bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — I Sverigeshandlingsplan för sysselsättning 2003anges att det är viktigt att fördjupakunskaperna om invandrade kvinnorsvillkor på arbetsmarknaden och studeravilka faktorer som ligger bakom att dessakvinnor har ett lägrearbetskraftsdeltagande än invandrade män.Även för utrikes födda ungdomar är detsvårare att etablera sig påarbetsmarknaden. AMS har tagitfram styrdokumentet Arbetsförmedlingen iSverige (). Dokumentetgenomsyras av att arbetsförmedlingensarbetssätt skall vara enhetligt,rättssäkert och effektivt. Det betonasockså att arbetsförmedlingenskärnverksamhet skall vara att matcha,utbilda och aktivera. Förmedlingensfrämsta uppgift är att medverka till attarbetsmarknaden fungerar effektivt genomatt sökande får arbete och att ledigaarbeten snabbt blir tillsatta. AMSpresenterade i september i åråtgärdsprogrammet Förmedlingsansvar förförbättrad sökaktivitet. Kärnverksamhetenatt utbilda är en stöduppgift tilluppgiften att matcha. I uppdraget attaktivera omfattas insatser som stärker,utvecklar och motiverar denarbetssökande. De aktiva insatserna skallöka chanserna till jobb för dem som harsvagast ställning på arbetsmarknaden.Tillräckliga personalresurser måstetillförsäkras arbetsförmedlingarna i demest utsatta storstadsområdena där detbor många invandrare och sysselsättningenligger på låga nivåer. Regeringen anger ibudgetpropositionen att deförstärkningar som har skett för attsärskilt stärka ställningen påarbetsmarknaden för personer med utländskbakgrund kommer att finnas kvar.Satsningen på försöksverksamhetenarbetsplatsintroduktion för vissainvandrare som äger rum i 20 kommunerpågår t.o.m. utgången av år 2005.Arbetsplatsintroduktion är ettindividuellt stöd till arbetsgivare ocharbetssökande med utländsk bakgrund underinledningsskedet av en anställning. Denarbetssökande kan få en egenarbetsförmedlare som hjälper till medkontakterna med arbetsgivare och somockså kan hjälpa personen till rätta påen ny arbetsplats. Den inledandekontakten med en arbetsgivare kan vara iform av en kort praktik som går över i enanställning när personen klarar sinaarbetsuppgifter.Under år 2002 har 2 230 personeromfattats av den särskilda satsningen påbristyrkesutbildning för redan anställdasom är en kompletterande utbildning förpersoner med utländsk högskoleexamen inågot bristyrke. Utbildningen har ihuvudsak varit inriktad på vårdyrken, somläkare, sjuksköterskor ochapotekspersonal. Målet är att nå3 300 personer med utländskhögskoleutbildning i något bristyrke ochsom har arbetsuppgifter som de äröverkvalificerade för.I regeringsförklaringen den 16september 2003 angav statsminister att mottagandet av nyanländainvandrare och stödet för derasetablering i samhället skall reformerasmed inriktning på snabbare inträde påarbetsmarknaden. Svenskundervisning,yrkesinriktad praktik, validering avkompetens och andra insatser skall kunnaske parallellt. ochandra myndigheters ansvar skallförtydligas.Forskaren frånArbetslivsinstitutet har i en studie(Arbetsliv i omvandling 2003:07)konstaterat att det blandarbetsförmedlare finns en rad negativavärderingar om ungdomar av utländskhärkomst. Arbetsförmedlarna såg fördomari samhället och problem i ungdomarnasbeteende. Arbetsförmedlarna fokuseradeockså i högre grad på problemen än på demöjligheter som kan finnas hos dennagrupp. De negativa värderingarnaomfattade bara vissa nationaliteter ochinte personer från t.ex. ,och . Utskottet har tagit delav resultatet av studien och tar avståndfrån den syn på ungdomar av utländskhärkomst som framkommer. Utskottet anseratt det är angeläget att komma till rättamed denna typ av negativa värderingarbland arbetsförmedlarna. Samverkan underden nyinvandrades första tid i Sverigebehöver utvecklas. Utredningen omflyktingmottagande och introduktion harnyligen lämnat sitt betänkande Etableringi - möjligheter och ansvar förindivid och samhälle (SOU 2003:75). Ävensamverkan mellan olika offentliga aktöreroch det privata näringslivet behöverutvecklas i arbetet för integration avinvandrare på arbetsmarknaden. Enarbetsgrupp med företrädare förRegeringskansliet och Svenskt Näringslivhar etablerats med uppgift att föreslåbl.a. åtgärder med detta syfte.Arbetsgruppen skall avrapportera sittuppdrag i december 2003.När det gäller utbildningen i svenskaför invandrare (sfi) har den frågannyligen varit föremål för utredning ochresulterat i betänkandet Vidare vägar ochvägen vidare (SOU 2003:77). I betänkandethar även sfi och arbetsmarknadsinsatsernabehandlats. Utredningens förslag är attAMV:s arbetsmarknadsutbildningar på ettflexibelt sätt bör bygga på enindividuell kartläggning och valideringsamt kunna kombineras med sfi ochyrkesspecifik svenska. Tillträde tillutbildningen bör bygga på en samladbedömning av individens kompetens ochinte begränsas av en generell fastställdnivå på svenskkunskaper. Förarbetsmarknadsprogrammet arbetspraktikbör det enligt betänkandet i förordningentydligt framgå att denna skall kunnaerbjudas på deltid för dem som kombinerardenna med sfi-utbildning. Betänkandet ärför närvarande föremål förremissbehandling.Utskottet vill betona att det ärangeläget att samarbete mellanarbetsförmedlingar och kommuner kommertill stånd och att fler deltagare i sfi-undervisningen skall få möjlighet tillpraktik i arbetslivet som en integreraddel av svenskundervisningen. Ibudgetpropositionen föreslår regeringensom en förbättring av sfi-undervisningenen riktad kompetensutveckling för sfi-lärare.Kristdemokraterna liksom () hävdar i sina motioner attarbetsförmedlingarna har utvecklat enpolicy som innebär att personer som inteuppnått godkänt i sfi-undervisningen intekan anses stå till arbetsmarknadensförfogande och alltså inte anses varaarbetssökande vid förmedlingen. Utskottetvill med anledning av dessa motionerframhålla att det naturligtvis i detenskilda fallet för en specifikarbetsmarknadspolitisk insats kan varaberättigat från arbetsförmedlingens sidaatt ställa relevanta krav på kunskaper idet svenska språket. Utskottet vill isammanhanget peka på att lagen (2003:307)om förbud mot diskriminering som trädde ikraft även gäller iarbetsförmedlingens verksamhet. Detinnebär att om en enskild personmissgynnas genom att behandlas sämre änen annan i en jämförbar situation, ochmissgynnandet har samband med etnisktillhörighet, kan arbetsförmedlingen bliskadeståndsskyldig mot den drabbadepersonen.I () granskningAtt etablera sig i . En granskningav introduktionsverksamheten förflyktingar och deras anhöriga (2002)anges att det hör till undantagen attarbetsförmedlingen formellt kräver sfi-godkänt för att skrivas in. Ofta kännersig dock inte arbetsförmedlingarnaskyldiga att aktivt hjälpa dem som intehar ett intyg på sfi-godkänt. I dekommuner (20 kommuner) som RRV besökteerbjöds sfi och praktik medan varvningenav de två verksamheterna varierade något.Ofta handlade det om att ta en sak itaget, sfi först och sedan praktik.Här kan också nämnas att den nyamyndigheten inom kortkommer att presentera en granskning somhar arbetsnamnet om arbetsförmedlingenseffektivitet i arbetet med att invandrareskall komma ut på den reguljäraarbetsmarknaden.Centerpartiet tar i motion N329 (yrk.7) upp frågan om validering avinvandrares kunskap och kompetens. Fråganutvecklas inte närmare i motionen.Utskottet kan konstatera att valideringinte har någon formell definition men kansägas innebära dels att identifiera reellkompetens, dels att beskriva den på ettsådant sätt att beskrivningen kanaccepteras av avnämaren, t.ex. vid enrekrytering till ett arbete ellerantagning till utbildning. Validering kanvara en process som kan leda till attförkorta vägen till arbete för invandrareoch flyktingar. Frågan om validering harvarit föremål för flera utredningar ochär senast behandlad i betänkandenaEtablering i - möjligheter ochansvar för individ och samhälle ochVidare vägar och vägen vidare.I den arbetsgrupp som regeringen hartillsatt med uppgift att samverka mednäringslivet i syfte att åstadkomma enbättre integration av invandrare påarbetsmarknaden har också frågan omvalidering varit aktuell. En avarbetsgruppens uppgifter är att se hurdet privata näringslivet med ett systemmed validering kan medverka vidarbetsförlagd bedömning av invandrare medutbildning och yrkeskompetens frånutlandet.Regeringen avsätter ibudgetpropositionen under utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning60 fördelat på fyra årför att inrätta en delegation förvalidering. Regeringen betonar attvalidering är betydelsefullt inte minstför flyktingar och andra invandrare, somskaffat sina formella och informellakunskaper i andra länder och andraskolsystem och ofta har svårt att blibedömda och värderade efter sin verkligakompetens. Arbetet med validering måsteinriktas mer på systematisk bedömning ochdokumentation. För att säkerställa ennationell likvärdighet, hög kvalitet ochrättssäkerhet för den enskilde skall enstatlig delegation ha ett tidsbegränsatuppdrag att främja och stödjanya metoder och system för validering.Enligt uppgift under hand frånUtbildningsdepartementet avser uppdragetvalidering av främst yrkeskompetens. Deåtgärder som vidtagits av regeringen ärenligt utskottet steg på väg mot det somCenterpartiet efterlyser i sin motion.Med hänvisning till det ovan anfördaavstyrker utskottet motionerna A235 (s),A268 (s), A281 yrkandena 1 och 2 (mp),A329 yrkande 12 i denna del (kd), Sf402yrkandena 5, 9, 13 och 15 (kd) och N329yrkande 7 (c).ÄldreMotionernaModeraterna vill i kommittémotion A257(yrk. 8) skapa möjligheter för äldrearbetslösa att genomgå kortare och merspecifikt inriktade yrkesutbildningar.Utbildningarna kan arrangeras såväl avyrkeshögskolor som inom ramen för enföretagsinriktad lärlingsutbildning. Deäldres erfarenhet och kunnande måstebättre tas till vara på arbetsmarknaden.För att säkra välfärden måstesysselsättningen bland äldre stimuleras.Den äldre arbetskraftens kunnande ocherfarenhet måste tas till vara,framhåller i motion A370(yrk. Det är angeläget att avskaffahinder för äldres deltagande påarbetsmarknaden. I motionen kritiserarpartiet bristen på förslag och initiativfrån regeringens sida i syfte att främjaarbetskraftsdeltagande bland äldre.Folkpartiet föreslår att skallange en tydlig inriktning i denna fråga.Kristdemokraterna betonar betydelsen aväldre i arbetslivet. I motion A329 (yrk.8) krävs bättre möjligheter för de äldrepå arbetsmarknaden. De äldre är en storresurs med kompetens och erfarenhet somsvenskt arbetsliv måste ta till vara påett bättre sätt. Det skall skapasmöjlighet för fler äldre att delta längretid i arbetslivet. Det finns numera enrätt att arbeta till . Föratt denna rätt skall bli ett verkligtalternativ måste ett arbetsliv skapas somgör att människor orkar, vill ochupplever det meningsfullt att arbetalängre än . Förändringar kan göraspå flera områden. De diskrimineringslagarsom finns på arbetsmarknaden bör utökastill att också omfatta förbud motdiskriminering på grund av ålder. Eninformationskampanj bör sättas i gång omvinsten av äldre i arbetslivet. Ettkompetenscentrum bör inrättas förutveckling av en god seniorpolitik islutet av arbetslivet. Slutligen börrätten att gå ned i arbetstid efter 61års ålder lagstadgas. Kristdemokraternapåpekar i motion A308 att det finns behovav en informationskampanj om vinsten aväldre i arbetslivet (yrk. 4) och föreslåratt regeringen lägger fram förslag om attinrätta ett seniorkompetenscentrum (yrk.5) och vidtar åtgärder i syfte att minskaskillnaderna i kostnader somarbetsgivarna har för yngre och äldrearbetskraft (yrk. Forskning somtydligt visar att äldres erfarenhet ochförvärvad kompetens gör dem tillskickliga yrkesutövare och att deraslojalitet och engagemang skaparstabilitet på arbetsplatsen börmarknadsföras. Det är viktigt att defackliga organisationerna ocksåinvolveras i kampanjen. Vidare bör ettkompetenscentrum för utveckling av en godseniorpolitik i arbetslivet inrättas ochsom också har kontakter med arbetsgivare.Även () menar i motionA203 att man skall ta vara på de äldre påarbetsmarknaden. Ett sätt att minska denframtida bristen på arbetskraft är attstimulera fler äldre att stanna kvarlängre i arbetslivet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis slå fast attäldre behövs i arbetslivet. Det gällerbåde dem som är men som avolika skäl inte längre arbetar och demsom är . Om kommer enfjärdedel av befolkning att varaöver . Det ser ut på liknande sätt istora delar av . Med en alltmeråldrande befolkning blir det svårt attklara välfärden i samhället. ochmånga andra länder står inför en storutmaning. Oavsett andra tänkbaradellösningar på problemet måste ävenfrågan om att ta till vara de äldreskompetens tas på största allvar. Attstärka de äldres ställning i arbetslivetöverensstämmer också väl med den arbets-och kompetenslinje som den svenskaarbetsmarknadspolitiken vilar på.Utskottet har i det inledande avsnittetställt sig bakom dessa ambitioner.Andelen förvärvsarbetande är som högstför både kvinnor och män . minskar andelensysselsatta snabbt. var av55-åringarna sysselsatta. För 60-åringarna hade andelen sysselsattasjunkit till och för 64-åringarnatill . Regeringen har - som framgåttav det inledande avsnittet - fastslagitdelmålet att andelen reguljärtsysselsatta av befolkningen i åldern20-64 år skall öka från till 80% . Regeringen uppger att densamlade politiken inriktas mot detta målsom är den första etappen mot fullsysselsättning.Stora delar av arbetsmarknaden stårinför en generationsväxling. Närmare 50 %av personalen inom vissa yrkesområdenförväntas gå i pension fram ,enligt AMS bedömning. Äldreavgångarnakommer att vara störst inom gymnasie- ochgrundskolan, inom offentlig förvaltningoch inom vård och omsorg.Generationsväxlingen kan leda tillallvarliga kompetensförluster om integenerationsväxlingen planeras på ettsådant sätt att erfarenheten ochkunskapen kan föras vidare till dem somträder in i arbetslivet.För att möta utmaningen med denåldrande befolkningen måste kraftfullaåtgärder vidtas för att ökasysselsättningen för båda könen inte barabland äldre utan även bland ungdomar,invandrare, personer med funktionshinderoch arbetslösa och för att ökamöjligheterna för långtidssjukskrivna attåtergå till arbete. Flera utredningar harvisat på betydelsen av ekonomiskadrivkrafter för de äldres intresse attstanna kvar i arbetslivet. Regeringenskall därför enligt budgetpropositionense över möjligheterna till förändringar iregler för att öka de äldres drivkrafteroch möjligheter att fortsätta attförvärvsarbeta. De avtalsgrundadeförmånerna ger en kompletterandeekonomisk trygghet för äldre men kanockså påverka de äldres intresse för attfortsätta att arbeta. Regeringen kommerdärför att kartlägga de avtalsbaseradeersättningssystemen och analysera deraspåverkan på arbetsutbudet.Utskottet vill också hänvisa till attfrågan om förbud mot åldersdiskrimineringär föremål för utredning i den s.k.diskrimineringskommittén (dir. 2002:11och 2003:69). Utredningen skall vara klarsenast den 1 juli 2005.En parlamentariskt sammansattutredning, Senior 2005, har lagtfram förslag i betänkandet Äldrepolitikför framtiden (SOU 2003:91) med "100 stegtill trygghet och utveckling med enåldrande befolkning". Många av förslagensyftar till att förbättrakunskapsunderlaget inför framtiden.Beredningen konstaterar i sitt betänkandeatt det inte går att lägga framförslag på genomgripande förändringar dådet finns stora brister i underlag,statistik och kunskap om effekterna avolika insatser inom äldrepolitiken.Därför föreslår beredningen att ett antalstörre projekt och utredningar skalltillsättas inom flera områden. Ettavgränsat område som identifierats rörfrågan om att öka människors vilja ochmöjlighet att förvärvsarbeta fram tillpensioneringen och därefter. Beredningensförslag omfattar tio punkter enligtföljande.· Regeringen bör etablera ettfemårigt nationellt projekt med syfte attstärka de äldres (50+) ställning iarbetslivet och ökaarbetskraftsdeltagandet bland personersom är och äldre.·· Regeringen bör främjaytterligare forskning för att kunna mötade frågor som kommer att bli aktuella påden framtida arbetsmarknaden med enåldrande arbetskraft ochgenerationsskiften.·· Regeringen bör ta initiativ tillforskning om effekterna påarbetskraftsutbudet om fler ges möjlighettill deltidslösningar i samband medpensioneringen.·· Arbetsmiljötillsynen börutvecklas.·· Mått och metoder för attbeskriva och följa förändringar avarbetskraftsdeltagandet för personer somär och äldre bör utvecklas.·· Utredningen uppmanar parterna påarbetsmarknaden att granska och övervägaförändringar av pensionsavtalen så attdessa avtal ger större möjlighet tillflexibilitet vid utträdet frånarbetslivet, inte motverkar rörlighet påarbetsmarknaden och ger ekonomiskt utbyteför den som vill arbeta efter 65 årsålder.·· Informationen om det förväntadesammanlagda pensionsutfallet från bådedet allmänna pensionssystemet ochtjänstepensionssystemet till enskildaindivider bör förbättras.·· Regeringen bör ta initiativ tillatt utveckla nya system förstudiefinansiering för vuxna.·· Regeringen bör i de förslag omhur validering skall genomföras ochorganiseras beakta värdet av valideringför den del av befolkningen som är över50 år och äldre och som vill skaffa signy yrkeskompetens.·· Regeringen bör ge iuppdrag att sammanställa fakta om äldresföretagande och utifrån internationellaexempel bedöma värdet av riktade insatserför äldre.·Utskottet har erfarit att utredningenkommer att bli föremål för en bred remissunder våren 2004.I det närmaste likalydande yrkanden somi A257 (yrk. 8) och A329 (yrk. 8) harredan tidigare behandlats av utskottet,och utskottet hänvisar till bet.2002/03:AU8 i relevanta delar.Utskottet som inte vill föregriparesultatet av regeringens beredning avbetänkandet Äldrepolititiken förframtiden avstyrker i avvaktan på dettamotionerna A203 (c), A257 yrkande 8 (m),A308 yrkandena 4, 5 och 9 (kd), A329yrkande 8 (kd) och A370 yrkande 1 (fp).Arbetshandikappade m.m.MotionernaModeraterna betonar i kommittémotion A305(yrk. 15) att alla människor skall fåmöjlighet att uppleva arbetsgemenskap ochtillhörighet. Arbetshandikappade måste fårimliga möjligheter till valfrihet ochrätt till ett liv i värdighet och de somkan och vill ett aktivt arbetsliv. Dearbetshandikappade måste få makten översina liv. för ikommittémotion A241 (yrk. 1-7) framfrågor som berör handikappades rätt tillett aktivt arbetsliv. RRV genomfördeunder slutet av ett antalutvärderingar inom detarbetsmarknadspolitiska området och fannen rad brister. I motionen betonas viktenav att arbetshandikappade behandlas medrespekt (yrk. 1) och att det ges ökademöjligheter till valfrihet (yrk. Detframhålls också att det krävs tydligareregelverk och föreskrifter avseendestöden till de arbetshandikappade (yrk.3), att de arbetshandikappadesmöjligheter till rehabilitering ocharbete på den reguljära arbetsmarknadenstärks (yrk. 4), att incitamenten måsteändras för rehabilitering ochnyanställningar (yrk. 5), att stödet tillarbetshandikappade kontinuerligt skallutvärderas och offentligt redovisas (yrk.6) och att bör tillkännage förregeringen de grundläggande riktlinjerför stödet till arbetshandikappade somanförs i motionen (yrk. Syftet medSamhall AB är att bolaget skall se tillatt de allra mest utsatta individerna ärde som först blir aktuella vidanställning. Verksamheter som Samhall ABbedriver bör inte konkurrera med privatnäringsverksamhet. Det skall klart framgåom verksamheten bedrivs i vinstsyfteeller om syftet är av annan art. Gravthandikappade skall inte behöva riskeraatt någon annan får deras rättmätigaplats, därför att verksamheten drivs isyfte att sälja produkterna på denprivata marknaden. Regelverk ochföreskrifter måste tydliggöras medavseende på vem som kan anses varaarbetshandikappad och därmed i behov avstöd. Den som inte har någotarbetshandikapp skall heller inte komma ifråga för anställning inom verksamhetersom t.ex. . Incitamenten måsteändras så att viss ekonomisk belöning kanutgå för varje genomförd åtgärd som avserrehabilitering och för individer som harblivit anställda inom den reguljäraarbetsmarknaden.Även vill i kommittémotionA310 (yrk. 10 i denna del) stärka dearbetshandikappades ställning. Dehandikappade har en svår situation påarbetsmarknaden. Insatserna för attstärka de handikappades ställning måstealltid prioriteras. Arbetslinjen skallgälla även för handikappade. Så långtmöjligt skall efterfrågan på arbete fördem med nedsatt arbetsförmåga mötas påden reguljära arbetsmarknaden.Förtidspensionering skall undvikas istörsta möjliga utsträckning.Lönebidragsanställningar ochanställningar vid är mycketbilliga om man jämför med alternativenarbetslöshetsersättning ellerförtidspensionering.Lönebidragsanställningarna måste öka ochskall i huvudsak vara en åtgärd förarbetshandikappade. Det måste finnasstörre möjligheter att inte trappa nedeller upphöra med bidraget om detta ipraktiken medför att anställningenupphör. En permanentlönebidragsanställning är ofta ett bättrealternativ än förtidspensionering.Samhall AB:s verksamhet måste renodlas såatt den enbart inriktas på personer medfunktionshinder som inte kan få plats påden reguljära arbetsmarknaden.Centerpartiet anser i kommittémotion A263att regeringen skall lägga fram förslagför att minska arbetslösheten blandpersoner med funktionshinder (yrk. 13)och att arbetslivets tillgänglighet måsteöka för dessa personer (yrk. Förpersoner med funktionshinder som innebärnedsatt arbetsförmåga och dessutom utgörett arbetshandikapp skall alternativ somSamhall och lönebidrag ges. Enarbetsgivare har ansvar för attarbetsplatsen till fullo är tillgängligoch anpassad för anställda medfunktionshinder. Situationen ärinte tillfredsställande när det t.ex.gäller arbetshjälpmedel. Arbetslöshetenär dubbelt så stor bland personer medfunktionshinder jämfört med befolkningeni sin helhet.Vänsterpartiet vill i partimotion So569(yrk. 2) att den arbetsmarknadspolitiskautredningen skall få tilläggsdirektivavseende taket för bidrag tillarbetsbiträde. Lagstiftningen innehållerbegränsningsregler för att erhålla bidragtill arbetsbiträde. Dessa bör avskaffas.Det måste vara möjligt att få sådantbidrag även om arbetstagaren fårlönebidrag, utbildning i företaget ellerhar skyddat arbete. En annanbegränsningsregel innebär attlönebidraget och bidraget tillarbetsbiträde inte får överstiga dentotala lönesumman. Det måste vara ensaklig bedömning av behovet som äravgörande för bidragens storlek. Taketför bidrag till arbetsbiträde bör knytastill utvecklingen av prisbasbeloppet.Eva och (bådas) anser i motion A316 att det måste skeen samordning av medel till personer medfunktionsnedsättningar. I statens budgetfinns det tre olika anslagsposter somreglerar olika former av stöd. Dessastödformer är inte harmoniserade medvarandra och leder till att de enskildaindividerna inte kan utnyttja demöjligheter som stödformerna tillsammansoch var för sig är avsedda att ge. och (båda s) menar i motion A331att man bör undersöka konsekvenserna avaktivitetsgarantins konstruktion förarbetslösa med funktionshinder ochmöjligheterna för denna kategori attdelta i och , trots att de inte ärsjukskrivna.Utskottets ställningstagandeI arbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiska roll ingår åtgärderför att främja arbetsmarknaden förarbetshandikappade. Utskottet delarFolkpartiets uppfattning att arbetslinjenmåste innefatta även personer medarbetshandikapp. Arbetet har ett värdeför alla. Likaså delar utskottetModeraternas syn att personer medfunktionshinder skall behandlas medrespekt och att man måste se tillindividens speciella behov och önskemål.Regelverket måste också tillämpas på ettenhetligt sätt. Att arbetslivet skall blimer tillgängligt för personer medfunktionshinder är en uppfattning somförs fram av och somutskottet självfallet står bakom.Mer än en miljon människor mellan 16och i har någotfunktionshinder. Var tionde individmellan 16 och i bedömer attde har något funktionshinder som ocksåinnebär att deras arbetsförmåga ärnedsatt.