bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Svenska för invandrare (sfi) måstebli mer anpassad efter den enskildesförutsättningar och förbättras radikalt.Sfi måste kunna möta individer med en radvarierande behov och kunskaper.Kvaliteten hos den ordinarieskolundervisningen är av avgörandebetydelse för barnen till dem sominvandrat till Sverige.·· Förbättra möjligheterna tillarbete. Vi anser att man alltid ska harätt att stå till arbetsmarknadensförfogande om man vill och kan arbeta ochär arbetssökande. Ett annat sätt för attunderlätta inträdet på arbetsmarknaden äratt kombinera språkundervisningen medarbete eller anpassade lärlings- ochpraktikplatser.·· Bättre villkor för invandraresföretagande. Regelfloran vilar tyngst pådem som inte har svenska som modersmål.Myndigheters information på andra språkom skatteregler och andra föreskrifterkan förbättras och göras merlättillgänglig.·· Arbeta mot bidragsberoende.Sänkta inkomstskatter ger ekonomiskaincitament att lämna bidragsberoende.·En jämställd arbetsmarknadMycket kvar att göraMycket återstår fortfarande att göra föratt bryta de strukturer som leder tillatt kvinnor och män har olika villkor ochförutsättningar just därför att de ärkvinnor eller män.· Det återstår fortfarande storaskillnader mellan kvinnors och mänsställning på arbetsmarknaden. Den svenskaarbetsmarknaden är i ett europeisktperspektiv starkt könsuppdelad. Ikommuner och landsting går det sjukvinnliga anställda på varje manlig ochpå många privata arbetsplatser är denmanliga övervikten lika stor.·· Svenska kvinnor tjänarfortfarande , igenomsnitt, av vad männen gör ochnivåskillnaden är sedan lång tidbestående stor, och tendenser finns tilloch med till ökande skillnader. De vägdagenomsnittslönerna, dvs. när hänsyntagits till skillnader i ålder,utbildning, arbetstid och sektor visar engenomsnittlig könsbetingad skillnad på 8procentenheter.·· Kvinnor är kraftigtunderrepresenterade i chefspositioner ochpå höga befattningar i såväl privat somoffentlig sektor.·Könsuppdelningen på arbetsmarknadenbidrar rimligen till att kvinnorskapacitet relativt sett används sämre änmännens. Det är vår uppfattning attolikheten är större mellan individer änmellan kvinnor som grupp och män somgrupp. Att identifiera och förändra destrukturer som leder till att kvinnor ochmän ges villkor utifrån könstillhörighetär därför den stora jämställdhetsutmaningen.Bryt upp de offentliga monopolenEftersom den svenska arbetsmarknaden ilångt högre grad än i andra länder ärkönsuppdelad har den offentliga sektornsproblem också blivit ett hinder förjämställdhet. Det är främst kvinnor somdrabbats av sämre arbetsmiljö och sämrearbetsvillkor genom de yrkesval somföljer av traditionella könsmönster ochden offentliga monopoliseringen - isynnerhet av vård- och omsorgssektorerna.Många gånger är kvinnor utlämnade till enenda arbetsgivare med allt vad detinnebär av krav på anpassning, sämre löneutveckling, mindre personligt inflytandeoch svårigheter att byta arbetsgivare.Med fler privata och alternativaaktörer förbättras karriärvägarna. Detkan också bidra till att vitalisera denprivatfinansierade tjänsteproduktionen,vilket skulle minska trösklarna mellanprivat och offentlig arbetsmarknad samtmellan olika yrken och därigenom bidratill att luckra upp den könsuppdeladearbetsmarknaden. Ett flertalundersökningar, bl.a. utförda av fackligaorganisationer, visar också att trivselnökar och sjukskrivningarna minskar närverksamhet övergår från offentlig tillprivat regi.Förutsättningarna för jämställdhet iarbetslivet behöver också förbättras inomden privata sektorn men detta är främsten fråga för dem som är verksamma där.Politikernas ansvar ligger i första handinom den offentliga sektorn där de harett arbetsgivaransvar.Bättre villkor för företagandeVillkoren för tjänsteföretagande måstebli bättre. Skattesänkningar på arbete,regelförenklingar och skärpt konkurrensär förändringar som i sig är generellamen kommer att ha som störst betydelseför småföretagande i tjänstesektorn.Större mångfald i vården och skolaninnebär att kvinnor ges bättremöjligheter att bli entreprenörer inom deverksamheter där de faktiskt ärverksamma.De förbättringar för småföretag som vivill genomföra leder också till bättremöjligheter till jämställdhet eftersom deökar kvinnors möjligheter att bliföretagare och den vägen realisera egnanya idéer.Särskilda insatser bör också riktas föratt stimulera och underlätta kvinnorsföretagande, detta då de traditionelltinarbetade strukturerna alltför långsamtförändras.Lättare att förena förvärvsarbete medansvar för barnKvinnor utför en större del av detobetalda arbetet i hemmet. Detta bidrartill att kvinnor upplever en större pressi arbetslivet. För att få ekvationen attgå ihop väljer man deltidsarbete ochyrkeskarriär på sparlåga.För våra fyra partier är det enprioriterad uppgift att åstadkomma ettarbetsliv som gör det möjligt attkombinera förvärvsarbete och föräldraskappå ett bra sätt. Utgångspunkterna i dettaarbete är barnens bästa och ambitionenatt underlätta för både män och kvinnoratt få mer tid med sina barn. Vi villdärför ha större valfrihet och bättreekonomiskt stöd till barnfamiljerna såvälsom exempelvis en reformeradarbetstidslagstiftning. Därmed ges ökademöjligheter att själv styra över sinarbetssituation och för dem som vill atti större utsträckning vara hemma med sinabarn.Vi vill införa etableringsfrihet inombarnomsorgen, vilket innebär att stödettill barnomsorgen ska följa med till denomsorgsform föräldrarna väljer. Det gördet lättare att hitta den omsorg sompassar bäst för barnet och föräldrarna.Även denna reform ökar vardagsmakten. Vivill också göra det möjligt för vanligabarnfamiljer att lösa sin tidsekvationoch minska stress och press genom attenklare och billigare kunna köpa vitahushållstjänster.Bättre möjligheter för äldre påarbetsmarknadenDet är angeläget att arbetslivet utformasså att alla människor får möjlighet attförvärvsarbeta så länge de önskar. Mendet är också viktigt att människor somkänner att de vill trappa ned sittförvärvsarbete när de blir äldre fårrimliga möjligheter till det. Detta ärockså en förutsättning för att det nyapensionssystemet, som innehåller enflexibel pensionsålder mellan 61 och 70år, ska öka människors valfrihet ipraktiken. Den nya lagstadgade rätten attha kvar sin anställning till ålderär därför ett viktigt steg i dennariktning.Den faktiska pensionsåldern ligger förnärvarande om maninkluderar personer somförtidspensioneras i tidig ålder. Endastvar fjärde svensk arbetar fram till 65års ålder. riskerarinte bara utan även övriga Europabrist på arbetskraft.I meddelande "Mot ettEuropa för alla åldrar" varnas för bristpå arbetskraft och att försörjningsbördanför de yrkesverksamma kommer att ökakraftigt om fortsätter att behållanuvarande takt på pensionsavgångar.Medlemsländerna har uppmanats vidtaåtgärder som syftar till att upprätthållade anställdas arbetsförmåga, att främjaett livslångt lärande, erbjuda enflexibel arbetsorganisation samt se överavgifts- och förmånssystemet i syfte attstärka incitamenten för arbete ochfortbildning. Det finns all anledning attredan nu påbörja ett mer målinriktatarbete för att få fler att vilja ochkunna arbeta längre och att därmed höjaden faktiska pensionsåldern. Någraförslag som gör det lättare för äldre attarbeta längre är bl.a.:· Enklare att få F-skatt. Egetföretagande med F-skattsedel bör fåbedrivas med exempelvis den tidigarearbetsgivaren som ensam kund.·· Inför utbildningskonto. Detmöjliggör ett livslångt lärande och kandärmed höja de äldres kompetens.·· efter 60. Störremöjligheter till kortare arbetstid efter60 års ålder bör ges.·· Se över kostnaden för äldrearbetskraft. Översyn avanställningsregler och annat som höjerkostnaden för äldre arbetskraft.·Fler och växande företag - i SverigeFlykten av företag och kapital måstestoppasDet svenska näringslivet övertassuccessivt av utländska ägare samtidigtsom svenskarnas direktägande minskar.Dubbelbeskattningen på risksparandedriver företag och jobb ur landet. Från1997 till flyttade 47 tidigaresvenskbaserade koncernhuvudkontor frånSverige.Den tragiska bakgrunden till de ökandeutförsäljningarna är att svenskt ägandestraffbeskattas. Svenska ägare drabbas avden nästan unika svenskaförmögenhetsskatten och av enkonfiskatorisk arvs- och gåvobeskattningsom gör det hart när omöjligt för nästageneration att ta över.I motsats till tycksdet inte oroa Socialdemokraterna attsvenska hushåll har minst 500 miljarderkronor av sitt sparkapital obeskattatplacerat utomlands. Förmögenhetsskatt ochdubbelbeskattning driver kapitalet urlandet. Endast de allra rikaste slipperbetala förmögenhetsskatt för sinaaktiemiljarder. Kapitalflykten kanenligt RSV snabbt få allvarligavälfärdseffekter.Dubbelbeskattningen av en svenskindivids aktieinnehav i ledertill att en utländsk köpare kan betalaavsevärt mer för en aktie än en svenskköpare och ändå få samma avkastning påsin investering efter skatt. Med en sådanpolitik är det troligt attutförsäljningen fortsätter i oförminskadtakt så länge "lagret" räcker.Socialdemokraterna bedriver enverklighetsfrämmande politik som Sverigeinte har råd med. Det höga svenskaskattetrycket bidrar till att hämmaSveriges långsiktigatillväxtförutsättningar.För få företag startasSverige kan inte få fart på en uthålligtillväxt och förbättra sin ställning motomvärlden utan att det blir fart påföretagandet. De stora svenskamultinationella företagen har starktbidragit till den svenska välfärden. Meni och med att de blir merinternationaliserade, och rörligare,måste vi också ha en bas av nyauppväxande företag.Av den anledningen är gynnsammareföretagsklimat en viktig målsättning.Företagen måste ges bättre möjlighet attväxa så att de vågar anställa.Regeringens förslag för att ökaarbetskraftsutbudet är verkningslösa.Avgörandet om man ska starta företag skaligga hos företagaren, inte hos statligamyndigheter. Vad som krävs är färreregler, ökad flexibilitet och lägrekostnader för anställningar.Härigenom skapas förutsättningar föratt starta små företag som snabbt kanväxa till att bli medelstora och såsmåningom stora, ett fenomen som kallas"gaseller". Dessa har i många ländersvarat för en betydande del avsysselsättningsökningen. harrelativt sett få gaseller. Villkoren föratt växa och expandera är intetillräckligt gynnsamma.Nutek uttrycker i en rapport stark oroöver denna situation:Nutek anser att det finns allvarligastrukturella problem i det svenskaföretagsklimatet som kommer attpåverka den framtida ekonomiskautvecklingen. En starkstrukturomvandling bland svenskastorföretag kombinerat med en lågentreprenöriell aktivitet i form avnya och svag tillväxt bland befintligasmåföretag kommer att inverka negativtpå svensk ekonomis utveckling.Skilda regler och lagar i olika länderkan påverka företagsbildandet, men medtanke på behovet av att motväga enalltmer rörlig storföretagssektor bordenybildandet vara högre i . visar att barriären avregler m.m. som hindrar företagandet ärförhållandevis hög i Sverige.Det europeiska patentkontoret redovisaratt svenskarna finns i toppen när manmäter antalet ansökningar om nya patent irelation till befolkningsstorleken. Uppfinningarna och idémakarna stöter dock påför många hinder för att idéerna ska ledatill den nyföretagarboom som skulle kunnabli följden av dessa patent.Nutek visar att andelen nystartadeföretag i är låg:Andel nystartade företagLand Nya företag i %av befintligaTyskland 15,7Irland 14,2Spanien 13,3Portugal 13,2Finland 12,3Frankrike 11,6Grekland 11,0Storbritannie 10,9nNederländerna 10,2Belgien 8,4Island 8,2Sverige 8,2Italien 8,1Schweiz 7,5Österrike 7,4Liechtenstein 7,4Danmark 6,5Källor: och European ObservatoryStudy 2002Enligt Nuteks kalkyler kan skillnadenmellan ett högt och ett lågtnyföretagande innebära en skillnad itillskott till BNP om ca 15 miljarderkronor . Den direktaekonomiska effekten är således viktigäven om den största långsiktiga effektenuppkommer genom de tillväxtprocesser somsätts i gång.Småföretagare diskrimineras iskattelagstiftningen. Passivt ägande avaktier gynnas framför att med eget arbetefå företag att växa. Vi vill stimuleradet egna risktagandet, och reglerna förbeskattningen av småföretag måste därförreformeras. Skatterna måste förändras såatt företagen kan överleva också vidgenerationsskiften.Företagare ska ha tillgång tilltrygghetssystemen på liknande villkor somarbetstagarna har.För att bryta utflyttningen av företagoch kapital behöver bl.a. följandeåtgärder vidtas:· En tydlig politisk markeringmåste göras om att kommer attlägga om kursen för att behålla och lockatillbaka en större andel kapital ochinvesteringar till Sverige.·· måste ge lika villkorför investeringar och ägande som iutlandet. Förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen bör därför avvecklassuccessivt.·· Arvs- och gåvobeskattningenmåste förändras bl.a. för att underlättagenerationsskiften i svenska företag.·· Ett resultatinriktat arbete föratt förenkla regler och administrativarutiner måste inledas.·Utmaningar på lång siktÖkad tillväxtSveriges problem kommer inte att kunnaklaras av om inte tillväxten varaktigtkan öka. När tillväxten ökar skapas nyaresurser som inte tas från någon annan.Då går det att med bibehållen kvalitetklara av det som ska skötas i offentligregi som människor får mer överför egen del.Det finns många hemmagjordatillväxthinder. Uppenbara är det högaskattetrycket, bristen på riskvilligtkapital och stela strukturer påarbetsmarknaden. Hit hör också bristandekonkurrens i offentlig sektor men också iandra sektorer som livsmedelsmarknad ochbyggmarknad. Det allra största hindretför större tillväxt är dock att alltförfå arbetade timmar utförs. Det beror pårelativt låg faktisk pensionsålder, enarbetsmarknadspolitik som inte itillräcklig omfattning medverkar till attfå människor i arbete och inte minst påde exploderande förtidspensioneringarnaoch sjukskrivningarna.I behandlas tillväxtområdennjuggt. Infrastrukturinvesteringarersätts med ökade skattepålagor.Bostadspolitiken förhindrar nybyggnation- särskilt av hyreslägenheter. Detnuvarande kommunala utjämningssystemetstraffar kommuner som ökar sintillväxt mer än landets genomsnitt. Alladessa hinder måste undanröjas för att fåi gång tillväxten.Nog så viktigt är att öka tillväxten ialla delar av landet. Ovannämnda bristerdrabbar hela - särskiltallvarligt är förfallet avinfrastrukturen. Därtill kommerytterligare svårigheter som bristandemöjlighet att få låna riskkapital, vilketär särskilt svårt utanför större städer.I många delar av landet är polisnärvaronskrämmande låg. Detta medför bl.a. långautryckningstider och svårigheter attkunna teckna försäkringar som gör attbl.a. butiksägare i glesbygd och förorterär en speciellt utsatt grupp.Vi når vårt tillväxtmål bl.a. genom· bättre villkor för arbete så attfler kommer i arbete·· sänkta skatter, särskilt de somhämmar tillväxten·· ordning i de offentligafinanserna·· ökad konkurrens·· ökade resurser till polis- ochrättsväsendet·· bättre bostadspolitik·· ett nytt skatteutjämningssystem.·Internationell konkurrensDen internationella konkurrenskraften kanmätas på skilda sätt. Hur man än mäter ärdet ovedersägligt att positiongradvis försvagats de senaste drygatrettio åren.Med allt öppnare gränser i världentillsammans med kommervår möjlighet att konkurrera om företagoch arbetskraft att vara helt avgörandeför välståndsutvecklingen. Det kräver attföretagande i inte har sämreregler än företagande i jämförbara länderoch att villkoren för dem som ska verkaoch bo här är konkurrenskraftiga.Den ökade internationaliseringen ochrörligheten kommer också att medföra ettökat beroende av kunskap och en bättreförmåga att utnyttja den. Skolan skalägga ökad vikt vid grundläggandekunskaper. Det offentliga har ansvar fören väl fungerande skola i hela landet. Vivälkomnar en mångfald av skolhuvudmän,och elevers och föräldrars val bör styraresurstilldelningen till skolan.Tillgänglighet till högre utbildningoch forskning är avgörande för tillväxtoch livskraft i hela landet. Insatserkrävs nu för att stärka en fri ochoberoende forskning vid landets högrelärosäten och förstärka kvaliteten igrundutbildningen. Utgångspunkten förresursfördelningen mellan institutionernaska vara forskningens kvalitet. Särskildvikt måste läggas vid att förstärkagrundforskningen.För ett land med stora avstånd och glesbebyggelse som är det av störstavikt att transporter är lätta och säkra.Som det är tillåts vägnätet attförfalla och våra större städer, särskiltStockholm, att korkas igen på grund avför lite medel till infrastrukturen.För bättre konkurrenskraft måste isynnerhet följande förbättringar göras:· Skattesystemet måste anpassasefter vår omvärld och skatteuttagetsänkas till jämförbara OECD-ländersgenomsnitt.·· Företagsklimatet måste blibättre.·· Utbildningen såväl på grundskolaoch gymnasium som på högskola ochuniversitet måste ges bättreförutsättningar och forskningsanslagenökas.·· Infrastrukturen, i synnerhetvägnätet, måste förbättras.·En åldrande befolkningMänniskor lever allt längre. Detta ärglädjande särskilt som hälsan blir alltbättre högre upp i åldrarna. De storabarnkullarna som föddes under och efterandra världskriget börjar nu nåpensionsåldern. Det betyder att färremänniskor kommer att vara i aktivyrkesverksamhet och ska försörjaalltfler.För att möta denna utveckling har redanpensionssystemet reformerats. Vi kandäremot räkna med att behovet av tillexempel åldringsvård kommer att öka.Trycket på de offentliga finansernaminskas om det skapas flexibla lösningarsom möter de individuella behoven. Attstöpa alla i samma form är inte bra varesig det rör elever i ellervårdbehövande äldre människor.Det bästa sättet att klara detta behovär genom ökad tillväxt och genom att flermänniskor vill arbeta längre. Det ärdärför angeläget att påbörja ett mermålinriktat arbete på att få fler attvilja och kunna arbeta längre. Vi harovan redogjort för de åtgärder som vianser nödvändiga.En socialförsäkringsreformVi har ovan presenterat förslag för attminska sjukskrivningarna och annanfrånvaro. Även andra åtgärder behöver merakut vidtas i socialförsäkringarna.Det finns därtill ett stort behov avatt reformera dagenssocialförsäkringssystem. Det behövssamordning, renodling och förenkling. Detär också nödvändigt att förstärkaincitamenten att arbeta om vi långsiktigtska klara den sociala tryggheten.De principer som bör ligga till grundför nödvändiga förändringar återfinns ibetydande grad i den reformering som medbred politisk enighet gjorts avpensionssystemet.· För att stärka systemenslegitimitet handlar det bl.a. om att fåen ökad koppling mellan vad den enskildebetalar respektive vad han eller hon harrätt till, eller får ut i förmån.·· Socialförsäkringsförmånernamåste lättare kunna följa den enskildeindividen. Inte minst på en mer rörligoch internationaliserad arbetsmarknad ärdetta viktigt.·· Systemen måste vara utformade såatt de klarar olika typer av demografiskaförändringar utan att behöva förändrasgenom nya politiska beslut.·· Systemen måste ha godaincitament inbyggda som stimulerar tillarbete och inte leder tillöverutnyttjande.·Sociala tjänster på nytt sättOm inte tillväxten tar fart och deoffentliga monopolen för en stor del avtjänstesektorn behålls med dess nackdelari service, flexibilitet och effektivitetkommer vi att tvingas se fram emot att fåallt mindre service för allt högreskatter. En sådan utveckling äroacceptabel.Vi eftersträvar därför, inom ramen fören kollektiv finansiering, attproduktionen av tjänster som sker ioffentlig regi sker i konkurrens mellanprivata och offentliga aktörer. Vi villha en välfärd som följer den enskildamänniskan och därigenom bättretillgodoser hennes behov.Vi vill se nya företag växa fram inomdenna sektor. Sådana företag ärkunskapsintensiva, och ett nyföretagandehär kommer att leda till både bättrevälfärd och ökad dynamik, vilket ocksåbidrar till ökad tillväxt. Då dessa yrkenär kvinnodominerade kommer möjligheternatill kvinnligt företagande att öka.Vi vill· att konkurrenshinder förorsakadeav verksamhet i offentlig sektoruppmärksammas och minskas,·· att det offentliga stödet skafölja individen även inom andra sektorerän utbildning.·Vi föreslår att tillkännagerför regeringen vad vi här framfört ominriktningen för den ekonomiskapolitiken. Vi tillstyrker därmed delvis2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 1, 2002/03:Fi15 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 1, 3 och7, 2002/03:Fi16 av m.fl.(kd) yrkandena 1-4 samt 2002/03:Fi17 avMaud m.fl. (c) yrkande 1 ochavstyrker proposition 2002/03:100 punkt1.2.Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.2,punkt 2 (m)av , ochTomas (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen fastställer som mål förbudgetpolitiken att den konsolideradeoffentliga bruttoskulden ska begränsastill av BNP i enlighet med vad somsägs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi14 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 2 i denna deloch avslår motionerna2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkande 4,2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkandena 6, 9 och 10 samt 2002/03:Fi17av m.fl. (c) yrkande 2.StällningstagandeDe mål som styrt budgetpolitiken undersenare år har inneburit- att de takbegränsade utgifterna skarymmas inom de beslutade utgiftstaken förstaten och- att det finansiella sparandet i denkonsoliderade offentliga sektorns skamotsvara i genomsnitt av BNP under enkonjunkturcykel.Vi anser att budgetpolitiken bör inriktaspå ett nytt långsiktigt mål som tar siktepå den offentliga sektorns skuldsättning.Budgetpolitiken bör i första handutformas i enlighet med det nya mål somModerata samlingspartiet föreslår och somavser nivån på den konsolideradeoffentliga sektorns skuldsättning. Denkonsoliderade bruttoskulden motsvarar förnärvarande av BNP. Vi bedömer attden konsoliderade offentliga sektornsbruttoskuldsättning bör uppgå till högstca av BNP för att kunna anses varalångsiktigt uthållig. När denna nivåuppnåtts bör överskottsmålen för detfinansiella sparandet fastställas så attbruttoskulden mätt som andel av BNP ärkonstant över konjunkturcykeln.För att snabbt uppnå detta mål vill viföra en budgetpolitik som är stramare änden som framkommer i regeringensbudgetalternativ. Liksom Moderatasamlingspartiet anser vi att saldomåletför den offentliga sektorns sparande börmotsvara 2004, 2005 och 2,1 %2006. Det är 0,3procentenheter mer än i regeringensalternativ. För att påskynda minskningenav den offentliga skulden vill videssutom genomföra privatiseringar i enstörre omfattning än vad regeringenföreslår ochanvända de försäljningsinkomster det gertill att amortera statsskulden. Utöverregeringens åtaganden planerar vi attsälja statliga bolag för 30, 40respektive under åren2004-2006. I vilken takt en sådanprivatisering är möjlig att genomföraberor inte minst på utvecklingen på definansiella marknaderna. Med våra förslagtill saldomål och privatiseringar kommerden offentliga sektornsbruttoskuldsättning att närma sig avBNP under nästa mandatperiod.3. Mål för budgetpolitiken -avsnitt 2.2, punkt 2 (fp)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen fastställer som mål förbudgetpolitiken att statens finansiellasparande ska vara i balans över enkonjunkturcykel i enlighet med vad somsägs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Fi15 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 4,bifaller delvis motionerna2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkande 6 och2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkande 2samt avslår motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del och2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkandena 9 och 10.StällningstagandeDe svenska offentliga finanserna ärkonjunkturkänsliga vilket visat sig ledatill framväxten av ett strukturelltbudgetunderskott. En viktig slutsats avdetta är att det finns behov avordentliga marginaler motkonjunkturvariationerna.