bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Detta gällerbåde regeringens och AMV:s insatser.Målstrukturen förarbetsmarknadspolitiken är förkomplicerad. Målen är också orealistiskaoch kan leda till en övertro på vadarbetsmarknadspolitiken kan åstadkomma.Riksdagens revisorer anser att det integår att styra arbetsmarknadspolitikeneffektivt utifrån dagens målstruktur ochföreslår att regeringen gör en generellöversyn av målen förarbetsmarknadspolitiken (revisorernasyrk. 1).Regeringens resultatinformation ibudgetpropositionen ger ingen bra bild avhur arbetsmarknadspolitiken bidrar tillmåluppfyllelsen. Regeringen bör därför fåi uppdrag att förbättraresultatredovisningen (revisorernas yrk.2).Granskningen visar också attverksamhetsplaneringen inom AMV har storabrister. Detta gör att intentionerna medresultatstyrningen riskerar attundermineras. Målen får inte någotordentligt genomslag bland de anställda,målens styrande funktion reducerasväsentligt och resurserna fördelas inteeffektivt. Ett arbete för att förnya ochförbättra verksamhetsplaneringen haremellertid kommit i gång inom verket.Revisorerna anser därför att det inuläget inte finns anledning att ställakrav på ytterligare omarbetning avverksamhetsplaneringen inom AMV. Däremotär det av vikt att fempunktsprogrammet(se nedan i detta avsnitt under rubrikenBakgrund) och den nyaverksamhetsplaneringen utvärderas.Regeringen bör därför få i uppdrag attutvärdera effekterna av dessa ochåterkomma till med enredovisning. Utvärderingen bör göras avett externt utvärderingsorgan(revisorernas yrk. 3).Tidsschemat för AMV:sverksamhetsplanering är snävt. Exempelvisfattas regeringens definitiva beslut omverksamhetsmål för kommande budgetårkring . Revisorerna anseratt regeringen bör överväga att i god tidange preliminära verksamhetsmål för AMV.Därmed skulle verksamhetsplaneringen inomverket underlättas (revisorernas yrk. 4).Resultatet av en enkätundersökningbland de anställda vidarbetsförmedlingarna visar enligtrevisorerna att insikten om dearbetsmarknadspolitiska målen ärbegränsad. Regeringen bör få i uppdragatt öka kunskaperna om målen ochförståelsen för dessa genom någon form avskriftligt dokument, exempelvisregleringsbrevet (revisorernas yrk. 5).AMS uppföljning och utvärdering av denegna verksamheten, och då främstresultatstyrningen, är förenad medbetydande brister. Analysen avresultatstyrningsprocessen är mycketförenklad och outvecklad. Det måste varaotillfredsställande för de anställda attinte kunna bedöma och jämföra resultat.Revisorerna anser att AMV bör få iuppdrag att förbättra sin uppföljnings-och utvärderingsverksamhet (revisorernasyrk. Behovet av att förbättrauppföljnings- ochutvärderingsverksamheten innefattar ävenlänsarbetsnämnderna (revisorernas yrk.7).MotionerSom framgått behandlas i avsnittetmotioner som väckts vid tre olikatillfällen. Motionerna A6 (m), A7 (kd),A9 (fp) och A8 (c) har avlämnats medanledning av revisorernas förslag medanmotionerna A3 (m), A4 (fp) och A5 (kd)har avlämnats med anledning avpropositionen. I avsnittet behandlasockså en motion som väckts under allmännamotionstiden.Enligt motion A6 (yrk. 1 och 2) instämmerModeraterna i huvudsak i revisorernaskritik. Partiet menar att det äruppenbart att den svenskaarbetsmarknadspolitiken har misslyckats.Den snarare bromsar tillkomsten av nyaarbeten än stimulerar den. Moderaternaställer sig i allt väsentligt bakomrevisorernas analys och kritik ochpoängterar att revisorernas förslagskyndsamt bör genomföras av regeringen.Partiet anser att regeringen snarastmåste formulera om det övergripandesysselsättningsmålet så att detta blirrelevant och mäter andelen sysselsattaminus sjukfrånvarande, dvs. den andel avbefolkningen i arbetsför ålder som är iarbete. Det finns alltför många mål inomarbetsmarknadspolitiken, konstaterarModeraterna. Målen är dessutommotsägelsefulla och vissa av dem ärdirekt felaktiga.I motion A3 (yrk. 9 och 10), somavlämnats med anledning av propositionen,förespråkar ett reformprogramför en arbetsmarknad för alla där detalltid skall löna sig att arbeta.Skatterna skall sänkas främst för dem medlåga och medelhöga inkomster. Rörlighetenskall ökas genom att bl.a. denarbetsrättsliga lagstiftningen ocharbetslöshetsförsäkringen reformeras. Enallmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som omfattar allaoch har en tydlig bortre tidsgränsinförs.Reformprogrammet skall också inriktaspå att stimulera utbildning ochförkovran, vilket alltid skall löna sig.Individuella kompetenskonton är ettredskap i sammanhanget liksomkvalificerad yrkesutbildning och ökademöjligheter till tjänstledighet. När detgäller personer med utländsk bakgrundpekar på behovet av skärptakrav gällande det svenska samhället ochspråket, vilket kan tillgodoses genombättre möjligheter att varva språkträningoch praktik.Arbetskraftsutbudet skall öka genomatt den skenande sjukfrånvaron stoppas,och förtidspensioneringarna begränsastill ett minimum. Sjukskrivning skallhuvudsakligen avse deltid.Ytterligare en åtgärd i detreformprogram som förespråkarär att det tillskapas en ny och modernarbetsmarknadspolitik som tar ökad hänsyntill de arbetslösas varierande bakgrund,förutsättningar och behov.Arbetsförmedlingen bör vara merindividuellt inriktad, och den börkonkurrensutsättas. Alla skall ha rättatt välja arbetsförmedling somalla arbetslösa skall ha skyldighet attanmäla sig som arbetslösa och stå tillarbetsmarknadens förfogande.AMV bör ersättas av en modernorganisation, och i stället för AMS bören ny myndighet tillskapas med ansvar föratt förmedlingstjänster erbjuds över helalandet och för att erforderligmyndighetsutövning bedrivs.I motion A4 (yrk. 1, 2, 4 och 5), vilkensom framgått väckts med anledning avpropositionen, efterfrågar enmer tillväxt- och näringslivsinriktad synpå arbetsmarknaden. Den absolutviktigaste arbetsmarknadspolitiskaåtgärden är att skapa ett företagsklimatoch skattesystem som gör att nya arbetentillkommer, något som betonas också imotion A9 (yrk. 1-4) som avlämnats medanledning av revisorernas förslag.Partiet instämmer i revisorernasuppfattning att det är viktigt att göraen klar skillnad mellan vilka uppgiftersom gäller för sysselsättningspolitiken istort och vilka som gäller för den aktivaarbetsmarknadspolitiken.Målet för arbetsmarknadspolitiken,vilket betonas i båda motionerna, skallvara att förstärka de arbetslösasställning på arbetsmarknaden så att dekan få nytt arbete så snart som möjligt.Ett underifrånperspektiv skall enligtFolkpartiet vara utgångspunkt förarbetsmarknadspolitiken där den enskildeskall stå i centrum. Arbetsförmedlingenbör konkurrensutsättas och ett system medomställningspeng införas. Det innebär attarbetslösa personer ansöker hosarbetsförmedlingen om enomställningspeng. Storleken på dennabestäms utifrån vilka åtgärder som krävs.Enligt i motion A9 kommer,efter att inriktningen på AMS verksamhetförändrats, omställningspengen att utgöraett centralt styrinstrument förarbetsmarknadspolitiken. En utredning börbehandla frågan om att tillskapa en sådanomställningspeng. I motionen välkomnarpartiet också revisorernas förslag omöversyn av mål och målstruktur förarbetsmarknadspolitiken.Folkpartiet förespråkar i motionerna A4och A9 att AMS i nuvarande form läggs nedoch ersätts av en liten organisation förrena myndighetsuppgifter och tillsyn. Istor utsträckning skall andra aktörer änAMV sköta exempelvis arbetsförmedling. Enjobb- och utvecklingsgaranti skallupphandlas av främst bemannings- ochuthyrningsföretag som startarbemanningspooler.Det finns enligt tunga skälför regeringen att göra en särskildöversyn av regleringsbrevets innehåll ifråga om ansvar för återrapportering ochuppföljning.Jobb- och utvecklingsgarantin utgörenligt motion A4 en viktig komponent iden arbetsmarknadspolitik som partietförespråkar. Garantin behandlas även imotion Sf226 (yrk. Garantin sägsenligt motion A4 vara en slagsövergångssysselsättning som skallförbättra den arbetslöses möjligheter attfå ett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Garantin består av tvådelar som kombineras på olika sättberoende på individens behov. Den enadelen utgörs av samhällsnyttigt arbete,den andra av utvecklingsinsatser,exempelvis språkinlärning,informationsförmedling ochyrkesorienterade kurser.Arbetsgivare som anställer nyanländaasylsökande och invandrare skall enligtFolkpartiet kunna få särskilda bidraggenom den föreslagna jobb- ochutvecklingsgarantin. Utrikes föddapersoner som efter utbildning i svenskaoch arbetslivsintroduktion har fått ettarbete under sin egentliga kompetensnivåskall kunna få tilläggsutbildning medhjälp av jobb- och utvecklingsgarantin.Genom jobb- och utvecklingsgarantin fården arbetssökande större valfrihet genomatt hon eller han kan vända sig tillolika aktörer. Förslaget innebär enligtFolkpartiet att dagens AMS-byråkrati ochomhändertagandementalitet ersätts aveffektivitet, handling och krav.Till följd av allvarliga systemfel ochstrukturella hinder har utrikesföddasämre möjligheter på arbetsmarknaden änsvenskfödda, och en nysysselsättningskatastrof kan väntas.Problemen kan avlägsnas med hjälp avreformer av skattesystem,arbetsmarknadslagstiftning ochbidragssystem samt genomregelförenklingar för nyföretagande.Utöver detta krävs en ny och bättreantidiskrimineringslagstiftning.Kristdemokraterna riktar i motion A7(yrk. 1-7) kritik mot regeringens mål förbl.a. Motionenhar som framgått väckts med anledning avrevisorernas förslag. Att inrikta ett målpå den öppna arbetslösheten på det sättsom regeringen gjort i fråga om 4-procentsmålet om öppen arbetslöshet,anser partiet vara förkastligt. Målet omatt av arbetskraften skall varasysselsatt , det s.k.sysselsättningsmålet, finner man däremotträffsäkert men konstaterar atti och med att sjukskrivningarna bliralltfler, så ökar också sysselsättningen.Det beror på att såväl sjukskrivna somarbetslösa personer räknas in istatistiken över sysselsatta.Vidare riktar man kritik mot att måletför arbetsmarknadspolitiken inte beaktarförtidspensioneringarna som i likhet medde långa sjukskrivningarna blivit fler påsenare år. När det gäller regeringens målom att halvera sjukskrivningarnaifrågasätter om dettakan uppnås.Partiet efterlyser ett nyttövergripande sysselsättningsmål, vilket,som man uttrycker det, skall visaverkligheten som den är. Det nya måletskall inte heller innebära att man föratt uppfylla vallöften och uppnåpolitiska mål laborerar med missvisandestatistiska redovisningar av öppetarbetslösa, deltagare i Kunskapslyfteteller arbetsmarknadspolitiska åtgärder,sjukskrivna och förtidspensionerade.Partiet tillstyrker revisorernasförslag om att en översyn bör göras avmål och målstruktur förarbetsmarknadspolitiken liksom derasförslag om att regeringensresultatredovisning till måsteförbättras väsentligt.I nyssnämnda motion liksom i motion A5(yrk. 1, 4 och 5), som väckts medanledning av propositionen, betonarKristdemokraterna att det politiska målsom sätts upp för arbetsmarknaden måsteförhålla sig till både arbetskraft,sysselsatta och personer som faktiskt äri arbete.Kristdemokraterna instämmer irevisorernas slutsats att ett externtutvärderingsorgan bör få i uppdrag attutvärdera verksamhetsplaneringen inomAMV. Likaså delar partiet revisorernasuppfattning att kunskapen om ochförståelsen inom AMV för målen förarbetsmarknadspolitiken bör förbättras. Ifråga om kritiken mot brister ilänsarbetsnämndernasverksamhetsredovisning anserKristdemokraterna i likhet medrevisorerna att regeringen bör besluta omatt länsarbetsnämnderna skall följa uppsin verksamhet. Partiet delar dock interevisorernas uppfattning om att AMS skallutfärda närmare bestämmelser om dettautan anser att detta bör ankomma påregeringen.När det gäller revisorernas förslag omatt regeringen bör underlätta AMV:sverksamhetsplanering genom att slå fastpreliminära verksamhetsmål harKristdemokraterna invändningar. Partietförutsätter att en översyn av AMV:s måloch verksamhet kommer till stånd tillföljd av revisorernas rapport. Översynenskall leda till att verksamheten trimmasoch att man slår fast tydligare mål ochmellanliggande mål. Därmed är det enligtKristdemokraterna inte nödvändigt medpreliminära verksamhetsmål, och såledesavstyrks revisorernas förslag i dendelen.I motion A7 (yrk. 7) begär partiet atten utredning tillsätts med uppgift att seöver hela arbetsmarknadspolitiken. Sammakrav återfinns i motion A5, då medtillägget att det bör vara fråga om enparlamentarisk utredning.Partiet anser attarbetsmarknadspolitiken kännetecknas avhandlingsförlamning och uttrycker i densistnämnda motionen sin besvikelse överregeringens arbetsmarknadspolitik. Manpekar på problem, bl.a. de högakostnaderna för arbetsmarknadspolitiken iförhållande till de relativt små effektersom uppnås, att den faktiskasysselsättningen minskar och attsjukfrånvaron fortsätter att öka samt i alltför liten utsträckning utgårfrån den enskilda människans behov ochönskemål.Den arbetsmarknadspolitik somKristdemokraterna förespråkar syftar tillökad trygghet och valfrihet förindividen. Detta skall uppnås genom inrättar servicekontor som skallerbjuda arbetslösa service i form avdatabaser och information om ledigaarbeten. På servicekontoren skall ocksåbeslut fattas om omställningspeng förarbetslösa som inte får ett nytt arbeteinom kort. Omställningspengen skallfinansiera arbetsmarknadsåtgärder för denenskilda och dessa skall utföras av olikaaktörer på arbetsmarknaden. Arbetslösaskall fritt kunna välja aktör. Genomförslaget ökar enligt motionärernamångfalden, valfriheten, konkurrensen ochkvaliteten på arbetsmarknadsområdet.Centerpartiet ser i motion A8 (yrk. 1-3)positivt på revisorernas granskning avAMS och länsarbetsnämnderna och hävdaratt den kritik som partiet riktat mot dencentraliserade arbetsmarknadspolitikentill stora delar bekräftats irevisorernas rapport. Partiet välkomnarförslagen från revisorerna men menar attdet finns skäl att sträcka sig längre änvad revisorerna gjort.Centerpartiet vill skära ned AMV och istället decentralisera beslut ochresurser genom att beslut flyttas frånstatlig och regional nivå till lokal nivåliksom ytterst också till varje arbetslösperson. En omställningspeng börtillskapas med vilken arbetslösa kanfinansiera åtgärder som de självabeslutar om. Fler alternativa aktörer börkunna erbjuda arbetsmarknadsåtgärder. Istället för dagens AMS behövs en centralmyndighet för att samla in statistik,göra kvalitetsbedömningar, utöva tillsyn,förmedla omställningspengar ochauktorisera aktörer. Övriga uppgifter böri så stor utsträckning som möjligtutföras på en lägre nivå.Genom tillskapandet avarbetsförmedlingsnämnderna skulle flerpersoner engageras i den lokalaarbetsmarknadspolitiken. Nämnderna hardock ingen makt över dearbetsmarknadspolitiska resurserna,vilket begränsar deras betydelse. Enutvärdering avarbetsförmedlingsnämndernas regelverk ochorganisation bör göras, anserCenterpartiet.BakgrundMål m.m.Målet för arbetsmarknadspolitiken är somframgått en väl fungerande arbetsmarknadmed full sysselsättning och god ekonomisktillväxt.Enligt regleringsbrevet är AMV:sverksamhet indelad i följandeverksamhetsgrenar till vilka hör målrespektive återrapporteringskrav. Desistnämnda återges dock inte här.1. Matchning på arbetsmarknadenVerksamhetsmål 1: Målet är en effektivmatchning mellan vakanser ocharbetssökande på arbetsförmedlingen.Arbetsgivare som anmäler lediga platsertill arbetsförmedlingen skall fåtillräckligt med sökande för att kunnaanställa personal enligt sina önskemål.Verksamhetsmål 2: Målet är att kortaarbetslöshetstiderna för kvinnor och mängenom en effektiv sökprocess. En välfungerande sök- och matchningsprocess ikombination med programverksamheten skallmedverka till att minska arbetslöshetenoch deltidsarbetslösheten samt ökasysselsättningen.2. Kompetenshöjande insatserVerksamhetsmål: Målet är att andelenkvinnor och män som fått arbete 90 dagarefter avslutad arbetsmarknadsutbildning igenomsnitt skall uppgå till minst 70 %.3. Stöd till dem som har det svårast påarbetsmarknadenVerksamhetsmål 1: Målet är att antaletlångtidsinskrivna kvinnor och män skalluppgå till högst 37 000 personer igenomsnitt per månad.Verksamhetsmål 2: Målet är att igenomsnitt minst 60 000 kvinnor och mänmed arbetshandikapp skall halämplig sysselsättning förbeloppet som tilldelas under anslaget22:4 Särskilda insatser förarbetshandikappade.Verksamhetsmål 3: Målet är att andelenövergångar från lönebidrag tillosubventionerat arbete skall öka jämförtmed föregående år samt attomprövningsbeslut i genomsnitt skall haen lägre bidragsnivå än föregåendebeslut.4. Tillsyn och kontroll avarbetslöshetsförsäkringenVerksamhetsmål: Tillsynen och kontrollenskall förbättras. Resultaten skallspridas och åtgärderna inomarbetslöshetskassorna skall följas upp.5. Avgiftsfinansierad verksamhetArbetslivstjänster, ochtjänsteexportVerksamhetsmål: Arbetslivstjänster skallmedverka till att personer som stårutanför arbetslivet skall kunna gåtillbaka till sitt tidigare arbete ellerfå ett annat arbete.Fempunktsprogrammet inom AMVAMS ledning har tagit fram ett programför att utveckla verksamheten, benämntfempunktsprogrammet. Programmetpresenterades vid AMS årligenåterkommande arbetsmarknadsdagar därverkets chefer deltar. Det har följandehuvudkomponenter.1. Ett gemensamt uppdrag - ettArbetsmarknadsverk - : AMVskall tydliggöra sitt uppdrag och sinverksamhetsidé. är denrikstäckande arbetsförmedlingen där allaarbetsgivare och arbetssökande fårlikvärdiga möjligheter och möter likadanakrav.2. i omvärlden:Omvärldens syn på AMV. Organisationenavser att tydliggöra det uppdrag man haroch vad man uträttar.3. Ledning och styrning: Utvecklaledarskap och arbetsformer.4. En kompetensbaserad lärandeorganisation: Uppgradering av deverksgemensamma utbildningsinsatserna förnyanställda, fortbildning ochchefsutbildning.5. Utvärdering och förnyelse: Förbättringav målstyrningen, resultatdialogen ochuppföljningen.Vissa begrepp inom resultatstyrningenUnder rubriken i detta avsnitt användsvissa begrepp rörande resultatstyrning.En närmare förklaring till begreppenlämnas i revisorernas rapport2002/03:RR10 avsnitt 3.2. Här kan docknämnas att där framgår attresultatstyrningen skall genomföras i enverksamhetsstruktur som omfattar trenivåer.1. Verksamhetsgrenar6.Utskottets ställningstagandeSom framgått behandlas i detta betänkandebåde proposition 2002/03:44Arbetsmarknadspolitiken förstärks ochRiksdagens revisorers förslag2002/03:RR10 Styrningen av AMS ochlänsarbetsnämnderna. Vidare har framgåttatt revisorernas granskning av styrningenav AMV har sitt ursprung i ett förslagfrån arbetsmarknadsutskottet.Mål för arbetsmarknadspolitiken, m.m.Såväl i propositionen som i revisorernasförslag återfinns ställningstaganden ommål och inriktning avarbetsmarknadspolitiken.Som framgått betonar regeringen ipropositionen att arbetsmarknadspolitikenmåste blir mer tillväxtorienterad.Insatser behöver göras på sju områden,däribland effektivisering och förbättradstyrning av arbetsmarknadspolitiken.Enligt regeringen bör det mål förarbetsmarknadspolitiken som gäller , en väl fungerandearbetsmarknad med full sysselsättning ochgod ekonomisk tillväxt, ligga fast.Revisorerna, däremot, anser i RR10 attdagens mål inte är lämpligt för att styraett område som arbetsmarknadspolitik.Enligt revisorerna anser många bedömareatt den aktiva arbetsmarknadspolitikeninte kan tillskrivas några direktaeffekter på den reguljärasysselsättningen. Effekterna avarbetsmarknadspolitik är snarareindirekta genom att arbetsmarknadensfunktionssätt förbättras.Sysselsättningen påverkas därmed endastmarginellt.Revisorernas ställningstagande i frågaom målet för arbetsmarknadspolitiken görsi anslutning till deras förslag somomfattar mer än enbart det övergripandemålet för arbetsmarknadspolitiken. Deanser som framgått att en översyn börgöras av mål och målstruktur(revisorernas yrk. 1) på detarbetsmarknadspolitiska området.Översynen bör utöver det övergripandemålet även innefatta verksamhetsmål ochandra slag av mål som beslutas avregering och riksdag.Revisorernas förslag RR10 föregicks avgranskningsrapporten /03:2, vilketredovisats ovan. Rapporten harremissbehandlats.Enligt RR10 ser flertalet avremissinstanserna problem med denuvarande målen och målstrukturen.En av remissinstanserna har IFAU). När det gäller måletför arbetsmarknadspolitiken förinstitutet i sitt remissyttrande (, dnr 111/2002) ett resonemang somutskottet finner anledning att återgehär. IFAU anför:Målen för arbetsmarknadspolitiken ärflera (de brukar ofta delas in istabiliserings-, allokerings- ochfördelningspolitiska mål), målen kankomma i konflikt med varandra och kanofta prioriteras olika av regeringarmed olika parlamentariskt stöd.Slutligen finns det mycket mindre avkonsensus än i fråga om målen förpenningpolitiken om hur olika medelkan bidra till att målen faktisktuppfylls.Mot denna bakgrund är det inte enenkel uppgift att utforma målen förAMV:s verksamhet. Klart är emellertidatt arbetsmarknadspolitiken inte ensamkan förväntas leda till att samtligatyper av mål uppnås. Det handlaristället om vilka bidrag (utskottetskursivering), utöver dem som andratyper av politik åstadkommer, somarbetsmarknadspolitiken kan ge.IFAU håller mot denna bakgrund intemed revisorerna om att målet förpolitikområdet - en väl fungerandearbetsmarknad med full sysselsättningoch ekonomisk tillväxt - skulle varaolämpligt som övergripande mål förarbetsmarknadspolitiken.Enligt , som i likhetmed IFAU avgivit ett remissvar pårevisorernas granskningsrapport, harregeringen påbörjat ett arbetemed att se över strukturen för eneffektivare styrning och uppföljning avden arbetsmarknadspolitiska verksamheten.I remissyttrandet angerNäringsdepartementet att revisorernasrapport kommer att utgöra en utgångspunkti det fortsatta utvecklingsarbetet.I detta sammanhang finns det anledningatt erinra om att såväl regeringen somutskottet i budgetbehandlingen hösten2001 uttryckte kritik mot att AMV:sanalys av måluppfyllelsen var bristfälligoch svårtolkad (prop. 2001/02:1, bet.2001/02:AU1). Större ansträngningar bordeockså, enligt vad utskottet då anförde,göras för att få till stånd en merrelevant målstruktur och för att belysavarför flera mål inte hade uppnåtts samtvad som krävs för att målen skall uppnås.Den översyn av strukturen för styrningoch uppföljning som åsyftas iNäringsdepartementets nyssnämndaremissvar sker enligt vad utskotteterfarit från departementet inom ramen fördet arbete som pågår inomstatsförvaltningen när det gällerekonomisk styrning och utveckling av detekonomiadministrativa regelverket samtutveckling av budgetprocessen ochstatsförvaltningen, m.m. Detta harredovisats i budgetpropositionen (s. 243 f.).På det arbetsmarknadspolitiska områdethar översynsarbetet bl.a.resulterat i att det inom ramen för dennya struktur med indelning ipolitikområden som gäller sedan 2001fastställts ett mål för politikområdetArbetsmarknadspolitik (prop. 2000/01:1utg.omr. 13, AU1, rskr. Likaså harverksamhetsgrenar slagits fast för AMV(se ovan under .Enligt uppgift frånNäringsdepartementet inriktas översynennu närmast på att överväga om enindelning i verksamhetsområden skallgöras. PolitikområdetArbetsmarknadspolitik är för närvarandeinte indelat i verksamhetsområden, dvs.mellannivån i den trestegsstruktur förresultatstyrningen som beskrivits ovan.Översynsarbetet skall innefatta förslagom mål och indikatorer förverksamhetsgrenar och eventuellaverksamhetsområden. Avsikten är enligtvad utskottet erfarit frånNäringsdepartementet att arbetet skallredovisas i budgetpropositionen hösten2003.Utskottet, som i betänkande 2000/01:AU1tillstyrkte regeringens förslag om det nugällande målet för politikområdetArbetsmarknadspolitik, anser att det ärväsentligt att det förs en fortlöpandediskussion om mål och målstruktur på detarbetsmarknadspolitiska området. en gång anslutit sig till ettvisst politiskt mål innebär givetvis inteatt detta mål skallkvarstå oförändrat.