bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Motionärernaanser att ansvarsfördelningen mellan kommuner ochlandsting behöver ses över och att enhjälpmedelsgaranti med normer för väntetider ochutprovning samt reparationstider behöver utredas.I motion 2002/03:So424 av () begärstillkännagivande om att låta se över praxis vadgäller villkor för tilldelning av hjälpmedel tillfunktionshindrade. Motionären anför att villkor ochegenkostnader för patienters hjälpmedel är mycketolika mellan de olika sjukvårdshuvudmännen.I motion 2002/03:So324 av . (s) begärs tillkännagivande om hjälpmedel förhörselskadade. har tidigareaviserat en översyn av utvecklingen påhjälpmedelsområdet. Enligt motionärernas mening börförslag presenteras för att hejda densplittrade och ojämlika hjälpmedelsutvecklingen förhörselskadade.Också i motion 2003/04:So582 av () begärs tillkännagivande om en översyn avlandstingens olika avgiftssystem för hjälpmedel.I motion 2002/03:Ub556 av ()begärs tillkännagivande om att öka resurserna tillsjukvårdens hjälpmedelscentraler så att de bättrekan arbeta med att anpassa sexhjälpmedel förfunktionshindrade (yrkande 7).I motion 2002/03:So217 av ochSofia (båda c) begärs tillkännagivande om attbetrakta glasögon till barn som hjälpmedel. Dettayrkande upprepas i motion 2003/04:So263 av BirgittaCarlsson och (båda c).Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att regeringen har tillsatten särskild utredare som skall analysera hjälp-medelsförsörjningen för barn i förskoleverksamhet,för elever inom det offentliga skolväsendet ochsådana fristående skolor som står under statligtillsyn. Analysen skall också omfatta hjälpmedel förstuderande som genomgår kompletterande utbildningarsom berättigar till studiestöd eller statsbidragsamt för studerande vid högskolor och folkhögskolor(dir. 2001:81, beteckning S 2001:06). Utredarenskall vidare se över de förändrade förutsättningarpå hjälpmedelsområdet som utvecklingen inominformations- och kommunikationsteknologi ochdigital teknik lett till, avgiftssystemet förhjälpmedel och därtill hörande regler i hälso- ochsjukvårdslagen samt gränsdragningen av ansvaretmellan individuella hjälpmedel för personer med per-sonlig assistans och arbetshjälpmedel förassistenterna. Konsekvenserna för jämställdhetenmellan kvinnor och män skall beaktas.Vidare har regeringen beslutat om tilläggsdirektivsom innebär att utredningen även skall se översystemet för arbetshjälpmedel (dir. 2002:20). Även idenna del skall konsekvenserna för jämställdhetenmellan kvinnor och män beaktas.Utredaren skall slutredovisa sitt arbete senastden 15 juni 2004.Tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade motioner om enhjälpmedelsgaranti senast i betänkande 2002/03:SoU1.Utskottet erinrade då om att en särskild utredarehar i uppdrag att analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder.Utskottet ansåg att inte borde föregripakommande förslag på området. följde utskottet (rskr. 2002/03:81).Utskottet har i betänkande 2001/02:SoU7 bl.a.behandlat en motion om att glasögon bör betraktassom hjälpmedel. Utskottet konstaterade då att det ärvarje sjukvårdshuvudmans ansvar att fastställa vadsom skall räknas som hjälpmedel. följde utskottet (prot.2001/02:73).Med stöd av Allmänna arvsfonden harHandikappförbundens samarbetsorgan, för sexuell upplysning, , arbetati ett samverkansprojekt för attupprätta ett bra sex- och samlevnadsarbete för ochmed människor med olika funktionsnedsättningar.Projektet resulterade i en hemsida () omsexualitet och funktionshinder. Målgrupper är bl.a.personer med funktionshinder, personer inomhälsovård, sjukvård, skola, omsorg och andra gruppersom i sitt arbete möter personer medfunktionsnedsättningar, hälsoplanerare ochpolitiker.Utskottets ställningstagandeHjälpmedelsfrågor tas upp i ett antal motioner.Utskottet, som anser att inte börföregripa kommande förslag på området, konstateraratt flera av motionsyrkandena täcks in av detuppdrag (dir. 2001:81, 2002:20) som den särskildeutredaren har, t.ex. hjälpmedelsförsörjningen förbarn i förskoleverksamhet, förändradeförutsättningar på hjälpmedelsområdet somutvecklingen inom informations- ochkommunikationsteknologin och digital teknik letttill, avgiftssystemet för hjälpmedel och därtillhörande regler i hälso- och sjukvårdslagen samtgränsdragningen av ansvaret mellan individuellahjälpmedel för personer med personlig assistans ocharbetshjälpmedel för assistenterna. Motionerna2002/03:So211 (m), 2002/03:So324 (s), 2002/03: So424(s), 2002/03:So457 (kd) yrkande 7, 2003/04:So349(fp) yrkande 2 och 2003/04:So582 (s) avstyrks. Ävenmotion 2002/03:So22 (m) yrkande 4 avstyrks.Utskottet kan inte heller biträda förslagen imotionerna 2002/03:So21 (fp) yrkande 8 och2003/04:So497 (c) yrkande 5 om att införa enhjälpmedelsgaranti. Utskottet konstaterar attFolkpartiet liberalerna inte har avsatt några medeli budgetförslaget för att möjliggöra ettinförande av en hjälpmedelsgaranti. Utskottetförordar inte heller en utredning. Motionsyrkandenaavstyrks därmed.I anledning av motionerna 2002/03:So217 (c) och2003/04:So263 (c) vill utskottet än en gångunderstryka att det är varje sjukvårdshuvudmansansvar att fastställa vad som skall räknas somhjälpmedel. Motionerna avstyrks.Hjälpmedelscentralernas resurser är en fråga förlandstingen. Motion 2002/03:Ub556 (v) yrkande 7avstyrks därmed. Utskottet vill emellertid erinra omden projektverksamhet som stöds via Allmännaarvsfonden för att upprätta ett bra sex- ochsamlevnadsarbete för människor med olikafunktionsnedsättningar.Habilitering, rehabilitering m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om vårdgarantimed hänvisning till att frågan om eneventuell vårdgaranti kommer att behandlas ibetänkande 2003/04:SoU1. bör ävenavslå en motion om ohälsoförsäkring.Utskottet hänvisar till tidigareställningstagande. Utskottet har erfarit attinom ramen för slutrapporten angående denhögspecialiserade vården kommer även behovetav tillgång till specialistvård för personeri små och ovanliga handikappgrupper attbeaktas och förslag lämnas. Det är angelägetatt dessa gruppers behov tillgodoses genomförslaget. Utskottet kommer mycket noga attfölja utvecklingen av frågan. Den aktuellamotionen avstyrks. Utskottet anser attriksdagen även bör avslå övriga motioner omhabilitering, rehabilitering m.m. främst medhänvisning till pågående arbete på området.Jämför reservationerna 24 (m, fp, kd, c), 25(m), 26 (fp), 27(kd), 28 (v) och 29 (mp).MotionernaI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om vård ochrehabilitering (yrkande 7). Motionärerna anser attdet behövs en ny vårdgaranti. Ambitionen måste varaatt arbeta bort köerna för alla slags diagnoser ochatt patienten skall ha fått anvisadbehandling.I motion 2003/04:So487 av m.fl. (m) yrkas att regeringen lägger framett förslag som underlättar samordning inomrehabiliteringsområdet (yrkande 2). Motionärernaanser att en fungerande samordning genom bl.a. enobligatorisk hälsoförsäkring inomrehabiliteringsområdet skulle skapa stora mervärdenför den enskilde och för samhället.I motion 2002/03:So21 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om statens ekonomiska ansvar beträffandevissa grupper av flerhandikappade och centrum medexpertis för vissa små grupper med speciellafunktionshinder (yrkande 10). Motionärerna anser attstaten borde överta det ekonomiska ansvaret förvissa grupper av flerhandikappade, t.ex. dövblinda.För flera grupper med speciella funktionshinder ärdet inte möjligt att ha expertis i varje kommuneller landsting.I motion 2003/04:So349 av ()begärs tillkännagivanden om habilitering,rehabilitering och tolktjänst för hörselskadade(yrkande 1) och om vuxendövtolkar (yrkande 3).Motionären anser att landstingen intetillgodoser hörselskadades och dövas behov avinsatser och att bristerna i den svenskahörselvården måste åtgärdas.I motion 2002/03:So457 av m.fl.(kd) begärs tillkännagivande om hjärnskadade barnsbehov av rehabilitering (yrkande 6). Epidemiologiskaundersökningar har visat att endast en mycket litenandel av alla hjärnskadade barn får någonrehabilitering, anför motionärerna.I motion 2002/03:So275 av ()begärs tillkännagivande om funktionshindradesinflytande på den egna rehabiliteringen (yrkande 3).Motionären anför att rehabiliteringsansvaret förmänniskor med psykiska funktionshinder är otydligtoch den enskildes inflytande på rehabiliteringenbristfälligt.I motion 2002/03:So513 av m.fl. (v)begärs tillkännagivande om en översyn av resurserför habilitering i landet så att dessa motsvararhälso- och sjukvårdens prioriteringsordning (yrkande16). Samma yrkande om en översyn avhabiliteringsresurserna finns också i yrkande 11motion 2003/04:So569 av m.fl. (v).I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivande om rehabilitering(yrkande 19). Motionärerna anser att rehabiliteringär en bristvara i . Här behövs stora insatseroberoende av ålder, förekomst och slag avfunktionshinder.I motion 2002/03:So446 av () begärs tillkännagivanden om vad i motionenanförs om tillgång till ett specialiserat medicinsktteam (yrkande 3), om MAS-anställda (yrkande 4) ochom att ordinationer och pedagogiska insatser skallföljas upp (yrkande 5). Motionären anför att mångahandikappgrupper saknar tillgång till specialiseradeteam. Tillgång till medicinskt ansvarigsjuksköterska, , måste enligt motionären varaobligatoriskt för alla boendekategorier, ävenprivata företag. Vidare begär motionärentillkännagivande om handikappinspektörer ochåterkommande oanmälda kontroller (yrkande 6).Motionären anför att det behöver inrättas ett systemmed särskilda fristående handikappinspektörer. Dessaskall gör oanmälda kontroller i alla former avboenden. Motionären begär slutligentillkännagivanden om riktlinjer för tolkning avordet integritet (yrkande 7) och omsamordningsansvar (yrkande 8). Motionären anför attdet är oklar var ansvaret ligger för olikaproblemområden. Detta måste åtgärdas genom etttydligt ansvarsdekret.I motion 2002/03:So313 av () begärstillkännagivande om situationen för äldre döva.Motionären anför att det finns projekt där en kommuntagit på sig ett praktiskt och administrativt ansvarför de döva i regionen. Undersökningar av () visar att många äldre dövaär beredda att byta bostadsort för att få tillgångtill centraliserade resurser som finns i dessavärdkommuner. De kunskaper och fördelar som dessavärdkommuner vunnit med sina speciallösningar föräldre döva bör tas till vara och spridas.Dövas situation tas även upp i motion2003/04:So553 av och (båda s). Här begärs tillkännagivanden omsituationen för äldre döva (yrkande 1) och om attgenom tilläggsdirektiv till utredningen omteckenspråkets ställning tillse att de äldre dövasbehov särskilt beaktas (yrkande 2). Motionärernakonstaterar att direktiven för en utredning omteckenspråkets ställning är under utarbetande avregeringen. I det sammanhanget borde äldre dövaslivsvillkor särskilt beaktas.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att har fåtti uppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingensbarn- och ungdomshabiliteringar är tillgängliga förbarn och unga med olika funktionshinder i olikaåldrar (regleringsbrev ).Kartläggningen skall också omfatta samverkan medandra verksamheter kring utformningen och innehålleti de samlade sociala, pedagogiska, psykologiska ochmedicinska insatserna till barnen och ungdomarna ochderas familjer.Uppdraget har även utvidgats att omfatta vuxnastillgång till habilitering och rehabilitering.Uppdraget för vuxna skall redovisas senast den 15januari 2004.Utöver huvudfrågan när det gäller barn och ungaundersöks i vilken utsträckning personerna kanpåverka planeringen samt hur och genom vem behoventillgodoses. Vid analysen av vilka grupper med behovav insatser som får respektive inte får tillgångtill habilitering beaktas ålder, kön, sociala,kulturella och etniska förhållanden. Socialstyrelsenavser även att ge vägledning om kompetens ochföreslå åtgärder där det finns brister. Enreferensgrupp med företrädare för bland annathandikapporganisationer, , , ,och harknutits till arbetet.Övergripande frågeställningar för vuxna är förutomefterfrågan och tillgång till habilitering ochrehabilitering inom olika områden också att ta redapå hur stort behovet är. De grupper som har behov avhabilitering respektive rehabilitering kommer ävenatt tillfrågas hur de uppfattar kvaliteten i deinsatser som står till förfogande. Frågan om hurövergångarna mellan barn- och ungdomshabiliteringenoch vuxenhabiliteringen sker kommer också attbehandlas i denna del av uppdraget.Resultatet av uppdraget kommer att ligga tillgrund för fortsatta överväganden och insatser frånregeringen.Bakgrund, tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade i betänkande 2002/03:SoU1 bl.a.ett likalydande motionsyrkande som i motion So21yrkande 10 med begäran om statligt ansvar ochinrättande av centrum för vissa små grupper medspeciella funktionshinder. Utskottet hänvisade tillatt det av budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1, volym 6, s. 71) framgick attregeringen inrättat ett projekt för att göra enöversyn av den högspecialiserade vården. Syftet medöversynen är att komma till rätta med vissa problemsamt att skapa förutsättningar för en god utvecklingoch effektiv resursanvändning. Utskottet utgick frånatt eventuella brister i de nuvarande formerna församordning av den högspecialiserade vården mellanlandstingen belyses i detta sammanhang. Den aktuellamotionen avstyrktes därmed. följdeutskottet (rskr. 2002/03:81).Vid utskottets behandling av regeringens skrivelse2002/03:51 Redogörelse för en överenskommelse mellanstaten och om vissa ersättningartill hälso- och sjukvården, betänkande 2002/03:11,avstyrkte utskottet en likartad motion medinriktning på . Regeringen redovisade iskrivelsen att i avvaktan på översynen av denhögspecialiserade vården hade parterna kommitöverens om att för avsätta 7 miljoner kronorsom ett fortsatt tidsbegränsat stöd tillverksamheten vid Rett Center.Regeringen har också i regleringsbrevet tillSocialstyrelsen för gett styrelsen iuppdrag att följa upp hur tillgängligheten tillspecialistvård utanför det egna landstingenutvecklas för personer med små och ovanligahandikapp. Uppföljningen bör även omfatta i vilkenutsträckning kunskapsdatabasen om små och mindrekända handikappgrupper och den skriftligainformation som utges i anslutning till dennautnyttjas av personer med små och okända handikappoch deras anhöriga. Uppdraget skall redovisas senastden 31 juli 2004.Utskottet har vid ett flertal tillfällen föregåendeår behandlat motionsförslag om en ny vårdgaranti,senast i betänkande 2002/03:SoU11 Överenskommelsemellan staten och om vissaersättningar till hälso- och sjukvården 2003.Utskottet konstaterade då att regeringen ibudgetpropositionen föreslog att detgenerella statsbidraget skulle höjas med 2 miljarderkronor och med ytterligare 1 miljard kronor2004. Höjningarna fördelas till kommunernaoch till landstingen. En särskild satsning med1,2002-2004 föreslogsockså för att förbättra tillgängligheten i hälso-och sjukvården. anvisade anslag i enlighetmed detta (prop. 2002/03:1 utgiftsområde 25, bet.2002/03:FiU3, rskr. 2002/03:87 och 2002/03:88).Utskottet konstaterade att det med deresursförstärkningar som tillfördes vården fannsförutsättningar för kortare väntetider. Utskottetsåg också positivt på att staten ochLandstingsförbundet kommit överens om att en utökadvårdgaranti skall införas som också innefattarbehandling. De då aktuella motionerna avstyrktesdärmed. följde utskottet (rskr. 2002/03:157).Utskottet har i betänkande 2002/03:SoU12 ställtsig bakom regeringens förslag till lag om gemensamnämnd inom vård- och omsorgsområdet. Den nya lageninnebär att kommuner och landsting ges möjlighet attsamverka i en gemensam gemensamtfullfölja vissa uppgifter inom vård- ochomsorgsområdet. Utskottet framhöll att en bättresamordning förbättrar kvaliteten och servicen tillde enskilda som samhällets resurseranvänds effektivare.Socialstyrelsen har efter ett tillkännagivande frånriksdagen (bet. 2000/01:SoU12, rskr. 2000/01:195)fått i uppdrag av regeringen att kartlägga på vilketsätt landstingens barn- och ungdomshabiliteringar ärtillgängliga för barn och ungdomar i olika åldraroch med olika funktionshinder. harredovisat uppdraget i rapporten tillhabilitering och rehabilitering för barn ochungdomar med funktionshinder - en kartläggning.Socialstyrelsen konstaterar att landstingen i höggrad gett uttryck för insikten om vilka brister somfinns och också föreslagit hur de skall kunna rättastill. Styrelsen står bakom dessautvecklingssträvanden och anser att varje landstingskall gå vidare utifrån sina förutsättningar. Mångabarn och ungdomar med funktionshinder får en brahabilitering och rehabilitering. De brister somtidigare studier visar kvarstår dock fortfarande,tillgången till habilitering/rehabilitering ärojämnt fördelad, både mellan olika delar i landetoch mellan olika grupper av funktionshinder.Barn/ungdomar med brister i tillgång tillhabilitering/rehabilitering är framför allt de medfunktionsnedsättningar till följd av ADHD,autismliknande tillstånd och autism. Barn med flerafunktionshinder, medicinska funktionshinder ochvissa kommunikationshinder, t.ex. synskada ochtalsvårigheter, får inte heller sina behov avhabilitering/rehabilitering tillräckligt vältillgodosedda. anser att arbetet medatt utveckla habiliteringen och rehabiliteringenmåste ges ökad tyngd hos sjukvårdshuvudmännen ochatt hälso- och sjukvårdslagens intentioner ochriksdagens prioriteringsbeslut bör sätta tydligaspår i sjukvårdshuvudmännens verksamheter. Styrelsenbedömer att den lagstiftning som finns ärtillräcklig under förutsättning att den tillämpas.Inte heller skulle ytterligare utredning av områdetgagna barn och ungdomar med funktionshinder.Styrelsen föreslår i stället ett antal åtgärder,bl.a. att landstingen regelbundet bör genomförakartläggningar av vilka grupper av barn/ungdomar medfunktionshinder som finns och hur deras behov serut, att sjukvårdshuvudmännen redovisar vilkainsatser som finns för olika grupper avfunktionshinder i en särskild organisationsplan, attdet utvecklingsarbete som pågår när det gällerindividuell plan enligt hälso- och sjukvårdslagenlyfts fram och förstärks, att kvalitetsarbetet gesen mer framträdande ställning och att forskningenstöds.I betänkande 2002/03:SoU3 behandlade utskottetsenast frågor om hälso- och sjukvårdens organisationoch finansiering, vartill hänvisas. I dettasammanhang behandlades även motionsyrkanden medbegäran om att införa en ohälsoförsäkring. följde utskottet(prot. 2002/03:98).AktuelltI budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 redovisar regeringen (s. 93) att denbeslutat att aktivt skall arbeta förett gemensamt program som beskriver hurrehabilitering/habilitering för personer med olikafunktionshinder skall bedrivas i samverkan mellanolika berörda aktörer.Regeringen anför också (s. 103) att det ärangeläget att se över teckenspråkets ställning. Denavser att ge en särskild utredare i uppdrag att göraen översyn av rätten och möjligheterna att användateckenspråket, liksom dövas och hörselskadadestillgång till samhällets utbud av kultur ochlitteratur och vid behov lämna förslag tillåtgärder.Regeringen har (s. 95) slutit avtal medResurscenter om att ansvara som huvudmanför ett nationellt kunskapscenter för samhälletsstöd till personer med dövblindhet. Det övergripandemålet för verksamheten skall vara att möjliggöra förlandsting och kommuner att utveckla sin verksamhetoch bygga upp kompetens för att kunna tillgodosedövblinda personers behov av samhällets stöd ochskapa förutsättningar för deras delaktighet i sam-hällslivet. Särskilda medel föreslås anvisas underanslaget 16:3 Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd.Socialministern svarade på enskriftlig fråga angående Rett Center och statligfinansiering av verksamheten att det är landstingensom ansvarar för vårdens finansiering ochorganisation. har givetvis staten intresseav att bra verksamheter av rikskaraktär inte upphör.Socialministern underströk att det är först efterdet att översynen av den högspecialiserade vården ärklar som regeringen har det underlag som krävs föratt kunna ta slutgiltig ställning till samordningenoch finansieringen av nationella specialistcentrum.Utskottets ställningstagandeUtskottet kommer att behandla frågan om en eventuellvårdgaranti i betänkande 2003/04:SoU1. Motion2002/03:So22 (m) yrkande 7 avstyrks.Utskottet biträder inte heller förslaget i motion2003/04:So487 (m) yrkande 2 om en ohälsoförsäkring.Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande ibetänkande 2002/03:SoU3 angående hälso- ochsjukvårdens organisation och finansiering.Ett omfattande arbete pågår angående tillgångentill habilitering och rehabilitering för såväl barnoch unga som vuxna. haravrapporterat sitt uppdrag angående barn och ungaoch kommer att avrapportera uppdragetangående vuxnas tillgång till rehabilitering. Vadgäller barn- och ungdomshabiliteringen ochrehabiliteringen bedömer styrelsen att denlagstiftning som finns är tillräcklig underförutsättning att den tillämpas. Styrelsen föreslårett antal åtgärder, bl.a. att landstingenregelbundet bör genomföra kartläggningar av vilkagrupper av barn/ungdomar med funktionshinder somfinns och hur deras behov ser ut, attsjukvårdshuvudmännen redovisar vilka insatser somfinns för olika grupper av funktionshinder i ensärskild organisationsplan, att detutvecklingsarbete som pågår när det gällerindividuell plan enligt hälso- och sjukvårdslagenlyfts fram och förstärks, att kvalitetsarbetet gesen mer framträdande ställning och att forskningenstöds. Regeringen har för sin del i den nu aktuellaskrivelsen redovisat att Socialstyrelsensredovisningar kommer att ligga till grund förfortsatta överväganden och insatser från regeringen.Utskottet anser att resultatet av det pågåendearbetet på området bör avvaktas. Motionerna2002/03:So23 (mp) yrkande 19, 2002/03:So275 (kd)yrkande 3, 2002/03:So446 (mp) yrkandena 3-8,2002/03: So457 (kd) yrkande 6, 2002/03:So513 (v)yrkande 16, 2003/04:So349 (fp) yrkandena 1 och 3samt 2003/04:So569 (v) yrkande 11 avstyrks därmed.Motion 2002/03:So21 (fp) yrkande 10 tar upp fråganom centrum med expertis för vissa små grupper medspeciella funktionshinder. Utskottet har fleragånger behandlat likartade motionsyrkanden, senast ibetänkande 2002/03:SoU11. Utskottet delarbedömningen att det är först efter det att översynenav den högspecialiserade vården är klar som detunderlag rimligen kan finnas som krävs för att kunnata slutlig ställning till samordningen ochfinansieringen av nationella specialistcentrum. (Projektet inrättat av regeringen genom beslut den 2maj 2002.) Utskottet har erfarit att slutrapportenangående den högspecialiserade vården kommer attavlämnas inom en månad. Utskottet har vidare erfaritatt inom ramen för rapporten kommer även behovet avtillgång till specialistvård för personer i små ochovanliga handikappgrupper att beaktas och förslaglämnas. Det är angeläget att dessa gruppers behovtillgodoses genom förslaget. I de fall så inte skerförutsätter utskottet att regeringen tarinitiativ till en komplettering. Utskottet kommermycket noga att följa utvecklingen av frågan.Motionsyrkandet är i huvudsak tillgodosett.Äldre dövas situation tas upp i några motioner.Utskottet delar uppfattningen i flera av motionernaatt de kunskaper och erfarenheter som vissa kommunervunnit med sina speciallösningar för äldre döva till vara och spridas. Såväl somlänsstyrelserna har ansvar för att stimulera enönskvärd utveckling inom den kommunalasocialtjänsten. Utskottet har vidare erfarit att dedirektiv till en utredning angående en översyn avrätten och möjligheterna att använda teckenspråket,som är under utarbetande och planeras bli klara föreårets slut, även kommer att beröra äldre dövassituation. Motionerna 2002/03:So313 (s) och2003/04:So553 (s) är delvis tillgodosedda med detanförda. Motionerna avstyrks.Kulturupplevelser för allaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omhörselskadades och dövas tillgång till TV-och radiosändningar. Utskottet vill betonaatt handikapperspektivet måste genomsyra allasamhällssektorer.