bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — Utskottet avstyrktemotionerna med hänvisning bl.a. till den utredningsom tillsatts om vissa hjälpmedel för personer medfunktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade. Utskottet erinrade vidare om dettillkännagivande gjorde isamband med behandlingen av den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken (bet.1999/2000:SoU14). Motionerna avstyrktes (res. kd ochc).I det ovannämnda tillkännagivandet till regeringenbegärdes en belysning av den totala ekonomiskasituation som personer med funktionshinder leverunder (bet. 1999/2000:SoU14 Nationell handlingsplanför handikappolitiken s. 98, rskr. 1999/2000:240).Hänsyn skall bl.a. tas till kostnader för läkarbesökoch läkemedel, hjälpmedel, hemtjänst, färdtjänstm.m. Kostnaderna för ett mer vittomfattandehögkostnadsskydd bör beräknas. I det fall detföreligger likheter och skillnader beträffande denekonomiska situationen för kvinnor och män bör detbelysas särskilt.I regeringens skrivelse 2002/03:25 Uppföljning avden Nationella handlingsplanen för handikappolitiken(s. 84) redogörs för tillkännagivandet samt angesatt har fått i uppdrag attkartlägga levnadsförhållandena för personer medfunktionshinder . Uppdragetkommer att redovisas i mars 2003.LSS- och hjälpmedelsutredningen har bl.a. i uppdragatt analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet ochlämna förslag till åtgärder (dir. 2001:81 och2002:20). Utredningen skall bl.a. analyseraavgiftssystemet för hjälpmedel och därtill höranderegler i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).Enligt direktiven finns det skäl att utreda om detbehöver införas ett skydd för den enskilde mot högahjälpmedelsavgifter. Uppdraget skall redovisassenast den 15 september 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att högkostnadsskydden förläkemedel respektive vårdavgifter ävenfortsättningsvis bör vara separerade. Utskottet villåter framhålla vikten av att en effektiv uppföljningi olika avseenden kan ske i fråga om förskrivningoch användning av läkemedel. En sådan uppföljningskulle försvåras om högkostnadsskydden för läkemedeloch vårdavgifter åter slås samman. Det bör ocksåpåpekas att priskänsligheten kan skilja sig åtmellan högkostnadsskydden för läkemedel respektivevårdavgifter. En sammanslagning avhögkostnadsskydden skulle kunna leda till ickeönskvärda effekter på konsumtionsmönstret inomhälso- och sjukvårdsområdet. Utskottet vill erinraom tillkännagivande om attfunktionshindrade personers totala ekonomiskasituation bör belysas. Vidare bör påpekas att detingår i LSS- och hjälpmedelsutredningens uppdrag attanalysera om det behöver införas ett skydd för denenskilde mot höga hjälpmedelsavgifter. MotionernaSo443 (c) yrkande 30 och So509 (kd) yrkande 27avstyrks.Jämställdhetsperspektiv i vårdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst mot bakgrund av detomfattande pågående arbetet på området, avslåmotioner om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i hälso- och sjukvården. Jämförreservationerna 39 (m, kd, c), 40 (fp) och 41(fp).MotionerI motion So437 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om en handlingsplan för hurhälso- och sjukvården för kvinnor och män skall blijämställd (yrkande 12). Enligt motionärerna satsas mer på att ta reda på hur olikasjukdomstillstånd yttrar sig hos kvinnor och vilkabehandlingar som medför bäst resultat för kvinnor.Fortfarande är dock kunskapen om diagnos ochbehandling av olika sjukdomar generellt sett störreför män än kvinnor.I motion Ub401 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om bättre statistik rörandekönsskillnader i vården (yrkande 2). Motionärernaanser att bör få i uppdrag attinitiera att statistiken över diagnoser, insatseroch kostnader delas upp efter kön samt att analyseraorsakerna till den ojämlika vården mellan män ochkvinnor. Det begärs också ett tillkännagivande om enkomplettering av hälso- och sjukvårdslagen (yrkande5). En bestämmelse om kvinnors rätt till lika godvård som män bör enligt motionärerna införas ilagens portalparagraf. Detta skulle ge möjligheteratt bättre följa upp att vården har samma kvalitetför kvinnor och män. Vidare kan lagstiftning varaett effektivt medel för att påverka attityder,anförs det.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet har behandlat ett flertalmotioner om jämställdhetsfrågor inom vården, senasti det av godkända betänkande 2001/02:SoU13Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 50 f.).Utskottet betonade vikten av ettjämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvårdenoch vidhöll uppfattningen att det är självklart attden vård som erbjuds skall vara av lika godkvalitet, oavsett om den avser en kvinna eller enman. Utskottet hänvisade bl.a. tillSocialdepartementets s.k. genderprogram för socialvälfärd samt till vad Nationella folkhälsokommitténanfört i sitt slutbetänkande. Utskottet konstateradeatt det pågick ett aktivt arbete när det gällerfrågan om ett jämställdhetsperspektiv i hälso- ochsjukvården och avstyrkte motionerna (res. m, v, crespektive fp).Socialministern besvarade en frågai om diskriminering av kvinnor i vården(fråga 2001/02:1027). Ministern anförde följande:Jag vill börja med att säga att en jämställd vårdnaturligtvis är en självklarhet och engrundförutsättning i den svenska hälso- ochsjukvården. Kvinnors och mäns behov är inteidentiska utan skiljer sig åt avseende biologiskaoch psykologiska faktorer samt sociala ochkulturella mönster. Kvinnor och män uppfattartill exempel sin diagnos på olika sätt,interagerar med läkare på olika sätt, följerordinationer olika osv. Det är därför viktigt attuppmärksamma dessa skillnader i syfte att uppnåbästa möjliga individuella behandling. ISocialstyrelsens Hälso- och sjukvårdsrapport 2001framgår bl.a. att kvinnor oftare söker läkarvårdän män. Undersökningar visar också att det tillkvinnor förskrivs mer läkemedel än till män.Regeringen har på olika sätt uppmärksammat deproblem som kan förekomma i vården, inte minstnär det gäller bemötandet och behandlingen avkvinnor. Regeringen har bl.a. föreslagitändringar i lagstiftningen som trädde i kraft ibörjan av och som syftar till att stärkapatientens ställning samt öka patientinflytandeti vården. har fått i uppdrag attfölja upp dessa ändringar, och en viktig fråga idet arbetet är att se om kvinnliga patientersställning i vården stärkts. Socialstyrelsenföljer även kontinuerligt läkemedelsanvändningenoch kommenterar denna ur ett könsperspektiv.Socialdepartementet bedriver sedan hösten 1997ett utvecklingsarbete kallat Genderprogram försocial välfärd. Avsikten med projektet är att setill att myndigheter, kommittéer ochdepartementets egna enheter arbetar för attuppmärksamma skillnader mellan kvinnor och män.Genderprogrammet har ett tydligtmedborgarperspektiv och dess syfte är att höjakvaliteten och effektiviteten så att alla får engod vård och service oavsett kön.Det är viktigt att det finns ett fortsatt ochkontinuerligt arbete som garanterar att allamedborgare får vård på lika villkor. Regeringenhar därför för avsikt att geSocialstyrelsen i uppdrag att ytterligareanalysera skillnader mellan mäns och kvinnorsställning i vården.I juni 2002 fick i uppdrag avregeringen att följa upp, analysera och redovisakönsskillnader inom hälso- och sjukvårdens ochsocialtjänstens verksamhetsområden och lämna förslagtill åtgärder som kan bidra till ökad jämställdhet.Uppdraget skall genomföras i samverkan medhuvudmännen och berörda myndigheter ochslutredovisas senast den 31 mars 2004.Socialstyrelsen skall också, i de särskildaårsrapporterna som lämnas i anslutning tillårsredovisningarna, redovisa utvecklingen avseendekönsskillnader inom bl.a. hälso- och sjukvårdensverksamhetsområde med början isamband med årsredovisningen för år 2002.I regleringsbrev för framgår attSocialstyrelsen skall redovisa könsuppdeladstatistik och göra genderanalyser, i rapporter ochredovisningar inom Socialstyrelsensverksamhetsområde, där det är relevant.I den lämnade proposition 2002/03:35 Mål förfolkhälsan anför regeringen (s. 34 f.) attojämlikheten i hälsa måste motverkas. Propositionentar bl.a. upp skillnaderna i hälsa mellan kvinnoroch män samt skillnaderna i hur läkemedel förskrivstill och används av kvinnor respektive män.Undersökningar visar bl.a. att nyare och dyrareläkemedel i större utsträckning förskrivs till mänän till kvinnor.Regeringen gör bedömningen att behovet avforskning om kvinnors och mäns hälsa utifrån kön ochgenus är stort och att forskningsinsatserna behöveröka. Ett jämställdhetsperspektiv bör även genomsyraden uppföljning och utvärdering samt kunskaps- ochmetodutveckling som kommer att ske till följd avförslagen i propositionen, anförs det.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill åter betona vikten av ettjämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvårdensamt vidhåller att det är självklart att den vårdsom erbjuds skall vara av lika god kvalitet, oavsettom den avser en kvinna eller en man. Utskotteterinrar ånyo om genderprogramför social välfärd, vilket bl.a. syftar till atthöja kvaliteten och effektiviteten i verksamheternaså att alla får en god vård och service på likavillkor oavsett kön. Utskottet ser positivt på detuppdrag som fått att följa uppnämligen att analysera och redovisa könsskillnaderinom hälso- och sjukvårdens och socialtjänstensverksamhetsområden och lämna förslag till åtgärdersom kan bidra till ökad jämställdhet. I samband medkommande årsredovisningar skall Socialstyrelsenredogöra för utvecklingen avseende könsskillnader påbl.a. hälso- och sjukvårdsområdet. Styrelsen harockså ålagts att redovisa könsuppdelad statistik ochgöra genderanalyser i sina rapporter ochredovisningar. Enligt utskottets mening fårmotionerna So437 (fp) yrkande 12 och Ub401 (fp)yrkande 2 anses i huvudsak tillgodosedda.I 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anges attmålet för hälso- och sjukvården är en god hälsa ochen vård på lika villkor för hela befolkningen.Vidare stadgas att vården skall ges med respekt föralla människors lika värde och för den enskildamänniskans värdighet. Utskottet anser inte att någonkomplettering av hälso- och sjukvårdslagen på sättsom yrkas i motion Ub401 (fp) yrkande 5 ärerforderlig. Motionen avstyrks därmed.LegitimationsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden dels omlegitimering av utländska läkare, dels om attinföra legitimation för dietister. bör resultatet av pågående arbetepå området avvaktas. Jämför reservation 42(v)MotionerI motion So407 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen skall geSocialstyrelsen i uppdrag att se över reglerna ochspråkproven för erhållandet av svensk legitimation.Motionärerna anför att kvalitetskraven absolut intefår sänkas för erhållande av läkarlegitimation, menanser det orimligt att ha olika krav beroende på ompersonen i fråga kommer från ett land inom ellerutanför EU/EES.I motion So218 av och () begärs ett tillkännagivande om attinföra legitimation för dietister.Tidigare behandling och pågående arbeteSom ovan anförts (s. 21) gjorde våren 2002ett tillkännagivande till regeringen om vårdpersonalmed utländsk bakgrund (bet. 2001/02:SoU5 Bildande avett familjemedicinskt institut m.m. s. 19 f.; rskr.2001/02:144-145). I ärendet tillstyrktesocialutskottet bifall till en motion och ettförslag från revisorer om att en särskildöversyn bör göras av utformningen, lokaliseringenoch dimensioneringen av språkutbildningen förutländsk vårdpersonal. Utskottet underströk viktenav att den kompetens som invandrad vårdpersonalbesitter tas till vara. Utskottet konstaterade attSocialstyrelsen bedömt att behovet av riktad ochförstärkt utbildning i svenska språket är påtagligtsamt att svårigheter att uppfylla språkvillkoret ärdet främsta skälet till att vägen till legitimationär lång. Utskottet såg därför positivt på att enöversyn görs av språkutbildningen för utländskvårdpersonal på det sätt som revisorerna föreslagit.Andra motionsyrkanden om utländsk vårdpersonal,bl.a. ett med samma lydelse som här aktuella motionSo407, ansågs tillgodosedda och avstyrktes (res. c).Enligt uppgift från beredsfrågan i Regeringskansliet.Våren 2002 gjorde vidare, med anledning avett antal motioner, ett tillkännagivande tillregeringen om legitimation för dietister (bet.2001/02: SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. s. 2001/02:236). Utskottet konstaterade attett antal år hade förflutit sedan frågan omlegitimation för dietister senast var föremål förnärmare överväganden. Mot denna bakgrund, och då detarbete som utförs av dietister är kvalificerat ochäven i viss mån får anses innefatta ett ansvar förpatienternas säkerhet i vården, ansåg utskottet attdet fanns skäl att utreda och bedömaförutsättningarna för att dietister skall omfattasav legitimationsreglerna i 3 kap. lagen (1998:531)om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.En sådan utredning bör, förutom frågan om vilka kravsom skall ställas på utbildningens innehåll, bl.a.omfatta förskrivningsfrågor och dietisters ställninginom Europeiska unionen.Från har inhämtats att enutredning om bl.a. legitimation för dietistersannolikt kommer att tillsättas under våren 2003.Socialminister besvarade den 5februari 2003 en fråga i om legitimeringav utländska läkare (fråga 2002/03:445).Socialministern anförde bl.a. följande.Inom EU har man tagit fram minimikrav för vadläkarutbildningarna skall innehålla för att varagodkända. Det har således skett en granskning avutbildningarna, och alla medlemsländernasläkarutbildningar uppfyller dessa minimikrav. Detpågår dessutom fortlöpande ett arbete med attsäkerställa en hög standard på utbildningarna.När det gäller läkarutbildningarna som ges iländer utanför EU/EES så finns det storavariationer i kvalitet och innehåll. Man måstedärför i varje enskilt fall göra en bedömning avutbildningen och hur den behöver kompletteras föratt motsvara de svenska kraven. Av dennaanledning ställs på läkare från dessa länderbland annat krav på att de genomgår medicinsktkunskapsprov eller provtjänstgöring beroende påerfarenhet med mera.Mot bakgrund av den kritik som framförts motkompletteringsprogrammen har Socialstyrelsentillsatt en utredare som har sett överspråkprovets validitet och tillförlitlighet.Socialstyrelsen har också inlett ett arbete medatt se över ändamålsenligheten i den övrigakompletteringen. Styrelsen samråder i den delenmed bland annat , olikayrkesorganisationer, ,, ochArbetsmarknadsverket.Att få till stånd ett system som på ett enkeltoch bra sätt tar till vara den resurs somutländsk vårdpersonal utgör är en viktig fråga.Jag kommer att noga följa de åtgärder somvidtagits, bland annat översynav kompletteringsprogrammet och utesluter inteatt ytterligare åtgärder från regeringen behövervidtas.Utskottets ställningstagandeFrågan om språkutbildning för utländsk vårdpersonalbereds i . Övrigadelar i kompletteringsprogrammen för utländskaläkare ses över av i samråd medvissa andra myndigheter. Enligt utskottets meningbör resultatet av detta arbete inte föregripas.Motion So407 (v) avstyrks därmed.Frågan om legitimation för dietister är underberedning i efter etttillkännagivande från . Motion So218 (c)bör avslås i avvaktan på resultatet av pågåendearbete.Alternativa behandlingsmetoderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner rörandealternativa behandlingsmetoder, främst medhänvisning till tidigare uttalanden i saken.Jämför reservationerna 43 (m, fp), 44 (v), 45(c), 46 (mp), 47 (c), 48 (mp), 49 (m, kd, c),50 (c) och 51 (mp).MotionerI motion So405 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om att bör gesi uppdrag att utreda och lämna förslag tillnationella riktlinjer för den komplementäramedicinska vården. Enligt motionärerna har WHOefterlyst nationella riktlinjer hos medlemsländernaför hur denna del av vården skall hanteras.I motion So443 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om ett uppdrag till Statensberedning för medicinsk utvärdering att utvärderaalternativa behandlingsmetoder (yrkande 35).Motionärerna anför att det finns ett stort intressei för alternativmedicinsk verksamhet samtatt samhället har ett ansvar för att kraven påkvalitet och säkerhet uppfylls också inom dettaområde. SBU bör få i uppdrag att utforma förslagtill hur alternativmedicinska metoder kanutvärderas. Vidare yrkar motionärerna att riksdagenhos regeringen begär att riktade resurser avsättsför att bygga upp ett och för attmöjliggöra egna forskningsprojekt inomalternativmedicin (yrkande 36). Det yrkas också attriksdagen hos regeringen begär en utredning gällandealternativmedicinska metoder (yrkande 37). En nyutredning bör bl.a. analysera de ekonomiska ochsociala konsekvenserna av alternativa metoder, seöver lagstiftningen på området samt belysa frågor omutbildning och behörighet. I motionen yrkas vidareatt begär att regeringen lägger framförslag om förbättring av patientens rättigheter attvälja behandlingmetod (yrkande 38). Kunskap omalternativmedicinska behandlingsmetoder som bedömsuppfylla kvalitetskraven måste enligt motionärernakomma hälso- och sjukvårdspersonalen till del så attden kan informera patienten om olikabehandlingsalternativ. Slutligen begärs etttillkännagivande om att förändra lagstiftningen föralternativmedicinska behandlingar (yrkande 39).Motionärerna anser att alternativmedicinskbehandling som uppfyller kvalitetskraven skalltillåtas inom hälso- och sjukvården som komplementtill skolmedicinen.I motion So225 av och () begärs ett tillkännagivande om attgodkänna och ge sitt stöd till (yrkande 2). Branschorganisationenför komplementär- och alternativmedicin () är ettyrkesförbund som organiserar terapeuter inom områdetoch som har infört ett system för auktorisation ochårlig kvalitetssäkring. Enligt motionärerna börriksdagen och regeringen ge detta system sitterkännande. Det begärs vidare ett tillkännagivandeom att bör stödja ett nordiskt samarbeteinom komplementär- och alternativmedicinen (yrkande3). Dessutom begärs ett tillkännagivande om attkomplementär- och alternativmedicinare medauktorisation och kvalitetssäkring och med kunskapom glukosamin bör få förskriva detta läkemedel(yrkande 5). Slutligen begär motionärerna etttillkännagivande om att auktoriserade ochkvalitetssäkrade komplementär- ochalternativmedicinare bör ges rätt att förskriva högadoser av kosttillskott och vitaminer (yrkande 6).I motion So365 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivanden om ett ökat intresse förkomplementärmedicinska insatser (yrkande 1) samt ombehovet av att få skolmedicin och komplementärmedicin att samverka (yrkande 2). Vidare begärs etttillkännagivande om könsperspektiv som skäl till atterbjuda behandlingsalternativ på likvärdiga villkor(yrkande 3). Enligt motionärerna har en större andelkvinnor än män erfarenhet av komplementär medicin.Samtidigt satsas det på mer och dyrare sjukvård ochrehabilitering för män. Det är därför även ur ettkönsperspektiv nödvändigt att olikabehandlingsalternativ finns att tillgå på merlikvärdiga villkor. Motionärerna begär också etttillkännagivande om att utreda kriterier förlegitimering (yrkande 7). Slutligen begärs etttillkännagivande om att regeringen bör tillsätta enarbetsgrupp eller parlamentarisk utredning för attförankra och föreslå en strategi för sombygger på WHO:s program och rekommendationer(yrkande 8). Enligt motionärerna arbetar medförslag till hur skulle kunna uppfylla WHO:sstrategi "Traditional Medicine Strategy 2000-2005".Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Bestämmelser rörande hälso- och sjukvårdensverksamhet finns i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Ilagen behandlas bl.a. skyldigheter för hälso- ochsjukvårdspersonal (2 kap.) samt behörighets- ochlegitimationsregler (3 kap.). Bland annat stadgas i2 kap. 1 § att den som tillhör hälso- ochsjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete iöverensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet.Utskottet behandlade motioner om alternativabehandlingsmetoder senast i betänkande 2001/02:SoU13(s. 69 f.). Utskottet anförde bl.a. följande:Utskottet vill återigen framhålla att attitydentill flera s.k. alternativa behandlingsmetoderhar ändrats under de senaste årtiondena.Kunskaper om alternativmedicinska metoder behövsbåde för att kunna bedöma effekter och vinsteroch för att kunna utröna eventuella skador ochbiverkningar. Utskottet anser att utskottet intebör ta något initiativ med anledning avmotionerna - - - .De synpunkter som framförs i motionerna - - -förutsätter ändringar i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdsområdet.Utskottet, som inte anser att det finns anledningatt ändra lagen, avstyrker motionerna.- - - När det gäller forskning kring alterna-tivmedicin vidhåller utskottet att detförutsätter att ansökningar om medel tillforskning på området behandlas på likvärdigt sättsom andra ansökningar. - - -Utskottet anser att det arbete med inriktningpå auktorisation och kvalitetssäkring som bedrivsav för komplementär- ochalternativmedicin är värdefullt och viktigt. Ävendet nordiska samarbetet inom komplementär- ochalternativmedicinen är viktigt. Någottillkännagivande härom behövs dock inte, varförmotion - - - avstyrks. Inte heller bör någotsärskilt regelverk för alternativmedicineninföras. - - -Ett antal motionsyrkanden rör frågan omlegitimering av samt förskrivningsrätt föralternativmedicinska utövare. Utskottet, somförutsätter att regeringen följer utvecklingen pådet alternativmedicinska området och om så behövsåterkommer till , finner inte skäl attföreslå några ändringar av gällande regler.Samtliga motioner avstyrktes (res. v [2], c [2] respektive mp).Kommittén för komplementär- ochalternativmedicinare, , är en branschorganisationför förbund inom den komplementär- ochalternativmedicinska sektorn. har ett system föratt auktorisera och kvalitetssäkrayrkesutövare som uppfyller kraven för auktorisationoch kvalitetssäkring. Organisationen bildades isamband med att Alternativmedicinkommitténtillsattes av staten för att utreda olikaalternativmedicinska behandlingsformer. KAMsamarbetar bl.a. med ,och () i komplementär- ochalternativmedicinska frågor.Världshälsoorganisationen, , presenterade i maj2002 en global strategi för traditionell ochkomplementär/alternativ medicin, TM/. Strategingår bl.a. ut på att hjälpa nationer att utvecklanationella strategier för utvärdering och regleringpå området i syfte att göra metoderna säkrare ochtillgängligare för patienterna. Enligt WHO använderett ökande antal människor i de rika ländernaalternativa metoder för förebyggande eller lindrandevård.Statens beredning för medicinsk utvärdering, ,utvärderar även s.k. alternativa behandlingsmetodervid utarbetandet av sina rapporter. SBU harexempelvis vid sin utvärdering av metoder förrökavvänjning (1998) studerat behandling med såvälhypnos som akupunktur samt ikunskapssammanställningen rörande behandling motastma och KOL (2000) inkluderat alternativa metoder.Produkter innehållande glukosamin har tidigaremarknadsförts som ett kosttillskott för behandlingav olika ledsjukdomar och sålts i hälsokostbutikeroch via postorder. Eftersom produkterna har ettmedicinskt användningsområde beslutadeLäkemedelsverket att klassificera demsom läkemedel och inte kosttillskott.Glukosaminprodukter faller inte heller inomdefinitionen naturläkemedel eftersom glukosamin ären renframställd kemisk substans. För närvarandefinns det två godkända läkemedel innehållandeglukosamin. har beslutat attförpackningar för en månads förbrukning ärreceptfria medan en större förpackning för tremånaders förbrukning är receptbelagd.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill åter framhålla att attityden tillflera s.k. alternativa behandlingsmetoder harändrats . Kunskaper omalternativmedicinska metoder behövs både för attkunna bedöma effekter och vinster och för att kunnautröna eventuella skador och biverkningar. Utskottetanser det synnerligen angeläget att Statensberedning för medicinsk utvärdering i samband medsina rapporter inkluderar utvärdering avalternativmedicinska metoder.