bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Utskottet kan konstatera attmissbrukssituationen på anstalterna inte harblivit bättre . De särskilda medelsom tillförts kriminalvården för att bekämpanarkotikamissbruket bland kriminalvårdensklienter började komma till användning under år2002, och antalet anstaltsplatser för motivationoch behandling av intagna missbrukare har ökatväsentligt. Utskottet delar regeringens bedömningatt arbetet med att bekämpa narkotikamissbruketmåste ges fortsatt hög prioritet.Sammanfattningsvis har utskottet inte funnitnågot som talar emot de slutsatser regeringendragit i fråga om verksamheten inomkriminalvården.Verksamhetsinriktning år 2004Regeringen har i budgetpropositionen för år 2004uppställt mål för sex olika verksamhetsområden.För kriminalvården är det främstverksamhetsområde 4, verkställighet av påföljder,som är relevant. Regeringen anger här tvåövergripande mål, dels skall påföljderverkställas på ett säkert och humant sätt, delsskall antalet återfall i brott minska.Att verkställigheten skall vara säker innebäratt brott under verkställigheten, vare sig deriktar sig mot allmänheten, kriminalvårdenspersonal eller andra intagna, inte äracceptabelt. Aktiviteter i kriminella nätverk,rymningar och ordningsstörningar i allmänhetskall också förhindras. Det är enligt regeringenviktigt att kriminalvårdens säkerhetsarbete pådetta område fortsätter så att brottsligheten kanförhindras och ordningen upprätthållas utan attdetta går ut över det återfallsförebyggandearbetet och anstaltsklimatet i allmänhet.Regeringen anför vidare att höga krav måsteställas på de myndigheter och tjänstemän somansvarar för verkställigheten för att tillse attdenna präglas av en human människosyn, godomvårdnad och respekt för den enskildesintegritet och rättssäkerhet.Vad gäller målet att antalet återfall i brottskall minska anför regeringen att förväntningarnai denna del måste vara realistiska men poängterarsamtidigt att även marginella förändringar iandelen återfall bland kriminalvårdens klienterhar stor betydelse såväl ur ett mänskligt som ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Det är angelägetatt instrumenten att mäta återfall och studeraorsakssamband utvecklas och förfinas.De båda målen för verksamhetsområdet skallenligt regeringen inte ställas mot varandra utanses som jämställda och kompletterande. Ett aktivtåterfallsförebyggande arbete förutsätter att dedömda avhåller sig från kriminalitet och drogerunder verkställigheten, att de inte avviker frånanstalt eller annan placering och att de reglersom gäller för verkställigheten respekteras.Självfallet är det också en förutsättning attvarje person behandlas på ett respektfullt sätt.Utskottet har inget att erinra mot regeringensbedömningar i denna del.Anslaget(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | ||inkl. TB | | | | | |---------------------------------------------------|4 772 |4 761 |+ 150 |+ 250 |+ 152 |+ 75 || 939 | 044 |000 |000 |000 |000 |---------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringensoch oppositionens förslag till anslag förkriminalvården för år 2004.För år 2003 uppgår kriminalvårdens anslag,inklusive medel som tillförts på tilläggsbudget,till . Vid ingången avåret hade en anslagskredit om drygt 222 miljonerkronor utnyttjats. Utgiftsprognosen för år 2003är beräknad till drygt 4,6 miljarder kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för år 2004på . För att gekriminalvården föreutsättningar att möta detökade platsbehovet föreslår regeringen attanslaget tillförs . Av dettatillskott skall användas tillden särskilda narkotikasatsningen inomkriminalvården (se prop. 2001/02:91). Ianslagsberäkningen har även hänsyn tagits tillberäknade utgiftsökningar för löner, lokaler ochövriga förvaltningskostnader samt endelfinansiering av arkivhållningen hosRiksarkivet. Vidare ges kriminalvårdenkompensation med förden avgiftsbelagda årligarevisionen.I motion Ju462 (m) begärs en höjning avanslaget med ytterligare föratt bl.a. ytterligare öka antalet platser påanstalter och häkten och för att överförainstitutionsvården av unga lagöverträdare frånStatens institutionsstyrelse till kriminalvården.I motion Ju292 (m) begärs ytterligare medel tillkriminalvården för att bl.a. kunna inrätta fleranstaltsplatser. I motion Ju370 (m) begärsytterligare resurser för utbildning avkriminalvårdens personal. I motionerna Fi240 ochJu466 (båda fp) begärs en höjning av anslaget medytterligare . Beloppet skallanvändas till en ökad utbyggnad av anstalts- ochhäktesplatser samt till en förbättradbehandlingsverksamhet och till bekämpande avnarkotika på anstalterna. I motion Ju425 (fp)begärs mer resurser till kriminalvården för attbl.a. möjliggöra inköp av utrustning förutstörning av mobiltelefoner och för att kunnaanställa fler medarbetare. I motion Ju476 (kd)begärs en höjning av anslaget med ytterligare 152miljoner kronor. De ökade medlen skall bl.a.användas till att korta tiden i häkte i väntan påanstaltsplacering, till utbildningsinsatser föranställda som arbetar nära de intagna och tillatt öka narkotikabekämpningen inomkriminalvården. I motion Ju417 (kd) begärsytterligare medel för att bl.a. kunna inrättafler häktesplatser. I motion Ju442 (c) begärs enhöjning av anslaget med föratt bl.a. kunna inrätta fler anstalts- ochhäktesplatser, för att stärka den psykiatriskavården inom anstaltsorganisationen samt för att istörre utsträckning kunna ge de intagnautbildning, arbetsträning och socialfärdighetsträning.Anslagsyrkandena har behandlats ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgårdär föreslår utskottet att antarregeringens förslag och avslår motionsyrkandena.Prioriteringar inom anslagetPsykiatrisk vård i anstaltI motion So637 (c) begärs att 20 miljoner kronorav anslaget till kriminalvården skall reserverasför psykiatrisk vård av fängelsedömda. I motionJu449 (kd) anförs att kriminalvården måste tillseatt intagna med lindriga psykiska störningar fårtillgång till psykiatrisk vård i tillräckligutsträckning.Enligt den s.k. normaliseringsprincipen har densom är intagen i kriminalvårdsanstalt samma rättsom andra medborgare till samhällets stöd ochvårdinsatser. Detta gäller även öppen och slutenpsykiatrisk vård. Vid behov av kvalificeradpsykiatrisk vård skall kriminalvården få stöd avden allmänna psykiatriska vården. finns drygt 50 platser påsärskilda avdelningar för intagna med psykiskastörningar. Inom kriminalvården får endastfrivillig psykiatrisk vård ges. I lagen(1991:1129) om rättspsykiatrisk vård finnsbestämmelser om tvångsvård av intagna ikriminalvårdsanstalt. Sådan vård av intagna fårendast ges på en sjukvårdsinrättning som drivs aven landstingskommun.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför ombetydelsen av att fängelsedömda med psykiskabesvär erhåller erforderlig behandling. Sommotionärerna anför har behandling av psykiskabesvär under anstaltsvistelsen betydelse förmöjligheterna att förebygga återfall i brott ochytterligare social utslagning. Behovet av sådanbehandling skall också uppmärksammas inomkriminalvården. Vid insatser från den allmännapsykiatriska vården är det landstingskommunalaresurser som tas i anspråk. Dessa kostnaderbelastar inte Kriminalvårdens anslag. Det gördäremot kostnader för särskilda anstaltsplatserför intagna med psykiska störningar. Bedömningenav om det föreligger behov av ett ökat antalsådana platser bör göras inom kriminalvården ochfinansiering ske inom ramen för kriminalvårdensanslag. Den avvägning mellan behoven av olikatyper av anstaltsplatser som måste göras bör somhittills anförtros kriminalvården. Något beslutom att avsätta särskilda medel till detta ändamålbör inte fattas. Utskottet avstyrker bifall tillmotionerna So637 och Ju449.Frivårdens medel m.m.I motion Ju370 (m) anförs att frivårdensresursbehov i större utsträckning skall påverkatilldelning och fördelning av anslag inomkriminalvården. I motionerna Ju357 (v) och Ju402(mp) begärs en ekonomisk konsekvensanalys rörandefrivårdspåföljder och frivårdensresurstilldelning. Motionärerna bakom samtligadessa motioner anför att frivården måste fåtillräckliga resurser för att klara de uppgiftersom åläggs dem.Som utskottet redovisat ovan i avsnittet medresultatuppföljning avseende kriminalvårdensverksamhet var det totala antaletfrivårdsklienter fler jämfört medföregående år och fler än år 1998.Totalkostnaden för frivårdens verksamhet uppgickenligt till666 , vilket utgjorde avkriminalvårdens totala kostnader. uppgickfrivårdskostnaden till ,motsvarande av de totala kostnaderna,och till , motsvarandeca av de totala kostnaderna (se tabell).Som exempel på delposter kan här nämnas atttotalkostnaderna avseende skyddstillsynsdömda iolika former beräknas ha uppgått till 392miljoner kronor år 2002.Personutredningsverksamheten beräknas hakostat 101 miljoner kronor.Frivårdens medel------------------------------------------------------------|År |Kriminalvårdens|Genomsnittligt| Kostnader för || | totala | antal | frivårdsverksamhet || |kostnader |frivårdsklienter| || | | | || |(tusental | | || | kronor) | | |------------------------------------------------------------| | | |Kostnader | Andel av || | | | | totala || | | |(tusental | || | | | kronor) |kostnader |------------------------------------------------------------|1998 |4 150 000 | 12 962 | 577 000 | |------------------------------------------------------------|1999 |4 147 000 | 13 370 | 608 000 | |------------------------------------------------------------|2000 |4 096 000 | 13 447 | 592 000 | |------------------------------------------------------------|2001 |4 286 000 | 13 943 | 660 000 | |------------------------------------------------------------|2002 | 4 679 000 | 15 365 | 666 000 | |------------------------------------------------------------revisorer presenterade i mars 2003förstudien eller anstalt? (förstudie2002/03:11). I förstudien granskades bl.a. fördelningenav klienter mellan frivård och anstalt och hurkostnaderna mellan dessa fördelas. Riksrevisionengenomför med anledning av förstudien en fortsattgranskning. Granskningen har dock fortsättningsvis endelvis annan inriktning och fokuseras bl.a. påkriminalvårdens förmåga att följa upp i vilkenutsträckning klienterna återfaller i brott. Dengranskningen beräknas kunna presenteras våren 2004.Utskottet kan konstatera att antalet frivårdsklienterökat , något som medför ökaderesursbehov för frivården. Kriminalvården har undersamma period erhållit tillskott på anslaget.Kriminalvårdsstyrelsen disponerar anslaget och fördelarut medlen på de lokala kriminalvårdsmyndigheternasverksamhet. Utskottet ser inte något behov av att angesärskilda anslagsvillkor beträffande frivårdensverksamhet. Motion Ju370 bör således avslås i nubehandlad del.Utskottet ser positivt på att olika analysergenomförs rörande frivårdens verksamhet och vilkeneffekt frivårdsinsatserna har på återfallen i brott. Ensådan betydelsefull analys utgör Riksrevisionensgranskning av kriminalvårdens förmåga att bl.a. följaupp återfallen i brott bland klienterna. Utskottet kaninstämma i vad motionärerna bakom motionerna Ju357 ochJu402 anför om betydelsen av att ekonomiskakonsekvensanalyser görs av frivårdens verksamhet.Analyser av medelsbehoven inom kriminalvårdens olikaverksamheter utförs också löpande avKriminalvårdsstyrelsen och redovisas bl.a. i det årligabudgetunderlaget avseende kriminalvården. I dessabedömningar ligger också en analys av de förväntadeförändringarna i resursbehoven med anledning av olikareformer på påföljdsområdet. Sådana förändringar kanvara nödvändiga för att upprätthålla förtroendet fört.ex. de alternativa påföljderna. Utskottet är idagsläget inte berett att ställa sig bakom en begäranom en mer fördjupad analys av de ekonomiskakonsekvenserna av införande av olika påföljder som äralternativa till fängelse. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju357 och Ju402 i nubehandlade delar.I motion Ju272 (m) förespråkas ett ökat stöd tillorganisationen revansch i samhället, KRIS.KRIS är en kamratförening med stödjande verksamhetför personer som vill lämna ett kriminellt ochmissbrukande liv bakom sig. Verksamheten bedrivs idrygt 20 lokalföreningar runt om i landet. Antaletmedlemmar uppgår till närmare 1 500. BRÅ har kartlagtverksamheten vid de fyra största lokalföreningarna inomKRIS. I rapporten - En kartläggning av föreningenKriminellas Revansch i Samhället (2003:7)redogör BRÅ för denna kartläggning. att återfall i brott är mycket ovanligt blandstyrelseaktiva i KRIS lokalföreningar. I studien harBRÅ inte systematiskt belyst hur är finansieradoch hur föreningens beroende av ekonomiskt stödpåverkar verksamheten.Som framgår av redogörelsen ovan avseende uppföljningav kriminalvårdens mål att förbereda frigivningsamarbetar de flesta kriminalvårdsmyndigheterna i någonform med . Detta sker bl.a. genom att besökerhäkten och anstalter för individuella samtal med deintagna, för egna gruppverksamheter eller fördeltagande i program.Inom ramen för den tidigare nämndaförsöksverksamheten med intensifieradefrigivningsförberedelser beviljadeKriminalvårdsstyrelsen lokala KRIS-föreningarersättning för utförda tjänster i utslussningsarbete påanstalterna med totalt och med (se 2003:7 s. 19 f). Genomförordningen (2002:954) om statsbidrag till vissaorganisationer inom kriminalvårdens område, somutfärdades , möjliggörs förKriminalvårdsstyrelsen att framöver besluta omstatsbidrag till bl.a. . Riksförbundetkan i sin del vidarebefordra dessa medel till delokalföreningar där verksamheten bedrivs.Utskottet ser mycket positivt på den verksamhet somideella organisationer såsom bedriver. Det ärnaturligtvis angeläget att dessa organisationer ocksåhar medel för att kunna bedriva sin verksamhet. Genommöjligheten för att besluta omstatsbidrag till organisationer inom kriminalvårdensområde möjliggörs också att tillförs medel frånkriminalvården. Sådana bidrag skall finansieras inomkriminalvårdens anslag. Här kan också nämnaskommunernas ansvar för kommuninnevånare som friges frånfängelsestraff. Många kommuner i landet ger ocksåekonomiskt stöd i olika former till bl.a. lokala KRIS-föreningar. Motion Ju272 får i huvudsak ansestillgodosedd och bör avslås av riksdagen.Anstalts- och häkteskapacitetI motionerna Ju370 (m) och Ju425 (fp) anförs attkriminalvårdens kapacitet bör utökas, bl.a. genom atten ny sluten kriminalvårdsanstalt byggs. I motion Ju370begärs också en kostnadsanalys av kriminalvårdensplatsbrist. I motion 416 (kd) anförs att platsbristeninom häkten och anstalter måste avhjälpas och att enfortsatt utbyggnad av kriminalvårdens kapacitet börinriktas på införande av trestegsanstalter medmotivations- och behandlingsplatser snarare än attbygga en ny storanstalt. I motion Ju381 (s) förespråkasen utbyggnad av anstalten i och i motionernaJu298 (c) och Ju353 (v) begärs ett nytt häkte iÖstersund.Som redovisats ovan rörande resultatuppföljning avkriminalvårdens verksamhet har beläggningssituationenpå anstalter och häkten blivit problematisk undersenare år. var i genomsnitt avanstaltsplatserna och av häktesplatserna belagda.Antalet verkställighetsfall på häkte fortsatte att öka.Av månadsstatistik överbeläggningen kan utläsas att situationen inteförbättrats under innevarande år. Beläggningsgraden påde öppna anstalterna har tvärtom ökat betydligt underår 2003, medan beläggningen är i princip oförändrad påde slutna anstalterna. bedrivs inomkriminalvården ett öppenplaceringsprojekt. Projektetsyftar till att i större utsträckning, men medbibehållen säkerhet, placera intagna på öppnaanstalter, för att bl.a. på detta sätt lätta påbeläggningstrycket på de slutna anstalterna.I kriminalvårdens årsredovisning för angesatt platssituationen framtvingat drastiska åtgärder somöverbeläggning och dubbelbeläggning av bostadsrum påanstalterna och att kriminalvården bl.a. tvingatsutnyttja polisens arrestlokaler för placering avhäktade. Kostnaderna för att utnyttja tillfälligahäktesplatser är enligt Kriminalvårdsstyrelsenbetydligt högre än för ordinarie häktesplatser. Ettsådant utnyttjande medför även en ökad belastning påpolisorganisationen som bedöms inte kunna fortgå i ettlängre perspektiv. Belastningen på personal och intagnavid anstalter och häkten har ökat till följd av denhöga beläggningen.Utskottet har inhämtat från Kriminalvårdsstyrelsenatt det under innevarande år har öppnats 118 nyaanstaltsplatser, varav 94 slutna och 24 öppna. Underåret har inga nya permanenta häktesplatser tagits ibruk, däremot ett antal tillfälliga häktesplatser.Under resten av året beräknar Kriminalvårdsstyrelsenatt det skall öppnas ytterligare 24 öppnaanstaltsplatser. planeras för närvarandeför 92 nya öppna anstaltsplatser och 101 nyahäktesplatser. Ytterligare platser kan tillkomma underperioden.Som nämnts ovan har regeringen i ett särskilt uppdragtill lagt fast de riktlinjer somskall gälla vid platsutbyggnaden. Enligt dessariktlinjer skall , inom ramen förde disponerade ekonomiska resurserna, genomföra arbetetmed att tillskapa fler häktes- och anstaltsplatser såatt anstaltsstrukturen består av färre ochstörre enheter. All nybyggnation av platser skallutformas så att de i största möjliga utsträckningmedger en flexibel användning i fråga om säkerhet ochbeläggning. Vid utformningen av platser skall vidarevikten av en fortsatt utveckling av system medsjälvförvaltning beaktas. Regeringen gav samtidigtKriminalvårdsstyrelsen i uppdrag att senast den 1oktober 2004 redovisa i vilken omfattning nya platserhar tillskapats - september2004 och på vilket sätt detta har förändratanstaltsstrukturen.Utskottet har ovan under avsnittet om uppföljning avkriminalvårdens verksamhet avseende verksamhetsåret2002 framfört sin oro beträffandebeläggningssituationen inom kriminalvården. Avredogörelsen för utbyggnaden av kriminalvårdenskapacitet framgår att det kontinuerligt öppnas nyaanstalts- och häktesplatser och att ytterligare platserplaneras för . Trots platsutbyggnaden har denhöga beläggningsgraden ännu inte kunnat sänkas.Utskottet bedömer att med de medel som tillförtskriminalvården under innevarande år och med detillskott som i denna budget föreslås för kanden akuta beläggningssituationen hanteras. När detgäller den mer långsiktiga planeringen är det viktigtatt kriminalvården ges möjlighet att klaravolymförändringar utan att verksamheten i övrigt blirlidande. Här måste olika alternativ övervägas. Ettinitiativ i denna riktning har tagits av regeringengenom de nämnda riktlinjerna för den fortsattautbyggnaden av anstalts- och häktesplatser. Utskottetvill - i likhet med vad som anfördes i föregående årsbudgetbetänkande - understryka att frågan brådskar ochutgår från att regeringen noga följer den ävenfortsättningsvis. Någon anledning till ett uttalande ifrågan från finns emellertid inte förnärvarande.Frågor såsom hur stor en enskild anstalt eller etthäkte bör vara eller var kriminalvårdsverksamhet börlokaliseras utgör angelägenheter för kriminalvården attavgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Detankommer således inte på att uttala sig ihithörande frågor.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna Ju298, Ju353, Ju370, Ju381, Ju416 ochJu425 i nu behandlade delar.Åtgärder mot narkotika på anstalter och häktenSom framgått ovan har andelennarkotikamissbrukare inom kriminalvården ökat. av de intagna i anstalt missbrukade narkotika vidintagningen och alltför många fortsatte underanstaltsvistelsen. Kriminalvården bekämparnarkotikamissbruket i anstalterna genom attdifferentiera de intagna, tillhandahållamissbruksrelaterad programverksamhet, genomförakontroller, dvs. urinprovstagningar och visitationer,samt genom att bedriva särskilda projekt. Även ihäktena erbjuds de intagna missbruksrelateradprogramverksamhet och genomförs visitationer. Ettsystem med kontantlös handel har också möjliggjortsinom anstalterna.I den ovan nämnda nationella narkotikahandlingsplanen(prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, bet.2001/02:JuU5y, rskr. 2001/02:193) understryks attkriminalvården har en viktig funktion att fylla isamhällets insatser mot narkotikamissbruket. Såvälhäktes- och anstaltstid som tiden i frivård måsteutnyttjas för att motivera missbrukare till behandling.Vid verkställighet av fängelsestraff och skyddstillsynbör det erbjudas en missbrukarvård som vid behovfortsätter även efter verkställighetens slut. Redanfrån början av verkställigheten bör åtgärderna inriktaspå att förbereda klienten för ett drogfritt liv ifrihet. Utgångspunkten skall vara att intagna utannarkotikaproblem inte skall behöva komma i kontakt mednarkotika, att missbrukare avskärs från tillförsel avnarkotika och att intagna förhindras att bedrivanarkotikahandel inom häktena och anstalterna samt ute isamhället. För att åstadkomma en narkotikafri miljökrävs en kombination av kraftfulla motivations- ochbehandlingsinsatser samt väl avvägda kontrollåtgärder.Enligt propositionen skall 100 miljoner kronoravsättas för en särskild narkotikasatsninginom kriminalvården. Av dessa medel anvisades 30miljoner kronor i statsbudgeten för och 30miljoner kronor i det nu behandlade förslaget tillstatsbudget för . Målet för satsningen är attsamtliga narkotikamissbrukare som kommer i kontakt medkriminalvården identifieras, bl.a. genom uppsökandeverksamhet på häkten, och utreds avseende problem ochbehov samt erbjuds adekvat vård. Vidare sätts som målatt missbrukarens problematik, behov och önskemålbeaktas vid anstaltsplaceringen, att intagna som intevill komma i kontakt med narkotika erbjuds ennarkotikafri verkställighet, att de missbruksrelateradeprogrammen utvecklas och utvärderas samt att flernarkotikamissbrukare genomgår dessa program. Imålsättningen ligger också att kraftigt minskainförseln av narkotika på anstalter och häkten samt attutveckla samverkan både inom och mellan lokalakriminalvårdsmyndigheter samt med andra myndigheter.Personalen skall också ha kunskaper som är relevantaför arbete med bl.a. motivation av missbrukare.Propositionen behandlades i avsocialutskottet (bet. 2001/02: SoU15), som tillstyrkteförslaget. I sitt yttrande till socialutskottetnoterade justitieutskottet med tillfredsställelse attså stor vikt lagts vid kriminalvårdens insatser för attbekämpa narkotikamissbruket, främst vid dessbehandlingsinsatser (2001/02:JuU5y s. 11).Genom beslut (Ju2002/3054/) gavregeringen i uppdrag attgenomföra en särskild satsning på att bekämpanarkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter.Kriminalvårdsstyrelsen antog i sin tur den 18 juni2002 en handlingsplan för en särskild satsning pånarkotikabekämpning m.m. inom kriminalvården (Dnr 2002-005943). Handlingsplanen anger tydliga riktlinjer ochramar för den verksamhet som skall bedrivas vid delokala kriminalvårdsmyndigheterna som deltar i densärskilda narkotikasatsningen. Bland annat skall ca1 200 anstaltsplatser omvandlas tillbehandlingsplatser, motivationsplatser respektiveplatser för svårmotiverade. Vidare inrättas särskildauppsökande narkomanvårdsteam. Dessa team skall verka påhäktena med att bl.a. identifiera och kartläggamissbrukare, söka motivera dem till placering på olikamotivations- eller behandlingsplatser samt utreda behovav vård och behandlingsinsatser. Narkomanvårdsteamenskall också initiera informationsinsatser förhäktespersonal avseende missbruksfrågor. För att minskainförseln och förekomsten av narkotika på anstalter ochhäkten skall narkotikahundar anskaffas tillkriminalvården.Här kan också nämnas att regeringen hösten 2002tillsatte en parlamentariskt sammansatt utredning meduppdrag att utarbeta förslag till en nykriminalvårdslag. Enligt direktiven skall utredningensärskilt uppmärksamma frågor om hur verkställighetenkan anpassas så att den förebygger återfall i brottutan att kraven på säkerhet och samhällsskyddeftersätts. En av grundförutsättningarna för ett aktivtåterfallsförebyggande arbete anges i direktiven varaatt all form av drogmissbruk måste identifieras ochbekämpas.