bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken behandlar i betänkandetregeringens och oppositionspartiernasförslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken för denärmaste åren. Regeringen lägger framsina förslag i den ekonomiskavårpropositionen. I propositionen finnsäven förslag till nya utgiftsramar ochanslag på tilläggsbudget . Dessaförslag behandlas i ett särskiltbetänkande, FiU21 Tilläggsbudget 2003.Vidare läggs vissa förslag och redovisasutvecklingen för den kommunala sektorn.Dessa delar behandlar utskottet ibetänkandet FiU19 Utvecklingen inom denkommunala sektorn. Regeringen har ocksåden till lämnatÅrsredovisning för staten 2002 sombehandlas i det nu aktuella betänkandet,FiU20.Den ekonomiska politikenFinansutskottet tillstyrker regeringensförslag i finansplanen till inriktning avden ekonomiska politiken.Oppositionspartiernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitiken avstyrks av utskottet.Världsekonomin präglas av lågkonjunkturoch stor osäkerhet. Efter en återhämtningi början av försvagades denekonomiska aktiviteten på nytt underandra halvan av 2002 till följd avfallande aktiekurser, lågt ställdavinstförväntningar, bokföringsskandaleroch hot om krig i . Försvagningen harfortsatt under inledningen av 2003.Trots att kriget i nu är över ärosäkerheten om den internationella ochsvenska konjunkturutvecklingenfortfarande stor, även om det ännu är förtidigt att dra några slutsatser om vilkaeffekter den senaste tidens relativtdämpade reaktioner på krigsslutet får påtillväxten i världsekonomin.Samtidigt har det även inkommituppgifter som kan öka förutsättningarnaför en successiv återhämtning ivärldsekonomin under senare delen avåret. Oljepriset har sjunkit och kursernapå världens aktiebörser har stigit.Vidare har inflationen gått ned i en stordel av västvärlden, bl.a. som en följd avlägre oljepriser, och de internationellaräntorna har sjunkit. I Sverigeförstärktes industrikonjunkturen underförsta kvartalet trots den pågåendeIrakkonflikten.Osäkerheten betyder att den ekonomiskapolitiken ska inriktas mot att hålla densvenska ekonomin fortsatt stark. Sverigehar haft entillväxt som överstigit genomsnittet i EUoch euroområdet. Sysselsättningen är högoch arbetslösheten låg jämfört med EU-länderna och har, i motsats tillmånga länder i , överskott i deoffentliga finanserna. var densvenska tillväxten dubbelt så hög som deni euroområdet i genomsnitt.Målen för de offentliga finanserna skahållas och utgiftstaken ska . Detkärvare ekonomiska läget innebär enligtutskottets mening att utgiftsminskningarmåste vidtas. Det innebär bl.a. att dentidigare planerade höjningen av taken isjuk- och föräldraförsäkringen skjutsupp, att kostnadsbesparanderegelförändringar i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna genomförs,att kontaktdagarna i den tillfälligaföräldrapenningen tas bort, att den s.k.sjuklöneperioden förlängs med ,att maxtaxan inom barnomsorgen höjs ochatt planerade satsningar påinfrastrukturområdet skjuts fram.De senaste årens framgångar har lagt engod grund för en offensiv politik förökad välfärd, stigande sysselsättning ochen hållbar utveckling. Därför genomförsunder 2003 och 2004 en rad reformer,trots lågkonjunkturen och de besparingarsom görs för att säkra denstatsfinansiella utvecklingen. Vården ochtandvården tillförs mer resurser,föräldraförsäkringen förstärks, denallmänna förskolan för fyra- ochfemåringar, det sista steget imaxtaxereformen, infördes ,kommunerna tillförs ytterligare resurserså att fler lärare och andra specialisteri skolan kan anställas, pensionernaförbättras och studiebidraget förungdomar förlängs med en månad. Vidarefortsätter högskoleutbyggnaden ochsatsningarna på forskningen underperioden. Miljöanslagen höjs ochbyggandet stimuleras för att bl.a. mötabostadsefterfrågan i tillväxtregionerna.Kampen för full sysselsättning stårhögst upp på dagordningen. Högsysselsättning och låg arbetslöshet ärgrunden för välfärden. Kraften riktas motatt sysselsättningsmålet, dvs. att 80 %av den vuxna befolkningen ska varareguljärt sysselsatt 2004, ska nås. Densvenska ekonomins långsiktigaproduktionsförmåga ska höjas genom attlediga arbetskraftsresurser mobiliseras.En central uppgift är att bryta dendramatiskt stigande sjukfrånvaron.Arbetet med det elvapunktsprogram somregeringen presenterade 2001intensifieras. Målet för politiken är attantalet sjukdagar ska halveras till 2008.En mängd åtgärder inom olika områdenföreslås för att målet ska uppnås.Ytterligare insatser kommer attpresenteras i budgetpropositionen för2004. En annan central uppgift är att ökasysselsättningen bland invandrare.Insatserna för att öka invandrarnasdeltagande på arbetsmarknaden förstärks.Omfattande förslag läggs för att även ökaarbetskraftsdeltagandet bland arbetslösa,äldre och ungdomar. Fler insatser skapresenteras i budgetpropositionen för2004.Reformerna för tillväxt och rättvisaska fortsätta. Välfärden ska ytterligarebyggas ut och för att den ekonomiskatillväxten ska bli långsiktigt hållbarmåste den också komma alla till del.Levnadsvillkoren ska fortsätta attförbättras, och åtgärder ska vidtas föratt målet om en halvering avsocialbidragsberoendet mellan 1999 och2004 ska nås.En god miljö och en hållbar utvecklingär ett av den ekonomiska politikensviktigaste mål. ska vara ettföregångsland för en ekologiskt hållbarutveckling. Stora satsningar har gjortsför att skapa ett hållbart samhälle ochytterligare insatser görs under dekommande åren. haren grön skatteväxling om sammanlagt drygt8 miljarder kronor genomförts och enytterligare skatteväxling om ca 9miljarder kronor planeras för återstodenav mandatperioden.Sverige ska också vara ettföregångsland där kvinnor och män ska hasamma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom alla områden i livet.Under året läggs en handlingsplan förökad jämställdhet fram. Planen skainnehålla förslag om hur de strukturellalöneskillnaderna mellan män och kvinnorska minska. Att den svenskalönebildningen fungerar väl är enligtutskottets mening av avgörande betydelseför en hög tillväxt och en stigandesysselsättning. Utskottet utgår ifrån attde senaste årens höga nominellalöneökningstakt framöver anpassas nedåtså att svensk konkurrenskraft inteförsämras. Det är även angeläget attlönebildningsprocessen möjliggörrelativlöneförändringar inom ramen förden samlade löneökningstakt ekonomin tål.BudgetpolitikenUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill inriktning av budgetpolitiken. Deninnebär att budgetpolitiken styrs av tvåmål. Fastställda utgiftstak för destatliga finanserna ska hållas samtidigtsom överskotten i de offentligafinanserna i genomsnitt ska motsvara 2 %av BNP över en konjunkturcykel. Utskottetser detta som en vidareutveckling av degångna årens ansvarsfullt utformadebudgetpolitik och bedömer att detta hargoda förutsättningar att främja fortsattstabila statsfinanser. Uppställdasaldomål och utgiftstak har hittillshållits och enligt de bedömningarutskottet gör finns det inget som talarför att så inte ska bli fallet även underde närmaste åren.Oppositionspartiernas förslag tillinriktning av budgetpolitiken avstyrks avutskottet.Årsredovisningen och vissa budgetfrågorUtskottet behandlar också i betänkandetregeringens skrivelse 2002/03:101Årsredovisning för staten. Utskottetlämnar vissa synpunkter på innehållet iårsredovisningen. Bland annat noterarutskottet att antaletrevisionsberättelser med invändning tillföljd av anslagsöverskridanden har ökatunder 2002. Utskottet ser allvarligt pådetta och välkomnar att regeringen ibudgetpropositionen kommer attlämna närmare redogörelser för vilkaåtgärder den vidtagit eller avser attvidta vad gäller myndigheternas internakontroll och styrning.Vidare avstyrker utskottet bl.a.motionsyrkanden om tillkännagivanden avbehovet av utvärdering av budgetprocessenoch på vilket sätt budgetprocessen i dagfungerar i förhållande till devärderingar som kommer till uttryck ibl.a. Utskottethänvisar därvid till pågående arbete ochkommande aktiviteter avseendeerfarenheter av budgetlagen m.m.Till betänkandet har fogats 16reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riktlinjer för denekonomiska politiken (avsnitten1.1-1.3)godkänner de riktlinjerför den ekonomiska politiken somregeringen förordar och tillkännagerför regeringen som sin mening vadutskottet anfört (avsnitt 1.3). Därmedbifaller proposition2002/03:100 punkt 1 och avslårmotionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 1,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkandena 1, 3 och 7,2002/03:Fi16 av m.fl.(kd) yrkandena 1-4 samt 2002/03:Fi17av m.fl. (c) yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Mål för budgetpolitiken(avsnitt 2.2)avslår motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del, 2002/03:Fi15 avLars m.fl. (fp) yrkande 4,2002/03:Fi16 av m.fl.(kd) yrkandena 6, 9 och 10 samt2002/03:Fi17 av m.fl.(c) yrkande 2.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)3. Budgetpolitikens inriktning(avsnitt 2.3)godkänner det förslag tillriktlinjer för budgetpolitiken somregeringen förordar och tillkännagerför regeringen som sin mening vadutskottet anfört (avsnitt 2.3). Därmedbifaller proposition2002/03:100 punkt 2 och avslårmotionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkandena 2, 6 och 8,2002/03:Fi16 av m.fl.(kd) yrkandena 5 och 8 samt2002/03:Fi17 av m.fl.(c) yrkandena 3, 5 och 6.Reservation 6 (m)Reservation 7 (fp)Reservation 8 (kd)Reservation 9 (c)4. Utgiftstak för staten(avsnitt 2.4)fastställer utgiftstaketför staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till 822 miljarderkronor och till 856 miljarderkronor . Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:100 punkt 3 ochavslår motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 3,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkande 5,2002/03:Fi16 av m.fl.(kd) yrkande 7 samt2002/03:Fi17 av m.fl.(c) yrkande 4.Reservation 10 (m)Reservation 11 (fp)Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)5. Årsredovisning för staten2002 (avsnitt 3.1)lägger skrivelse2002/03:101 till handlingarna.6. Finansiering av statligaåtaganden (avsnitt 3.1)avslår motion2002/03:Fi13 av m.fl.(fp) yrkande 1.Reservation 14 (m, fp, kd, c)7. Budgetprocessen (avsnitt3.3)avslår motionerna2002/03:Fi13 av m.fl.(fp) yrkande 2,2002/03:Fi23 av m.fl. (kd)yrkande 1,2002/03:Fi272 av () samt2002/03:Fi273 av m.fl.(v).Reservation 15 (m, fp, kd, c)8. Alternativa utvecklingsmått(avsnitt 3.4)avslår motion2002/03:Fi275 av . (mp).9. Barnbilaga ibudgetpropositionen (avsnitt 3.5)avslår motion2002/03:So250 av m.fl.(c) yrkande 1.Reservation 16 (c)den 27 maj 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), AgnetaGille (s), (), Per-OlofSvensson (s) och ().2002/03FiU20Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 2002/03:100 2003 årsekonomiska vårproposition om förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken, punkterna 1-3,dels regeringens skrivelse 2002/03:101Årsredovisning för staten 2002,dels de motioner som väckts med anledningav ärendena samt motioner från allmännamotionstiden enligt förteckningen ibilaga 1.Yrkandena 4 och 5 i proposition2002/03:100 har för beredning överlämnatstill och yrkandena6-8 i propositionen behandlas ifinansutskottets betänkande 2002/03:FiU19Utvecklingen inom den kommunala sektorn.Övriga yrkanden i proposition 2002/03:100samt övriga motioner väckta med anledningav propositionen behandlas ifinansutskottets betänkande 2002/03:FiU21Tilläggsbudget I för medundantag för motionerna 2002/03:Fi14yrkande 4, 2002/03:Fi15 yrkande 9 och2002/03:Fi17 yrkande 7 som behandlas ifinansutskottets betänkande 2002/03:FiU19Utvecklingen inom den kommunala sektorn.UtfrågningarFinansutskottet anordnade den 13 februari2003 en offentlig utfrågning omlönebildningen och den ekonomiskatillväxten med riksbankschef , generaldirektör , , ochgeneraldirektör ,Medlingsinstitutet.Den 11 mars 2003 anordnadefinansutskottet en offentlig utfrågningom samordningen av den ekonomiskapolitiken i EU - nutid och framtid medfinansminister och , ledamot från i EU:sFramtidskonvent.Protokoll från utfrågningarna återfinnsi bilagorna 2 och 3.Utskottets överväganden1 Den ekonomiska politiken1.1 Den internationella utvecklingen1.1.1 Svag återhämtningKriget i , terrorattacker och hot omnya illdåd, låga investeringar ochsjunkande optimism i hushållen ochföretagen är några av de faktorer somligger bakom det senaste årets mycketsvaga utveckling i världsekonomin, efterden återhämtning som påbörjades i börjanav 2002. De senaste preliminäraberäkningarna visar att tillväxttakten ivärldsekonomin visserligen steg till 2,, efter en uppgångunder 2001 på historiskt låga , menskillnaden mellan olika delar av världenvar relativt stor. I t.ex. Förentastaterna var tillväxten förhållandevishög under större delen av ,medan den ekonomiska aktivitetenförsvagades markant i EU, främst i destora EU-länderna, , ochTyskland. Även i minskade den iutgångsläget redan låga tillväxttaktenmedan övriga länder i visade upp enmycket snabb tillväxt till följd av bl.a.ökad export.Regeringen räknar i vårpropositionenmed att den säkerhetspolitiskaosäkerheten minskar framöver, och att deti kombination med lägre räntor i framförallt EU och sjunkande oljepriser gör attåterhämtningen i världsekonominåterupptas och förstärks under senaredelen av 2003 och . En minskadosäkerhet ökar hushållens och företagensoptimism och bidrar till ökad konsumtionoch stigande investeringar.Diagram 1. Tillväxten i olika delarvärldenKälla: FinansdepartementetUppgången framöver kommer därmed att ihögre grad bygga på en underliggandeökning i efterfrågan och produktionen,till skillnad från dååterhämtningen till stor del drevs på aven expansiv finans- och penningpolitik iFörenta staterna och flertalet andrastörre industriländer. Som framgår avtabell 1 räknar regeringen med atttillväxttakten i världsekonomin stigermed , till 3,2 %.Det är knappt en halv procentenhet lägreän vad regeringen räknade med ibudgetpropositionen . Under 2004stiger den internationella tillväxttaktenytterligare, till , vilket är ungefärsamma bedömning som regeringen gjorde ibudgetpropositionen.Trots den tilltagande tillväxtenstiger arbetslösheten under de närmasteåren. I t.ex. EU bedöms arbetslöshetenstiga från i genomsnitt under 2002till i genomsnitt respektive 8 %under 2003 och 2004. I euroområdet väntasarbetslösheten stiga till nära nog iår, för att endast sjunka med någontiondel under 2004.Tabell 1. Tillväxt, inflation ocharbetslöshet i världsekonomin1.1.2 Relativt god tillväxt i FörentastaternaTrots effekterna av terrorattackernahösten 2001, kraftiga prisfall påaktiebörserna, redovisningsskandaler iflera större företag och hoten om enmilitär konflikt med steg BNP iFörenta staterna med 2,, efter en uppgång 2001 på endast 0,3 %- den svagaste tillväxten i denamerikanska ekonomin sedan mitten av1980, bortsett då BNP sjönktill följd av det s.k. Kuwaitkriget.Drivande i tillväxten varhushållskonsumtionen som i sin tur bl.a.stimulerades av en kraftigt expansivekonomisk politik i form av historisktlåga räntor och skattesänkningar samtstora rabatter och billiga lån vidbilinköp.Regeringen räknar med attåterhämtningen i Förenta staternafortsätter och . Enförväntad minskad osäkerhet om densäkerhetspolitiska utvecklingen ledertill ökad optimism, stigande börskurser,högre efterfrågan och stigandevinstutsikter i näringslivet, vilket isin tur ökar investeringarna ochsysselsättningen i de amerikanskaföretagen. fortsätter de lågaräntorna tillsammans med en något ljusarearbetsmarknadssituation att bidra till enfortsatt stabil uppgång ihushållskonsumtionen.Tillväxttakten i stigertill för att stiga ytterligare2004, till , enligt regeringensbedömning. Som framgår av diagram 2 ärden återhämtning som regeringen förutseri vårpropositionen svagare och merutdragen än tidigareåterhämtningsperioder i amerikanskekonomi.Diagram 2. Regeringens förväntade uppgångi jämförd medgenomsnittet av de konjunkturuppgångarsom varit sedan 1)1) Avser nivån på BNP. IndexKälla: FinansdepartementetRegeringens förhållandevis positiva bildav utvecklingen i denärmaste åren bygger till stor del på attde senaste årens stora osäkerhet avtaroch att hushållen och företagen bliroptimistiska om den ekonomiska framtiden.Enligt regeringen finns det dock en riskför att osäkerheten består eller tilltar,vilket skulle kunna leda till attaktiekurserna sjunker ytterligare,investeringarna dämpas än mer,sysselsättningen minskar och konsumtionenförsvagas. I ett sådant läge skulleåterhämtningen i underresten av 2003 och kunna blibetydligt svagare än vad som förväntas ivårpropositionen.1.1.3 Betydligt svagare i EUEfter en kort uppgång i början av 2002vände konjunkturen ned i euroområdetunder i takt med attden internationella konjunkturenförsvagades, den säkerhetspolitiskaosäkerheten ökade och hushållens ochföretagens förväntningar sjönk.Sammantaget nära nog halveradestillväxttakten i , från 1,5 %2001 till 2002. Speciellt svag vartillväxten i de största euroekonomierna -, och - där BNPsteg med , respektive0,4 %.Det statistiska utfallet och olikaindikatorer visar att den ekonomiskaaktiviteten varit fortsatt svag underinledningen av 2003. Regeringen räknar ivårpropositionen med att konjunkturen ieuroområdet förbättras först mot slutetav året när den internationellaefterfrågan på nytt tar fart.Återhämtningen förväntas även stimulerasav stigande konsumtion till följd av enhygglig ökning av hushållsinkomsterna,låga räntor och ytterligareräntesänkningar från den europeiskacentralbanken, ECB:s, sida. Däremotbedöms finanspolitiken vara svagtåterhållande på den ekonomiskaaktiviteten, eftersom ett flertal länder,däribland och , haransträngda offentliga finanser. BådeTyskland och , men ävenPortugal, redovisade ettunderskott i de offentliga finanserna somlåg under de -av BNP som är dethögsta tillåtna underskottet enligt EU:stillväxt- och stabilitetspakt.Sammantaget räknar regeringen med attBNP i euroområdet stiger 2003och 2004. Skillnaden i tillväxtmellan länderna väntas dock bli relativtstor. Till exempel bedöms BNP i Tysklandstiga och ,medan tillväxttakten i stigertill 2003 och 2004.Trots den svaga internationellaåterhämtningen var aktiviteten i denbrittiska ekonomin förhållandevis högunder . BNP steg med omkring1,, bl.a. på grund av en expansivfinans- och penningpolitik. En stigandeinternationell efterfrågan och ettsvagare brittiskt pund gör attStorbritanniens BNP ökar 2003och 2004, enligt regeringensbedömning. Konsumtionen blir dock någotmer dämpad jämfört med tidigare, bl.a.till följd av en hög skuldsättning ihushållssektorn. En speciell riskfaktornär det gäller den brittiska konsumtionenär utvecklingen på fastighetsmarknaden,där priserna stigit mycket kraftigt undersenare år. Ett fall i fastighetsprisernaskulle kunna leda till att konsumenternaskonsumtionsbenägenhet påtagligt dämpas.Vid sidan av är de övriganordiska länderna - , ochNorge - de viktigaste marknaderna iEuropa för den svenska exportindustrin.Som framgår av diagram 1 räknarregeringen med att tillväxttakten iDanmark sjunker till , från enuppgång på . Ökad danskexport och en stigandehushållskonsumtion väntas dock innebäraatt tillväxttakten stiger till 2,3 %2004. Tillväxten i den norska ekonominvar fortsatt låg , bl.a.på grund av sjunkande investeringar ochsvag export. De norska företagenskonkurrenskraft har märkbart försämratsav den starka norska kronan, höga räntoroch omfattande löneökningar. De norskahushållens konsumtion har dock stigitrelativt kraftigt, och regeringen bedömeratt en fortsatt hög konsumtion gör attBNP, trots en svag industrikonjunktur,stiger 2003 för att öka medytterligare 2004. Konjunkturen iFinland förbättrades under förra åretefter en svag tillväxt . Enökad export och en stigande privatkonsumtion bidrog till att BNPsteg 2002, dubbelt upp motgenomsnittet för . Enfortsatt hög konsumtion och ökad export itakt med den stigande internationellaefterfrågan gör att tillväxttakten iFinland stiger till 2003 och 3,2 %2004, enligt regeringens bedömning.1.1.4 Svagt i men hög tillväxt iövriga AsienTrots att vidtagitomfattande åtgärder för att ökalikviditeten i fortsätterdeflationen - fallande priser - och denhöga andelen s.k. dåliga lån ibanksektorn att kraftigt pressa denjapanska ekonomin. steg BNP med0,efter en uppgång på åretdessförinnan. Sedan de ekonomiskaproblemen startade i början av 1990-talethar den japanska ekonomin vuxit med igenomsnitt endast per år.Den inhemska efterfrågan är mycket svagpå grund av att arbetslösheten liggerkvar på rekordhöga nivåer, med japanskamått mätt, samt att företagen upplever enomfattande osäkerhet om framtiden, vilketbl.a. håller tillbaka investeringarna.Ekonomin befinner sig i något som kanliknas vid en moment 22-situation. Föratt nå en långsiktigt högre tillväxtkrävs omfattande strukturella reformer.Samtidigt kan stora strukturellaförändringar ge svagare tillväxt i detmer kortsiktiga perspektivet, eftersomreformer av det slaget sannolikt skulleleda till kreditåtstramning, ökadekonkurser och ännu högre arbetslöshet.Dessutom är den japanska regeringensmöjligheter att stimulera konsumtionenoch investeringarna via finanspolitikenhögst begränsade, eftersom underskottet ide offentliga finanserna är betydande ochden offentliga skulden stor och växande.Regeringen räknar i vårpropositionenmed att tillväxten i förblir lågunder . Exporten väntasvisserligen stärkas av den stigandeinternationella efterfrågan, men deninhemska efterfrågan förblir svag. Denjapanska exporten, som svarar för drygt10 % av BNP, är för liten för att ensamkraftigt dra upp tillväxten i denjapanska ekonomin. Sammantaget bedömsJapans BNP stiga 2003 och 0,8 %2004.Till skillnad från har de övrigaekonomierna i påverkats mycket liteav de senaste årens internationellakonjunkturnedgång. , exklusiveJapan, var den snabbastväxande regionen i världsekonomin. Denhögsta tillväxten noterades i , somgenom sin höga inhemska efterfrågan ochstora import stimulerade den ekonomiskaaktiviteten i grannländerna. Regeringenräknar med att regionen fortsätter attvara en högtillväxtregion även under dekommande åren. Sammantaget bedömstillväxten uppgå till 2003 och 6,2004.1.1.5 Hög tillväxt i BaltikumÄven länderna har under desenaste åren till viss del stått emot deninternationella nedgången. Tillväxten harlegat betydligt högre än genomsnittet iEU, bl.a. till följd av en hög inhemskefterfrågan som i sin tur gynnats avsjunkande arbetslöshet och relativtkraftigt stigande reallöner. Regeringenräknar med att exporten i regionen stigerframöver genom den ökande internationellaefterfrågan samt att den inhemskaefterfrågan fortsätter att vara stark.Det gör att länderna under 2003 och 2004i genomsnitt får en BNP-tillväxt på 5-6%.En hög arbetslöshet, låga investeringaroch ett starkt beroende av utvecklingen iden svaga tyska ekonomin har bidragittill den låga tillväxten i under desenaste åren. Regeringen bedömer dock attden polska ekonomin återhämtar sigframöver. BNP väntas stiga 2003och 2004 till följd av bl.a. enstigande hushållskonsumtion och en ökadexport.Trots avmattning i slutet av förra åretsteg BNP i under 2002.De främsta drivkrafterna var oljeexportenoch en hög privat konsumtion. Förutsattatt oljepriserna inte faller kraftigtunder fortsätter denryska ekonomin att växa per årunder 2003 och 2004, enligt regeringensbedömning.1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Förhållandevis hög BNP-tillväxtunder 2002Trots den svaga internationellakonjunkturen, växande osäkerhet om detsäkerhetspolitiska läget i omvärlden,fallande kurser på Stockholmsbörsen ochen fortsatt nedgång i den för svensk delså viktiga informations- ochkommunikationstekniksektorn, den s.k. IKT-sektorn, var den svenska tillväxtenförhållandevis hög under förra året.Enligt (SCB:s)första preliminära beräkning steg BNP med1,2002, efter en uppgång 2001 på 1,.