bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — För mål 1 NorraNorrland är det övergripande målethållbar utveckling på landsbygden ochett ökat antal livskraftiga företag.Inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet har avde beslutade stöden avsettdiversifieringsåtgärder och ca 30 %marknadsföring av kvalitetsprodukter.Cirka 25 % av den totala budgeten förprogramperioden är intecknad efter deförsta tre åren.Exempel på centrala projekt ärcertifiering av ekoturism, främjandeav fisketurism och utveckling avhjortnäringen. hartillsammans med Statistiskacentralbyrån genomfört en studie föratt förtydliga bilden av hur detdiversifierade näringslivet pålandsbygden ser ut. Resultaten kommeratt redovisas senare under år 2003.I de båda mål 1-områdena haråtgärden kommit i gång snabbare än isödra . har enökad andel av stöden gått tillprojekt med bredarelandsbygdsutvecklingsperspektiv. Föratt upprätthålla möjligheterna levande landsbygd krävs också enbredare ansats än endast jordbruket.En bredare ansats är också viktigtför att behålla och utveckla detaktiva lantbruket.Utskottet instämmer i att det ärangeläget att de olika offentligaåtgärderna med syfte att främja enutveckling på landsbygden blir välsamordnade lokalt, regionalt ochnationellt. De länsvisagenomförandeplanerna är ett viktigtsteg i den riktningen.Jordbruksverket och länsstyrelsernaskall i sitt samarbete med andraberörda myndigheter ochorganisationer medverka till att desamlade statliga insatser som användsför att främja utvecklingen pålandsbygden blir effektivt utnyttjadeoch medverkar till konkurrenskraftigtföretagande, tillväxt ocharbetstillfällen på landsbygden.Utskottet har vid flera tillfällenframhållit att en gemensam politikmed likartade konkurrensvillkor är enförutsättning för att den inremarknaden också skall fungera när detgäller jordbruksproduktion (se bl.a.bet. 1998/99:MJU7 och bet.2001/02:MJU15 s. 32). Utskottet haräven uttalat (bet. 2001/02:MJU5 s.15) att det finns ett antal av EUmedfinansierade åtgärder som skallmedverka till att stärka denekonomiskt och socialt hållbarautvecklingen av landsbygden. Syftetär att åtgärderna skall underlättaoch främja en diversifiering avnäringslivet på landsbygden genom enny och konkurrenskraftig användningav de resurser och den kompetens somlivsmedelsproduktionen ochskogsbruket och därtill knutnaverksamheter inte längre behöverutnyttja. Det övergripande målet äratt främja fortsatt sysselsättning,tillväxt och bosättning pålandsbygden.Motionerna 2002/03:MJ28 (kd)yrkande 1, 2002/03:MJ29 (fp) yrkande1 och 2002/03:MJ30 (c) yrkande 1 börlämnas utan åtgärd i den mån de intetillgodosetts med vad som anförts.Som har redovisats är detövergripande målet med åtgärdernainom insatsområde II i miljö- ochlandsbygdsprogrammet att främjafortsatt sysselsättning, tillväxt ochbosättning på landsbygden och därmedmedverka till en ekonomiskt ochsocialt hållbar utveckling.Åtgärderna skall underlättalandsbygdens anpassning till nyaförutsättningar, förstärkakonkurrenskraften och skapasysselsättning för både kvinnor ochmän i landsbygdens näringsliv.Vidare framhålls i den nu aktuellaskrivelsen (jfr skr. 1999/2000:14,bet. 1999/2000:MJU2, rskr.1999/2000:91) särskilt betydelsen aven näring som ger arbetsmöjligheteråt både kvinnor och män, något som ärviktigt att uppmärksamma vidutformningen och tillämpningen avåtgärderna inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Det finns godaexempel på hur kvinnor omsatt sinakunskaper och erfarenheter iframgångsrik företagsamhet inomjordbruk och småskaliglivsmedelsproduktion, inte minst iglesbygder. De kvinnliga nätverk ocharbetsgrupper som vuxit fram under desenaste åren, inte minst inom ramenför gemenskapsinitiativet Leader+,arbetar med annorlunda ochintressanta metoder ilandsbygdsutvecklingen. Åtgärdernainom miljö- och landsbygdsprogrammetskall bidra till att ytterligarestödja en sådan utveckling.Åtgärderna måste även samverka medåtgärder som ingår i program sommedfinansieras från strukturfonderna.Som framhålls i skrivelsen befästererfarenheterna från de första treårens genomförande av miljö- ochlandsbygdsprogrammet och mål 1-programmen bilden av att kvinnornahar en nyckelroll för de förändringaroch den utveckling som sker pålandsbygden. Utskottet delarregeringens bedömning att det ärviktigt att den rollen ytterligareförstärks somåterstår av genomförandeperioden.Ungdomars och lokala gruppersbetydelse för landsbygdens utvecklingbör avspeglas tydligare igenomförandet av kompetensutvecklingoch utvecklingsprojekt. Med detanförda kan syftet med motionerna2002/03:MJ29 (fp) yrkande 7 och2002/03:MJ30 (c) yrkande 4 i alltväsentligt anses tillgodosett.Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.Utskottet har ingen annanuppfattning än den som framförs imotion 2002/03:MJ30 (c) yrkande 5 omatt kultur, nöjen ochfritidsaktiviteter har stor betydelsepå landsbygden. Även om kulturens ochidrottens roll och möjligheter förlandsbygdens utveckling inte harberörts i skrivelsen, vilketframhålls i motionen, anförs t.ex.att syftet med Leader+ är att genomstöd till lokala grupper ge demtillfälle att arbeta med integreradeoch hållbara insatser, vilka bidrartill att utveckla och förstärkasåväl gemenskapens som Sverigesregionala utvecklings- ochlandsbygdspolitik. Horisontella målhar formulerats för sysselsättning pålandsbygden, jämställdhet,integration, ungdomars medverkan iutvecklingsprocesser på landsbygdenoch för miljön. Aktionsgrupper skallarbeta för att bl.a. förbättralivskvaliteten på landsbygden.Motionen bör lämnas utan vidareåtgärd.Det nationella stödet till jordbruketi norra m.m.De samlade programdokumenten för mål 1 ärägnade att stärka konkurrenskraftenför jordbruket i inland.Åtgärder möjliggörs som bådeunderlättar en nödvändig fortsattstrukturutveckling inom jordbruketoch främjar ökad sysselsättning pålandsbygden, bl.a. genom en snabbarediversifiering av de jordbruksföretagsom saknar förutsättningar attutveckla sin jordbruksproduktion (jfrbet. 2002/03:MJU2 s. 49). Utskottethar tidigare redovisat attjordbruket i norra har ensärskild regionalpolitisk betydelsegenom den mångfald av värden somjordbruksnäringen och dessverksamheter förknippas med. Sverigefår enligt anslutningsfördraget lämnaett nationellt stöd för attupprätthålla produktionen i norraSverige (stödområdena 1-3). Stödetär beräknat utifrån förutsättningenatt den totala stödnivån före EU-medlemskapet skall kunnaupprätthållas.Det nationella stödet tilljordbruket i norra ingår intei miljö- och landsbygdsprogrammeteller mål 1-programmen. Stödet kanlämnas för att skapa bättreförutsättningar för jordbruket inomområden i norra , där det medhänsyn till klimat och andraproduktionsförutsättningar ärsärskilt svårt att bedriva jordbruk.Stödet kan lämnas till jordbrukaremed produktion av mjölk, smågrisar,slaktsvin, getter, ägg, potatis, bäreller grönsaksodling och till företagsom transporterar mjölk till mejeri.Stödet motsvarar de målsättningar somanges i artikel 142.3 tredje stycketi anslutningsfördrag med EU.I skrivelsen redovisas attmjölkstödet inklusive transportstödetför mjölk svarar för av heladet nationella stödet till norraSverige. uppgick denmjölkproduktion som fick stöd till ca94 % av den högsta tillåtnaproduktionen. Utvecklingen varierarmellan stödområdena. I det västrafjällnära området har produktionenminskat med jämfört medreferensperioden och i det sydligastestödområdet, "avfasningsområdet" mednästan . I stödområde 2, därhuvuddelen av mjölkproduktionen inorra bedrivs, ärproduktionen i stort sett oförändrad.Den i stödområdet dominerandemjölkproduktionen är den produktionsom hållits uppe bäst jämfört medreferensperioden. Denslaktsvinsproduktion som kan stödjashar däremot minskat ,smågrisproduktionen och bär- ochgrönsaksproduktionen med hälften,äggproduktionen med en fjärdedel. Förslaktsvin och smågrisproduktion finnsen övre volymgräns för stöd tillvarje företag, varför den totalaproduktionen är större än denproduktion som får stöd.Som redovisas i skrivelsenbeslutade (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2,rskr. 2001/02:106) om några mindreförändringar av stödet tillmjölkproduktion i stödområde 1 och avstödet till smågrisproduktionen.Dessa förändringar har ännu integodkänts av EG-kommissionen.I skrivelsen anförs attJordbruksverket i sin årsredovisningför harredovisat en analys avstrukturutvecklingen i olika delar avlandet. Analysen visar att de årligaförändringarna mätt som minskning avantalet jordbruksföretag, åkerarealenoch antalet mjölkkor är snabbare inorra och i skogsbygderna iandra delar av landet än genomsnittetför hela landet. Förändringstaktenvar avsevärt högre under perioden1999-2001 än under perioden1995-1998. Under de två senaste årenminskade antalet företag medmjölkproduktion i norra med10 % jämfört med förhela landet. Strukturomvandlingen gårsåledes snabbare i norra än iandra delar av landet.Utskottet delar regeringensbedömning att det nationella stödet,miljöersättningar ochkompensationsbidraget i mindregynnade områden har bidragit till attupprätthålla ett öppetodlingslandskap och ett livskraftigtjordbruk i norra . De utökademöjligheterna till stöd förutveckling av jordbruket,livsmedelsindustrin och andra delarav landsbygdens näringsliv som finnsgenom mål 1-programmen har ocksåmedverkat till att upprätthållajordbruket och livsmedelsproduktioneni regionen. Trots de olika stödensker en viss minskning ochomfördelning av jordbruksproduktioneni norra . Som framgår avskrivelsen följer regeringen nogautvecklingen och bedömer att denkombination av stödmöjligheter somfinns medverkar till att jordbrukethar rimliga konkurrensförutsättningarför att kunna bibehållas ochutvecklas i norra . Utskottetinstämmer i att de utökademöjligheter somstrukturfondsprogrammen erbjuder föratt stödja investeringsverksamhet,nyetablering samt kunskapsutvecklingoch utprovning av nyaproduktionsmetoder och verksamhetergenom utbildning ochutvecklingsprojekt kan och börutnyttjas för att utveckla jordbruketi regionen. En viss ytterligarekoncentration av dessa åtgärder tillde områden i inland som harde största naturgivna svårigheternaför landsbygdens näringsliv bör kunnaske inom ramen för de program som nugenomförs. Dessa program är föremålför en halvtidsutvärdering somredovisas . Därefterkommer behov av eventuellaförändringar i programmen attövervägas. Motionerna 2002/03:MJ28(kd) yrkande 6, 2002/03:MJ30 (c)yrkande 6, 2002/03:MJ326 (kd),2002/03:MJ487 (c) yrkande 6 och 2002/03:N343(c) yrkandena 8 och 10, bör med detanförda lämnas utan vidare åtgärd.Produktionsmål för jordbruket ärnågot som tillämpats i från1940-talet och fram t.o.m. slutet av1980-talet. Produktionsmålet rördestorleken på den svenska jordbruks-produktionen och motiverades främstav beredskapsskäl. Produktionsmålenvar under långa perioderöveruppfyllda, främst avseendespannmål där överskotten varbetydande. I och med 1990 årsjordbrukspolitiska beslut ändradesinriktningen för jordbrukspolitikenavsevärt, bl.a. med syfte att fåavsättning för den inhemskaproduktionen utan kostsammaexportsubventioner. Utskottet delarinte uppfattningen att ettproduktionsmål bör införas förjordbruket i norra 2002/03:MJ303 (kd) yrkande1, 2002/03:MJ330 (m) och2002/03:MJ393 (c) avstyrks.Utskottet föreslår att riksdagenlägger regeringens skrivelse (skr.2002/03:111) Landsbygdspolitik -resultatredovisning tillhandlingarna.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omförenkling av programmen förlandsbygdsutveckling (m, kd, c),den gemensammajordbrukspolitiken (fp, v),delning av stödområde 4 (c),resurseffektivt jordbruk, s.k.REJO-stöd (v), det fjällnärajordbruket (kd, v),skärgårdsjordbruk (c) ochjordbrukets konkurrensvillkor(kd, c).MotionernaI motion 2002/03:MJ28 (kd) anförs atten av de mest angelägna åtgärderna ären sänkning av skatten på diesel förjordbrukets maskiner, i ett förstasteg ned till genomsnittet inom EU(yrkande 2).Motionärerna i motion 2002/03:MJ29(fp) om en långtgående avreglering avjordbruksproduktionen vill avveckladen traditionella jordbrukspolitikenoch ersätta den med en politik somger effektivt stöd åt jordbruk föratt hålla landskapet öppet, förkulturmiljön och den biologiskamångfalden (yrkande 2).Enklare regler bör enligt motion2002/03:MJ30 (c) införas för dem somdeltar i de olika programmen förlandsbygdsutveckling. behöverfler entreprenörer och flersmåföretag. Förenklade regler kanförbättra möjligheterna för företagenatt nå lönsamhet och på så sätt bidramed högre skatteinkomster för staten(yrkande 3). Vidare bör svensktlantbruk få lika konkurrensvillkorsom övriga EU-länder genom att"ryggsäcken" lyfts av. Dagens systemmed kväveskatt på handelsgödsel medåterföring i olika former är inteeffektiv. Det enklaste är att heltslopa skatten. Även dieselskattenförsämrar svenskt lantbruksförutsättningar att konkurrera pålika villkor med våra grannländer(yrkande 7).Enligt motion 2002/03:MJ206 (c) omdelning av stödområde 4 hamnade isamband med EU-inträdet olika delarav i olika stödområden. Förde delar av som hamnade istödområde 4 har indelningen varitolycklig. Den analys av det regionalastödet till jordbruket som gjorts avJordbruksverket visar att antaletmjölkkor i de områden i södra inte är slättbygd har minskatbetydligt snabbare änriksgenomsnittet. Det är inteacceptabelt (yrkande 2).Utredningen av miljö-och landsbygdsprogrammet efter halvaprogramperioden bör enligt motion2002/03:MJ263 (v) även se övermöjligheterna för att införa REJO-systemet. Förslaget till s.k.Resurseffektivt jordbruk, REJO-stöd,har enligt motionärerna sinutgångspunkt i kraven på systematiskdokumentation och analys av gårdensmiljöeffekter. Tyngdpunkten skallligga på de centrala egenskaperna hosproduktionssystemet, nämligenväxtnäringsbalans, växtföljd ochberoende av insatsmedel. Stödet byggsupp som ett modulsystem. Engrundmodul med miljöanalys av gården,med dokumentations- och hänsynskrav,är en förutsättning för deltagande iövriga moduler (yrkande 2).Enligt motion 2002/03:MJ303 (kd)yrkande 2 bör ett särskilt stöd tilldet fjällnära området utformas.Jordbrukarna i dessa områden får alltsvårare att klara sin försörjning.Även i motion 2002/03:MJ381 (v)framhålls behovet av en översyn ochförändring av det rådandestödsystemet inom den gemensammajordbrukspolitiken i syfte att bevaraoch utveckla det fjällnärajordbruket. har beslutatatt ett särskilt stöd bör utgå tillfjälljordbruket. Beslutet har dockännu inte genomförts (yrkande 1).Genomförandet av Miljö- ochlandsbygdsprogrammet är enligt motion2002/03:MJ333 (m, c) det viktigasteinstrumentet för att nå fastställdaregionala miljömål. Det är angelägetatt programmet är anpassat ochdimensionerat för förhållanden inorra . Regeringen bör ge somtilläggsdirektiv att bättre anpassaLBU efter norrländska förhållanden.I motion 2002/03:MJ411 (c)framhålls behovet av en utredning meduppdrag att förenkla det regelverksom kan underlätta för djurhållaremed betesdjur att bevaranaturbetesmark (yrkande 2). Ävenenligt motion 2002/03:MJ424 (kd) bör en utredningtillsättas med syfte att förenklaförfarandet vid ansökan om miljöstödmed en förlängd stödperiod. Ettförenklat förfarande vid ansökan omstöd från EU och för en längre periodän i taget, t.ex. ,ger en större långsiktig trygghet.Regeringen bör tillsätta en utredningmed syfte att visa huransökningsförfarandet kan förenklas(yrkande 10).Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) omarealersättning och miljöstöd tillvallodling bör arealersättning förspannmål minska. På våra bättrejordar i Syd- och , därnäringsläckage till havet kan befarasvara störst, har svagekonomisk konkurrenskraft gentemotspannmål och sockerbetor. Enförnuftig jordbrukspolitik bör minskaarealersättning mot ett miljöstöd förvallodling, fånggrödor och kantzonerför att minimera kväveläckaget(yrkande 9 delvis).Enligt motion 2002/03:MJ487 (c) bören utredning tillsättas som syftartill att ta fram förslag på hurkonkurrenskraften förskärgårdsjordbruk kan förbättras.Bristande lönsamhet försämrarmöjligheterna till att bibehålla ettöppet landskap, biologisk mångfaldoch sysselsättning i skärgården(yrkande 7).Regeringen bör enligt motion2002/03:K288 (v) verka i EU för attpresentera hållbara förslag tilllösningar för jordbruks- ochstrukturfonderna. Jordbrukspolitikenbör i huvudsak återföras tillnationell nivå. EU:s jordbrukspolitikär ett stort problem, dels förjordbruket, miljön ochlandsbygdsutvecklingen inom EU, delsför att den utgör ett stort hot motjordbruket i kandidatländerna. Dentar också onödigt stora ekonomiskaresurser i anspråk (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeGenomförandet av miljö- ochlandsbygdsprogrammet regleras avförordningen (EG) nr 1257/1999. Iförordningen anges att en utvärderingskall genomföras dels efter halvaprogramperioden, dels efter avslutadprogramperiod. Utvärderingen efterhalva perioden skall överlämnas tillkommissionen senast den 31 december2003. tillsatteregeringen en särskild utredare meduppgift att genomföra enhalvtidsutvärdering av miljö- ochlandsbygdsprogrammet för åren2000-2006 i enlighet med vad somföreskrivs av EG. I uppdraget ingårockså att utvärdera måluppfyllelsenutifrån de i programmet angivnamålen. Vidare skall detadministrativa genomförandet, främstgentemot stödmottagarna, bedömas.Enligt direktiven (dir. 2002:109)till Utvärdering av miljö- ochlandsbygdsprogrammet efter halvaprogramperioden får utredaren vidarelämna förslag på förbättringar avprogrammet och dess genomförande inomden av beslutade ekonomiskaramen för programmet. Utredaren skallredovisa utvärderingen senast den 15november 2003. Förstrukturfondsprogrammen och Leader+görs motsvarandehalvtidsutvärderingar. Motionerna2002/03:MJ30 (c) yrkande 3,2002/03:MJ333 (m, c), 2002/03:MJ411(c) yrkande 2 och 2002/03:MJ424 (kd)yrkande 10 bör i avvaktan påresultatet av utredningen lämnas utanvidare åtgärd.När det gäller frågan omavreglering av den gemensammajordbrukspolitiken uttalade utskotteti (bet. 2001/02:MJU15 s.22) att har godkänt deriktlinjer regeringen presenterat ipropositionen Riktlinjer för Sverigesarbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom EU (prop.1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241). Riktlinjernainnebär att jordbruks- ochlivsmedelsproduktionen skall främjasgenom en reform av jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom EU medsärskilt avseende på successivtborttagande av EG:s mark-nadsordningar och på en avveckling avgränsskyddet med hänsyn tillinternationella åtaganden. Enligt vadutskottet erfarit kommer regeringenunder att ägna kraftåt reformeringen av EU:s gemensammajordbrukspolitik utifrån deövergripande målsättningar som slogsfast av 1998. Den storaandel av EG:s budget som går till dengemensamma jordbrukspolitikenmotiverar i sig att dessa frågorbereds i särskild ordning. Utskottetföreslog därför i etttillkännagivande att regeringentillsätter en parlamentarisk kommittémed uppgift att utarbeta en svenskstrategi för reformeringen av dengemensamma jordbrukspolitiken.Vid möte den 26juni 2003 träffades enöverenskommelse om den s.k.halvtidsöversynen (mid-term review)av den gemensamma jordbrukspolitiken.Beslutet innebär enligtJordbruksdepartementetspressmeddelande att nuvarandedirektstöd med vissa undantag ersättsav ett frikopplat gårdsstöd.Arealstödet för jordbruksgrödor kanfrikopplas med mellan och 100 %.Jordbruksreformen innebär attdirektstöden dras ned successivt ochatt pengarna genom s.k. moduleringanvänds för stöd till miljön ochlandsbygdsutvecklingen. Genom attstärka miljöns ochlandsbygdsutvecklingens roll gesmedlemsländerna möjlighet att i ökadutsträckning, genom riktade åtgärder,tillgodose behov på landsbygden.Regeringens ståndpunkt i det arbetesom föregick halvtidsöversynen harvarit att kostnaden för t.ex.arealstöd bör minska och att medelbör föras över till åtgärder förlandsbygdsutveckling, t.ex.miljöersättningar. Denna ståndpunkthar fortlöpande redovisats ochdiskuterats i en samrådsgrupp inommiljö- och jordbruksutskottet somföljt förhandlingarna.Jordbruksministern har i svar påfråga 2002/03:663 om det svenskajordbruket anfört att regeringenverkar kraftfullt för attjordbrukspolitiken skall reformeras.Jordbruksministern arbetar för attden översyn och reformprocess som förnärvarande pågår skall leda till enmer effektiv och dynamiskjordbrukspolitik inom EU.Utskottet kan konstatera att del av vad som framförs imotionerna 2002/03:MJ29 (fp) yrkande2, 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 9delvis och 2002/03:K288 (v) yrkande 5utgör allmänna krav på inriktningenav den gemensamma jordbrukspolitiken,vilka överensstämmer med de avriksdagen fastställda riktlinjerna.Motionerna bör lämnas utan vidareåtgärd.Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat motioner omstödområdesindelning m.m. (se bl.a.bet. 1999/2000:MJU2) och har därvidhänvisat till att regeringen idecember 1996 gav iuppdrag att genomföra en samladutvärdering och översyn av deregionala stöden till jordbruket. Iuppdraget ingick bl.a. att göra engenomgång av stödområdesgränserna ochatt förslag till eventuellaförändringar skulle rymmas inombefintliga budgetramar.Jordbruksverket redovisade resultatetav utvärderingen (Rapport1998:2). Verket anförde att det medundantag för vissa förändringar istödområde 4 inte var motiverat attgenomföra några förändringar istödområdesindelningen.Utskottet anförde (bet. 2001/02:MJU15 s. 43) att närdet gäller finnerutskottet att det kan finnas skäl attse över den nuvarandestödområdesindelningen.Jordbruksministern anförde i juni2003 (svar på fråga 2002/03:1012) attvad gäller stödområdesindelningen iJämtland arbetar regeringen medfrågan i enlighet med miljö- ochjordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU15. Motion 2002/03:MJ206(c) yrkande 2 avstyrks med vad somanförts.När det gäller frågan om stöd förresurseffektivt jordbruk, s.k. REJO-stöd, har utskottet inhämtat attEkologiska ladefram förslaget till REJO-stöd som ettalternativ till eko-stödet och deolika separata miljöstöden inomkonventionell produktion. Man tänktesig förslaget som en trappa förlantbrukaren, där denne börjar medrelativt enkla miljöåtgärder för attsedan öka ambitionerna och slutligenbedriva helt ekologisk produktion.Idén bygger på Rekostödets uppbyggnadmed växtnäringsbalans och andradokumentations- och utbildningskrav.Härutöver skulle lantbrukaren kunnavälja tilläggsmoduler för attförändra produktionen, t.ex. avståfrån kemiska insatsmedel eller bättreväxtnäringsutnyttjande etc. I REJO-stödets grundmodul ingårväxtodlingsplan miljöhusesyn,utbildning, hänsynskrav vid kemiskbekämpning och ersättning tillekologisk produktion och biologiskmångfald.Utskottet konstaterar att för fleraav de åtgärder som ingår i detföreslagna REJO-stödet utgår stödenligt gällande regler. I direktivettill utvärdering av Miljö- ochlandsbygdsprogrammet efter halvaprogramperioden anges vidare attutredaren får lämna förslag påförbättringar av programmet och dessgenomförande inom den av riksdagenbeslutade ekonomiska ramen förprogrammet. Motion 2002/03:MJ263 (v)yrkande 2 bör med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.I samband med behandlingen avbudgetpropositionen för år 1998gjorde ett tillkännagivandesom innebär att regeringen i sambandmed förändringsarbetet avmiljöprogrammet skall beakta behovetav ett särskilt stöd till detfjällnära jordbruket (se vidare bet.1997/98:JoU1).Utskottet redovisade (bet.2001/02:MJU15 s. 45) att denjordbruksmark som förekommer ifjälltrakterna omfattas, liksom allannan jordbruksmark, av möjlighetenatt erhålla ersättning för särskildamiljötjänster, t.ex. för miljövänligvallodling eller betesdrift underförutsättning att uppsatta villkoruppfylls. Det faktum att jordbruketär fjällnära är inte en tillräckliggrund för att jordbruket skall kunnaersättas som någon miljövänligproduktionsform om kriterierna föratt berättiga till miljöersättninginte är uppfyllda. Jordbruksministernanförde i ett frågesvar (fråga2000/01:463) att ett viktigt mål förregeringen är att hela skallleva och utvecklas.