bet · GQ01MJU14 · 2003-04-01 00:00:00 — Reklam för kemiska produkter, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2002/03:37 Reklam för kemiska produkter, m.m. jämte39 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2002rörande miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.I propositionen föreslås vissa lagändringar sombehövs för genomförandet av fem direktiv, nämligendet s.k. biociddirektivet (direktiv /8/EG), dets.k. preparatdirektivet (direktiv /45/EG),direktiv /32/EEG om ändring för sjunde gången irådets direktiv /548/EEG om tillnärmning av lagaroch andra författningar om klassificering,förpackning och märkning av farliga ämnen, direktiv2001/18/EG om avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer och det s.k.skrotbilsdirektivet (direktiv /53/EG). Någramotioner har inte väckts med anledning avpropositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 8 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ändring i , m.m.Riksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i ,b) lag om ändring i bilskrotningslagen(1975:343).Därmed bifaller proposition 2002/03:37.2. Försiktighetsprincipen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJU228yrkande 2 samt 2002/03:MJU315 yrkande 18.3. ErsättningsmedelRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ334.4. Innehållsdeklaration för kemiskaprodukterRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ436.5. Samarbete i rörandekemikalierRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ313 yrkande1.Reservation 1 (v)6. Blyförbud vid skjutbanor och jaktRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ331 yrkandena1 och 2.Reservation 2 (m, kd, c)7. BekämpningsmedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ364 samt2002/03:MJ419 yrkande 8.Reservation 3 (v, mp)8. Miljöpåverkan från läkemedel samtkosmetiska och hygieniska produkterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ215yrkandena 15, 2002/03:MJ228 yrkande 3, 2002/03:MJ231, 2002/03:MJ369yrkandena 14 samt 2002/03:MJ432 yrkandena 17 och18.Reservation 4 (fp, kd)Reservation 5 (mp)9. Bromerade flamskyddsmedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ226yrkandena 1, 3 och 4, 2002/03:MJ428 yrkandena3234, 2002/03:MJ432 yrkande 15 samt 2002/03:A242yrkande 7.Reservation 6 (kd, v, c, mp)10. TrifenylfosfatRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ226 yrkande2.11. LädervarorRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ227 yrkandena15.12. NonylfenolRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ228 yrkande1.13. PFOSRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande16.Reservation 7 (kd)14. HA-oljaRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande19.Reservation 8 (kd)den 1 april 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), RuneBerglund (s), (), (), (), (), (), (), Jan-OlofLarsson (s), (), ChristinNilsson (s), (), MarieWahlgren (fp) och ().2002/03MJU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDetta ärende föranleds av att det inomRegeringskansliet har pågått ett arbete med att iden svenska författningen genomföra fem EG-direktiv.Direktiven har till största delen kunnat genomförasmed förordningar och myndighetsföreskrifter.Riksdagen har också beslutat om några lagändringar(prop. 1999/2000:53, bet. 1999/2000:MJU10, rskr.1999/2000:157 och prop. 2000/01:47, bet.2000/01:MJU13, rskr. 2000/01:160).Två av direktiven innehåller bestämmelser om attvissa krav skall ställas på reklam för kemiskaprodukter. Detta gäller biociddirektivet(och rådets direktiv /8/EG avden om utsläppande avbiocidprodukter på marknaden, EGT L 123, 24.4.1998,s. 1, Celex 31998L0008) och preparatdirektivet(och rådets direktiv /45/EGav om tillnärmning avmedlemsstaternas lagar och andra författningar omklassificering, förpackning och märkning av farligapreparat, EGT L 200, 30.7.1999, s. 1, Celex31999L0045). Under ärendets handläggning haruppmärksammats att en liknande reklambestämmelsefinns i ett direktiv om ändring i det s.k.ämnesdirektivet (rådets direktiv /32/EEG av den 30april 1992 om ändring för sjunde gången i rådetsdirektiv /548/EEG av omtillnärmning av lagar och andra författningar omklassificering, förpackning och märkning av farligaämnen, EGT L 154, , s. 1 Celex 31992L0032).Direktivet om avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer (ochrådets direktiv /18/EG av omavsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön och om upphävande av rådetsdirektiv /220/EEG, EGT L 106, , s. 1,Celex 32001L0018) gör det nödvändigt att ändra tvådefinitionsbestämmelser i miljöbalken.Skrotbilsdirektivet (ochrådets direktiv /53/EG av den 18 september 2000om uttjänta fordon, EGT L 269, 21.10.2000, s. 34,Celex 3200L0053) innebär att krav behöver ställas påvissa trehjuliga motorfordon. För detta behövs ettbemyndigande.Innan biociddirektivet antogs var det föremål förbehandling i , bl.a. den 20 juni1996. Skrotbilsdirektivet och direktivet omavsiktlig utsättning behandlades i den 18juni 1999. Preparatdirektivet behandlades den 15 maj1998.Gemensamt för direktiven är att det förgenomförandet behövs vissa ytterligare lagändringar.Inom har därför tagits framförslag till de lagändringar som anses nödvändiga.Förslagen har presenterats i en promemoria som harremissbehandlats. Det lagförslag som föranleds avdirektiv /32/EEG ingick inte i promemorian men harunder ärendets handläggning beretts med deremissinstanser som är berörda av förslaget.Förslagen i denna proposition bygger på enöverenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen och Vänsterpartiet.Lagrådet har yttrat sig i ärendet. Med anledningav yttrandet har lagförslagen justerats.BakgrundBiociddirektivet innehåller bestämmelser ombekämpningsmedel avsedda för andra ändamål änanvändning i jordbruket. När det gäller regler omklassificering och märkning av kemiska produktergörs en åtskillnad mellan ämnen och preparat.Preparat är beredningar av kemiska ämnen. Ämnenregleras i det s.k. ämnesdirektivet (rådets direktiv67/548/EEG av om tillnärmning avlagar och andra författningar om klassificering,förpackning och märkning av farliga ämnen, EGT P196, , s. 1, Celex 31967L0548). Preparatregleras i preparatdirektivet. De krav som ställs idirektiven har sin utgångspunkt i ämnenas ochpreparatens inneboende egenskaper. Direktiven ärkopplade till varandra och utvecklas ständigt.Preparatdirektivet ersätter ett tidigare direktiv påsamma område. Det direktivet genomfördeshuvudsakligen med myndighetsföreskrifter.Biociddirektivet och preparatdirektivet kan i nästanalla avseenden genomföras med stöd av bemyndigandeni . I denna proposition behandlasgenomförandet av de artiklar i direktiven som avserreklam. I direktiv /32/EEG om ändring iämnesdirektivet finns också en bestämmelse om reklamsom ännu inte genomförts korrekt i den svenskalagstiftningen.Bestämmelser om genteknik finns i 13 kap.miljöbalken. Bestämmelserna avser både inneslutenanvändning och avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer, inklusive mikroorganismer.Svenska bestämmelser om genetiskt modifieradeorganismer skall innebära ett genomförande av EG-rättens krav på såväl innesluten användning somavsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer. Kraven på innesluten användning harnyligen reformerats och har turen kommit tillavsiktlig utsättning. Med de bemyndiganden som finnsi 13 kap. 2, 9, 11 och 1418 §§ innehållermiljöbalken de bestämmelser som behövs förgenomförandet av direktivet om avsiktlig utsättning.I allt väsentligt genomförs direktivet med enförordning som regeringen utfärdar. Direktivet gördet dock nödvändigt att justera miljöbalkensdefinitioner av innesluten användning och avsiktligutsättning (13 kap. 5 och 6 §§).Skrotbilsdirektivet ställer krav påmedlemsstaterna att fastställa åtgärder som syftartill att förebygga uppkomsten av avfall från fordon.Direktivet syftar också till att främjaåteranvändning, materialåtervinning och andra formerav återvinning av uttjänta fordon och deraskomponenter så att behovet av att bortskaffa avfallminskar. Därutöver syftar direktivet tillförbättrade miljöprestationer hos alla ekonomiskaaktörer som berörs under fordonens livstid, särskilthos dem som direkt har att göra med omhändertagandetav uttjänta fordon. Svenska bestämmelser ombilskrotningsverksamhet finns i bilskrotningslagen(1975:343), bilskrotningsförordningen (1975:348)samt föreskrifter och allmänna rådom skrotbilsverksamhet (NFS 2002:2). Ettproducentansvar för bilar trädde i kraft den 1januari 1998 genom förordningen (1997:788) omproducentansvar för bilar. hade alltså ettsystem för omhändertagande av uttjänta fordon redaninnan skrotbilsdirektivet trädde i kraft. Direktivethar dock föranlett ändringar i svenska förordningaroch myndighetsföreskrifter. Lagändringar om bl.a.skrotningsintyg och skrotningsavgift har beslutatsefter förslag från regeringen (prop. 2000/01:47,bet. 2000/01:MJU13, rskr. 2000/01:160). Dennaproposition avser endast ett bemyndigande som behövsför att genomföra de bestämmelser i direktivet somavser vissa trehjuliga motorfordon.Propositionens huvudsakliga innehållI denna proposition behandlas vissa lagändringar sombehövs för genomförandet av fem direktiv: det s.k.biociddirektivet (direktiv /8/EG), det s.k.preparatdirektivet (direktiv /45/EG), direktiv92/32/EEG om ändring för sjunde gången i rådetsdirektiv /548/EEG om tillnärmning av lagar ochandra författningar om klassificering, förpackningoch märkning av farliga ämnen, direktiv /18/EGom avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer och det s.k. skrotbilsdirektivet(direktiv /53/EG).Som ett led i genomförandet av biociddirektivet,preparatdirektivet och direktiv /32/EEG föreslårregeringen att tre nya bestämmelser införs i 14 kap.miljöbalken. Dessa bestämmelser motsvarardirektivens krav på att viss konsumentinformationskall finnas med i reklam för produkter som omfattasav direktiven. I fråga om genetiskt modifieradeorganismer föranleder direktiv /18/EG ändringari 13 kap. såvitt avser definitionerna avavsiktlig utsättning och innesluten användning.Därutöver föreslås att det i bilskrotningslagen(1975:343) införs ett bemyndigande för regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer attmeddela de föreskrifter som behövs för att genomföraskrotbilsdirektivets bestämmelser om trehjuligamotorfordon.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2003. I fråga om beredningar av kemiska ämnen somomfattas av direktiv /414/EEG om växtskyddsmedeleller som är biocidprodukter och omfattas avdirektiv /8/EG om biocidprodukter, skall 14 kap. 8c § tillämpas från och med den 30 juli2004.Utskottets övervägandenReklam för kemiska produkter, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att· reklam för en biocidprodukt skall innehållaen tydlig och från reklamen i övrigtsärskiljbar uppmaning att använda biociderpå ett säkert sätt·· i reklam för ämnen som är farliga enligtämnesdirektivet skall angesfarlighetskategori·· i reklam för beredningar av kemiska ämnenskall, om beredningen är farlig enligtpreparatdirektivet, reklamen innehålla enupplysning om den typ av fara som skallanges på förpackningen·· definitionerna av innesluten användning ochavsiktlig utsättning i 13 kap. 5 och 6 §§miljöbalken ändras så att de överensstämmermed nu gällande lydelse av EG-direktiven omavsiktlig utsättning och inneslutenanvändning av genetiskt modifieradeorganismer·· regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva att vadsom sägs om skrotbil, personbil, buss ochlastbil i bilskrotningslagen eller iföreskrifter meddelade med stöd av lagenskall gälla även i fråga om andra slag avmotorfordon om det behövs till följd avskrotbilsdirektivet.·PropositionenReklam för en biocidprodukt skall enligt regeringensförslag innehålla en tydlig och från reklamen iövrigt särskiljbar uppmaning att använda biocider påett säkert sätt och alltid före användning ta del avupplysningarna på produktens förpackning och annanproduktinformation. I upplysningen får i stället förordet biocider användas en korrekt beskrivning avden typ av biocider som produkten tillhör. Reklamenfår inte innehålla vissa uttryck som kan vilseledaom produktens farlighet. Reklamkravet skall endastgälla i fråga om biocidprodukter som omfattas avbiociddirektivet (direktiv /8/EG).Regeringen föreslår vidare att i reklam för ämnensom är farliga enligt artikel 2.2 i ämnesdirektivet(direktiv /548/EEG) och som inte omfattas avundantagen i artikel 1.2 skall anges denfarlighetskategori eller de farlighetskategorier somämnet tillhör.I reklam för beredningar av kemiska ämnen, som kanföranleda en enskild person att ingå köpeavtal utanatt ha sett den etikett eller förpackning somberedningen är avsedd att levereras med, skall, omberedningen är farlig enligt artikel 2.2preparatdirektivet (direktiv /45/EG) och deninte omfattas av undantagen i artikel 1.5, reklameninnehålla en upplysning om den typ eller de typer avfara som skall anges på etiketten ellerförpackningen.Vidare föreslås att definitionerna av inneslutenanvändning och avsiktlig utsättning i 13 kap. 5 och6 §§ ändras så att de överensstämmer mednu gällande lydelse av EG-direktiven om avsiktligutsättning och innesluten användning av genetisktmodifierade organismer. I rekvisiten för vad somavses med innesluten användning läggs till attinneslutningsåtgärder skall syfta till attåstadkomma en hög grad av säkerhet för allmänhetenoch miljön.I propositionen föreslås att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får föreskrivaatt vad som sägs om skrotbil, personbil, buss ochlastbil i bilskrotningslagen (1975:343) eller iföreskrifter meddelade med stöd av lagen även skallgälla i fråga om andra slag av motorfordon, om detbehövs till följd av direktiv /53/EG om uttjäntafordon (skrotbilsdirektivet).Utskottets ställningstagandeKrav på vissa uppgifter i reklam för biocidprodukterEnligt artikel 22 i biociddirektivet skall medlemsstaternakräva att all reklam för biocidprodukter åtföljs avföljande text: skall användas på ettsäkert sätt. Läs alltid etiketten ochproduktionsformationen före användning. Denna textskall tydligt kunna särskiljas från den övrigareklamtexten. Artikeln innehåller också ettspecifikt krav på att reklam för biocidprodukterinte i något fall får innehålla uppgifter av typenlågriskbiocidprodukt, inte giftig, oskadligeller liknande.Vad som är en biocidprodukt har inte definierats imiljöbalken, utan i förordningen (2000:338) ombiocidprodukter. Utskottet instämmer i attåtminstone de grundläggande krav som ställs påreklamen bör framgå av lagtexten. Den närmareavgränsningen av vilka produkter som omfattas avkraven kan dock, som i detta fall, med fördel kunnabestämmas med stöd av bemyndigande i lagen. De kravsom enligt direktivet skall ställas på reklamen ärinte mer detaljerade än att de kan framgå direkt avlagtexten.Utskottet delar regeringens uppfattning att om densvenska bestämmelsen utformas som regeringenföreslår, kan annonsörer inte undgå att i reklamenupplysa mottagaren om att biocider skall användas påett säkert sätt samt uppmana mottagaren att läsaetiketten och produktinformationen före användning.Det är inte möjligt att efterleva en sådanbestämmelse utan att välja en text eller ordalydelsesom uppfyller direktivets krav. De krav som enligtdirektivet skall ställas på reklamen är inte merdetaljerade än att de kan framgå direkt avlagtexten.Krav på vissa uppgifter i reklam för kemiska ämnenoch beredningar av kemiska ämnenSom anförs i propositionen gör klassificeringssystemet påkemikalieområdet en åtskillnad mellan ämnen, somregleras i ämnesdirektivet, och preparat, somregleras i preparatdirektivet. Med preparat menaskemiska produkter som består av flera ämnen, dvs.beredningar av kemiska ämnen. Båda dessa direktivinnehåller bestämmelser om reklam som integenomförts i svensk lagstiftning.Ämnesdirektivet beslutades . I rådetsdirektiv /32/EEG om ändring i ämnesdirektivetinfördes ett krav på att reklam för ett ämne somtillhör en eller flera uppräknade kategorier skallvara förbjuden om inte de aktuella kategoriernaanges i reklamen (artikel 26 jämförd med artikel 2.2i direktiv /32/EEG). Det är alltså fråga om dekategorier av farliga egenskaper som är uppräknade iartikel 2.2 i direktiv /548/EEG, t.ex. explosiva,oxiderande, synnerligen brandfarliga eller mycketgiftiga. I svensk författningstext (bl.a.Kemikalieinspektionens föreskrifter) användsuttrycket extremt brandfarligt som liktydigt medsynnerligen brandfarligt, uttrycketallergiframkallande som liktydigt medsensibiliserande, uttrycket cancerframkallandesom liktydigt med cancerogent och uttrycketreproduktionstoxiskt som liktydigt med skadligtför fortplantningen. Vissa undantag fråndirektivets tillämpningsområde framgår av artikel1.2. I en bilaga till ämnesdirektivet harförtecknats ämnen som ansetts som farliga, dvs.sådana ämnen som faller in under någon avkategorierna i artikel 2.2. En sådan kategoriseringhar även gjorts i myndighetsföreskrifter.Av artikel 6 i direktivet följer att tillverkare,distributörer och importörer av vissa farliga ämnenkan ha en skyldighet att förse allmänheten meduppgifter också med avseende på ämnen som ännu intekommit med på listan över farliga ämnen. Utskottetdelar regeringens bedömning att en rimlig tolkningav direktivet är att skyldigheten att angefarlighetskategori i reklamen gäller även för sådanaämnen som enligt direktivet anses farliga men sominte finns med på listan. Utskottet delarregeringens bedömning att det bör föreskrivas att ireklam för ämnen som är farliga enligt artikel 2.2 iämnesdirektivet, och som inte omfattas av undantageni artikel 1.2, skall anges den farlighetskategorieller de farlighetskategorier som ämnet tillhör. Denföreslagna bestämmelsen har utformats i enlighet medLagrådets förslag.Även i preparatdirektivet finns enreklambestämmelse (artikel 13), där det anges attall reklam för ett preparat som omfattas av dettadirektiv, vilken gör det möjligt för en enskildperson att ingå ett köpeavtal utan att först ha settetiketten till detta preparat, skall ange den ellerde typer av fara som anges på etiketten.Preparatdirektivet omfattar de farliga beredningarsom omfattas av någon av kategorierna i artikel 2.2.Kategoribeteckningarna i artikel 2.2 motsvararämnesdirektivets artikel 2.2. Direktivet omfattardessutom preparat där vissa varningstexter skallfinnas på etiketten oberoende av om beredningentillhör någon av kategorierna eller inte. beredningar som innehåller bly, cyanoakrylat,isocyanater eller något allergiframkallande ämne. Iartikel 1.2 föreskrivs undantag från direktivetstillämpningsområde.Som anförs i propositionen gällerpreparatdirektivets reklamkrav om reklamen gör detmöjligt för en enskild person att ingå ett köpeavtalutan att först ha sett etiketten till dettapreparat. Sådan reklam kan vara en annons sominnehåller en beställningskupong eller en annons därett ordertelefonnummer anges. Regeringens förslaghar utformats i enlighet med Lagrådets förslag.Utskottet tillstyrker förslaget.Definitionerna av innesluten användning ochavsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismerDirektiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer ersätter rådets direktiv90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer i miljön (EGT L 117,, s. 15, Celex 21990L0220). Det nyadirektivet innebär bl.a. att definitionen avavsiktlig utsättning ändras. I och med ändringenkopplas definitionen av avsiktlig utsättning direkttill definitionen av innesluten användning, såsomdenna utformats enligt rådets direktiv /81/EG omändring av direktiv /219/EEG om inneslutenanvändning av genetiskt modifierade mikroorganismer(EGT L 330, 5.12.1998, s. 13, Celex 31998L0081,rättat i EGT L 93, , s. 27).I det nya direktivet om avsiktlig utsättningdefinieras avsiktlig utsättning som varje form avavsiktligt införande av en genetiskt modifieradorganism eller en kombination av genetisktmodifierade organismer i miljön för vilka ingaspecifika inneslutningsåtgärder används för attbegränsa deras kontakt med allmänheten och miljönoch för att åstadkomma en hög grad av säkerhet förallmänheten och miljön.I den del definitionen hänvisar tillinneslutningsåtgärder, motsvarar den definitionen avinnesluten användning av genetiskt modifierademikroorganismer enligt direktiv /81/EG. Enligtdetta direktiv avses med innesluten användningvarje verksamhet där mikroorganismer modifierasgenetiskt eller där man odlar, förvarar,transporterar, destruerar, blir kvitt eller på annatsätt använder sådana genetiskt modifierademikroorganismer och där specifikainneslutningsåtgärder används för att begränsa dessamikroorganismers kontakt med allmänheten och miljönoch för att åstadkomma en hög grad av säkerhet förde senare.Den nuvarande definitionen av avsiktlig utsättningi 13 kap. 6 § överensstämmer inte medden motsvarande definitionen i det nya direktivet omavsiktlig utsättning. För att genomföra direktivetom avsiktlig utsättning är det nödvändigt att ändramiljöbalkens definitioner av avsiktlig utsättningoch innesluten användning. De båda direktiven omavsiktlig utsättning och innesluten användningöverensstämmer nu i fråga om vad som i definitionenav innesluten användning menas medinneslutningsåtgärder. definitioner börha en motsvarande överensstämmelse.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Trehjuliga motorfordon enligt skrotbilsdirektivetI skrotbilsdirektivet ställs krav på att vissa trehjuligamotorfordon skall omfattas av ett antal bestämmelseri direktivet. Med trehjuliga motorfordon avsestrehjuliga motorfordon enligt definitionen i rådetsdirektiv /61/EEG av omtypgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon(EGT L 225, 10.8.1992, s. 72, Celex 31992L0061). Medtrehjuliga motorfordon avses dock inte trehjuligamotorcyklar. Direktiv /61/EEG har upphävts genomdirektiv /24/EG av omtypgodkännande av två- och trehjuliga motorfordonoch om upphävande av rådets direktiv /61/EEG (EGTL 124, , s. 1, Celex 32002L0024).I direktiv /61/EEG fanns ingen uttryckligdefinition av trehjuliga motorfordon. Direktivet vartillämpligt på samtliga två- och trehjuligamotorfordon med undantag för exempelvis vissa fordonsom är avsedda att styras av fysiskt handikappade.Det enda i direktivet som liknar en definition ärden bestämmelse om typgodkännande av två- ochtrehjuliga motorfordon som anger att de fordon somomfattas av direktivet skall delas in i mopeder(två- och trehjuliga), motorcyklar och trehjuligamotorcyklar. I avsaknad av en klar definition idirektiv /61/EEG går det inte att med säkerhetsäga vilka trehjuliga motorfordon som åsyftas iskrotbilsdirektivet när det där sägs attskrotbilsdirektivet också omfattar trehjuligamotorfordon som inte är motorcyklar. Den mestrimliga tolkningen är att det är trehjuliga mopedersom avses. Direktiv /24/EG ger ingen klarhet.Mot bakgrund av att skrotbilsdirektivet intetydligt pekar ut vilka trehjuliga motorfordon somavses är det tänkbart att direktivet kommer attförtydligas, t.ex. genom lagstiftning pågemenskapsnivå eller genom praxis från EG-domstolen.För att lätt kunna anpassa de svenska reglerna tillrättsutvecklingen bör regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer bemyndigas att meddela deföreskrifter som behövs för att de bestämmelser iskrotbilsdirektivet som rör trehjuliga motorfordonskall kunna genomföras i svensk lagstiftning.Som anförs i propositionen ges genom detföreslagna bemyndigandet i bilskrotningslagen(1975:343) möjlighet att på förordnings- ochföreskriftsnivå genomföra skrotbilsdirektivets kravpå att vissa trehjuliga motorfordon skall överlämnastill auktoriserade behandlingsanläggningar samt attomhändertagandet av de uttjänta trehjuligamotorfordonen skall ske på särskilt sätt. Denföreslagna bestämmelsen innebär endast ettbemyndigande att meddela föreskrifter.Regeringen anför att om kravet att skrotning skallgöras av auktoriserade skrotare vidgas till attomfatta vissa trehjuliga motorfordon kommer endastskrotare med auktorisation enligtbilskrotningsförordningen (1975:348) att fåombesörja skrotningen. Skrotaren blir i så fallskyldig att omhänderta det uttjänta fordonet enligtNaturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd omskrotbilsverksamhet (NFS 2002:2).