bet · GQ01KU18 · 2003-02-13 00:00:00 — Regeringen avser attåterkomma med tilläggsdirektiv för dennadel av uppdraget.Kommittén skall i sitt arbete särskiltuppmärksamma bl.a. hurinternationaliseringen, särskiltsamarbetet inom EU, påverkar det svenskapolitiska och administrativa systemet ochägna särskild uppmärksamhet åt denregionala nivåns roll.Tidigare utskottsbehandlingVid behandlingen av frågorna omregionbildning under förra årets (bet. 2001/02:KU7) anförde utskottet attforskare och remissinstanser pekat på attdet kunde behövas innan mersäkra slutsatser kunde dras om dedemokratiska effekterna av denförsöksverksamhet som bedrivits, ochutskottet ansåg att det inte var rimligtatt vänta så länge med att införaförutsättningar för samverkan i samtligalän. Utskottet delade i principregeringens uppfattning om formerna förden fortsatta regionala samverkan. Någongenerell förlängning av den gällandeförsökslagens giltighet borde därför inteske, och inte heller bordeförsöksverksamheten utvidgas till attomfatta ytterligare län. Av detta följdeatt något tillkännagivande omförberedelser för permanentning av denpågående försöksverksamheten inte hellervar påkallad. Enligt utskottetsuppfattning låg det ett värde i attverksamheten i län och fortgår helt oförändratunder ytterligare en mandatperiod.Utskottet föreslog därför att giltighetenav försökslagen skulle förlängas såvittavser verksamheten i dessa län och att desåledes borde undantas från den nya lagenom samverkansorgan i länen. - Reservationavgavs i olika hänseenden av dels kd, c,fp och mp, dels m.Utskottet avstyrkte i samma betänkandepå förslag av bostadsutskottet yrkandenom att avskaffa landshövdingeämbetet ochlänsstyrelserna i deras nuvarande form.Utskottet hänvisade till den redovisadebedömningen av regionbildningsfrågan närden på nytt aktualiserades motionsvis ibetänkande 2001/02:KU14.Frågan om översyn av grundlagen rörandebildandet av regioner behandlades senasti utskottets betänkande 2001/02:KU13.Utskottet ville - med anledning av ettmotionsyrkande om att direktvaldaregionfullmäktige skall bekräftas genomatt grundlagen ses över så attregionfullmäktige kan erkännas -framhålla att hadebeslutat att försöksverksamheten medregionala självstyrelseorgan skullefortsätta oförändrad under nästamandatperiod i län och samt att verksamheten idessa län skulle bli föremål förutvärdering, liksom verksamheten i övrigalän enligt den vid samma tillfällebeslutade lagen om samverkansorgankontinuerligt skulle följas upp ochutvärderas. Mot denna bakgrund fannutskottet det inte påkallat att vidtanågon åtgärd med anledning av vad somanfördes i den nämnda motionen. - Reservation avgavsav c.Utskottet behandlade i sitt betänkande2001/02:KU7 också en motion om attavveckla landstingen som politisk nivå.Utskottet vidhöll sin uppfattning fråntidigare att det inte då fanns anledningatt ifrågasätta landstingens roll i densvenska demokratin men erinrade också omatt frågan kunde komma att beröras inomden översyn av uppgiftsfördelningen somregeringen aviserat. - Reservation avgavsav m.I samma betänkande behandlades enmotion om större frihet förStockholmsregionen att organisera sigenligt sina särskilda förutsättningar.Utskottet redovisade regeringensuttalanden i propositionen om attlandstinget i sedan längehar ansvarat för vissa regionalautvecklingsuppgifter i länet samt att -utan att det är reglerat av statsmakterna- ett samarbetsförhållande etableratsmellan , ochkommunerna som har likhet med vad somgäller i försökslänen län ochVästra . Utskottet hänvisadetill vad som framhållits i propositionenom att kommunerna i ,liksom i andra län, har möjlighet såvälatt bilda ett kommunalförbund som kanutgöra samverkansorgan i länet som attbehålla nuvarande samverkansformer.Utskottet ansåg inte att någottillkännagivande enligt motionenbehövdes.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade så sent som i januari2002 att försöksverksamheten i länoch , därlandstingsfullmäktige utgör dendirektvalda beslutanderegionfullmäktigeförsamlingen, skallfortgå i oförändrad form t.o.m. utgångenav som det öppnadesmöjlighet att i övriga län bildasamverkansorgan enligt den nya lagen.Sådana har också bildats i flera län.Uppföljning och utvärdering skall görasav verksamheterna både enligtförsökslagen och enligt den nya lagen omsamverkansorgan.Enligt utskottets uppfattning finns detinte skäl för att nu göra någraändringar i beslutet om formerna för denregionala samverkan. Utskottet beaktarhärvid också den allmänna översyn avuppgiftsfördelningen mellan staten,kommunerna och landstingen som regeringennyligen beslutat om och i vilken särskilduppmärksamhet skall ägnas åt denregionala nivåns roll.Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 2002/03:K385 (fp) yrkande 4,2002/03:N267 (fp) yrkande 21,2002/03:K248 (fp) yrkandena 1-3,2002/03:N397 (fp) yrkande 22,2002/03:K376 (kd), 2002/03:K241 (c)yrkandena 16, 17 och 21, 2002/03:K290(c), 2002/03:N340 (c) yrkande 16 i dennadel, 2002/03:N302 (mp) yrkande 23,2002/03:K253 (m) yrkandena 1 och 2,2002/03:K265 (m) yrkande 1 och2002/03:K251 (m) yrkande 1. Utskottetfinner det, liksom under föregåenderiksmöte, inte heller påkallat att vidtanågon åtgärd med anledning av det imotion 2002/03:K241 (c) yrkande 20framförda förslaget att se övergrundlagen.Utskottet finner inte heller skäl attändra sitt ställningstagande i fråga omlänsstyrelsernas ledning. Motionerna2002/03:K241 (c) yrkande 19, 2002/03:K265 (m) yrkande 2 och 2002/03:N340 (c)yrkande 16 i denna del avstyrks därmed.Utskottet vidhåller även sinuppfattning från tidigare att det intefinns anledning att nu ifrågasättalandstingens roll i den svenskademokratin men erinrar om att fråganaktualiseras inom den översyn avuppgiftsfördelningen som regeringenaviserat. Motion 2002/03:K379 (m)yrkandena 3 och 4 avstyrks därmed.Samverkan över nationsgränserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisningfrämst till pågående beredningsarbetemotioner om åtgärder för att underlättasamverkan över nationsgränser.MotionerSamverkan över den finsk-svenska gränsentas upp i motion 2002/03:K418 av LennartKlockare och (), därdet begärs ett tillkännagivande omkommunalförbund mellan ochTorneå kommuner. Motionärerna hänvisartill det gränssamarbete som pågår inomramen för . Samarbetsorganet saknar dockstatus som juridisk person, vilketinnebär problem, och regeringen börenligt motionärerna återkomma med förslagsom innebär att kommunalförbund kanbildas mellan de två kommunerna.Två motioner tar upp möjligheterna tillsamverkan i Öresundsområdet.I motion 2002/03:K402 av () begärs ett tillkännagivande om attett forum för kontinuerlig dialog börinrättas mellan beslutsfattare på bäggesidor av . Motionären framhålleratt tusentals människor pendlartill och från sina jobb över ochatt företag och organisationermarknadsför sig på båda sidor sundet, attpå skånska universitet och högskolor oftaframhålls vikten av de näraförbindelserna med studenter,institutioner och näringsliv i Köpenhamnoch att arbetsmarknad, utbildning,infrastruktur och företagande till stordel utgår från det nära grannskapetmellan och Själland.Öresundsregionen blir på flera sättalltmer integrerad. Olika lagstiftningeller olika tillämpning innebärsvårigheter för pendlare. Andrasvårigheter kan vara följd avutflaggningar av fartyg, olika syn på bro-och båtavgifter, olika alkoholpolitik,olika syn på prostitution m.m. Andraproblem som ökar vikten av samarbete övergränserna handlar om narkotika-, sprit-och cigarettsmuggling, luftföroreningaroch livsmedelshantering. Motionären anföratt det saknas ett gemensamt forum förmänniskor att mötas, där gemensammafrågor kan kanaliseras och föras fram påett demokratiskt sätt. Han anser därföratt möjligheter bör skapas för attetablera ett forum där riksdagsledamöter,folketingsledamöter samt regionala ochkommunala företrädare i ochSjälland får tillfälle att mötas övergränserna och diskutera viktiga frågor.Forumet borde kunna mötas åtminstone tvågånger per år.I motion 2002/03:N346 av CristinaHusmark och () yrkande 3 begär motionärerna etttillkännagivande om behovet av regionalasärlösningar och ett flexiblare regelverkutan att för den delen skaparättsotrygghet. Syftet med ett sådantregelverk skulle vara att underlätta ökadintegration i den dansk-svenskagränsregionen. Lösningar finns enligtmotionärerna på andra håll i Europa,t.ex. i , , norra beslutade atttillkalla en särskild utredare meduppdrag att undersöka de rättsligaförutsättningarna för att svenskakommuner skall kunna samarbeta med finskaoch andra utländska kommuner i gemensammaoffentligrättsliga samarbetsorgan.Gränskommunutredningen (Ju 2001:05,dir. 2001:39) överlämnade i oktober 2002sitt betänkande Ett internationelltkommunalförbund (SOU 2002:84) medbilagedel (SOU 2002:85). Utredningenframhåller att det för att ettinternationellt kommunalförbund skallkunna bildas - med hänsyn till reglerna i10 kap. regeringsformen och folkrättsligaprinciper - krävs att det sker genom eninternationell överenskommelse och attkommunalförbundets befogenheter skallanges i överenskommelsen.Utredningen föreslår att eninternationell överenskommelse träffasmellan och med syftet attett internationellt kommunalförbundbildas mellan kommun och Torneåstad. Utredningen har utarbetat ettförslag till en sådan överenskommelse.Förslaget avses också kunna bli modellför senare överenskommelser ominternationella kommunalförbund mellanandra kommuner.I utredningsbetänkandet görs enjämförelse mellan svensk och finskkommunalrätt. Utöver förslag i sakfråganinnehåller betänkandet, liksomdirektiven, redogörelser förgränssamarbete ochför nordiska och europeiskaöverenskommelser. Betänkandet innehållervidare i bilagedelen en studie övergränsöverskridande samarbete på lokal ochregional nivå inom EU.Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Remisstiden går ut den7 april 2003.Nordiskt samarbete, ÖresundsregionenInom och ministerrådetpågår arbete för att underlätta detnordiska samarbetet.Sverige är ordförande fördet nordiska regeringssamarbetet inomNordiska ministerrådet. Temat för detsvenska ordförandeskapet är IntegrationNorden. En aspekt på denna integrationrör integrationen mellan de nordiskaländerna. I det svenskaordförandeskapsprogrammet framhållerregeringen att kommuners och regionersroll har förändrats samt attbeskrivningen "regionernas " visarpå det gränsöverskridande samarbetetsökade roll och att samarbete mellanregioner prioriteras i det nordiskaregionalpolitiska samarbetsprogrammet2001-2005. avser att under sittordförandeskap verka för att olikagränshinder och onödig byråkratiavskaffas och följa upp den rapportNordbornas rättigheter (ANP 2002:719) somlagts fram samt driva arbetetvidare.Regeringen pekar också på att detgränsöverskridande samarbetet mellanSverige och har fördjupats ochatt länderna bedriver ett systematisktarbete för att gemensamt söka lösningarpå de problem som enskilda och företagstöter på i regionen.Öresundskommittén är ett samarbetsforumför regionala och lokala politiker påbåda sidor sundet. är svenska och danska kommuneroch amt i . Region i forumet. Medlemsorganen utsersjälva sina representanter i kommittén,som utgörs av danska och svenskapolitiker. De båda staterna harobservatörer i kommittén. Den möts minsttvå, men normalt fyra, gånger om året.Kommittén finansieras genommedlemsbidrag. Kommittén får därutöverbidrag från ochviss extern projektfinansiering.Statsrådet besvarade den28 en interpellation omnordisk integration med särskildinriktning på . I svaretbetonade hon att som ordförande idet nordiska regeringssamarbetet gerstark prioritet åt arbetet med attavskaffa olika gränshinder samt pekade påatt förre danske statsministern fått uppdraget att som hennessärskilde representant arbeta med attundanröja gränshinder mellan de nordiskaländerna. Hon framhöll vidare i fråga omarbetet i bl.a. deförhandlingar som pågått och alltjämtpågår mellan de svenska och danskaskatteministerierna.UppgiftsfördelningsutredningenI de ovan nämnda direktiven tilluppgiftsfördelningsutredningen nämns somexempel på hur påverkas alltmerav omvärlden det gränsregionalasamarbetet inom det ekonomiska ochsociala området som sker inom ramen förEU-kommissionens gemenskapsinitiativ samtatt behovet av samarbete övernationsgränserna dessutom kommer att ökagenom att unionen utökas med ettantal nya länder.Tidigare utskottsbehandlingUtskottet behandlade motioner av liknandeslag under de två närmast föregåenderiksmötena (bet. 2000/01:KU12 resp.2001/02:KU14). Utskottet avstyrktemotionerna med hänvisning till attGränskommunutredningens arbete bordeavvaktas.Utskottets ställningstagandeEtt förslag med syftet att möjliggörakommunalförbund över nationsgränsernabereds inomRegeringskansliet. Utskottet anser attdenna beredning skall avvaktas ochavstyrker motion 2002/03:K418 (s).Utskottet hänvisar även i fråga ombehovet av samverkan i Öresundsregionensom tas upp i motionerna 2002/03:K402 (s)och 2002/03:N346 (m) yrkande 3 tillberedningen av Gränskommunutredningensbetänkande samt till arbetet och ministerrådet.Utskottet anser inte att någottillkännagivande behövs med anledning avde nämnda motionerna. De avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Regionala självstyrelseorgan (punkt 1)av (), IngvarSvensson (kd), (),() och LiselottHagberg (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation1. Därmed bifaller motionerna2002/03:K241 yrkandena 16, 17, 20 och 21,2002/03:K248 yrkandena 1-3, 2002/03:K253yrkandena 1 och 2, 2002/03:K265 yrkande1, 2002/03:K290, 2002/03:K376,2002/03:K385 yrkande 4, 2002/03:N267yrkande 21, 2002/03:N302 yrkande 23,2002/03:N340 yrkande 16 i denna del och2002/03:N397 yrkande 22 och avslår motion2002/03:K251 yrkande 1.StällningstagandeInom PARK förelåg bred enighet omframtidsinriktningen för regionernasutveckling. Vi anser att den ordning sominfördes genom beslut underföregående är olycklig. Detrimliga hade varit att under dennamandatperiod fortsättaförsöksverksamheten och utvidga den medsikte på att under nästa mandatperiodfatta beslut om att permanenta detregionala självstyret.Enligt vår mening skallsubsidiaritetsprincipen vara central iarbetet för maktdelningen mellansamhällets olika nivåer. Principen vilarpå två grundsatser: dels att det som engemenskap kan sköta på ett ändamålsenligtsätt skall den gemenskapen också fåsköta, dels att de överordnadegemenskaperna, t.ex. staten, harskyldighet att stödja där det behövs.Detta stöd skall respektera de enskildamänniskornas rättigheter ochgemenskapernas eget kompetensområde. Enrenodling i ansvarsfördelningen mellanstaten och självstyrelseorganen bör varaen grundläggande princip. Den ordning sominfördes med regionala samverkansorganinnebär en maktcentralisering, medanutgångspunkten i stället bör vara dengrundläggande principen att beslut skallfattas så nära de berörda som möjligt.Ordningen med regionala samverkansorganinnebär att det regionalaföreträdarskapet blir oklart, ochotydligheten ökar i relationen tillomvärlden. I stället för självständiga,starka regionorgan skapas kommunalförbundsom ger varje kommun vetorätt i varjefråga. I de kommunalförbund somsamverkansorganen utgör är dessutomenbart de större partiernarepresenterade, vilket gör att denpolitiska mångfalden ochrepresentativiteten minskar. Det gör attmedborgarinflytandet ochgenomskinligheten försvagas och attansvarsutkrävande försvåras. Grunden föratt regionerna skall kunna ta övercentrala välfärdsuppgifter och andrauppgifter på eget ansvar är att det finnsmöjlighet att utkräva ansvar enligtdemokratins principer. Det centralaorganet i regionbildningarna bör därförvara fullmäktigeförsamlingarna.Vi anser inte att möjligheten att bildasamverkansorgan kan ersätta möjlighetenatt bilda regionala självstyrelseorganmed större ansvar och större resurser ändessa samverkansorgan. Den tidigareinledda regionaliseringen kan intestoppas. Vi anser därför att tydligabesked bör ges om att utrymmet successivtkommer att ökas för det regionalasjälvstyret och att ansökningar frånlänen att få bilda regioner medsjälvstyrelseorgan bör bemötas välvilligtså att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag som gör det möjligtatt bilda nya sådana regioner. Siktet bördärvid vara inställt på en permanentlösning i form av ett fastinstitutionellt ramverk.Ett permanentande av regionerna börpräglas av den tilltro till lokala ochregionala folkvaldas förmåga att taansvar också för stora beslut som varvägledande då försöksverksamheteninleddes. En övergång från försök tillpermanenta regioner bör naturligen föramed sig ökade befogenheter för regionernaatt fatta beslut.Sammanfattningsvis bör enligt våruppfattning följande varautgångspunkterna för den fortsattaregionaliseringen i Sverige:Ett permanent regelverk börfinnas så att de regioner som så vill kanvälja regionfullmäktige i valet ochbörja verka från den 1 januari 2007.Alla regioner bör ha ettdirektvalt regionfullmäktige medbeskattningsrätt.Regionerna bör ta över ävenlandstingens uppgifter - det skall endastfinnas ett politiskt tillsatt organ påregional nivå.Regionerna bör ges egenbeslutanderätt i fråga ominfrastrukturplaner, tillväxtplaner ochfördelning av utvecklingsmedel, dvs.besluten bör inte villkoras medgodkännande av regeringen eller statligamyndigheter.De i regionen ingåendekommunerna bör vara oförhindrade att ökaregionens kompetens genom att avstå egenkompetens.Regeringsformen, liksomkommunallagen, vallagen ochindelningslagen, bör ses över för atterkänna regionbildningarna som ensjälvständig politisk nivå.Riksdagen bör begära förslag frånregeringen till en permanent lösning ienlighet med vad ovan anförts.2.Länsstyrelsernas ledning (punkt 2)av ().- under förutsättning av bifall tillreservation 1 -Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation2. Därmed bifaller motionerna2002/03:K241 yrkande 19, 2002/03:K265yrkande 2 och 2002/03:N340 yrkande 16 idenna del.StällningstagandeI ett regionaliserat finns enligtmin mening inget behov av den typ avsamlad statlig regional närvaro somlänsstyrelserna utgör, även om destatliga verksamheter som har regionalnärvaro bör samordnas och samarbeta. Isamband med förberedelser för enregionalisering bör därförlandshövdingeämbetet och länsstyrelsernai deras nuvarande form avvecklas.Riksdagen bör ge regeringen detta tillkänna som sin mening.3.Landstingen (punkt 3)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation3. Därmed bifaller motion2002/03:K379 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVi ifrågasätter om det är ändamålsenligtatt även ha två kommunalanivåer. Landstingen bör därför, som endel av en större reform av hälso- ochsjukvården, avvecklas. Frågor som kankräva samverkan i större regioner kan ochbör enligt vår uppfattning lösas genominstitutionella arrangemang från falltill fall, t.ex. genom samverkan ikommunalförbund. Frågan om landstingensavveckling bör utredas i samband med denöversyn av uppgifts- ochansvarsfördelning som regeringen nu harbeslutat om.Riksdagen bör med bifall till motion2002/03:K379 yrkandena 3 och 4 som sinmening ge regeringen till känna vad vianfört.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttrande. Irubriken anges inom parentes vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.Regionala självstyrelseorgan (punkt 1)av ().Vänsterpartiet anser att den regionalademokratin bör stärkas genom attdirektvalda regionfullmäktige gesansvaret för såväl de nuvarandelandstingens uppgifter som huvuddelen avstatens uppgifter på regional nivå.Därigenom blir den politiska tydlighetenoch möjligheten att utkräva politisktansvar störst. Ett regionfullmäktigeinnebär, till skillnad frånkommunalförbundsmodellen, inte hellernågon utökad organisation, utan är enomfördelning av resurser, ansvar ochkompetens.I samband med beslut ibörjan av 2002 (bet. 2001/02:KU7 Regionalsamverkan och statlig länsförvaltning)biträdde dock ledamöterden kompromiss som innebär en fortsattförsöksverksamhet i ochSkåne, som en ny form förregional samverkan i form avkommunalförbund öppnades för dem som såönskar. står fast viddetta beslut, och jag kan därför inteheller nu stödja de yrkanden som innebären omedelbar begäran om ny lagstiftning.Efter försöksperiodens utgång bördock en permanent lagstiftning införas.Direktvalda regionfullmäktige kommer dåmed all säkerhet att framstå som dennaturliga lösningen, och jag anser attarbetet med att utarbeta dennalagstiftning bör inledas så snart sommöjligt.BILAGAFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden 20022002/03:K241 av m.fl. (c):16. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omfortsatt försöksverksamhet medregionbildningar.17. begär att regeringen läggerfram förslag till ett regelverk förpermanenta, direktvalda, regionalastyrelseorgan i enlighet medvad i motionen anförs.19. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omavveckling av landshövdingeämbetet ochlänsstyrelserna i deras nuvarande form.20. begär att regeringen gör enöversyn av grundlagen rörande bildandetav regioner i enlighet med vad imotionen anförs.21. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt överlåta ansvaret för EU-stödet påregionerna.2002/03:K248 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att permanentaförsöksverksamheten med regionaltsjälvstyre i Skåne.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att tydliggöraansvarsfördelningen mellan regionalaoch statliga organ i regionen.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att tillåta regioner ochlandsting att bedriva försöksverksamhetmed regionalt självstyre.2002/03:K251 av m.fl.(m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt avskaffa en direktvald politisk nivå medbeskattningsrätt.2002/03:K253 av ochTobias ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt försöket med utökat regionaltsjälvstyre i börpermanentas.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt utreda möjligheterna att överförafler ansvarsområden tillsjälvstyrelseorganet i Region /03:K265 av ochPeter ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omöverförandet av uppgifter frånLänsstyrelsen i tillsjälvstyrelseorganet Region . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omett avskaffande av ämbetetsom landshövding i Skåne.2002/03:K290 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförs omdirektval till regionfullmäktige.2002/03:K376 av m.fl.(kd):tillkännager för regeringen somsin mening att modellen med regionalasjälvstyrelseorgan skall införas i helalandet med direktval för de regionalasjälvstyrelseorganen.2002/03:K379 av m.fl. (m):3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omlandstingen.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsamverkan i kommunal- ellerregionalförbund.2002/03:K385 av m.fl.(fp):4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförtsom demokrati i regionerna.2002/03:K402 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs ominrättandet av ett forum för kontinuerligdialog mellan beslutsfattare på bäggesidor Öresund.2002/03:K418 av ochBirgitta ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omkommunförbund mellan och Torneåkommuner.2002/03:N267 av m.fl.(fp):21.