bet · GR01KRU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Arkitektur, form och design SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2002/03:129Arkitektur, form och design jämte en motion väckt med anledning av skrivelsensamt motioner inom området som väckts under allmänna motionstiderna hösten2002 och . (En motion väckt med anledning av skrivelsen haröverlämnats till bostadsutskottet för beredning. )I skrivelsen lämnarregeringen en redogörelse för de mål som regering och riksdag satt uppför arkitektur, form och design, vilka åtgärder regeringen vidtagit föratt uppnå dessa mål samt de insatser som gjorts på området sedan mittenav . Vidare redovisar regeringen dels sin bedömning av insatserna,dels inriktningen på det fortsatta arbetet. Utskottet föreslår att riksdagenskall lägga skrivelsen till handlingarna.Utskottet avstyrker motionerom ett uttalande om vikten av form och design, behovet av fler mötesplatserför form och design, hantverksutbildning i form av en ny lärlingsutbildningsamt avsättande av medel för konstnärlig utsmyckning vid icke-statligtbyggande.Det finns fem reservationer i betänkandet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Begäran om förslag frånregeringen inom området form och designRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr370yrkande 11.2. Vikten av form och designRiksdagen avslår motionerna2002/03:Kr236 yrkande 13, 2003/04:Kr209 yrkande 15 och 2003/04:Kr230yrkande 1.Reservation 1 (m)3. Mötesplatser för form och designRiksdagenavslår motionerna 2002/03:Kr217, 2002/03:Kr236 yrkande 14, 2002/03:Ub335yrkande 3, 2003/04:Kr209 yrkande 16, 2003/04:Kr215 och 2003/04:Kr230yrkande 4.Reservation 2 (m)4. HantverksutbildningRiksdagen avslårmotionerna 2002/03:Kr12, 2002/03:Kr218 och 2003/04:Kr231 yrkande1.Reservation 3 (m, kd, c)Reservation 4 (fp)5. Enprocentsregel förkonstnärlig utsmyckning vid icke-statligt byggandeRiksdagen avslårmotion 2002/03:Kr296 yrkande 4.Reservation 5 (v)6. De statligainsatserna och den fortsatta inriktningen på arbetet inom området arkitektur,form och designRiksdagen lägger skrivelse 2002/03:129 tillhandlingarna.Stockholm den 30 oktober 2003På kulturutskottets vägnarLennartKollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),i (s), (), iHisings (s), (), () och Lars-IvarEricson (c).BakgrundMål och utgångspunkter för den statliga politiken för arkitektur,formgivning och designKulturutredningen år 1995I början av 1990-taletbegärde på kulturutskottets förslag en utvärdering av denkulturpolitik som förts sedan 1974 års kulturpolitiska mål antogs. Den storakulturpolitiska utredning som arbetade fick i sina förstadirektiv (dir. 1993:24) till uppgift att bl.a. bedöma hur kulturarvetbäst kunde tas till vara och stärkas i kulturpolitiken. fickutredningen i tilläggsdirektiv uppdraget att även behandla frågor omutformningen av den fysiska miljön i stort och gestaltningen av den bebyggdamiljön (dir. 1994:146). I direktiven framhölls att den fysiska miljönsutformning med tillvaratagande av kulturhistoriska värden, och vad gällerfärg, form och estetik, betyder mycket för människors livskvalitet. skulle därför uppmärksamma arkitekturens ochbebyggelseplaneringens betydelse för en ökad social och kulturell jämlikhet.Kommittén skulle också diskutera hur man skulle kunna stimulera regionalaoch lokala ambitioner bl.a. i fråga om omsorgen om den byggda miljön,hävdandet av odlingslandskapet och bevarandet av hantverks- och industriminnensamt bevarandet och stärkandet av den regionala särarten. Arkitekturenoch utformningen av den fysiska miljön fick därmed en starkare anknytningtill kulturpolitiken.Kulturutredningen betonade i sitt slutbetänkande(SOU 1995:84 s. 435 f.) arkitekturens och samhällsplaneringens viktigaroll i människors vardag och lyfte fram behovet av kvalitet i form ochgestaltning. Utredningen beskrev arkitektur som ett ansvarsområde förkulturpolitiken och konstaterade att ingen annan konstart påverkar oss sådirekt.Kulturutredningen föreslog att regeringen skulle ta initiativtill ett arkitekturpolitiskt program. I programmet borde kvalitetsbegreppendefinieras. Vidare borde samarbetsstrukturer, styrmedel, kompetenskrav,utbildningsbehov, forskning och informationsinsatser behandlas. Ett sådantprogram borde också ta upp frågan om det offentligas ansvar för den egnabyggverksamheten. Slutligen borde även verksamhetsprofiltas upp.Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design m.m. år1998I kulturpropositionen (prop. 1996/97:3 s. 103 f.) redovisaderegeringen för inriktningen på de framtida insatserna förarkitektur och formgivning.En interdepartemental arbetsgrupp bildadesinom , som utarbetade ett handlingsprogram (Ds 1997:86).Boverket lade på regeringens uppdrag fram en rapport (1997:1) Arkitektoniskkvalitet och PBL. Efter remiss av rapporterna lade regeringen fram enproposition benämnd Framtidsformer - Handlingsprogram för arkitektur,formgivning och design (prop. 1997/98:117). 1997/98:KrU14,rskr. 1997/98:225) antog följande av regeringen föreslagna mål för denstatliga politiken för arkitektur, form och design.Arkitektur, formgivningoch design skall ges goda förutsättningar för sin utveckling.Kvalitetoch skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekonomiskaöverväganden.Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöerskall tas till vara och förstärkas.Intresset för hög kvalitet inomarkitektur, formgivning, design och offentlig miljö skall stärkas ochbreddas.Offentligt och offentligt stött byggande, inredande och upphandlingskall på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor.Svensk arkitektur,formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationelltsamarbete.I propositionen om handlingsprogrammet redovisade regeringen- utan att förelägga några förslag - även sina bedömningar avhur staten skulle arbeta för att utveckla och förbättra förutsättningarnaför den byggda och gestaltade miljön. Regeringen betonade i propositionenatt arbetet med handlingsprogrammet utgjorde inledningen till en långsiktigprocess för bättre kvalitet i den byggda miljön.Under rubriken förebildligt gjorde regeringen följande bedömningar.Statligamyndigheter, bolag och verksamheter bör ha höga kvalitetsambitioner vad gällerarkitektur, formgivning och design.Offentlig upphandling av arkitektur-,formgivnings- och designtjänster bör ske med ökat kvalitetsmedvetande.Destatliga myndigheter som bygger och förvaltar byggnader och anläggningarbör redovisa program för hur de arkitektoniska och estetiska kvaliteternakan främjas.Sveriges representationslokaler, såväl inom landet somutomlands, bör utgöra en förebild för vad som kan åstadkommas inom svenskarkitektur, formgivning och design.Statligt ekonomiskt stöd till byggandeoch anläggande bör stimulera till hög kvalitet i arkitektur, formgivningoch design och till varsamhet med bebyggelse och miljöer.Mottagare avstatligt ekonomiskt stöd bör vara väl informerade om hur stödet kananvändas för att främja hög kvalitet i arkitektur, formgivning och design.Underrubriken rummet gjorde regeringen följande bedömningar.Detoffentliga rummet - gator, parker, offentliga lokaler och landskapsrum -bör utformas med inlevelse och omsorg och betydelsen av deras gestaltningbör framhävas.Landets kommuner bör uppmuntras att anta strategier ellerlokala handlingsprogram för att stärka kvalitetsaspekter och miljökvaliteteri den byggda miljön.Effektiva former för samverkan i bevarande- ochutvecklingsområden mellan stat, kommun, fastighetsägare och näringslivbör skapas.Under rubriken och kompetens gjorde regeringenföljande bedömningar.Kompetensen hos yrkesverksamma inom byggande,formgivning och design bör öka.Den pågående utvärderingen av arkitektutbildningenbör ge en grund till förbättringar av grundutbildning, forskarutbildningoch forskning inom arkitektur och samhällsplanering.Designutbildningarnainom högskolan bör utvärderas och utredas. Regeringen avser därefter attta ställning till behov av förändringar.Inslaget av konstnärlighet,design och formgivning inom andra utbildningar, särskilt ekonomi ochteknik, bör öka. Sådana kombinationsutbildningar bör öka efterfrågan påoch förståelsen för god arkitektur, formgivning och design inomtillverkningsindustrin.Forskning och utveckling kring arkitektonisk kvalitetoch gestaltning bör stärkas.Spridningen av erfarenheter och nyttiggörandeav forskningsresultat om arkitektur, formgivning och design böröka.Högskolans studenter inom bl.a. arkitektur-, formgivnings- ochdesignutbildningarna bör i ökad omfattning gesmöjligheteratt samverka med studenter inom andra utbildningar och delta i projektmed det omgivande samhället. Studenter inom designutbildningarna börsärskilt beredas möjlighet att samverka med studenter inomarkitektutbildningarna.Myndigheter och andra offentliga organ bör sträva aktivt efter att erbjudakvinnliga och manliga studenter relevant yrkespraktik inom områdenaarkitektur, formgivning, design och konst.Kunskap om och förståelse förgod kvalitet inom arkitektur, formgivning och design bör öka hos det storaflertalet medborgare, vilket i sin tur bör medföra ett ökat intresse ochdeltagande i den offentliga debatten kring dessa frågor.Under rubrikenInformation, debatt och marknad gjorde regeringen följande bedömningar.Efterfråganpå och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design böröka.Svenska produkter nationellt och internationellt bör förknippas medhögsta kvalitet i fråga om formgivning och design.Produktion avutställningar om svensk arkitektur, formgivning och design för nationell ochinternationell spridning bör uppmuntras.Sverige bör delta i de storainternationella utställningarna och i andra internationella sammanhang påett sätt som främjar nationens anseende och det internationella idéutbytet.Ibudgetpropositionen för har regeringen för avsikt att föreslå attArkitekturmuseet tilldelas som skall disponeras förutvecklingsarbeten och pilotprojekt samt för att stärka den offentligadebatten.I budgetpropositionen för har regeringen för avsiktatt föreslå att tilldelas för att utvecklauppgiften att bygga upp ett nätverk för konsthantverk, formgivning ochdesign.Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inrättas inom områdetformgivning och design.Regeringen avser att för geuppdraget till Föreningen . I budgetpropositionen för år 1999avser regeringen att föreslå att anvisas föruppdraget.Formgivning och design bör i större utsträckning användas för att stärkadet svenska näringslivets konkurrenskraft.Regionala mötesplatser ochutställningsmöjligheter bör utvecklas där formgivare, designer och näringslivkan mötas.Under rubriken gjorde regeringen följandebedömningar samt förslag till lagändringar, vilka antogs av (prop.1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225).Det bör tydligtframgå av lagstiftningen att estetiska värden skall beaktas och tas tillvara vid utformningen av vår byggda miljö. Vissa ändringar i plan- ochbygglagen (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggandeav järnväg bör göras i detta syfte.En estetiskt tilltalande utformningav bebyggelsemiljön skall anges uttryckligen som ett allmänt intresse iplan- och bygglagen (PBL).Lagtexten i PBL förtydligas så att det framgåratt byggnader skall ges en yttre form och färg som är estetiskttilltalande.Ändringar skall utföras varsamt så att byggnadens karaktärsdragbeaktas.I PBL införs en bestämmelse om kommunens ansvar att verka fören estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö.I väglagen införsbestämmelser om estetisk utformning som ett allmänt intresse vid väghållning.När vägar byggs bör hänsyn tas till stads- och landskapsbilden och tillnatur- och kulturvärden.I lagen om byggande av järnväg införs bestämmelserom estetisk utformning som ett allmänt intresse vid planläggning, byggandeoch underhåll av järnvägar. Byggande av järnvägar skall ske med hänsynstagandetill stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden.Miljökvalitetsmålenfrån år 1999Riksdagen har fastställt 15 miljökvalitetsmål (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 och prop. 2000/01:130,bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:36). Ett av dessa avser God bebyggdmiljö.Målet innebär att städer, tätorter och annan byggd miljö skallutgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regionaloch global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas.Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassatsätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andraresurser främjas. Enligt delmålet Planeringsunderlag skall fysisk planeringoch samhällsbyggande grundas på program och strategierbl.a. för hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till varaoch utvecklas. Enligt delmålet Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skalldenna vara identifierad och ett program finnas för skyddav dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsenvara skyddad. Miljökvalitetsmålen följs upp och utvärderas. skallregeringen rapportera till hur arbetet fortskrider. Vart fjärdeår skall regeringen göra en fördjupad utvärdering och göra en bedömningom t.ex. mål eller lagstiftning behöver korrigeras. Den första fördjupaderedovisningen lämnas till år 2005.Mål för arbetet medkulturmiljön från år 2000Riksdagen antog mål för arbetet förkulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196).Dessa mål är:Ett försvarat och bevarat kulturarv.Ett hållbart samhällemed goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som endrivande kraft i omställningen.Allas förståelse, delaktighet och ansvarstagandeför den egna kulturmiljön.Nationell och internationell solidaritet ochrespekt inför olika gruppers kulturarv.Genom målen förtydligas bl.a.vikten av att olika sektorer i samhället samverkar till gagn för enlångsiktigt hållbar förvaltning och utveckling av kultur- och naturmiljön.Målen utgör utgångspunkten för det arbete på kulturmiljöområdet som bedrivsav bl.a. och länsstyrelserna.Agenda 21 och Habitat- för hållbar utvecklingAgenda 21 tillkom vid iRio de Janeiro om miljö och utveckling. Vid om boende,bebyggelse och stadsutveckling (Habitat II) i antogsHabitatagendan. I skrivelse 2002/03:129 redovisar regeringen att ennationalkommitté för genomförande och vidareutveckling av och Habitati slutfört sitt arbete och överlämnat sitt betänkande En hållbarframtid i sikte (SOU 2003:31). Betänkandet bereds i Regeringskansliet.Målför hållbara och estetiskt utformade transportsystem och2001Propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem(prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) utgår bl.a. fråndet transportpolitiska beslutet i vilket det övergripande måletför transportpolitiken formulerades. Det innebär att en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning skall säkerställasför medborgarna och näringslivet i hela landet. Ett av delmålen, benämntGod miljö, innebär att transportsystemets utformning och funktion skallanpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där naturoch kulturmiljö skyddas mot skador. Eftersom infrastrukturen skall nyttjasunder underströk regeringen i propositionen betydelsen av attgod estetisk utformning och långsiktig hållbarhet prioriteras vid planeringoch genomförande av infrastruktursatsningar.Utskottets övervägandenRegeringens skrivelseRegeringens redovisningav de statliga insatserna sedan mitten av 1990-taletI den aktuellaskrivelsen (skr. 2003/04:129 s. 13-47) redovisar regeringen de statligainsatser som gjorts på arkitektur-, form- och designområdet sedan mittenav , dvs. sedan handlingsprogrammet för arkitektur, form ochdesign samt miljökvalitetsmålen, målen för arbetet med kulturmiljön ochmålen för transportspolitiken antogs och sedan de s.k. skönhetsparagrafernainfördes i väglagen, PBL och lagen om byggande av järnväg.Regeringenredovisar Statens fastighetsverks arbete för att målen förarkitektur, form och design skall uppnås. Kvalitetsprogram har antagitshos , , , ochVägverket som grund för hur arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteterskall främjas och tillvaratas när myndigheterna bygger och förvaltarbyggnader och anläggningar. Olika insatser för samverkan inom områdetredovisas också.Regeringskansliets egna miljöer skall ha en medvetengestaltning, och en policy för inredningen har antagits. Ett profilprogramför design för utrikesrepresentationen avses bli presenterat under år2003.De statliga myndigheterna upprättar handlingsplaner för att deraslokaler, liksom deras verksamhet och information, skall bli tillgängligaför funktionshindrade. Vissa s.k. sektorsmyndigheter har givits ettsärskilt ansvar för att de handikappolitiska målen skall uppnås.Handikappombudsmannen har presenterat Riktlinjer för en tillgängligstatsförvaltning. Ett nationellt rådgivande organ inom området har inrättatshos . Internationellt samarbete m.m. på handikappområdetredovisas, bl.a. fördrag och resolutioner inom EG och EU samt projektsåsom Design för Alla, vilket drivs med medel från Allmänna arvsfonden.Boverketsoch verksamhet med metodutveckling och kunskapsspridningsamt information och stimulans av debatt redovisas. Vidare redovisasRiksantikvarieämbetets arbete med att öka kunskapen om efterkrigstidensbebyggelse och ämbetets samarbete med i fråga om des.k. miljonprogramsområdena.Sedan antog målen för den statligapolitiken för arkitektur, formgivning och design har den högre utbildningeninom området setts över och utvärderats och samarbete mellan utbildningarnainom området och med utbildningar inom konstområdet påbörjats. Målbeskrivningenför arkitektexamen har ändrats bl.a. för att öka helhetssynen i byggprocessenoch betona det långsiktigt och ekologiskt hållbara samt kvalitet ochskönhet.Vid översyner av kursplaner för skolan hararkitektur, samhällsplanering, form och design uppmärksammats medutgångspunkt i handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning ochdesign.Arkitekturmuseet har enligt skrivelsen under den redovisade periodenhaft en central roll och varit drivande i arbetet med att stärka kunskapenoch medvetenheten om arkitekturen på ett bredare sätt i samhället. Enpedagogisk verksamhet har utvecklats. Museet har ansvarat för ledning ochsamarbete inför och under . Vidare har 44 myndigheterhaft olika uppdrag att genomföra . Samtliga kommuner, landstingoch länsstyrelser samt ytterligare 125 myndigheter, bolag, stiftelser,föreningar och organisationer inbjöds att delta med verksamheter. EnligtArkitekturmuseets slutredovisning berördes teman som sociala aspekter istadsbyggnader, kvalitet i nybyggandet, närmiljö, det offentliga rummet,tillgänglighet för alla, formgivning och design. ochStatskontoret har gjort en uppföljning och utvärdering av Arkitekturåret.Röhsskamuseet i fick ett särskilt nätverksansvar inom form- ochkonsthantverksområdet. Sedan en utredning om statens insatser för formoch design avslutat sitt arbete (SOU 2000:75) inrättades år 2002Mötesplats för form och design i med Föreningen somansvarig för verksamheten. Mötesplatsen skall samverka med museer ocharkiv, universitet och högskolor, företag och designfrämjande organisationerm.fl. Den skall ansvara för tillfälliga utställningar, stimulera tillforskning och dokumentation, samverka med myndigheter, institutioner ochorganisationer. Den skall ha ett bildarkiv och ett bibliotek. Den skallockså stimulera till regionala initiativ på området.Ett nationelltuppdrag inom formområdet inrättades . Regeringen tilldelade FöreningenSvensk Form uppdraget för och förlängde det sedan medytterligare en treårsperiod.Regeringen redovisar vidare att StiftelsenSvensk Industridesign (SVID) erhållit ett statligt bidragom för att fördjupa och förmedla kunskaper omindustriell design i det svenska näringslivet. Projektverksamhet finansierasgenom samverkan med näringslivet, länsstyrelser, kommuner m.fl. Stiftelsenstöder även forskning och utbildning. Den verkar även genom fem egnaregionkontor. Stiftelsen och Föreningen har i samarbete medolika intressenter utarbetat ett förslag till ett nationellt designprogram.Därefter har medel tilldelats SVID för delfinansiering av det nationellaprogrammet Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentligverksamhet. Statliga medel har också tilldelats kommun för bildandetav Formens Hus.Svensk design exponerades under det svenska ordförandeskapeti EU . Särskilda medel har tilldelats utomlands , bl.a. i samarbetemed Svensk Form, och svenska utlandsmyndigheter. Medel harockså avsatts för ambassaders och generalkonsulats deltagande i designprojekt.Medel till har riktats till exportmarknadsföring avupplevelseindustrin inklusive design. Ett projekt med koppling mellanfunktionshinderoch design har genomförts i av svenska ambassaden och Exportrådetm.fl.Regeringen redovisar i skrivelsen att ett antal initiativ tagitssom avser lagstiftning och andra styrmedel för staten.År 2002 tillkalladeregeringen en kommitté för att se över , PBL (dir.2002:97). Regeringen redovisar att kommitténs förslag skall tillgodosekraven på främjande av en långsiktigt hållbar utveckling. Bestämmelsernai PBL och skall samordnas. Kommittén skall överväga ochredovisa hur målet för den nationella handikappolitiken beaktas i plan- ochbyggprocessen. Ett slutbetänkande skall läggas fram vid utgången av år2004.Inom har ett byggkostnadsforum inrättats, vilket skallfungera som en kunskaps- och idébank. En utvärdering av verksamheten skallredovisas den 1 juni 2004.En frivillig överenskommelse har, efter endialog med näringslivet, ingåtts om åtaganden att utveckla ochfördjupa samarbetet för en hållbar bygg- och fastighetssektor.Banverket,, , och Vägverkethar på regeringens uppdrag bildat ett byggbranschens kvalitetsrådi form av Föreningen för byggkvalitet, BQR 2001. Föreningen harenligt uppgift i skrivelsen 64 medlemmar.En särskild utredare arbetarsedan år 2002 på regeringens uppdrag med frågor om förbättrat skydd förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse (dir. 2002:96). Resultaten skallredovisas i augusti 2004.Regeringen har i regleringsbrev för år 2003givit uppdrag till och om återrapportering av åtgärderinom området arkitektur, formgivning och design samt av den andel projektdär gestaltningsprogram upprättats. Vidare har länsstyrelserna viaregleringsbrev fått i uppdrag att medverka till enutveckling där arkitektoniska kvaliteter prioriteras.Regeringens bedömningav gjorda insatser och redovisning av den framtida inriktningenRegeringengör i skrivelse 2002/03:129 (s. 47 f.) den sammanfattande bedömningen attdet skett en positiv utveckling på arkitektur-, form- och designområdetoch att de i skrivelsen redovisade insatser som gjorts harfått stor betydelse för denna utveckling. Regeringen finner att arkitektur-och formfrågorna intar en viktigare plats i myndigheters ochorganisationers verksamhet . En sammantagen bedömning är enligtregeringens mening att arkitektur, form och design möter ett störreintresse och engagemang från professionella grupper verksamma inomområdet, hos politiker och tjänstemän som arbetar med frågorna, frånnäringslivet och hos allmänheten.Regeringen avser att inrätta ett rådför arkitektur, form och design, med huvuduppgift att driva på arbetetinom området med utgångspunkt i målsättningarna i handlingsprogrammetFramtidsformer. Rådet skall organiseras som en statlig kommitté. I skrivelsenredovisas en lång rad områden som rådet skall arbeta med. Rådet skallsamverka med statliga myndigheter, statliga och andra museer, ,Arkitekter, och Stiftelsen statliga fastighetsförvaltande myndigheterna bör enligtregeringens bedömning utveckla och stärka sin roll som byggherre. Deprogram för främjande av arkitektoniska och estetiska kvaliteter i byggandeoch förvaltning som tagits fram av dessa myndigheter bör utvärderas. Därvidbör även en bild ges av vilket inflytande programmen haft på aktörerutanför den statliga kretsen av fastighetsförvaltare. Tillgänglighet ochanvändbarhet för alla, liksom ett jämställdhetsperspektiv, bör präglastatliga byggprojekt och miljöer.