bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Ett antal nyakunder har också tillkommit. ochhögskolor anlitade VHS upphandlingstjänster under2002 jämfört med 2001.Regeringen bedömer att () verksamhet när det gällerservice till de studerande har varit betydligt mertillfredsställande än under de närmastföregående åren. Myndighetens förmåga att effektivthantera regelverk och handläggningsrutiner harförbättrats, bl.a. genom ett utvecklat IT-stöd.Telefontillgängligheten har ökat ochhandläggningstiderna har förkortats. Det nyakundcentret i , som byggdes upp ,har bidragit till den ökade tillgängligheten. CSNuppvisar för nästan alla typer av studiestöd enökande andel ärenden som avklarats inom tre veckor.Jämfört med 2001 har också antalet besvarade samtalökat markant. Uppgifterna om antalet besök påmyndighetens webbsida och användandet av webbsvarvisar på en allt större efterfrågan påinformation beträffande studiestödet. Samtliga målsom ställdes upp i regleringsbrevet vadgäller tilldelnings- och återbetalningsverksamhetsamt information och service har enligt ()inrättades . Regeringen görbedömningen att ÖKS under sitt första helaverksamhetsår förhållandevis väl har klarat balansenmellan service, ärendehantering och rättssäkerhet.Cirka 4 600 ärenden inkom till nämnden under år2002. Av dessa avsåg merparten överklaganden istudiemedelssystemet och en mindre delstudiehjälpen. En genomsnittlig handläggningstid påmaximalt och en längsta normalhandläggningstid har eftersträvats,vilket dock inte fullt ut kunnat uppnås under året.Åtgärder för att minska ärendebalansen har vidtagitsav myndigheten under hösten 2002.Internationella programkontoret förutbildningsområdet ansvarar för genomförandet av ettstort antal internationella program. Regeringenanser att utvecklingen varit tillfredsställande inomde program som myndigheten har ansvar för. Målet attöka svenskt deltagande i programmen bedömshuvudsakligen vara uppfyllt.Den 1 mars 2002 startade verksamheten vidMyndigheten för . Under denförsta tiden har arbetet koncentrerats på attutveckla samarbetsformer och stöd till de 31lärosäten som ingick i Sverigesnätuniversitet. En provisorisk webbplats medgrundläggande information och söktjänster haretablerats i samverkan med webbplatsstudera.nu. För att stödja samordningen kringstudieadministrativa frågor inom Sverigesnätuniversitet har referensgrupper inrättats medföreträdare för lärosätena. Vidare har ett arbetekring kvalitet i IT-stödd distansutbildning inlettsav en arbetsgrupp med experter från olika lärosäten.Det är enligt regeringen ännu för tidigt att bedömai vilken omfattning tillkomsten av Sverigesnätuniversitet bidragit till ökad tillgänglighet ochbreddad rekrytering till högre utbildning.Regeringen kan dock konstatera att utbudet av IT-stödd distansutbildning har ökat betydligt under detförsta verksamhetsåret och därmed gjort det möjligtför fler personer att läsa på distans.Anslag m.m.25:76 HögskoleverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:76Högskoleverket. Motionsyrkanden med förslagom andra anslagsbelopp och anslagsvillkor bördärmed avslås.Jämför särskilda yttranden 3 (fp) och 4 (kd).Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden somrör inrättande av ett högre utbildningenm.m.Jämför reservation 24 (fp).Högskoleverkets uppgift är att genom uppföljning ochutvärdering bidra till att förbättra och förnya denhögre utbildningen och forskningen vid universitetoch högskolor. svarar för tillsynenöver högskolans verksamhet i syfte att ökarättssäkerheten i högskolan. Verket har också somuppgift att på uppdrag av regeringen genomförautredningar och utvärderingar som grund förregeringens ställningstagande i olika frågor. Verkethar dessutom ansvar för statistik om verksamhetenvid universitet och högskolor. harrätt att ta ut avgift för att tillhandahållahögskoleprovet. Avgiftens storlek regleras ihögskoleförordningen (1993:100).Regeringen föreslår att anvisar till för budgetåret 2004.Av anslagsbeloppet avses fådisponeras av Rådet för högre utbildning vidHögskoleverket. Rådet för högreutbildning har minskats med ienlighet med redovisningen i budgetpropositionen (s.138) över regeringens förslag tillutgiftsminskningar inom utgiftsområde 16.Folkpartiet minskar anslaget till Högskoleverketmed i budgetmotionerna2003/04:Fi240 yrkande 22 och 2003/04:Ub515 yrkande4. Enligt den sistnämnda motionen avserneddragningen av anslaget Rådet för högreutbildning.Också föreslår en minskning avanslaget till som ett led ibesparingar på myndigheter. Deras budgetförslag imotion 2003/04:Ub514 yrkande 3 tar upp ett anslagsom är lägre än vad regeringenföreslagit.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill medelsberäkning under anslaget. Motionsyrkandenom andra anslagsbelopp, bl.a. ett slopande avanslagsposten till Rådet för högre utbildning,avstyrks därmed. bör således anvisa det avregeringen föreslagna anslagsbeloppet, 185 151 000kr.När det särskilt gäller Rådet för högre utbildningvill utskottet erinra om beslutadeförändringar av rådets uppgifter. I enlighet med vadregeringen förutskickade i propositionen Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15, bet. UbU4, rskr. 98)har det tidigare Rådet för högskoleutbildning vidHögskoleverket under det nya namnet Rådet för högreutbildning fått en självständigare roll inom verketoch ett utvidgat uppdrag att på olika sätt stödjapedagogiskt utvecklingsarbete vid universitet ochhögskolor. I en ny instruktion för (förordning 2003:7), som trädde i kraft den 15februari 2003, har rådets uppgifter bestämts.Folkpartiet hävdar i motion 2003/04:Ub414 attHögskoleverkets ställning som myndighet underregeringen i längden kan försvaga verketsmöjligheter att bedriva en självständig granskningav kvaliteten vid landets universitet och högskolor.Utvärderingen av lärosätenas förmåga att bedriva enhögkvalitativ utbildning måste utövas av andrainstitutioner, vilkas arbete inte riskerar attpolitiseras. Kvalitetsgranskningen bör därför brytasut ur och läggas på ett högre utbildningen(yrkande 9). Det nya kvalitetsinstitutet bör beståav representanter för ämnesområden, discipliner ochvetenskapliga tidskrifter. roll börenligt motionen renodlas till enbartmyndighetsutövning (yrkande 8). Det innebär bl.a.att verket har som sitt ansvar att kontrollera attbestämmelser följs. Verket skall t.ex., liksom ,kunna dra in examensrättigheter från lärosäten förutbildningar som inte upprätthåller kvalitetskraven.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Liknande motionsyrkanden om renodling avHögskoleverkets roll och ett har vid fleratillfällen avslagits av , senast hösten2002 (bet. 2002/03:UbU1). Utskottet framhöll då, medanledning av framförda farhågor om politisering, attHögskoleverkets utvärderingar utförs av högtkvalificerade experter inom respektive område. Istor utsträckning hämtas dessa experter från andraländer än . Utskottet anför samma skäl föravslag på nu föreliggande yrkanden.25:77 Verket för högskoleserviceUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:77Verket för högskoleservice.Motionsyrkanden om en översyn av datasystemet församordnad antagning till högre utbildningm.m. bör avslås av riksdagen.Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för densamordnade antagningen till grundläggandehögskoleutbildning. Utöver detta biträder VHSuniversitet, högskolor och andra myndigheter vidupphandling.Från anslaget bestrids kostnader för underhåll ochutveckling av datorbaserade system förantagningsprocessen samt kostnader för övrigantagningsverksamhet, såsom betygsdatabas ochbedömning av utländska gymnasiebetyg.Regeringen föreslår att till VHS anvisas14 för budgetåret 2004.U t s k o t t e t anser att bör anvisamedel i enlighet med regeringens förslag.I motion 2003/04:Ub269 (c) begärs en översyn avdatasystemet för samordnad antagning till högreutbildning hos VHS (yrkande 1). En ordentliggenomgång är enligt motionärerna nödvändig för att iframtiden kunna undvika att studenter utestängs frånutbildningar de antagits till, fastän de viaInternet gett ett jakande svar påantagningsbeskedet. Motionärerna påpekar att dettahar inträffat. Regeringen bör i sammanhangetuppmärksamma problem med nonchalant bemötande hosmyndigheter (yrkande 2). Motionärerna anser ocksåatt ansökningar till högskoleutbildning som ställerytterligare krav på meriter än studentbetyg, t.ex.krav på praktik eller arbetsprov, bör återföras frånVHS till berörda utbildningsanordnare (yrkande 3).U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Enligt uppgifter från VHS har maninom verket utrett de uppgifter om felaktigregistrering som förekommit i medier och sommotionärerna hänvisar till. Några tekniska fel isystemet har inte kunnat konstateras. Eftersom detförekommit fall, ca 30 av ca 300 000 sökande, därpersoner trott att de svarat på ett visst sätt utanatt systemet registrerat detta, har VHS undersökthur man skall kunna förbättra svarsproceduren så attdenna typ av händelser kan undvikas . VHSutreder vilka eventuellaförbättringar i detta avseende som kan genomföras.Det bör också nämnas att VHS har iuppdrag av regeringen att i samarbete meduniversitet och högskolor utveckla ett nyttflexibelt antagningssystem för såväl samordnad somlokal antagning till högskoleutbildning (det s.k.NyA-projektet). I samband med detta arbete ser VHSöver hela tjänsteutbudet som universitet ochhögskolor nyttjar vid antagning.25:78 m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:78Centrala m.m. Ettmotionsyrkande med förslag om annatanslagsbelopp och ändrad finansieringsformbör därmed avslås.Jämför särskilt yttrande 2 (m).Riksdagen bör även avslå Riksdagensrevisorers förslag (2002/03:RR15) punkt 3 angående omprövning av systemetatt CSN finansieras genom avgiftsintäkterjämte motionsyrkanden i samma ärende. Vidarebör avslå motionsyrkanden som röröverbelastning hos CSN, frågan om attkonkurrensutsätta myndigheten, införande aven s.k. omvänd straffavgift för CSN samtkonsekvenserna av nedläggningen av vissalokalkontor.Jämför reservationerna 25 (m, fp, kd), 26(kd), 27 (m, fp) och 28 (fp).Anslaget finansierar utgifter för tilldelning ochåterbetalning av studiestöd samt tilldelning ochåterbetalning av lån till hemutrustning förflyktingar. ()administrerar denna verksamhet. Anslaget finansierardelvis också CSN:s studiesociala verksamhet. Frånanslaget utgår vidare medel för administration avbidrag vid korttidsstudier till dels utbildningsstöd (Sisus), delsLandsorganisationen i (LO) ochTjänstemännens ().Regeringen föreslår att till CSN m.m. anvisas . Anslaget hartillförts som en följd av attregeringen under utgiftsområde 15 Studiestödföreslår ökade resurser till bidrag vidkorttidsstudier.Under de tre senaste åren har CSN:s resurserförstärkts för att täcka kostnader som uppstod isamband med inrättandet av ett kundcenter i Kiruna.Från och med 2004 skall myndigheten enligtregeringen finansiera kundcentret inom ramen förordinarie anslagsnivå.Regeringen anser att det finns förutsättningar förCSN att klara uppställda mål med oförändraderesurser . Minskade ärendevolymer,samordnat och förenklat studiestödssystem,satsningen på kundcentret i samt utvecklatIT-stöd skapar förutsättningar för myndigheten attrationalisera och omstrukturera verksamheten.Regeringen gör därför bedömningen att servicen tillde studerande kan bibehållas på en hög nivå under2004.I budgetpropositionen redovisas en prognos förinbetalda avgifter till CSN om 300 miljonerkronor. Avgifterna får i sin helhet disponeras avmyndigheten och skall bidra till att finansieraverksamheten hos CSN.Sammanlagt kommer CSN således att för 2004disponera (372 315 000 + 300 000 000 =) 672 315 000kr.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub475 yrkande 2 att till CSNanvisar utöver vad regeringenföreslagit eller . anseratt myndigheten inte skall få disponera avgifter pådet sätt som regeringen medger. Tekniken innebär kringgår budgetramen, menar de. I praktiken gerModeraternas förslag en lägre driftram förmyndigheten som partiet dessutom villkonkurrensutsätta.U t s k o t t e t behandlade under föregåenderiksmöte ett motsvarande förslag från Moderatasamlingspartiet (bet. 2002/03:UbU1). Liksom dåerinrar utskottet om att våren 2000godkände att intäkter från avgifter för uppläggningav lån vid CSN får disponeras av myndigheten (prop.1999/2000:100, yttr. UbU7y, bet. FiU27, rskr. 262).Återbetalningsverksamheten har sedan längefinansierats med avgifter som myndigheten fårdisponera (prop. 1988/89:100 bil. 10, SfU15, rskr.173). CSN:s verksamhet var t.o.m. indelad itre resultatområden, varav återbetalning avstudielån var ett. På grund av att denna indelningmedförde problem för den ekonomiska styrningen avverksamheten slogs resultatområdena samman till ettenda sådant område. Samtliga avgifter redovisasdärför mot anslaget.Utskottet noterar att regeringen ibudgetpropositionen anger att det intefinns något finansiellt utrymme för att omprövafinansieringsmodellen för CSN. Regeringen avser attåterkomma i frågan när det finansiella lägettillåter.Mot bakgrund av det redovisade föreslår utskottetatt med avslag på motionsyrkandet i dennadel anvisar till CSN för budgetåret2004 i enlighet med regeringens förslag.Riksdagens revisorer har granskat handläggningstider ochtillgänglighet (rapporten /03:7 Pengar tillstudier ). Granskningen har resulterat i enskrivelse till (förslag 2002/03:RR15). Utskottet behandlar här revisorernas förslagi den del detta rör omprövning av systemet att CSNfinansieras genom avgiftsintäkter (punkt 3). Övrigaförslag i skrivelsen tar utskottet upp tillbehandling i sitt betänkande 2003/04:UbU2Utgiftsområde 15 Studiestöd.Revisorerna konstaterar att nästan hälften avCSN:s verksamhet finansieras av administrativaavgifter som betalas av studerande och låntagare.Deras kritik gäller framför alltpåminnelseavgifternas betydelse för finansieringenav CSN:s verksamhet.Påminnelseavgifterna från återbetalningsskyldigautgör en tredjedel av CSN:s avgiftsintäkter och ensjundedel av CSN:s samlade intäkter. Enligtrevisorerna är nackdelarna med detta flera. CSN harsvårare att planera sin verksamhet när en så stordel av dess intäkter beror på intäkter som kanvariera . CSN får heller inteincitament att hjälpa återbetalarna att betala sinaräkningar . Att nästan hälften av CSN:sverksamhet finansieras med avgifter innebär ocksåatt medborgarna och beslutsfattarna inte likatydligt kan se hur mycket CSN:s verksamhet kostar.Revisorerna anser att det finns skäl att omprövadetta system. De föreslår att regeringen snaraståterkommer till med förslag i frågan.Riksdagens revisorers förslag stöds av Moderatasamlingspartiet, och Kristdemokraterna.Moderaterna betonar i motion 2003/04:Ub212(delvis) att det är orimligt att budgetera enoffentlig myndighets verksamhet med utgångspunkt istraffavgifter. De delar revisorernas bedömning attintäkterna från påminnelseavgifter börersättas med anslag.I motion 2003/04:Ub2 yrkande 1 välkomnarFolkpartiet revisorernas förslag om attavgiftsintäkter inte skall utgöra en så stor del avCSN:s samlade intäkter. Kombinationen av stigandeavgifter och försämrad service hos myndigheten ärstötande, anser motionärerna.Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:Ub1yrkande 4 att det är absurt att en myndighet för sinekonomi är beroende av administrativa avgifter. Ettsådant förhållande ger heller inte myndigheten någotincitament att se till att återbetalningarna kommerin . Också vill i likhet medRiksdagens revisorer ersätta avgiftsintäkter medanslag och föreslår en översyn av anslagsnivån förCSN.U t s k o t t e t föreslår avslag på revisorernasförslag och motionsyrkandena med hänvisning tillföljande.I budgetpropositionen tar regeringen upprevisorernas kritik mot att CSN är beroende avadministrativa avgiftsinkomster (s. 152). Regeringenkonstaterar att systemet med blandfinansieradverksamhet är vanligt inom statsförvaltningen.Regeringen är dock medveten om att ett alltför stortberoende av avgiftsinkomster inte är optimalt. relaterat i det föregående angerregeringen att det inte finns någotfinansiellt utrymme för att ompröva den rådandefinansieringsmodellen. Utskottet delar dennabedömning. Regeringen avser emellertid att återkommai frågan när det finansiella läget tillåter.Enligt i motion 2003/04:Ub1yrkande 1 är det för CSN:s trovärdighet nödvändigtatt en strategi tas fram hos både CSN och regeringenför att komma till rätta med överbelastning hos CSN.Myndigheten måste skyndsamt kunna åtgärda uppkomnaproblem. Om myndigheten inte förmår detta, måsteregeringen skjuta till erforderliga resurser.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Som framgår av redogörelsen i budgetpropositionenför studiestödsadministrationen (s. 152) avserregeringen att fortsätta arbetet med att förenklaregelverket för studiestöd i syfte att åstadkomma eneffektiv studiestödshantering och göra systemet meröverblickbart för den enskilde. Regeringen påpekaratt bestämmelserna i studiestödslagen ochstudiestödsförordningen är förhållandevis allmänthållna och att CSN har en vid föreskriftsrätt.Myndigheten har därmed stora möjligheter att påverkaadministrationen genom förändringar i interna regleroch handläggningsrutiner. Utskottet förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen inomstudiestödsområdet och CSN:s möjligheter att klarasitt uppdrag.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub212 (delvis) att CSN skallkonkurrensutsättas. menar att många avde problem som finns hos CSN ytterst har sin grund iCSN:s dubbla roll som beslutande myndighet och somutbetalare. Enligt deras uppfattning behöver intemyndighetsansvaret och utbetalningarna avstudiemedlen vara oupplösligt förenade. Det finnsflera alternativa möjligheter till konkurrens som inte tas till vara. anser att destudenter som vill bör kunna få sina studielån viasin bank.Liknande synpunkter framförs av imotionerna 2003/04:Ub2 yrkande 4 och 2003/04:Ub396yrkande 2. CSN:s monopol på att hantera studielånmåste brytas. Studielånsmarknaden bör öppnas förverklig konkurrens från banker och andra finansiellainstitut. I ett system med en friarestudielånsmarknad kommer det dock fortfarande attfinnas behov av en statlig myndighet som fattarbeslut om vilka personer som har rätt att omfattasav den offentliga studiefinansieringen eller, ipraktiken, det statliga borgensåtagandet. Poängenmed ett reformerat system är konkurrensen ochmöjligheterna till förbättrad effektivitet ochservice när det gäller själva långivningen, påpekarmotionärerna.Också i motion 2003/04:Ub443 (m) yrkande 1 försfram förslag om att statens roll skall begränsastill att bevilja studielån och garanteraåterbetalning av lånet. Enligt motionärerna bör CSNläggas ned. I stället kan banker och andrafinansiella företag administrera studiestödet.I motion 2003/04:Ub423 (c) begärs en utredning omatt avveckla CSN och införa en annan organisationför administration av studiestöd (yrkandena 1 och2). Motionären anser att studiebidragen kan hanterasav respektive utbildningsanordnare och studielånenav banker med en statlig garanti.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Frågan om att konkurrensutsätta CSN har behandlatsi vid ett flertal tillfällen under senareår. Den har aktualiserats främst av påvisade långahandläggningstider hos CSN och myndighetens dåligatillgänglighet för studenterna. Senast vidföregående har motionsyrkanden i ärendetavslagits av på förslag av utskottet (bet.2002/03:UbU1). Utskottet vidhåller sin uppfattningatt nuvarande ordning, nämligen att CSN sköter bådeutbetalning och återbetalning, har fördelar både förstaten och studenterna.Utskottet har inledningsvis i detta avsnitt underrubriken återgett regeringens redovisningav CSN:s servicestatistik. Som där framgår har CSNförbättrat sin förmåga att effektivt hanteraregelverk och handläggningsrutiner, bl.a. genom ettutvecklat IT-stöd. Telefontillgängligheten har ökatoch handläggningstiderna har förkortats.Folkpartiet föreslår i motionerna 2003/04:Ub2yrkande 5 och 2003/04:Ub396 yrkande 3 att CSN skallbli skyldig att betala en s.k. omvänd straffavgifttill studenter som inte får sina studiemedel i tid,t.ex. på grund av långa handläggningstider. En sådanstraffavgift skall också utbetalas om studenten intefår information eller svar på ansökan inom en visstid. Motionärerna anser att detta vore en logiskåtgärd, eftersom studenterna får betalapåminnelseavgifter om de blir försenade med sinaåterbetalningar.U t s k o t t e t behandlade och avstyrkte ettmotsvarande yrkande i förra årets budgetbetänkande(bet. 2002/03:UbU1). Utskottet anförde att det ärangeläget att CSN handlägger studiestödsärendenkorrekt och effektivt för samtliga studerande. Enytterligare minskning av CSN:s resurser torde dockknappast främja vare sig servicegraden ellereffektiviteten, framhöll utskottet.Utskottet har samma uppfattning nu och föreslåravslag på motionsyrkandena.I motion 2003/04:Ub298 (kd) ställs krav på att detskall undersökas vilka konsekvenser nedläggningen avvissa av CSN:s lokalkontor får för studenterna.Motionären ser det som mycket sannolikt atthandläggningstiderna hos CSN kommer att förlängas.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.CSN beslutade att avvecklalokalkontor på elva orter. Den framtidakontorsorganisationen vid CSN kommer att bestå avlokalkontor på tretton orter samt ett kundcenter.Omorganisationen har handlagts och avgjorts avmyndigheten i enlighet med bestämmelserna iverksförordningen.Utbildningsministern har i svar den 28 oktober2003 på interpellation om nedläggningar av CSN-kontor angett att han avser att följa utvecklingeninom CSN. Ministern förutsätter attrationaliseringsarbetet inom myndigheten sker på ettsådant sätt att de stora förbättringar av servicentill de studerande som uppnåtts inte äventyras.25:79 förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget för studiestöd (ÖKS) inrättadesden (förordning 2001:79). Nämnden hartill uppgift att pröva överklaganden enligtstudiestödslagen (1999:1395) av beslut. Nämnden har även tilluppgift att pröva överklaganden av beslut om bidragenligt förordningen (2001:362) om bidrag vidkorttidsstudier. Anslaget finansierar utgifter förkansliets verksamhet samt arvoden och andraersättningar till nämndens ledamöter.Regeringen anser att det finns förutsättningar förÖKS att klara uppställda mål under det kommandebudgetåret med medel motsvarande 2003 årstilldelning.