bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — När den gäller den frågaom skötselplaner för naturreservatsom tas upp i motion 2002/03:MJ29(fp) yrkande 6 har utskottet inhämtatfrån att de 88reservat i som saknar skötselplaner är bildadeföre . kommerunder att föra enfördjupad diskussion medlänsstyrelserna om bristen på ocharbetet med skötselplaner och hurdetta arbete kan integreras medarbetet med bevarandeplaner för allaNatura 2000-områden. Sådanabevarandeplaner skall föreliggasenast för vidareavrapportering till EG-kommissionen.Enligt ingår mer änhälften av naturreservaten helt ellerdelvis i Natura 2000-områden.Utskottet konstaterar attskötselplaner för naturreservat är enmyndighetsuppgift förlänsstyrelserna, som under de senasteåren har fått förstärkning till sittförvaltningsanslag för att bl.a.hantera säkerställandearbetet, dvs.bildande av naturreservat inklusiveupprättande och fastställande avskötselplaner m.m., av naturreservat(jfr prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 s.49, bet. 2001/02:MJU1, rskr. 2001/02:105). Motion2002/03:MJ29 (fp) yrkande 6 bör iavvaktan på resultatet av det arbetesom pågår lämnas utan vidare åtgärd.Som anförs i skrivelsen ärfäbodbeten en viktig del avbetesmarkerna i . Fäbodbetenhar ofta höga biologiska ochkulturhistoriska värden. Inom ramenför miljö- och landsbygdsprogrammetgörs insatser för att bevarafäbodbruket och de natur- ochkulturmiljövärden som hänger sammanmed detta. Inom miljöersättningen förskötsel av betesmarker ochslåtterängar finns en särskildanpassning till fäbodskötsel och tillden extensiva djurhållning somfäbodskötseln innebär.Regeringen beslutade den 10 april2003 att tillkalla en särskildutredare med uppdrag att undersöka omdet är nödvändigt och lämpligt medsärskilda bestämmelser om betesrättoch stängsel vid fäbodbruk och andrasmåskaliga former av djurhållning.Utredaren skall kartlägga inom vilkabrukningsformer djur tillåts beta påannans mark eller på ostängsladebetesmarker, samt med vilken rättsådant bete utövas. Om utredarenfinner att rätten till bete på annansmark och på ohägnade betesmarker isamband med fäboddrift behöverklargöras skall utredaren, om dettaär lämpligast, lämna förslag till debestämmelser som är nödvändiga.Utredaren skall redovisa uppdragetsenast den 31 december 2003.Utskottet föreslår att motionerna2002/03:MJ209 (c) yrkandena 1 och 3,2002/03:MJ301 (kd) och 2002/03:MJ450(s) i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet lämnas utan vidareåtgärd.Utskottet instämmer i vad somanförs i motion 2002/03:MJ430 (kd)yrkande 3 om att det är angeläget attden kallblodiga travaren kan bevaras.Som anförs i skrivelsen kan gamlalantraser bära på arvsanlag ochegenskaper som kan vara viktiga förframtida avelsverksamhet. Härdighet,ett mer aktivt fodersöksbeteende samtförmåga att producera trots lågintensitet är viktiga egenskaper somkan medföra att lantraserna ärspeciellt lämpade för landskapsvård.Inom miljö- och landsbygdsprogrammetges möjlighet till ersättning förutrotningshotade husdjursraser. Dedjurslag som omfattas är nötkreatur,får, getter och grisar. Målsättningenmed åtgärden är att uppnå etttillräckligt antal vuxna renrasigadjur för att säkra rasernasfortlevnad. Anslutningen var år2002. Även för denna ersättning ökadeanslutningen jämfört med . Påindividbasis omfattas flest får avåtgärden följt av nötkreatur ochgetter. Den totala kostnaden föråtgärden var ca 3,7 miljonerkronor, varav ca 0,2 miljoner kronoravser motsvarande åtgärd för tidigareprogramperiod.Hästpolitiska utredningen lämnadeår 2000 betänkandet En svenskhästpolitik (SOU 2000:109).Utredningen föreslår bl.a. att stödför bevarande av utrotningshotadehusdjursraser skall kunna ges tillett antal svenska hästraser såsomruss, nordsvensk brukshäst,kallblodstravaren och den svenskaardennern. Utskottet har inhämtat attresultatet av utredningen övervägs iJordbruksdepartementet. Utskottetföreslår att motion 2002/03:MJ430(kd) yrkande 3 med det anförda och iavvaktan på resultatet av det arbetesom pågår lämnas utan vidare åtgärd.Som anförs i skrivelsen är detviktigt med en helhetssyn påodlingslandskapet för att delmåleninom miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap skall kunna nås.Genom att motverka en nedläggning avjordbruket kan ett öppetodlingslandskap, som är enförutsättning för en rik biologiskmångfald och för bevarandet avvärdefulla kulturmiljöer, bibehållas.För att motverka nedläggningen avjordbruksmark men också för attbibehålla jordbruksproduktionen inorra och därigenomunderstödja mål för den regionalautvecklingspolitiken, finns tvååtgärder inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Åtgärderna ärmiljöersättning för Öppet ochvarierat odlingslandskap ochKompensationsbidrag i mindre gynnadeområden.Den förstnämnda åtgärden kan sökasav jordbrukare som odlar vall iskogsbygderna i södra och mellerstaSverige och i norra . Att odlavall innebär att landskapet hållsöppet. Vallodlingen bidrar också tillatt minska växtnäringsläckaget och ärpositiv för att förbättra jordensstruktur genom att öka dess innehållav organiskt material. Åtgärdenersatte den tidigareåtgärden Öppet odlingslandskap. Måletmed den nya åtgärden är att ca vall skall vara ansluten.Den totala anslutningen ökade underår 2002 och svarar nu mot avdet uppställda målet eller 609 000hektar.Kompensationsbidrag i mindregynnade områden utgår inomstödområdena 1 till 5b. Totalt finnsinom dessa områden 1,9 miljonerhektar . Målet med åtgärdenär att bibehålla sysselsättningeninom jordbruket i dessa områdensamtidigt som miljövänligajordbruksmetoder bevaras och främjas.Ersättningen lämnas per hektar valloch betesmark i alla områden. Måletför åtgärden var ochatt 23 000 företag skulle anslutasig. har anslutningenpreliminärt beräknats till 550 000hektar, vilket utgör av detuppsatta arealmålet, dvs. en sänkningsedan år 2001. Det är främst företagmed mjölk- och köttproduktion som äranslutna till åtgärden. Det totalaantalet anslutna företag är21 000 stycken, vilket är lägre änvad som förväntades och återspeglaratt strukturomvandlingen särskiltinom mjölkproduktionen är snabbare änsom förutsetts.Jordbruksministern anförde den 20december 2002 i svar på fråga2002/03:319 att vallodlingen kommeratt stödjas på flera sätt även ifortsättningen, inte minst i skogs-och mellanbygderna och i norraSverige. Anslutningen till åtgärdernainom miljö- och landsbygdsprogrammetär generellt sett mycket god, och enhalvtidsutvärdering av programmetpågår och kommer att slutföras underår 2003. Mot bakgrund av detta finnsi dagsläget inga planer på att införaytterligare ersättningsformer tillvallodling.Utskottet föreslår att motionerna2002/03:MJ422 (fp) yrkande 9 delvisoch 2002/03:MJ428 (c) yrkande 14lämnas utan vidare åtgärd i den månde inte tillgodosetts av vad somanförts.Ingen övergödningI de Facto 2002 angesen positiv riktning för utvecklingenunder förmiljökvalitetsmålet Ingenövergödning. framhålls attdet kan krävas fler åtgärder för attnå målet. Som anförs i skrivelsenhade vid rapporteringför rapport uppnåddaresultat av åtgärderna enligt miljö-och landsbygdsprogrammet inte varitmöjliga att beakta.I rapport de Facto 2003 anförs attdet miljötillstånd som anges imiljökvalitetsmålet kommer att varasvårt att nå till 2020. på att återhämtningstiden i denaturliga systemen är så lång. Detblir särskilt svårt att nå målet i desödra delarna av , därbelastningen har varit och är somstörst, och därmed även effekterna imiljön. Dessutom påverkas de öppnakustområdena i mycket avövergödningen i det öppna havet.Preliminära beräkningar av vårframtida klimatsituation visar attnederbörden kommer att öka. Detta kanenligt rapporten göra det ännusvårare att nå miljökvalitetsmålet,eftersom det skulle innebäraytterligare diffusa utsläpp avnäringsämnen från marken.Att odla en fånggröda som brytssent eller förstnästkommande vår minskar, som anförsi skrivelsen, risken förkväveutlakning. Att bryta fånggrödanpå våren ökar dessutlakningsbegränsande effekt, men envårbrytning är inte alltid möjligeller lämplig. Likaså minskar riskenför utlakning om jorden intebearbetas , dvs. attstubben efter skörd får vara kvar ochatt och trädan inte brytsunder hösten och vintern. I miljö-och landsbygdsprogrammet för åren2000-2006 ingår i åtgärden Minskatkväveläckage både odling av fånggrödaoch utebliven höstbearbetning.Ersättningarna kan sökas var för sigeller kombineras för samma areal. Attansluta sig till åtgärden Minskatkväveläckage är möjligt endast omåkerarealen är belägen i ,, , , Hallandsoch . I dessa länär kväveutlakningen per hektaråkermark oftast högre än i andradelar av landet. Målsättningen föråtgärden är en anslutning på 50 000hektar och därigenom tordekväveläckaget minska med ca 700 tonN/år. omfattadeåtgärden ca av vilka62 fick ersättning bådeför fånggröda och uteblivenhöstbearbetning. Enligt nyligengenomförda utlakningsberäkningar förår 2001 uppskattas kväveläckaget haminskat med 1 600-2 100 ton N.Preliminära uppgifter för år 2002visar på en ännu högre anslutning.Avslutningen var ochför av dessagenomfördes båda åtgärderna. Denhögre anslutningen för tordemedföra en ytterligare minskning avkväveläckaget jämfört med vad somuppskattats för . För år 2002återfanns de största arealerna bådenär det gäller fånggrödor ochutebliven höstbearbetning i ,och län.Den totala kostnaden för åtgärder somgäller fånggrödor och uteblivenhöstbearbetning var ca 176miljoner kronor, varav ca 1 miljonkronor avser arealer anslutna tillmotsvarande åtgärd för tidigareprogramperiod.I EU regleras jordbruketskväveutsläpp till vatten av rådetsdirektiv (EEG) nr 676/91 av den 12december 1991 om skydd mot att vattenförorenas av nitrater frånjordbruket, vanligen benämntnitratdirektivet. Syftet meddirektivet är enligt skrivelsen attminska vattenförorening som orsakaseller framkallas av nitrater frånjordbruket samt att förhindraytterligare sådan förorening. Sverigeförtecknade i samband medanslutningen till EU , ,och län samtkustområdena i ,, , Kalmaroch som områdenfrån vilka en avrinning sker tillvattenområden som är förorenade ellerkan bli förorenade om inte åtgärdervidtas. fattaderegeringen beslut, som svar på ettmotiverat yttrande från kommissionen,om att utvidga de förtecknadekänsliga områdena. Beslutet innebäratt sjöarna och Hjälmarensamt ytterligare områden medavrinning till dessa sjöar ochytterligare områden med avrinning sompåverkar förtecknas enligtdirektivet. Som redovisas iskrivelsen pågår inomRegeringskansliet arbete med attnärmare avgränsa områdena ochutarbeta det åtgärdsprogram som skallgenomföras inom dessa områden.I den pågående utvärderingen avMiljö- och landsbygdsprogrammet (dir.2002:109) kan förändringar avprogrammet föreslås inom defastställda ekonomiska ramarna. Detanförda innebär enligt utskottetsmening att syftet med motion2002/03:MJ487 (c) yrkande 29 ärtillgodosett utan något särskiltriksdagens uttalande i frågan.När det gäller den fråga som tasupp i motion 2002/03:MJ489 (mp)yrkande 4 om att delar av EU:sjordbruksstöd bör användas tillmiljöåtgärder i länderna kringÖstersjön konstaterar utskottet attlandsbygdsprogrammen genomförsnationellt. Varje land runt Östersjönkan prioritera åtgärder som främjarmiljön i havet. I är exempelpå sådana prioriteringar åtgärdernaodling av fångrödor samt vårplöjning.Utskottet har inhämtat frånJordbruksdepartementet att ibaltstaterna finns s.k.Sapardprogram, ett gemenskapsstöd föråtgärder inför anslutningen förjordbruk och landsbygdsutveckling ikandidatländerna i Central- ochÖsteuropa. Vidare är ISPA ettstrukturpolitiskt instrument inom EUmed syfte att ge ekonomiskt stöd tillkandidatländerna i Central- ochÖsteuropa för att bidra till derasförberedelse inför anslutningen tillEU på området ekonomisk och socialsammanhållning. I pågårockså GEF-projekt som satsar på bådebiologisk mångfald och vattenfrågor.Som anförs i skrivelsen genomförsinom ramen för satsningarna påkompetensutveckling ett särskiltkunskaps- och rådgivningsprojekt förlantbrukare, kallat Greppa Näringen.Målet för projektet är attkväveutlakningen skall minska med ca800 ton N/år. Projektet inleddesunder i , ochHallands län och genomförs isamarbete med länsstyrelserna,och enmängd företag i lantbruksnäringen.Nordiska ministerrådet antog den 11december 2000 en deklaration för ettsamarbete mellan de nordiska ochbaltiska länderna inom området skogoch jordbruk. Samarbetet skall ävenomfatta en hållbar utveckling pålandsbygden. Motionen avstyrks i denmån den inte kan anses tillgodoseddmed vad som anförts.Som framhålls i skrivelsen minskarskyddszoner risken för erosion,ytavrinning av främst fosfor ochväxtnäringsläckage frånjordbruksmarken. Skyddszoner är ocksågynnsamma för flora och fauna både påland och i vattnet, dvs. har enpositiv effekt förmiljökvalitetsmålen Levande sjöar ochvattendrag och Ett riktodlingslandskap. Inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet lämnasersättning till skyddszoner längs medvattendrag och sjöar i hela landetutanför mål 1. Målsättningen föråtgärden är att skallvara anslutna . År 2001motsvarade ansökningarna ca 1 750hektar. Anslutningen har ökat någottill , och de preliminärauppgifterna visar på en 45-procentiganslutning, vilket svarar mot ca 2400 hektar.I skrivelsen anförs att deförändringar av villkoren förersättningen som genomfördes under år2002 troligen kommer att innebära attdet blir mer attraktivt att anslutaareal till åtgärden. Utöveranslutningen till denna åtgärd var ca1 anslutna till detidigare åtgärderna extensiv vall ochskyddszoner samt resurshushållandekonventionellt jordbruk (). År2002 omfattade de olika åtgärdernatotalt ca skyddszoner.Den totala kostnaden 2002 ca ,varav ca avserarealer skyddszoner anslutna tillåtgärderna skyddszoner och förtidigare programperiod. Med detanförda bör motion 2002/03:MJ245 (kd)yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd iden mån den inte kan ansestillgodosedd.Utskottet instämmer i vad somanförs i motion 2002/03:MJ489 (mp)yrkande 7 om att fler våtmarker böranläggas i odlingslandskapet. Somanförs i skrivelsen minskarkväveutsläppen som belastar havetgenom att våtmarker anläggs pååkermark. Enligt det fjärde delmåletför miljökvalitetsmålet Myllrandevåtmarker skall minst 12 000 hektarvåtmarker och småvatten anläggaseller återställas i odlingslandskapetfram . Skyddet avvåtmarker regleras på olika sätt imiljöbalken. Finansiellt stöd föranläggning, återställande och skötselges inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet.Projektstödet för våtmarker ochsmåvatten i miljö- ochlandsbygdsprogrammet täcker enligtskrivelsen en viss del avanläggningskostnaderna. har anläggning avca våtmarker genomförtseller påbörjats. Därutöver har ca 310hektar anlagts utan projektstöd.Totalt har arealen våtmarker iodlingslandskapet ökat med cirka1 . Kostnaden föranläggningen av våtmarker motsvarart.o.m. drygt 58 miljonerkronor. För att möjliggöraförbättringar av utformningen ochlokaliseringen av odlingslandskapetsvåtmarker har fått iuppdrag att utvecklakvalitetskriterier för våtmarker iodlingslandskapet. Utgångspunkten förarbetet skall vara att nå en effektivreduktion av växtnäringsförlustersamtidigt som den biologiskamångfalden kan gynnas och hänsyn tastill platsens kulturhistoriskavärden. Uppdraget skall redovisassenast eftersamråd med ,och andraberörda myndigheter. Det är därutövermöjligt att ansöka om ersättning förskötsel av våtmarker och småvatteninom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Målsättningenför åtgärden är att 6 000 hektarskall skötas enligt de krav somgäller för ersättningen. Att skötavåtmarken eller småvattnet medför attdess förmåga att minskaväxtnäringsutsläppen till havetbibehålls. Skötseln av våtmarkenleder också till gynnsamma effekterför flora och fauna. Motion2002/03:MJ489 (mp) yrkande 7 börlämnas utan vidare åtgärd i den månden inte tillgodosetts med detanförda.Som framgår av skrivelsen infördesdet nationella stödet för upprättandeav växtodlingsplaner . Syftetmed stödet är att det skall bidratill att uppfylla miljökvalitetsmåletIngen övergödning. Den som ansökte omstödet åtog sig att under perioden2002-2004 upprätta en växtodlingsplanför all påjordbruksföretaget. I planen skallbl.a. årets gröda redovisas samtförväntat växtnäringsbehov av kväve,fosfor och kalium. Totalt har ca29 000 brukare ansökt om stödet,vilket motsvarar ca 1,9 miljonerhektar, eller av dentotala åkerarealen. Någonuppskattning av vilka positivaeffekter som uppnåtts med stödet harännu inte genomförts. En övergripandebedömning är dock att stödetgenerellt förbättrar planeringen pågårdsnivå. En förbättrad planeringbör på leda till minskadrisk för växtnäringsförluster.Som regeringen redovisar iskrivelsen innehåller nuvarandehandlingsprogram för att minskajordbrukets växtnäringsförluster tillluft och vatten en rad olikaåtgärder. Några av åtgärderna ärlagstiftning om högsta tillåtna antaldjur per hektar, lagringskapacitetför stallgödsel,spridningsrestriktioner för handels-och stallgödsel och andra organiskagödselmedel, krav om nedbrytning avstallgödsel, täckning av gödsel- ochurinbehållare och krav på höst- ellervinterbevuxen mark. Andra åtgärderingår i miljö- ochlandsbygdsprogrammet.Åtgärdsprogrammet omfattar ävenförsöks- och utvecklingsverksamhet.Slutligen är skatten påhandelsgödselkväve en del avhandlingsprogrammet. De flesta av deovannämnda åtgärderna har eninriktning mot de södra och mellerstadelarna av . Inom dessaområden är också problemen medutsläpp till luft och vatten mestframträdande och vikten av att minskade totala utsläppen betydande. Motion2002/03:MJ315 (fp) yrkande 10 börlämnas utan vidare åtgärd i den månden inte tillgodosetts med vad somanförts.Som anförs i skrivelsen är syftet medkompetensutvecklingen inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet bl.a. att ökajordbrukarnas kunskaper om vilkaåtgärder som lämpligen kan vidtas pågårdsnivå för att bidra till attuppnå de fyra miljökvalitetsmålen Ettrikt odlingslandskap, Ingenövergödning, Giftfri miljö ochLevande skogar. Inom skogsbruket harmedel för kompetensutveckling använtsför att motivera skogsbrukare ochandra aktörer att bedriva ettskogsbruk som tillgodoser deskogspolitiska målen. Det innebär attbiologisk mångfald bevaras ellerutvecklas, värdefulla kulturmiljöersamt sociala och estetiska värdenvärnas som skogen nyttjaseffektivt och ger en uthålligt godavkastning. Insatserna har genomförtsinom skogsvårdsorganisationensrådgivnings- och utbildningskampanj. Kampanjen pågickunder perioden 1999 till 2001.Antalet deltagare under denna perioduppgick till 120 960 stycken, varav62 889 i utbildning och resterande ikvalificerade informationsinsatser.Under 2002 genomfördesutbildningsinsatser i form avfördjupningskurser; deltagarantalet2002 var 29 870 skogsägare plus 3 743från övriga skogsbruket. Kostnadernaför motsvarande 20 miljonerkronor. Motion 2002/03:MJ29 (fp)yrkande 4 bör med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.Giftfri miljöSom framgår av skrivelsen minskadeförsäljningen av kemiskabekämpningsmedel uttryckt i mängdenverksamt ämne t.o.m. ,undantaget . harförsäljningen av bekämpningsmedelinom jordbruket och trädgårdsnäringensom ett genomsnitt legat runt 1 720ton verksamt ämne. Preliminärauppgifter för visar på enoförändrad försäljningsnivå.Samtidigt visar den preliminäraförsäljningsstatistiken på enfortsatt ökad försäljning avbekämpningsmedlet glyfosat. Ökningenav glyfosatförsäljningen berortroligen bl.a. på att en behandlingmed glyfosat är mer ekonomisktfördelaktig i förhållande tillmekanisk bearbetning. Andra faktorersom torde ha ökat försäljningen ärmiljöreglerna för EU-trädan ochreglerna för grön mark.Regeringen bedömer att resultatetav försöks- ochutvecklingsverksamheten i många falllett till förbättringar avutformningen av olika åtgärder.Förbättringarna utgör också angelägnaunderlag vid det praktiskagenomförandet av åtgärderna och ökarutsikten att nå de uppställdamiljökvalitetsmålen.I regeringsförklaringen hösten 2000aviserades att de s.k.gödselskatterna i lämplig form skulleåterföras till jordbruket. Riksdagenbeslutade vid behandlingen avbudgetpropositionen för (prop. 2002/03:1 volym 11,2002/03:FiU1) att den återfördaskatten på kväve i handelsgödsel ochbekämpningsmedel skulle användas tillåtgärder för att minskaväxtnäringsförlusterna frånjordbruket och för att minskamiljöriskerna inom växtskyddsområdet.I skrivelsen anförs att den nuvarandeåterföringen beräknas fortgå t.o.m.år 2005. har hos anmält och fått godkäntför statligt stöd tillväxtodlingsplaner samt statligt stödtill Stiftelsen lantbruksforskningför åtgärder inom trädgårdsnäringen.En mindre del av medlen återförskollektivt till jordbruksnäringen förbl.a. informations- ochrådgivningssatsningar med syfte attfrämja hållbara produktionsmetoder.Skatten på bekämpningsmedel återförskollektivt för forsknings- ochutvecklingsinsatser med syfte attfrämja en hållbar utveckling inomjordbruket och trädgårdsnäringen.Regeringen tillkallade i juni 2001en särskild utredare med uppgift attutvärdera skatterna på handelsgödseloch bekämpningsmedel. Utredarensuppgift var dels att analysera ochbedöma skatternas påverkan påanvändningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel, dels att bedömavilka effekter de har på miljön. Medutgångspunkt häri skulle utredas omskatterna bör förändras så att de kanfungera som effektivare styrmedel påmiljöområdet utan att kraven påkostnadseffektivitet eftersätts.Utredaren överlämnade sitt betänkande(SOU 2003:9) Skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel i februari 2003.Utskottet har inhämtat attbetänkandet har remissbehandlats ochför närvarande övervägs iFinansdepartementet. Utskottetföreslår att motionerna 2002/03:MJ28(kd) yrkandena 3 och 7 samt2002/03:MJ29 (fp) yrkande 5 avstyrksi avvaktan på resultatet av detarbete som pågår.Ekologisk produktion m.m.Som anförs i skrivelsen är det möjligt förjordbrukare att ansöka om stöd förekologiska produktionsmetoder inomramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Syftet medersättningen är främst att uppnåpositiva miljöeffekter. Stöd kanlämnas både för företagets växtodlingoch djurhållning. Sedan mitten av1990-talet ökar arealen ekologiskproduktion stadigt. varpreliminärt ca 414 000 hektaranslutna till åtgärden Ekologiskaproduktionsmetoder, vilket motsvarar79 % av det uppställda arealmålet.Den ekologiskt odlade arealen utgördärmed av totalaåkerareal. var den totalakostnaden för åtgärden ca 462miljoner kronor, varav 61 miljonerkronor avser anslutningar tillmotsvarande åtgärd för tidigareprogramperiod. är dendominerande grödan inommiljöersättningen. Av den ekologisktodlade arealen är vallandelen ca 70%.I skrivelsen redovisas att är totalt 23miljoner kronor avsatta förmarknadsstödjande åtgärder. Bidragbeviljas bl.a. till åtgärder för attfrämja användningen av ekologiskalivsmedel i storkök och till projektför att komma till rätta med"flaskhalsar" på marknaden. Det ärännu för tidigt att studera vilkapositiva effekter på marknaden somåtgärderna kan ha haft.Jordbruksministern har i svar påfråga 2001/02:1346 om ekologiskalivsmedel redovisat attJordbruksverket i sin aktionsplan förekologiska jordbruksprodukter ochlivsmedel föreslår att ettutvecklingsforum skall inrättas underKungl. Skogs- och Lantbruksakademiens(KSLA) ledning. Syftet med forumetskulle vara att berörda aktörerträffas och diskuterar de problem somuppstår på vägen så att de uppställdamålen kan nås . Regeringenanser dock att distribution av ochhandel med ekologiska livsmedelhuvudsakligen är marknadens ansvar.Som framgår av skrivelsen bedömerregeringen det som rimligt att måletom en fördubbling av den ekologisktodlade arealen skall kunna nås tillår 2005. Om så blir fallet beror dockpå hur konsumenternas efterfrågan påekologiska produkter kommer attutvecklas, vilka effekter de vidtagnamarknadsstödjande åtgärderna kommeratt få med avseende på förädling,distribution och utveckling avekologiska produkter men också på omen ökad ekologisk areal innebär enökad andel ekologiska produkter.De preliminära uppgifterna för år2002 visar på en god anslutning tillåtgärden i fråga om antalet mjölkkoroch slaktdjur av nöt och lamm och detuppsatta målet har nåtts.