bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Bolaget har målsättningen attbli ett ledande europeiskt energiföretag.Kapitalbehovet är stort och det är min uppfattningatt en privatisering är att föredra framför etteventuellt ägartillskott. Jag menar att delar avVattenfall med fördel kan privatiseras.Med hänvisning till det ovan sagda tillstyrksnämnda motion i berörda delar. Det sagda ligger ävendelvis i linje med vad som i aktuella delar anförs imotionerna 2003/04:N324 (fp) och 2003/04:N342 (m).Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks.3. Allmän inriktning av energipolitiken(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller delvis motion 2003/04:N319yrkande 1 och avslår motionerna 2003/04:U254 yrkande10, 2003/04:N219, 2003/04:N290 yrkande 11,2003/04:N300 yrkande 1, 2003/04:N312, 2003/04: N324yrkandena 1 och 8, 2003/04:N333 yrkandena 1 och 7,2003/04:N342 yrkandena 1, 8, 14, 15 och 17,2003/04:N380, 2003/04:N384, 2003/04:N407 och2003/04:N413 yrkandena 1, 2, 7, 10 och 18.StällningstagandeEnergipolitiken måste i grunden förändras för attett ekologiskt hållbart samhälle skall möjliggöras.Avgörande för vilka energislag som är att betecknasom ekologiskt hållbara är om de ingår i detekologiska kretsloppet eller inte. Det svenskaenergisystemet bör enligt min uppfattning därförgenomgå en total omställning till elproduktionbaserad på förnybara energislag.Målet för energipolitiken bör vara att, inom ramenför en ekologiskt bärkraftig utveckling på kort ochlång sikt, skapa förutsättningar för att förselandet med förnybar energi på ett sätt som medföratt näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor ochhushållen får rimliga kostnader. Varje energislagskall långsiktigt bära sina egna samhällsekonomiskakostnader, inklusive risk- och miljökostnader. Genomatt anpassa energisystemet till vad som ärlångsiktigt, ekologiskt hållbart skapasförutsättningar i för såväl en robustekonomisk utveckling som en god social utveckling.Utgångspunkten för energipolitiken måste såledesvara ekologisk hållbarhet, småskalighet ochenergieffektivisering. Jag menar att kraftfullasatsningar måste göras på att använda energin mereffektivt. Dagens konsumtionsmönster när det gällerenergianvändningen är inte långsiktigt hållbart.Därför måste satsningar göras på modern och effektivteknik som minskar energiåtgången. Det är även minuppfattning att kärnkraften bör avvecklas då den ären farlig och icke förnybar energikälla som inte hörhemma i ett modernt och ekologiskt samhälle. För denfortsatta kärnkraftsavvecklingen skallmarknadsekonomiska styrmedel användas. Vidare börsamhällets behov av fossila bränslen kol, olja ochfossilgas (naturgas) successivt avvecklas ochersättas med förnybara energikällor. måsteäven tydligare driva denna linje inom ramen för deteuropeiska samarbetet och i andra internationellasammanhang.Det finns två principiella metoder att förändraenergisystemet så att ohållbara energikällor fasasut och mer hållbara fasas in. Den ena metoden är attstatsmakterna prissätter miljöförstöring och övrigarisker och belastar kärnkraft och fossil energi meddessa kostnader. Det vill säga förorenaren betalar,t.ex. genom miljöskatter eller genom administrativastyrmedel. I takt med att den gamla elproduktionenfasas ut, uppstår en efterfrågestyrd marknad förförnybar kraft. Den andra metoden är att bestämmavilka förnybara energikällor staten anser önskvärda,t.ex. vindkraft, och att en utbyggnad drivs framgenom reglerade priser eller reglerade kvantiteter.Systemet med elcertifikat sällar sig till densistnämnda metoden och innebär att statenkommenderar fram ett visst utbud av förnybar el. Detligger i linje med en svensk tradition, och det varså vattenkraften och kärnkraften byggdes ut.Jag menar att den förstnämnda metoden dock är attföredra. Den är effektivare ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv, eftersom den inteleder till överutbyggnad av kraftsektorn. Samtidigtär denna metod rättvisare, då den inte leder tillöverdriven ersättning till vissa producenter, ochden står framför allt i tydligare relation tillmålet. Mer kärnkraft och fossilkraft fasas ut genomåtgärder som riktar sig direkt mot dessa än genomåtgärder som främjar alternativen.I likhet med vad som anförs i motion 2003/04:N319(mp) anser jag att mål om ökad elproduktionbaserad på förnybar energi i högre grad bör vara iparitet med de krav som EU ställt på . FörSveriges del innebär EG-direktivet en ökning avårsproduktionen av el från förnybara energikällormed ca . Det är min uppfattningatt den svenska målsättningen är för lågt satt ochatt nivån för målet utan att jag här direkt tarställning till vilken nivå bör höjas.Med hänvisning till det anförda tillstyrks delvisnämnda motion i berörd del. Övriga här aktuellamotionsyrkanden avstyrks.4. Avvecklingen av kärnkraften (punkt 2)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N290 yrkandena1 och 2, 2003/04:N324 yrkandena 24, 2003/04:N342yrkandena 9, 10 och 13, 2003/04:N413 yrkande 3,bifaller delvis motionerna 2003/04:N287 yrkande 1och 2003/04:N313 yrkandena 1 och 2 och avslårmotionerna 2003/04:N261, 2003/04:N282, 2003/04:N343yrkande 1 och 2003/04:N415 yrkandena 1, 2, 6 och 7.StällningstagandeVi anser i likhet med vad som anförs i motionerna2003/04:N324 (fp) och 2003/04:N342 (m) attbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraftenskall upphävas. Stängningen av förstareaktor har medfört stora kostnader förskattebetalarna, försämrat miljön och försvagat densvenska försörjningstryggheten. Den har också letttill en betydande osäkerhet inom industrinbeträffande den framtida tillgången på el.Kärnkraftsavvecklingen bidrar även till att öka detsvenska behovet av el producerad av fossilabränslen. Kol- och oljebaserad elproduktion både ioch utanför gränser kommer att vara det somkompenserar bortfallet av el när kärnkraftenavvecklas. Följden av en fortsatt avveckling blirpåtagligt ökade utsläpp av växthusgaser och andraskadliga ämnen.Det är vår uppfattning att kärnkraften börutnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiskalivslängd. Avgörande för när kärnkraftsreaktorerskall ställas av bör inte vara någon politiskgodtycklighet, utan det bör vara industrin själv somsvarar för eventuella nedläggningsbeslut. Dettaskall ske inom de riktlinjer för hälsa, säkerhet ochmiljö som statsmakterna ställer upp. Vi anser attkärnkraften skall tillåtas att vara kvar ochutvecklas så länge de högt ställda kraven påsäkerhet kan garanteras. beslut om enförtida avveckling av kärnkraften måste såledesomprövas. Även de politiska hindren för en återstartav första reaktor måste avlägsnas. Vivill heller inte utesluta en framtida utbyggnad avkärnkraften, om stränga krav på hälsa,säkerhet och miljö är uppfyllda. Det kontinuerligaunderhållsarbete som bedrivs vid kärnkraftverken iform av naturlig skötsel, där olika delar byts ut,leder till att reaktorerna uppgraderas. Genom att nyoch förbättrad teknik används bidrar detta arbetedels till att reaktorernas livslängd förlängs, delstill att de ger en högre effekt.Vi vill även lyfta fram den kvalificeradekärntekniska forskning som bedrivs internationelltoch möjligheterna med den nya tekniken, bl.a. närdet gäller acceleratordriven transmutation.Fördelarna med denna teknik är bl.a. att delånglivade ämnena i kärnavfallet kan reduceraskraftigt. Tekniken kan även ge möjlighet att öka denmängd energi som kan utvinnas ur bränsleråvaran.Beträffande det förhandlingsuppdrag medkraftindustrin som initierats är det vår uppfattningatt det inte löser de grundläggande problemen.Avvikelser från den linje vi förordar, dvs. attindustrin själv skall ta det fulla ansvaret förolika investerings- och nedläggningsbeslut,genererar samhällsekonomiska kostnader.Förhandlingsuppdraget bidrar även till att skapaosäkerhet om villkoren för kraftindustrinsverksamhet och för industrins elförsörjning.Dessutom bör framhållas att denna handlingslinjeäven är att betrakta som tvivelaktig ur ettdemokratiskt perspektiv. bör därför genomett uttalande tillse att dessa förhandlingaravbryts. Det kan även ifrågasättas om regeringenshot om att tillämpa lagen om kärnkraftens avvecklingverkligen utgör en god grund för dessaförhandlingar. Vi menar att denna lag över huvudtaget aldrig borde ha tillkommit och att den därför,genom försorg, bör avskaffas.Därtill anser vi att det är ett rimligt krav,vilket anförs i motion 2003/04:N413 (kd), attregeringen åtminstone för redovisarkonsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling avkärnkraften innan ytterligare politiska beslutfattas om att ta elproduktion ur drift. En sådanredovisning bör i synnerhet omfatta desamhällsekonomiska kostnaderna i form av minskadsysselsättning och negativa miljöeffekter som enavveckling skulle resultera i.Med hänvisning till det ovan sagda tillstyrksnämnda motioner i berörda delar. Det sagda liggeräven i linje med vad som i aktuella delar anförs imotionerna 2003/04:N287 (fp), 2003/04:N290 (m) och2003/04:N313 (fp) som kan anses helt eller delvistillgodosedda. Övriga här aktuella motionsyrkandenavstyrks.5. Avvecklingen av kärnkraften (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2003/04:N413 yrkande 3,bifaller delvis motionerna 2003/04:N324 yrkandena24 och 2003/04:N342 yrkandena 9, 10 och 13 ochavslår motionerna 2002/03:N261, 2003/04:N282,2003/04:N287 yrkande 1, 2003/04:N290 yrkandena 1 och2, 2003/04:N313 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N343yrkande 1 och 2003/04: N415 yrkandena 1, 2, 6 och 7.StällningstagandeDet är min uppfattning att kärnkraften skall fasasut ur energisystemet när motsvarande mängd el kantillföras på annat sätt. Den nya tillförseln skallvara baserad på förnybar elproduktion. Jag motsättermig en omställning av energisystemet som innebär attkärnkraften ersätts med fossilt bränsle.Regeringens hantering av frågan om kärnkraftensavveckling har skötts mycket illa. Beslutetom att stänga första reaktor fattadesutan att de ekonomiska effekterna var tillräckligtkända och med en total avsaknad avmiljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiskaanalyser. Stängningen har resulterat i en ökadimport av el baserad på kolkraft med ökade utsläppsom följd. Regeringens agerande har även bidragittill en betydande osäkerhet inom industrinbeträffande den framtida tillgången på el. Detenergipolitiska beslut som tog år 1997omfattade ett åtgärdsprogram för att stimulera tilleffektivare energianvändning och användning avförnybara energislag. De insatser som hittillsgenomförts har inte i nämnvärd utsträckning givitgodtagbara resultat.Jag menar även att det är ett rimligt krav ilikhet med vad som anförs i Kristdemokraternasmotion /04:N413 att regeringen för riksdagenredovisar konsekvenserna av en fortsatt förtidaavveckling av kärnkraften innan ytterligarepolitiska beslut fattas om att ta elproduktion urdrift. En sådan redovisning bör i synnerhet omfattade samhällsekonomiska kostnaderna i form av minskadsysselsättning och negativa miljöeffekter som enavveckling skulle resultera i.Jag anser inte heller att den förhandlingsmodellsom initierats av regeringen är lämplig förkärnkraftens avveckling.Med det anförda tillstyrks motion 2003/04:N413(kd) i berörda delar liksom delvis de aktuellayrkandena i motionerna 2003/04:N324 (fp) och2003/04:N342 (m). Övriga här behandlade motioneravstyrks i motsvarande delar.6. Avvecklingen av kärnkraften (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motion 2003/04:N415 yrkandena 1,2, 6 och 7 och avslår motionerna 2002/03:N261,2003/04:N282, 2003/04: N287 yrkande 1, 2003/04:N290yrkandena 1 och 2, 2003/04:N313 yrkandena 1 och 2,2003/04:N324 yrkandena 24, 2003/04:N342 yrkandena9, 10 och 13, 2003/04:N343 yrkande 1 och2003/04:N413 yrkande 3.StällningstagandeJag anser i likhet med vad som anförs i motion2003/04:N415 (mp) att kärnkraften bör avvecklasinom en tolvårsperiod. börtre reaktorer avvecklas, och resterandekärnkraftsreaktorer skall därefter ställas av inomen tioårsperiod. Det innebär att kärnkraften kanvara avvecklade . Avvecklingen skall ihuvudsak ske med ekonomiska styrmedel där riskernaoch föroreningarna i alla led prissätts.Kärnkraften är inte en ekologiskt hållbarenergikälla. Med kärnkraft finns risken för en storutsläppsolycka med extremt allvarliga konsekvenser.Vidare produceras det avfall som är farligt ihundratusentals år. Ett starkt beroende avkärnkraften är även ett hot motförsörjningstryggheten. Kärnkraften är också ett hotmot internationell säkerhet genom att den är näraförknippad med kärnvapen.För den fortsatta avvecklingen av kärnkraftenförordar jag olika former av styrmedel. Däriblandbör en lag mot effekthöjningar i befintligakärnkraftverk införas. Effekthöjningar medför ettökat beroende av kärnkraft. De innebär till viss deläven ökade utsläpp vid en eventuell olycka och avfall produceras. Därtill bör säkerhetskravenför de svenska kärnkraftverken höjas. harhaft oproportionerligt många allvarliga incidentervid kärnkraftverken. Dessa incidenter pekar påbrister både i säkerhetskulturen och i denmaskinella utrustningen. En trolig konsekvens avhöjda säkerhetskrav är att några reaktorer kommeratt ställas av relativt snart då det blir förkostsamt att genomföra föreskrivna åtgärder. På siktkommer detta även att slå igenom för de reaktorersom är av något nyare årsmodell. Vidare börregeringens förhandlingar med kärnkraftsindustrinavbrytas. Så länge kraftindustrin förväntar sigdirekta ekonomiska kompensationer för att stängareaktorer kommer industrin att fortsätta driften avreaktorerna även om dessa skulle gå med förlust.Kraftbolagen har även juridiska möjligheter attövervältra sina kostnader. I bolagensårsredovisningar är redovisningarna för de olikareaktorerna alltför begränsade. Åtminstone i deföretag där staten är majoritetsägare bör enekonomisk analys av ekonomin för varje reaktor kunnakrävas, då denna information är av central betydelseför ägarna.Med det anförda tillstyrker jag ovan nämnda motioni berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkandenavstyrks.7. Förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorer (punkt 3)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. antar det i bilaga 3 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:N324 yrkande 5 och 2003/04:N342yrkande 11.StällningstagandeDen svenska energiförsörjningen kommer under långtid framöver att vara tvungen att förlita sig påkärnkraften. Alternativa energikällor har mångapositiva egenskaper, men de kommer inte inomöverskådlig framtid att kunna ersätta kärnkraften.Samtidigt har , för att kunna uppfylla deinternationella åtagandena som gjorts påklimatområdet, inget annat val än att låta enklimatvänlig energiform som kärnkraften spela enviktig roll i energisystemet.Vi anser att det inte finns några skäl till att haen bestämmelse som förhindrar byggandet avkärnkraftsreaktorer i . Vi menar därför ilikhet med vad som anförs i motionerna 2003/04:N324(fp) och 2003/04:N342 (m) att de politiska hindrenför en fortsatt och utvecklad användning avkärnenergi måste tas bort. Även om det förnärvarande inte finns några intressenter som har föravsikt att bygga nya kärnkraftsreaktorer i Sverigebör inte lagstiftningen begränsa denna möjlighet.Kärntekniklagens förbud mot uppförande avkärnkraftsreaktorer bör därför upphävas.Med det anförda tillstyrker vi nämnda motioner iberörda delar.8. Förbudet mot vissa förberedande åtgärder(punkt 4)av Per (), (), (), (), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. antar det i bilaga 4 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:N204, 2003/04:N242, 2003/04:N313yrkande 3, 2003/04: N324 yrkande 6, 2003/04:N342yrkande 12 och 2003/04:N413 yrkande 20.StällningstagandeDet är vår uppfattning att bör upphäva dets.k. tankeförbudet (6 §) i kärntekniklagen.Bestämmelsen har kritiserats från principiellautgångspunkter alltsedan dess tillkomst och haruppfattats som oförenlig med de principer omyttrande- och tankefrihet som bör ligga till grundför all lagstiftning.Vi menar att tankeförbudet har skadliga effektergenom att det om inte direkt så indirekt försvårar forskning på området. Detta anser vi varafelaktigt. Förutsättningarna i för forskningom nya principiella lösningar inom kärnenergiområdetmåste i stället förbättras. Det gäller bl.a.forskning kring effektivare utnyttjande avkärnbränsle, minimering av avfallsmängder,transmutation av befintligt kärnavfall m.m. Svenskakärntekniker och forskare skall inte tvingas tillatt bli enbart passiva betraktare av den utvecklingsom kan leda till resultat av stort intresse ävenför vårt land. De bör i stället ges möjlighet attbidra med sin kunskap.Att tankeförbudet har en hämmande effekt på denakademiska friheten har bl.a. uppmärksammats genomdet upprop till regeringen om dess avskaffande som102 svenska professorer och andra framståendeforskare gjorde . Även en utredning ibörjan av , som gjorde en översyn avlagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95),förordade att förbudet skulle slopas. Bestämmelsenhar därtill ifrågasatts av såväl () och förkärnavfallsfrågor (KASAM) som Statenskärnkraftinspektion (SKI).Även , som harframlagt sina slutsatser, har som tidigare nämntsförordat att den aktuella bestämmelsen ikärntekniklagen stryks. Utredningen motiverar dettamed att bestämmelsen ofta misstolkas som ett förbudmot att bedriva forskning eller utveckling, även dådet gäller kärnsäkerheten. Detta ser vi som mycketallvarsamt.Förslag om slopande av tankeförbudet harbehandlats av vid ett flertal tillfällen.En bidragande orsak till att förslagen har avvisatstorde vara att frågan har ansetts kopplad till denvidare energipolitiska frågeställningen omkärnkraftens framtid i . Något sådant sambandföreligger emellertid inte.Riksdagen bör därför, med hänvisning till vad somanförts, upphäva den aktuella bestämmelsen ikärntekniklagen. Med detta tillstyrks i denna delaktuella motionsyrkanden.9. Kraftvärme (punkt 6)av Per (), (), (), (), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 9. Därmedbifaller delvis motion 2003/04:N290yrkande 4 och avslår motion 2003/04:N308.StällningstagandeVi anser att den svenska kraftvärmeproduktionen äreftersatt och behöver ges villkor som förbättrardess konkurrenskraft. Enligt vår mening är det iförsta hand skattesystemet som missgynnaten utbyggnad av kraftvärmen. Det nuvarandeenergiskattesystemet måste därför reformeras ochutformas så att det blir intressant att investera ien utökad produktion av el och värme. harunder upplevt ett lapptäcke utanmotstycke på energiskatteområdet. Regeringenspolitik har skapat ett oöverskådligt och obegripligtsystem av skatter, regler och lagar. hararbetet med att se över energibeskattningensframtida utformning pågått . Aktörerna påmarknaden har som en följd av regeringens politikställts inför den omöjliga uppgiften att försökaplanera och göra långsiktiga investeringar medvetskapen om att de skattepolitiskaförutsättningarna ständigt kan ändras.Genom det förslag regeringen framlagt om enomläggning av kraftvärmebeskattningen, vilketriksdagen godkänt, förbättras kraftvärmenssituation. Vi är positiva till detta och har inteheller motsatt oss detta förslag. Det är dock våruppfattning att frågan om kraftvärmebeskattningenkräver en mer övergripande och långsiktig lösning.Vad vi här anfört bör ges regeringen till känna.Därmed blir motion 2003/04:N290 (m) tillgodosedd iberörda delar. Motion 2003/04:N308 (mp) avstyrks.10. Kraftvärme (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 10. Därmedbifaller motion 2003/04:N308 och avslårmotion 2003/04:N290 yrkande 4.StällningstagandeDet är min uppfattning att det bör ges tydliga ochlångsiktiga garantier för kraftvärmenskonkurrenskraft i syfte att underlätta satsningar påeffektiva kraftvärmeanläggningar. För att minska deklimatpåverkande utsläppen måste i första hand enövergång till förnybara energikällor ske ochenergianvändningen minskas. Därutöver måste ävenolika insatser övervägas beträffande vilka vinstersom kan göras genom att de fossila bränslena användseffektivare.För att åstadkomma energieffektivisering bör enutfasning av ineffektiva kondenskraftverk tillförmån för effektiva kraftvärmeverk med samtidigproduktion av el och värme stimuleras. Medkraftvärme skulle en stor del av det slöseri som förekommer när spillvärme från elproduktionentill ingen nytta kyls ned kunna elimineras.Där förutsättningarna finns bör därför byggandetav kraftvärme underlättas. har de nödvändigaförutsättningarna för en utbyggnad av kraftvärmen,men en förvånansvärt liten andel kraftvärme ijämförelse med omvärlden. Genom att i störreutsträckning utnyttja potentialen för kraftvärme iSverige skulle vi bidra till att effektiviseraenergianvändningen i Europa.Vad jag här anfört bör ges regeringen till känna.Därigenom tillmötesgår motion 2003/04:N308(mp). Motion 2003/04:N290 (m) avstyrks i berördadelar.11. Vindkraft (punkt 7)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 11. Därmedbifaller motion 2003/04:N290 yrkandena 9och 10, bifaller delvis motionerna 2003/04:N241 och2003/04:N333 yrkandena 2, 6 och 8 och avslår motion2003/04:N296 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEn utbyggnad av vindkraften måste ske påvindkraftens egna meriter och inte med hjälp avlöpande driftssubventioner. Det är vår uppfattningatt den svenska energiproduktionen måste baseras påjämlik konkurrens för redan etableradeproduktionstekniker. Det innebär att vindkraften,liksom övrig elproduktion, skall bära sina egnaproduktionskostnader.Som övriga energislag har vindkraften sina för-respektive nackdelar. Det finns olika problem kringvindkraften som skulle behöva ytterligare belysning.Därtill kommer att vindkraftens potential ärbegränsad. Vindkraften bör rimligen ses som ettkomplement till andra energialternativ och inte som,vilket regeringen tycks göra, lösningen på denframtida energiförsörjningen. Vindkraftenssmåskalighet är dess styrka, och vi är därförnegativa till uppförandet av storskaligavindkraftsparker. bör av nämnda orsaker setill att det nationella planeringsmålet förvindkraften avskaffas.Med hänvisning till vad som ovan anförtstillstyrker vi motion 2003/04:N290 (m) i berördadelar. Även motionerna 2003/04:N241 (m) och2003/04:N333 (m) kan anses tillgodosedda i aktuelladelar. Yrkandena i motion 2003/04:N296 (mp)avstyrks.12. Vindkraft (punkt 7, motiveringen)av ().StällningstagandeSom jag tidigare anfört är det min uppfattning attden svenska energiförsörjningen skall tryggas genomen långsiktig och medveten energipolitik med fastaspelregler, där inhemska förnybara energikällor ochbränslen skall utgöra en växande bas. Som jag ävenuttryckt skall den svenska kärnkraften fasas ut urenergisystemet i takt med att den ersätts medförnybar energi. En utbyggnad av vindkraften måsteingå som en väsentlig del i en nödvändigomställning av det svenska energisystemet. Minuppfattning är därför att statsmakterna bör stödjaen utbyggnad av vindkraften i .