkande 38 av m.fl. (c)Avreglering och konkurrens inom luftfarten- 2003/04:T530 yrkande 19 av m.fl. (m)- 2003/04:T562 yrkande 19 av m.fl. (fp)Slottidssystemet- 2003/04:T213 av ()- 2003/04:T562 yrkande 20 av m.fl. (fp)Statens ägande i SAS- 2003/04:T560 yrkande 13 av m.fl. (kd)- 2003/04:T564 yrkande 39 av m.fl. (c)Flygplatsavgifter- 2003/04:T555 av och (båda s)Flygplatskapacitet i Stockholmsområdet- 2003/04:T215 av ()- 2003/04:T235 av ()- 2003/04:T297 av ()- 2003/04:T333 av ()- 2003/04:T461 yrkande 5 av m.fl. (kd)- 2003/04:T530 yrkande 21 av m.fl. (m)- 2003/04:T531 av ()- 2003/04:T556 av m.fl. (s)- 2003/04:T560 yrkande 14 av m.fl. (kd)- 2003/04:T564 yrkande 37 av m.fl. (c)- 2003/04:N341 yrkande 4 av de m.fl. (m)Regionala flygplatser- 2003/04:T253 av ()- 2003/04:T455 av m.fl. (s)- 2003/04:T562 yrkande 21 av m.fl. (fp)- 2003/04:T564 yrkande 36 av m.fl. (c)- 2003/04:Ub397 yrkande 6 i denna del av m.fl. (fp)Säkerhet under flyguppvisningar- 2003/04:T402 av ()Ekonomiska mål och finansiella befogenheter för LuftfartsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner regeringens förslag tillekonomiska mål för . Vidare förordar utskottet attregeringen ges föreslagna bemyndiganden att fastställa utdelning ochskattemotsvarighet samt finansiella befogenheter för Luftfartsverket.Regeringens förslagI budgetpropositionen föreslår regeringen att följande ekonomiska mål ochrestriktioner skall gälla för Luftfartsverket.Soliditeten bör ligga på 20 %.Efter 2004 bör soliditeten uppgå till lägst 25 %.Räntabiliteten bör uppgå till av eget kapital efter skatt.Prisrestriktionen för avgifter skall vara oförändrad under2004, vilket innebär att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter,securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt får öka med högstnettoprisindex, mätt fro.m. 1993.Utdelningskravet skall vara en tredjedel av vinsten, räknad som resultatetefter skattemotsvarighet.Regeringen föreslår vidare att utdelning och skattemotsvarighet även ifortsättningen fastställs slutligt av regeringen i samband med attbokslutet fastställs.Angående finansiella befogenheter föreslår regeringen attLuftfartsverket skall få rätt attta upp lån i och utanför inom en total ram på ,teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en rampå ,teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på ,placera kassamässigt överskott i bank, i statsreglerade och hos motpart medkreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt Nordisk Ratings system ellermotsvarande samt på räntebärande konto i ,lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument inom en ram på2 000 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att flygtrafikens minskning har inneburitreducerade avgiftsintäkter för samt att verket är inne i enperiod av kostsamma investeringar. Sammantaget har dessa faktorer påverkatverkets resultat negativt. ekonomiska mål och finansiellabefogenheter har justerats något bl.a. med anledning av detta. Ibehandlingen av tilläggsbudgeten i den ekonomiska vårpropositionen för 2002beslutade om en höjning av låneram från 6miljarder till 8 miljarder och i behandlingen av budgetpropositionen för2003 beslutade om ett tillfälligt sänkt mål för Luftfartsverketssoliditet från till . I budgetpropositionen redovisarregeringen att ekonomiska mål inte nåtts ochgör bedömningen att målen inte kommer att nås ;utskottet gör samma bedömning.Mot bakgrund av att de ekonomiska målen är långsiktiga menar utskottet dockatt det inte finns anledning att göra några förändringar av dessa. Regeringens förslag tillstyrks därför i denna del. Utskottet har inteheller något att erinra om regeringens förslag om bemyndigande attfastställa utdelning och skattemotsvarighet samt finansiella befogenheterför . Även dessa förslag tillstyrks följaktligen.Luftfartsverkets investeringsplanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner förslag till investeringsplanför Luftfartsverket.Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkänner förslag till investeringsplanför . Investeringsplanen enligtbudgetpropositionen återfinns i nedanstående tabell.Investeringsplan för LuftfartsverketMiljoner kronorTotal kostnad Prognos 2003 Plan 2004Plan 2005 Plan 2006Terminalåtgärder 1 410 810 475 125 -Tredje banan 210 50 110 50 -inkl. CUP 510 85 325 100 -Övriga projekt 3 270 755 690 925 900Summa investeringar 5 400 1 700 1 600 1 200 900Lån i RGK 860 860Investeringsbidrag 95 30 30 20 15Egna medel 4 445 810 1 570 1 180 885Övrig finansiering - - - - -Summa finansiering 5 400 1 700 1 600 1 200 900Under den senaste femårsperioden har investeringar uppgåtttill . föreslår en investeringsnivåunder på sammanlagt . De störstainvesteringarna görs på flygplats.Investeringsutgiften för hela (Modernisering avflygtrafikledningssystemet) som beräknas avslutat är beräknad till 2miljarder kronor. Utbyggnaden av terminalområde Syd har skjutits påframtiden på grund av det svaga efterfrågeläget. Däremot kommer terminalNordprojektet huvudsakligen bestående av och ny centralbyggnad attfärdigställas. Investeringsutgifterna för projektet, som påbörjades ,beräknas totalt uppgå till . Investeringarnainriktas på ersättningsanskaffningar, åtgärder för att säkerställaflygsäkerheten och åtgärder som skall leda till miljöförbättringar.Utrymmet för kommersiella investeringar är mycket begränsat underplaneringsperioden. Enbart sådana investeringar som visar mycket godlönsamhet kommer att genomföras. De stora investeringar som genomförsmedför kraftigt ökade kapitalkostnader. Totalt förväntas avskrivnings- ochräntekostnader stiga med . Avperiodens investeringar bedöms cirka tre fjärdedelar kunna finansieras medegna medel.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anför om investeringsplanför . Regeringens förslag tillstyrks alltså.Delning av LuftfartsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en delning av Luftfartsverketoch bemyndigar regeringen att genomföra ombildningen i enlighet med vadregeringen förordar. Vidare förutsätter utskottet att regeringen förriksdagen redovisar sina överväganden i det fortsatta arbetet med endelning av . Ett motionsförslag om bolagisering avLuftfartsverkets produktionsdel avstyrks. Jämför reservation 14 (m).BakgrundLuftfartsverket är ett affärsdrivande verk med sju huvuduppgifter,däribland att främja utvecklingen av den civila luftfarten, ansvara fördrift och utveckling av statens flygplatser för civil luftfart och attutöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten.Luftfartsverket fullgör sina uppgifter genom tre roller, vilka ocksååterspeglas i organisationsstrukturen:Produktionsrollen innebär drift och utveckling av statens flygplatsersamt ansvar för flygtrafiktjänst i Sverige.Säkerhetsrollen innebär normgivning och tillsyn inom ramen förLuftfartsinspektionen.Sektorsrollen innebär en myndighetsutövande och trafikpolitisk roll förluftfartssektorn i dess helhet.Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkänner att en uppdelning avLuftfartsverket sker, där den nya myndigheten skall omfatta nuvarandeLuftfartsinspektionen och avdelningen Luftfart och samhälle samt övrigafunktioner som är av klar myndighetskaraktär. Det kvarvarande affärsverketskall driva de statliga flygplatserna, flygtrafiktjänsten och annanverksamhet som har koppling till affärsverksamhet. Regeringen föreslårvidare att bemyndigar regeringen att genomföra ombildningen ienlighet med vad regeringen förordar.MotionsförslagI motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkande 22 framhållsatt systemet med en sammanhållen statlig organisation för den civilaluftfarten återfinns endast i , och . Enligtmotionärernas mening bör statens roll begränsas till att omfatta sektors-och säkerhetsrollen. bör följaktligen delas så attproduktionsuppgiften och myndighetsuppgiften blir åtskilda somproduktionsuppgiften bolagiseras.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den av regeringen i budgetpropositionen framfördauppfattningen att sammanhållna organisationsstruktur ärolämplig. De verksamheter som bedrivs, dvs. myndighets- respektiveproduktionsverksamheter, har olika syften och förutsättningar. I sin rollsom myndighet är inte fristående till sin egen rollsom marknadsaktör, vilket skapar trovärdighets- och effektivitetsproblemför verket både i sin roll som myndighet och som marknadsaktör. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag i denna del. Utskottet konstaterarsamtidigt att regeringens förslag till delning inte klargör viktiga frågorsom t.ex. organisation och finansiering samt konsekvenserna för ekonomiskamål. Utskottet förutsätter därför att den aviserade redovisningen i nästaårs budgetproposition ger en samlad bild av reformens utformning ochkonsekvenser.Vad gäller förslag om bolagisering och privatisering av Luftfartsverketsaffärsdrivande del menar utskottet att förslaget inte är motiverat. Detavstyrks följaktligen.Privatisering av flygplatser m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om privatisering av flygplatser medhänvisning till vikten av att bibehålla ett sammanhållet flygplatssystem.Vad gäller ett utökat samarbete mellan flygplatserna och serutskottet i likhet med föregående år positivt på ett sådant men anser inteatt frågan bör föranleda något initiativ från . Motionsförslag idenna fråga avstyrks följaktligen. Jämför reservationerna 15 (m, fp) och 16( c).MotionsförslagDen positiva utvecklingen i kommer att leda till ettväxande behov av flygplatskapacitet. () efterlyser imotion 2003/04:T211 ett utökat samarbete mellan Malmös och Köpenhamnsflygplatser för att möta denna utveckling. För att möjliggöra dettaföreslås en privatisering av flygplats.Även i motion 2003/04:T453 av m.fl. (m) yrkande 6 angesatt utvecklingen i kommer att medföra en expansion förflygtrafiken samt att ett utökat samarbete mellan och är ettsätt att möta den ökade efterfrågan på flygplatskapacitet. Motionärernaföreslår mot denna bakgrund att en privatisering av och enjärnvägsförbindelse mellan och utreds.I motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkande 20 föreslåsatt , och privatiseras.Erling m.fl. (fp) föreslår i motion 2003/04:T562 yrkande 22 attdelar av säljs. Som ett första steg bör vissa av de störreflygplatserna delprivatiseras, enligt motionärerna.Johan och (båda c) förordar i motion 2003/04:T310 ett starkare samarbete mellan flygplatser och Kastrup.Detta kan ske exempelvis genom ett samägande mellan och CopenhagenAirport, menar motionärerna.Maud m.fl. (c) pekar i motion 2003/04:T564 på en internationelltrend som innebär att alltfler flygplatser privatiseras helt eller delvis.Motionärerna anser att , och lämpar sig väl för endelprivatisering och att delförsäljningar av dessa flygplatser skulleinbringa rejäla summor till statskassan, medel som i sin tur bör användasför att genomföra vissa angelägna nyinvesteringar i den svenskainfrastrukturen.Utskottets ställningstagandeVid åtskilliga tillfällen har utskottet avvisat motionsförslag omprivatisering av utpekade statliga flygplatser, senast (bet. 2002/03:TU1). Därvid har utskottet framhållit bl.a. att luftfartensinfrastruktur måste betraktas som ett sammanhållet system, där en flygplatsförutsätter en annan. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga.Enligt utskottets uppfattning har staten ett ansvar för att detta systemhålls samman även ; det medger en resultatutjämning mellan de fåflygplatser som ger överskott och de många som, betraktade var och en försig, går med förlust. En förändring som innebär att de lönsamma delarna avsystemet bryts ut och privatiseras kan därför inte förordas. Med hänvisningtill vad som här anförts avstyrks de i detta avsnitt behandlademotionsyrkandena.Vad gäller frågan om ett utökat samarbete mellan flygplatserna iSkåneregionen och flygplatsen ser utskottet i likhet med föregåendeår positivt på ett sådant.