bet · GQ01BOU5 · 2003-02-18 00:00:00 — behandlar i detta betänkandemotioner från allmänna motionstiden som tar uppbyggfrågor i vid bemärkelse och som regleras genombl.a. (PBL) och lagen omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL).Utskottet kommer också att ta ställningtill en rad andra frågor med nära anknytning tillflera av de nu aktuella förslagen i ett betänkandeom planfrågor.De motionsförslag som tas upp i detta betänkandeavser frågor om bygglov, tillsyn och kontroll avbyggnadsarbeten, miljöanpassat byggande, säkerheteni byggnader, tillgängligheten i boendemiljön, bulleri byggnader samt vissa övriga krav på byggnader.Vidare behandlas förslag som gällerbostadsanpassningsbidrag.Bostadsutskottet avstyrker samtliga förslag i debehandlade motionerna. Däremot uttrycker utskottet iflera fall en samsyn med motionärerna i de sakfrågorsom tas upp. Utskottets ställningstaganden sker motbakgrund av att en bred översyn av plan- ochbygglagstiftningen har inletts av enparlamentariskt sammansatt kommitté ().Ett flertal av de frågor som tas upp i motionernakan direkt eller indirekt förväntas beröras avkommitténs överväganden. Utskottet hänvisar ocksåtill flera andra pågående utredningar eller tillberedningen inom Regeringskansliet.Till betänkandet har fogats 17 reservationer och 4särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Byggande i miljöer med lokal särprägelRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo223 yrkande12.Reservation 1 (m, c)2. Samrådsplikt inför markarbetenRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo223 yrkande11.Reservation 2 (m, kd, c)3. LedningsrättRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo247.4. Tilläggsdirektiv till PBL-kommitténRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo226 yrkande1.5. Kvalitetsansvariges rollRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo226yrkande 2 och 2002/03:Bo267 yrkande 43.Reservation 3 (v, c)6. Ansvarsfrågor i byggandetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo203 och2002/03:A242 yrkande 9.Reservation 4 (mp)7. Certifiering av rivningsföretagRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande13.8. Nationella handlingsprogram m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo267yrkandena 37, 38 och 42 samt 2002/03:Bo291yrkande 22.Reservation 5 (c, mp)Reservation 6 (kd)9. Det sunda husetRiksdagen avslår motion 2002/03:A242 yrkande 8.10. Miljö- och energideklarationer avbostäderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo212 och2002/03:Bo233.11. Regler för ventilationssystemRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo267 yrkande41.Reservation 7 (c)12. Urinseparerande avloppssystemRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo264.Reservation 8 (mp)13. Barnsäkerheten i äldre bostäderRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo232 yrkande2.Reservation 9 (kd, v, c, mp)14. Jordfelsbrytare i lokaler med barnRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo296.15. BrandvarnareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo217,2002/03:Bo218, 2002/03:Bo240 och 2002/03:Bo307.Reservation 10 (v)16. SprinkleranläggningarRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo308.17. Krav på tillgänglighetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo267yrkande 29, 2002/03:Bo279, 2002/03:So362 yrkande 3 och 2002/03:So457yrkande 3.Reservation 11 (fp, kd, c)18. Behovet av hissarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo280 och2002/03:Bo283.Reservation 12 (c)19. Översyn av lagen ombostadsanpassningsbidragRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo244 och2002/03:Bo257.20. Bostadsanpassningsbidrag förelöverkänsligaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo268yrkandena 1 och 6 samt 2002/03:So361 yrkande 6.Reservation 13 (kd, v, c, mp)21. Bullerbegränsande åtgärder i lokalerRiksdagen avslår motion 2002/03:A239 yrkande22.Reservation 14 (c)22. Bullerbegränsande utförande avinstallationerRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo204 yrkande4.Reservation 15 (mp)23. Direktverkande elvärmeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo226yrkande 3 och 2002/03:Bo267 yrkande 40.Reservation 16 (v, c, mp)24. Förutsättningar för energirådgivningRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo309.25. Regler om äldreboendeRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo291 yrkande20.26. Byggande i träRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo267yrkande 12, 2002/03:Bo319 yrkandena 1, 2 och 8 samt 2002/03:N233yrkande 3.Reservation 17 (fp, kd, c)den 18 februari 2003På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GöranHägglund (kd), (), (),(), de (),(), (), HansUnander (s), (), (), (), (), GunnarSandberg (s), (), (), () och LeifJakobsson (s).2002/03BoU5Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas motioner årsallmänna motionstid i frågor om bygglov, tillsyn ochkontroll, olika egenskapskrav på byggnader samtbidrag till bostadsanpassning.BakgrundVid nybyggnad och ändring av byggnadsverk reglerasutformningen av byggnad och tomt genom plan- ochbyggnadslagstiftningen. De centrala lagarna i dettasammanhang är (1987:10) - PBL -samt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m. - BVL. De tekniska egenskapskravenförtydligas i förordningen (1994:1215) omegenskapskrav på byggnadsverk m.m. - BVF. byggregler - BBR - finns föreskrifter ochallmänna råd till bl.a. PBL, BVL och BVF. BBR gällervid uppförande av nya byggnader och tillbyggnader.För andra ändringar än tillbyggnader gäller enbartbestämmelserna i , BVL och BVF.Utskottets övervägandenInledningDe byggfrågor i vid bemärkelse som behandlas i dettabetänkande avser frågor som regleras genom bl.a.plan- och bygglagen (PBL) och lagen om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL).Bostadsutskottet kommer att ta ställningtill en rad andra frågor med nära anknytning tillflera av de nu aktuella förslagen i ett betänkandeom planfrågor. För båda betänkandena gäller attutskottets ställningstagande sker mot bakgrund avatt en översyn av plan- och bygglagstiftningennyligen har inletts av en parlamentariskt sammansattkommitté (). har itidigare sammanhang framfört synpunkter på frågorsom bör vara aktuella att ta upp i denna översyn.Bostadsutskottet inleder sina överväganden med attta upp tre förslag i vissa frågor om byggande somäven behandlades av utskottet våren 2002.Bygglov m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om byggande i miljöer med lokal särprägel,jämför reservation1 (m, c), samrådsplikt inför markarbeten, jämförreservation 2 (m, kd, c) samt särskiltyttrande 1 (fp), ledningsrätt.Byggande i miljöer med lokal särprägelDet finns enligt motion 2002/03:Bo223 (m) yrkande 12många byar som har en särprägel som innebär attnäringsverksamhet, ofta jordbruk och annansmåföretagsamhet, blandas med bostäder. I de fallpågående näringsverksamhet behöver utvecklas pådessa orter har det i flera fall inneburit problem.En naturlig utveckling har stoppats eller försenatsdärför att närboende har besvärat sig över olikatyper av utbyggnader inom ramen för pågåendemarkanvändning. Mot denna bakgrund bör enligtmotionen en utredning tillsättas för att utröna omdet behövs ett klargörande av nuvarande lagstiftningså att fortsatt diversifierad verksamhet med såvälnäringsverksamhet som boende kan fortgå i dessamiljöer.Bostadsutskottet har vid ett flertal tidigaretillfällen behandlat och avstyrkt motioner med dennalydelse. Utskottet har härvid uttalat att de frågorsom aktualiseras i motionerna utgör exempel påavvägningar mellan olika intressen som det ankommerpå kommunerna att göra t.ex. viddetaljplaneläggning. Liknande avvägningar kan bliaktuella vid bygglovsprövning. Utskottet vidhållermot denna bakgrund att det framstår som mindrelämpligt att lösa de i motionen aktualiseradefrågorna genom ytterligare preciseringar ilagstiftningen. Motion 2002/03:Bo223 (m) yrkande 12avstyrks sålunda.Samrådsplikt inför markarbetenGatuarbeten och andra ingrepp som medförtrafikavstängningar leder ofta till att affärer ochandra småföretag drabbas i form av minskade intäkterm.m. Enligt motion 2002/03:Bo223 (m) yrkande 11 bördet därför införas en skyldighet för kommuner ochandra utförare att i samband med bl.a. gatuarbeteninformera och samråda med näringsidkare och andrasom berörs av ingreppen.Förslag motsvarande det nu aktuella har behandlatsoch avstyrkts av utskottet vid ett flertaltillfällen. Utskottet anförde följande vid densenaste behandlingen av motsvarande förslag (bet.2001/02:BoU9).Arbeten som medför att gator, torg och andrasådana platser grävs upp gäller i storutsträckning reparationer av olika ledningsnät,utbyte eller omläggningar av ledningar ochliknande. I dessa fall föreligger normalt ingakrav enligt lag på att information skall halämnats till eller att samråd skall ha skett mednyttjanderättshavarna på de fastigheter sompåverkas av arbetena, t.ex. näringsidkare.Gatuarbeten och andra åtgärder av detta slagutförs inte bara av kommunen utan också avledningsägande bolag, och de närmareförutsättningarna för när och hur arbetena skallutföras kan vara reglerade i avtal mellankommunen och bolaget.Med hänvisning till tidigare ställningstagandenvill utskottet framhålla värdet av att ettinformations- och samrådsförfarande kommer tillstånd. Särskilt gäller detta om arbetena beräknasdra ut eller på annat sätt är meromfattande. Ett sådant förfarande har fördelarför samtliga inblandade, något som bör vara skälnog för kommunerna att agera på detta sätt. Dettorde också i praktiken vara det vanliga attkommunerna informerar och bereder möjlighetertill samråd. Trots de värden som ligger i att såsker anser utskottet att det skulle föra förlångt att införa ett generellt krav på kommunernai dessa avseenden. Enligt utskottets mening börsåledes den i motionerna väckta frågan inte fåsin lösning genom lagstiftning.Utskottet vidhåller sin uppfattning i den aktuellafrågan och avstyrker således motion 2002/03:Bo223(m) yrkande 11.LedningsrättDet finns enligt motion 2002/03:Bo247 (s) ett behovav att tydliggöra ansvaret för kablar under jord.När det gäller teleledningar m.m. är det ofta oklartvem som har rätt att gräva ned kablarna i marken ochosäkert vem som ansvarar för underhåll och liknandeåtgärder. En översyn av frågan bör därför komma tillstånd.Även i denna fråga behandlades ett motsvarandemotionsförslag föregående år (bet. 2001/02:BoU9).Utskottet konstaterade då att behovet av enregistrering av aktuell innehavare av ledningsrättenhade uppmärksammats i olika sammanhang och hänvisadetill den tillsatta utredningen för översynav vissa frågor om ledningsrätt.Ledningsrättsutredningen skall enligt sina direktiv(dir. 2002:17) bl.a. överväga behovet av ochkostnaderna för ett ledningsrättsregister. ger underlag för det skall ställning tastill om det bör inrättas ett register och vem som iså fall bör föra registret och hur registret börregleras. Uppdraget skall redovisas senast den 31mars 2003.Bostadsutskottet anser att resultatet avutredningsarbetet bör avvaktas innan ställning tastill vilka eventuella ytterligare åtgärder som kanerfordras för att tydliggöra ansvaret för ledningarunder jord. Motion 2002/03:Bo247 (s) avstyrkssålunda.Tillsyn och kontroll avbyggnadsarbeten m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om tilläggsdirektiv till ,jämför särskilt yttrande2 (v), kvalitetsansvariges roll, jämförreservation 3 (v, c), ansvarsfrågor i byggandet, jämförreservation 4 (mp), certifiering av byggföretag.Tilläggsdirektiv till PBL-kommitténEn parlamentariskt sammansatt kommitté () har fått i uppdrag att se över plan- ochbygglagstiftningen och lämna förslag till delagändringar som behövs. Kommittén skall enligt sinadirektiv (dir. 2002:97) bl.a. lämna förslag till ensamordning mellan bestämmelserna i plan- ochbygglagen, m.fl. lagar. Kommittén skallockså behandla frågor om regional samverkan,översiktlig planering, detaljplaner m.m., kvalitetoch hållbarhet i byggande och förvaltning. Ävenkopplingen mellan (PBL) ochlagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk,m.m. (BVL) liksom beslutsprocessen inklusiveinstansordningen samt sanktionssystemet omfattas avuppdraget. Översynen skall inbegripa uppgiften attsammanställa och strukturera och vid behovkomplettera de förslag om ändringar i plan- ochbygglagen som har framförts och där någotslutligt ställningstagande ännu inte har skett. Detstår enligt direktiven kommittén fritt att ta uppalla delar av plan- och bygglagstiftningen.Kommittén bör redovisa sitt arbete i delbetänkanden.Arbetet bör planeras med utgångspunkt i att ettslutbetänkande skall lämnas senast den 31 december2004.PBL-kommittén, som påbörjade sitt arbete underhösten 2002, har fastställt en första plan förutredningsarbetet. Uppdraget har i denna plan delatsin i fem block med undergrupper:planeringsprocessen, byggprocessen, internationellaåtaganden, behovet av samordning mellan PBL ochmiljöbalken samt beslutsprocessen ochsanktionssystemet.I motion 2002/03:Bo226 (v) yrkande 1 redovisas ettantal förslag om ändringar i byggnadslagstiftningensom enligt motionärerna bör beaktas av . Dessa förslag kan mycket kortfattatsammanfattas i följande punkter: byggsamrådet bör påbörjas redan iprojekteringsstadiet,1. handikapporganisationerna skall ha rätt att deltai byggsamrådet,2. åtgärder bör vidtas som kan säkerställa att entillfredsställande byggkontroll alltid genomförsi ett byggprojekt, krav bör införas på tidigare bygganmälan och attminst två byggsamråd genomförs i dettasammanhang vid större och medelstora projekt, kvalitetsansvarige bör svara för att byggherrenskontrollplan tillgodoser samhällskraven, det bör vara obligatoriskt med slutanmälan tillbyggnadsnämnden om att en byggnad är färdig atttas i bruk, slutanmälan bör innefatta ett intyg om attbyggprocessen skett i överensstämmelse medbygglovsbeslutet, särskild avgift vid försummelse enligt 10 kap. 6§ PBL bör höjas,1. möjlighet för kommun att kräva bygglov för inreförändringar i kulturhistoriskt värdefullbebyggelse bör införas,2. möjlighet att utöva tillsyn överbyggväsendet i länet bör utredas, 2 § BVL bör kompletteras med ett tiondeegenskapskrav om tillämpning av ekologiskthållbara kretsloppslösningar.Det aktuella yrkandet får närmast uppfattas som ettförslag om tilläggsdirektiv för PBL-kommitténsarbete. kan emellertid konstateraatt i princip samtliga aktualiserade frågor redantorde omfattas av kommitténs direktiv. Utskottet harockså erfarit att ett omfattande underlagsmaterialöverlämnats till kommittén som mer detaljerat tarupp olika aspekter på byggnadslagstiftningen ochinnehåller förslag om förändringar. I detta materialingår bl.a. skrivelser som överlämnat tillregeringen i olika sammanhang och som tar upp fleraav de frågor som aktualiseras i motionen. arbetsplan framgår att arbetet nu kommeratt inledas med en kartläggning och analys avtillgängligt material i syfte att bl.a. ta fram enklarare problemformulering.Det bör vidare påpekas att vissa av förslagenberör frågor som även är föremål för andrautredningar och överväganden. Det gäller exempelvisfrågan om skyddet för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Regeringen har tillsatt en utredning meduppdraget att lämna förslag till regler som innebärett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse (dir. 2002:96). skallsamråda med denna utredning.Med hänvisning till det anförda anser utskottetdet inte vara lämpligt att föregripa PBL-kommitténsarbete genom att ta ställning till de förslag somläggs fram i motion 2002/03:Bo226 (v) yrkande 1.Motionen avstyrks således i denna del.Kvalitetsansvariges rollMotion 2002/03:Bo226 (v) innehåller ytterligare ettförslag i en fråga som faller inom PBL-kommitténsdirektiv. Det gäller den kvalitetsansvariges roll ibyggprocessen.Enligt bestämmelserna i skall byggherren utseen kvalitetsansvarig för byggnadsarbeten som kräverbygganmälan. Den kvalitetsansvarige skall bl.a. setill att de kontrollplaner som upprättats förbyggnadsarbetena följs och att erforderligakontroller utförs.I motion 2002/03:Bo226 (v) yrkande 2 föreslås attregeringen , och utan att invänta överväganden, bör lägga fram förslag medinnebörden att den kvalitetsansvarige inte får hanågon anknytning till det byggprojekt som denne äransvarig för. Motionärerna menar att det ärganska vanligt att det föreligger en form avjävsförhållande mellan den kvalitetsansvarige ochbyggherren eller byggaren.Ett liknande förslag om krav på en opartiskkvalitetsansvarig läggs fram i Centerpartietspartimotion /03:Bo267 yrkande 43. Även enligtdenna motion är det nödvändigt att regeringensnarast lägger fram förslag om ändringar i PBL meddenna inriktning.Bostadsutskottet kan instämma i att frågan om denkvalitetsansvariges roll behöver övervägas ur fleraolika aspekter och då inte minst gällande den frågasom motionärerna särskilt lyfter fram. Utskottetanser emellertid inte att det finns tillräckligaskäl att lyfta ut denna fråga från kommitténsuppdrag och låta utreda den i särskild ordning. Detbör erinras om att kommittén skall redovisa sittarbete i delbetänkanden och själv har att övervägahur olika frågor bör prioriteras iutredningsarbetet. Kommittén har således möjlighetatt särbehandla sådana frågor som det anses varasärskilt motiverat att snabbt ta ställning till.Samtidigt kan det finnas skäl att hålla sammanöverväganden som rör de roller och det ansvar somparterna i byggprocessen skall ges enligtbyggnadslagstiftningen. Utskottet anser attavvägningen mellan dessa två intressen bäst skerinom ramen för kommitténs arbete.Bostadsutskottet avstyrker med denna motiveringmotionerna 2002/03:Bo226 (v) yrkande 2 och 2002/03:Bo267 (c) yrkande43.Ansvarsfrågor i byggandetI motion 2002/03:Bo203 (mp) diskuteras bl.a. deproblem med delat ansvar som kan bli följden avolika entreprenadformer. Motionärerna menar att dennuvarande regleringen av ansvarsförhållandena förbyggprojekt leder till att de miljömässiga frågornainte beaktas tillräckligt. En utredning bör därförtillsättas för att klarlägga om byggsektorn klararsitt frivilliga producentansvar (yrkande 1) ochöverväga frågor om lagstiftning om utökat ansvar(yrkande 2). I utredningen bör också övervägasmöjligheten att utse en helhetsansvarig aktör vid enbyggnation (yrkande 3).Motion 2002/03:A242 (kd) tar upp olika problem iinnemiljön. Motionärerna menar att det krävs entydligare reglering av ansvarsförhållandena så attde produkter som används i ett byggprojekt inteleder till en dålig innemiljö. I motionens yrkande 9föreslås därför att PBL ses över i syfte attklarlägga produktansvaret.Även när det gäller dessa förslag omansvarsfrågorna i byggandet vill utskottet hänvisatill kommande arbete. Regleringen avdet ansvar som byggherren åläggs enligt dennuvarande byggnadslagstiftningen är således en av defrågor som särskilt skall övervägas. Kommittén skallenligt sina direktiv bl.a. analysera den förändradebyggherrerollen och överväga om systemet för tillsynoch kontroll är ändamålsenligt. Det framhålls att"kommittén bör se över lagstiftningen medutgångspunkt i att den nu gällandeansvarsfördelningen mellan samhället och enskilda isina huvuddrag inte bör ändras. Däremot kan olikaparters uppgifter, roller och ansvar inomkontrollsystemet behöva förtydligas och utvecklas. Isammanhanget bör den förändrade byggherrerollensärskilt belysas liksom frågor om ansvar. "Utskottet vill vidare erinra om att frågor omansvar för byggprocessen och byggnader också tas uppi flera andra utredningar. Byggkommissionenredovisade i sitt betänkande (SOU 2002:115)vissa förslag om bl.a. byggfel och ansvaret för dem.Förslagen gäller bl.a. inrättandet av med uppgift att utredaorsakerna till byggfel i enskilda fall,försöksverksamhet med fördjupad och samordnadtillsyn över byggandet samt föreskrifter omfuktdimensionering och fuktmätning före och underbyggandet.Frågorna om producentansvarets innebörd hargivetvis också ett starkt samband med frågor som röromfattningen av det försäkringsskydd som krävs förde olika parterna i ett byggprojekt. Regeringen hartillkallat en särskild utredare för att allsidigtbelysa frågor om byggnadsdeklarationer,byggnadsregister och byggfelsförsäkringar (dir.2002:93). Utredaren skall bl.a. utvärdera om lagen(1993:320) om byggfelsförsäkringar fungerar på detsätt som varit avsett samt föreslå de lagändringarsom kan vara motiverade. Vidare skall utredarenöverväga om kravet på en byggfelsförsäkring börutvidgas till att avse även andra byggnader änbostadshus. föreslog 2000 (SOU 2000:110) att kravet på attdet skall finnas en byggfelsförsäkring när enbyggnad uppförs också skall omfatta alla småhus.Frågan bereds i Regeringskansliet.Som framgår av redovisningen ovan äransvarsfrågorna i byggandet redan föremål föröverväganden som även torde omfatta defrågeställningar som tas upp i de aktuellamotionerna. En begäran från om att enutredning skall tillsättas på området är därför intemotiverad . Resultatet av det pågåendearbetet bör inväntas. Motionerna 2002/03:Bo203 (mp)och 2002/03:A242 (kd) yrkande 9 avstyrks således.Certifiering av rivningsföretagKristdemokraterna tar i sin partimotion2002/03:MJ432 upp problemen med farligt avfall ibygg- och rivningssektorn. Motionärerna framhålleratt det är viktigt att den ökande mängdenmiljöfarligt avfall omhändertas på rätt sätt. Imotionens yrkande 13 föreslås att regeringentillsätter en utredning om möjligheten att införafrivillig certifiering eller ackreditering avrivningsföretag.Bostadsutskottet har erfarit att olika frivilligacertifieringssystem som kan användas av bl.a.företag verksamma med rivningsarbeten redan finnsatt tillgå. Riv- och saneringsentreprenörerna inomSveriges Byggindustrier förordar att deras medlemmaranvänder ett av dessa system - Bf 9K. Detta systemägs och drivs av samtcertifieras av ochForskningsinstitut (SP). Målgruppen för systemet ärfrämst små och medelstora företag inombyggindustrin.Mot den redovisade bakgrunden saknas tillräckliganledning för att förorda en utredning medföreslagna inriktningen. Motionsförslaget avstyrkssåledes.Miljöanpassat byggande m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- nationella handlingsprogram m.m., jämförreservationerna 5( c, mp) och 6 (kd),-- det sunda huset,-- miljö- och energideklarationer av bostäder,jämför särskilt yttrande 3 (v),-- regler för ventilationssystem, jämförreservation 7 (c),-- urinseparerande avloppssystem, jämförreservation 8 (mp).-Nationella handlingsprogram m.m.Två motioner innehåller förslag om att nationellahandlingsprogram för bl.a. ett kretsloppsanpassatbyggande och en god inomhusmiljö bör utarbetas.Enligt partimotion 2002/03:Bo267 ärdet hög tid att på bred front introducera ekologisktriktiga metoder i allt byggande. Motionärerna anseremellertid att intresset från byggföretagen förekologiskt hållbart byggande har minskat. Ettnationellt handlingsprogram för kretsloppsanpassatbyggande bör därför utarbetas (yrkande 37). Vidareanförs att statens stöd för teknisk utveckling påbyggområdet måste utformas så att en ekologiskbyggteknik blir möjlig att tillämpa i alla störrebyggprojekt (yrkande 38). Det finns kunskap omde faktorer i den byggda miljön som påverkarmänniskors hälsa. Därför bör regeringen snarastutarbeta ett nationellt handlingsprogram för boendeoch hälsa (yrkande 42).En motsvarande begäran om att regeringen skallutarbeta ett nationellt handlingsprogram förinomhusmiljöfrågorna förs fram i motion 2002/03:Bo291 (kd) yrkande 22. I motionen hänvisas tillomfattande brister i inomhusmiljön och ett ökandeantal allergier. Sammantaget anses den komplexabilden av inomhusmiljöproblemen motivera attregeringen tar initiativ till ett nationellthandlingsprogram för inomhusmiljöfrågorna.Förslagen i de två aktuella motionerna utgår frånuppfattningen att det är nödvändigt att successivtställa om byggproduktionen till en både ekologisktoch hälsomässigt hållbar inriktning. I dennaövergripande fråga råder det inte några delademeningar. har under en lång rad år- ofta i bred politisk enighet - givit uttryck fören motsvarande uppfattning. Utskottet har också iflera avseenden sökt initiera och påskynda olikainsatser som kan ge sektorn stöd iförändringsarbetet.