bet · GQ01AU6 · 2003-04-29 00:00:00 — SammanfattningDetta betänkande är uppdelat i två huvudavsnitt. Denförsta delen avser regeringens förslag i proposition2002/03:47 Statens ansvarsnämnds funktion ochkompetensområde, m.m., den andra avser motioner somväckts under den allmänna motionstiden vid riksmötet2002/03 och avser arbetsrätten i övrigt.Förslagen i propositionen syftar bl.a. till attutvidga Statens ansvarsnämnds behörighetsområde tillatt även omfatta arbetstagare med verksledande ellerdärmed jämförlig ställning som inte är anställdagenom beslut av regeringen. harbehörighetsområdet enbart omfattat arbetstagare somanställts av regeringen och sådana arbetstagare somregeringen särskilt har föreskrivit skall omfattas.Vidare föreslår regeringen i propositionen attföreskrifterna om grunden för avskedande i lagen(1982:80) om anställningsskydd (LAS) genom enändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning() görs tillämpliga även på tidsbegränsatanställda arbetstagare i verksledande eller därmedjämförlig ställning. Detta gäller sedan tidigaretillsvidareanställda arbetstagare i denna ställning.Därutöver föreslår regeringen i propositionen att enarbetstagare som är anställd med särskiltanställningsstöd undantas från tillämpningsområdetför och att ordet beredskapsarbete utmönstras urlagen. Motsvarande ändringar har redan genomförts iLAS.Slutligen föreslår regeringen att det i lagen(1994:261) om fullmaktsanställning (LFA) görs ettförtydligande om att avgångsskyldighet på grund avålder enligt 5 § LFA kan följa även av ett annatkollektivavtal än kollektivavtal om statlig pension.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1juli 2003.Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen. Utskottet godtar lagförslagen.I den andra delen av betänkandet behandlas ett stortantal motioner som gäller krav på allmännaförändringar av arbetsrätten och en översyn avdenna. Vidare lämnas i motionerna förslag omändringar i centrala delar av de arbetsrättsligalagarna, t.ex. turordningsbestämmelserna i . Ävenvissa enskilda frågor tas upp.Utskottet tillstyrker ett antal motioner omupphävande av tvåpersonsundantaget för småföretagare i LAS turordningsregler. Övriga motioneravstyrks.I betänkandet finns 18 reservationer. I enfempartireservation (m, fp, kd, c, mp) anserpartierna att tvåpersonsundantaget skall finnas kvari lagstiftningen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Statens ansvarsnämnds funktion ochkompetensområde, m.m.Riksdagen antar regeringens förslag enligtbilaga 2 till- lag om ändring i lagen (2002:1032) om ändring ilagen (1994:260) om offentlig anställning,- lag om ändring i lagen (1994:260) om offentliganställning, och- lag om ändring i lagen (1994:261) omfullmaktsanställning.2. Översyn av arbetsrättenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A216yrkandena 1 och 2, 2002/03:A229 yrkande 1,2002/03:A236 yrkande 2 samt 2002/03:A365 yrkande4.Reservation 1 (m, fp, kd, c)Reservation 2 (v)Reservation 3 (mp)3. Tidsbegränsad anställning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A208,2002/03:A210, 2002/03:A215 yrkande 4 i denna del,2002/03:A254, 2002/03:A296, 2002/03:A312,2002/03:A320 yrkandena 20 och 22, 2002/03:A347 idenna del, 2002/03:A359 samt 2002/03:N211 yrkande6.Reservation 4 (kd)4. Rätt till heltidsanställningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A215yrkande 4 i denna del, 2002/03:A230,2002/03:A289, 2002/03:A351 och 2002/03:A361.5. Anhöriganställning avslår motion 2002/03:A252.6. Turordning vid uppsägningRiksdagen antar utskottets förslag enligtbilaga 3 till lag omändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2002/03:A215yrkande 5, 2002/03:A218, 2002/03: A219,2002/03:A234, 2002/03:A262, 2002/03:A295,2002/03:A333, 2002/03:A347 i denna del och2002/03:A350 samt avslår motion 2002/03:A229yrkande 2.Reservation 5 (m, fp, kd, c, mp)7. Stärkt anställningsskydd förtjänstledigaRiksdagen avslår motion 2002/03:A337 yrkande 2.Reservation 6 (mp)8. Åldersdiskriminering i LASRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A226yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:A332 yrkande 16.Reservation 7 (fp, c)9. Företagsnedläggning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A251,2002/03:A255, 2002/03:A279, 2002/03:A303, 2002/03:A339 och 2002/03:N306yrkande 30.Reservation 8 (c)10. StridsåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A229yrkande 4 och 2002/03:A320 yrkandena 23 och 24.Reservation 9 (m, kd)11. Förstärkt skydd för gravida ochföräldraledigaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A241yrkande 15, 2002/03:A242 yrkande 17,2002/03:A304, 2002/03:A320 yrkande 9,2002/03:A337 yrkande 1, 2002/03:A347 i denna deloch 2002/03:A366 yrkande 15.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)Reservation 12 (c)12. Ett barnvänligt arbetslivRiksdagen avslår motion 2002/03:A239 yrkande24.13. Drogtester och kontroll ibelastningsregistretRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A247,2002/03:A253, 2002/03:A358 och 2002/03:So446 yrkande 2.14. Yttrandefrihet för privatanställdaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A286 samt2002/03:A307 yrkandena 1 och 2.Reservation 13 (m) - motiv.Reservation 14 (mp)15. Översyn av reglerna förarbetskraftsinvandringRiksdagen avslår motion 2002/03:A239 yrkande27.16. Tilläggsförsäkring tillföräldraförsäkringenRiksdagen avslår motion 2002/03:A366 yrkande16.Reservation 15 (c)17. Förkortad företrädesrätt tillåteranställningRiksdagen avslår motion 2002/03:A320 yrkande21.Reservation 16 (kd)18. Au pair-anställdas situation m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A270yrkandena 1 och 2, 2002/03:A336, 2002/03:A352,2002/03:A355 samt 2002/03:A356.19. Enskilda arbetstagares rätt att tecknaavtalRiksdagen avslår motion 2002/03:A229 yrkande 3.Reservation 17 (m)20. UppförandekoderRiksdagen avslår motion 2002/03:U325 yrkandena1 och 2.Reservation 18 (mp)den 29 april 2003På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (m), (), (), (),(), (), LarsLilja (s), (), (),(), (), (),() och ().2002/03AU6Redogörelse för ärendetI detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottetdels regeringens proposition 2002/03:47 funktion och kompetensområde, m.m.,dels motioner som väckts som rör andra frågor medarbetsrättslig anknytning. Motionerna refereras utanårtal då alla härrör /2003.Propositionens och motionernas yrkanden återfinns ibilaga till betänkandet.Utskottets övervägandenProposition 2002/03:47 funktion ochkompetensområde, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet godtar regeringens förslag tilländringar i lagen om offentlig anställningoch i lagen om ändring i lagen om offentliganställning samt om ändring i lagen omfullmaktsanställning.Propositionen innehåller förslag till ändringar ilagen (1994:260) om offentlig anställning (32 och 34§§), lagen (2002:1032) om ändring i lagen (1994:260)om offentlig anställning och lagen (1994:261) omfullmaktsanställning (5 §).Statens ansvarsnämndDet första ändringsförslaget som gäller lagen omoffentlig anställning () avser att utöka behörighetsområde. beslutar enligt 34 § i frågorom disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande närdet gäller arbetstagare som anställs av regeringen.Ändringsförslaget innebär att behörighetsområdetutvidgas till att även omfatta sådana arbetstagaresom utan att vara anställda genom beslut avregeringen har en verksledande eller därmedjämförlig ställning. Liksom tidigare får regeringenföreskriva att skall besluta isådana frågor också när det gäller andraarbetstagare.På det sättet kommer frågor om disciplinansvar,åtalsanmälan och avskedande för arbetstagare medverksledande eller därmed jämförlig ställning attprövas av nämnden i stället för av respektiveanställningsmyndighet.Statens ansvarsnämnd inrättades isamband med den s.k. ämbetsansvarsreformen. Reformeninnebar bl.a. att beslut i frågor omdisciplinpåföljd, åtalsanmälan och avskedande m.m.som huvudregel placerades hos respektivearbetstagares anställningsmyndighet. Det ansågs dockinte lämpligt att vissa högre befattningshavareskulle bedömas av sina kolleger på den egnamyndigheten. Av den anledningen inrättades . Från början omfattade nämndensbehörighetsområde enbart vissa högre tjänstemän vidstatliga myndigheter och ordinarie domare. För densenare kategorin är frågan reglerad i 15 § lagen omfullmaktsanställning (LFA) och berörs inte av denföreslagna lagändringen.Nämnden beslutar i frågor om disciplinansvar,avskedande och åtalsanmälan. Ärenden anhängiggörsgenom anmälan av anställningsmyndigheten, Riksdagensombudsmän () eller Justitiekanslern (). Nämndenprövar i varje enskilt fall om den arbetstagare somanmälts till nämnden har en anställning som fallerinom behörighetsområdet.Avskedande av arbetstagare i verksledande ellerdärmed jämförlig ställning som är anställd förbegränsad tidRegeringens andra ändringsförslag är ett tilläggtill 32 § med innebörden att föreskrifterna omgrunden för avskedande i lagen (1982:80) omanställningsskydd (LAS) görs tillämpliga även påarbetstagare i verksledande eller därmed jämförligställning som är anställda för begränsad tid. Dettagäller tillsvidareanställdaarbetstagare i denna ställning.Fram till ikraftträdandet av nya fannsmöjlighet att avskeda arbetstagare oavsettanställningsform. Vid införandet av nya LOAframhölls i förarbetena att anställningsskyddet förarbetstagare i verksledande eller därmed jämförligställning i sak skulle behållas oförändrat.De aktuella arbetstagarna är generellt undantagnafrån LAS tillämpningsområde. Enligt LAS kan bådetidsbegränsat anställda och tillsvidareanställdaarbetstagare avskedas om arbetstagaren grovt haråsidosatt sina åligganden mot arbetsgivaren.Tidsbegränsade anställningar kan däremot sägas uppendast om parterna har avtalat om denna möjlighet.I gällande 32 § stadgas, för här relevantadelar, att föreskrifterna om grunden för uppsägningeller avskedande i LAS också skall tillämpas på enarbetstagare i verksledande eller därmed jämförligställning som är anställd tills vidare.För tidsbegränsat anställda arbetstagare i dennaställning har avskedanderegler endast för tvåkategorier anställda, nämligen chefen för ettstatligt affärsverk eller för . Omen sådan arbetstagare är anställd för bestämd tidfår han eller hon skiljas från sin anställning föreutgången av om det är nödvändigt av hänsyntill verkets bästa. Är chefen för någon annanförvaltningsmyndighet som lyder underregeringen anställd för bestämd tid får han ellerhon förflyttas till en annan statlig anställning somtillsätts på samma sätt om det är påkallat avorganisatoriska skäl eller annars är nödvändigt avhänsyn till myndighetens bästa. Någon bestämmelsesom gör det möjligt att avskeda personen finnsalltså inte.Regeringen har angett som skäl för ändringen,förutom förarbetsuttalandena vid införandet av nyaLOA, att skillnaderna som råder ärotillfredsställande och att det saknas skäl till attanställningsformen skall vara avgörande i dettaavseende.Undantag från tillämpningen av LOADet tredje förslaget innebär att en arbetstagare somär anställd med särskilt anställningsstöd undantasfrån tillämpningsområdet för och att begreppetberedskapsarbete utmönstras ur lagen (3 § ).Anledningen till att anställda med särskiltanställningsstöd undantas anges vara att man sedantidigare från LOA:s tillämpningsområde harundantagit arbetstagare som är föremål för särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder av tillfällignatur. Personer som är anställda med särskiltanställningsstöd skall behandlas på samma sätt. Vadbeträffar beredskapsarbeten finns inte sådanaarbeten längre varför begreppet kan tas bort frånundantagsbestämmelsen i LOA.Motsvarande ändring har redan med giltighet från ochmed genomförts i LAS.Avgångsskyldighet för fullmaktsanställdaSlutligen föreslår regeringen i sin proposition attdet i LFA görs ett förtydligande attavgångsskyldighet på grund av ålder enligt 5 § LFAomfattas av samtliga slags kollektivavtal, alltsåinte bara av kollektivavtal om statlig pension.För merparten av de statliga arbetstagarna följerfr.o.m. avgångsskyldigheten avAllmänt löne- och förmånsavtal (ALFA) som är ettcentralt löne- och förmånsavtal. Med lagändringenklargörs att avgångsskyldigheten kan följa även avett sådant kollektivavtal.Utskottets ställningstagandeInga motioner har väckts med anledning avpropositionen. Utskottet tillstyrker propositionenoch föreslår att antar de lagändringar somframgår av bilaga 2 till betänkandet.Översyn av arbetsrättenUtskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks motioner om krav på enöversyn av arbetsrätten. Utskottetkonstaterar att en översyn av arbetsrättennyligen genomförts av Arbetslivsinstitutetsom överlämnat betänkandet Hållfastarbetsrätt - för ett föränderligt arbetslivtill regeringen. Beredning av frågan böravvaktas.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2(v) och 3 (mp).MotionernaDen svenska arbetsmarknaden är starkt könssegregeradmenar . Kvinnors arbetsmarknad ärväsentligt smalare, ger lägre löner samt sämremöjligheter till kompetensutveckling ochbefordringsgång. vill därför i motionA365 att den utredning som ser över arbetsrättenlämnar en särskild redogörelse över hurkönsperspektivet beaktats i utredningen (yrk. Imotionen framhålls att tidsbegränsade anställningarhar tydliga könsmönster. Sådana anställningar gerofta lägre inkomster, vilket påverkar sjuklönen,socialförsäkringarna och pensionen. Det blir ocksåsvårare att kvalificera sig förarbetslöshetsförsäkringen, hyra lägenhet och lånapengar från banken. vill därför ocksåatt utredningen ger förslag på åtgärder för attsnabbt minska antalet visstidsanställningar.Miljöpartiet konstaterar i motion A236 att företagoch myndigheter mer systematiskt än tidigareanvänder sig av det som i motionen kallastillfällighetsanställda. Begreppettillfällighetsanställning inkluderar bådevisstidsanställning och t.ex. inhyrd personal frånannan arbetsgivare. De allra flesta, menarMiljöpartiet, föredrar en fast anställning framförtillfälliga flexibla anställningsformer eller att haeget företag. För dem som även kommeratt vara tillfällighetsanställda behövs förändringarför att motverka den stress som utsattheten en sådananställning innebär. gör gällande attdet finns behov av att utreda hur användandet avtillfällighetsanställningar i samhället kan minska(yrk. 2).Catharina () menar i motion A216(yrk. 1 och 2) att en allmän översyn av arbetsrättenskall ske. De principer som skall läggas till grundför översynen kan sammanfattas enligt följande. Deanställda skall ses som individer och inte som delarav ett kollektiv. Enskilda arbetsgivare ocharbetstagare skall vara innehavare av rättigheteroch skyldigheter. De skyddsregler som behövs skallvara tvingande. Arbetstvister skall avgöras av deallmänna domstolarna eller, om parterna är överensom det, genom skiljeförfarande. Arbetsdomstolen börläggas ned. Den fackliga vetorätten skall avskaffasoch det skall inte vara tillåtet att vidtasympatiåtgärder som en stridsåtgärd.Mikael () kräver i motion A229 (yrk. 1)att en skall tillsättas. Dessuppdrag skall vara att läggafram förslag till en genomgripande reformering avden arbetsrättsliga lagstiftningen. Syftet skallvara att anpassa arbetsrätten till det modernakunskapssamhället. En sådan anpassning innebär atthinder för nyanställning skall undanröjas, attframväxten av nya anställningsformer skall bejakasoch att man skall vidga möjligheterna till ökadflexibilitet och anpassningsförmåga i näringslivet.Alla arbetstagare skall tillförsäkras grundlägganderättigheter oavsett kollektivavtalsförhållande ochfacklig tillhörighet. Arbetstagarna skall garanterasbåde positiv och negativ föreningsfrihet.Reformeringen skall leda till ett kraftigt förenklatregelverk.Utskottets ställningstagandeI utskottets betänkande 1999/2000:AU5 angavs att detfanns skäl att se över den arbetsrättsligalagstiftningen. Regeringen beslutade i enlighet medriksdagsbeslutet att en översyn av arbetsrättenskulle ske och gav uppdraget tillArbetslivsinstitutet (). Uppdraget har utförtsunder ledning av professor och docentJonas . Syftet med uppdraget var att se överden arbetsrättsliga lagstiftningen så att denuppfyller kraven på trygghet och inflytande för deanställda inom ramen för en flexibel och effektivarbetsmarknad. Det angavs särskilt att skulleeftersträva balanserade lösningar som på längre siktkan utgöra en hållbar grund för en rättvis regleringav förhållandena i arbetslivet. Uppdraget omfattadefyra områden: bestämningen av arbetstagarbegreppet iarbetsrätten, tidsbegränsade anställningar,samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare samtvissa anställningsskyddsfrågor.Utskottet konstaterade i betänkande 2000/01:AU9att det förekommer arbetsgivare som försvårar förföräldrar att utnyttja rätten till ledighet enligtföräldraledighetslagen (1995:584) och att det fannsstarka skäl att överväga om det finns behov av attförstärka skyddet för de arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. Under utredningens löpande arbete gavregeringen, också i enlighet med riksdagsbeslutet,därför ett tilläggsuppdrag att även överväga omdet finns behov av att förstärka skyddet för dennakategori arbetstagare.Till stöd för utredningen tillsatte tvåreferensgrupper, en intern referensgrupp beståendeav forskare med olika inriktningar och en externreferensgrupp bestående av representanter förarbetsmarknadens parter och intresseorganisationer.ALI har haft två utgångspunkter i sin allmännaöversyn av arbetsrätten. Den första är attlagstiftningsbehovet skall vara klart dokumenteratoch vägande för att lagstiftaren skall införa nyaregler. förordar således en restriktiv hållningtill nyregleringar. För det andra skall närlagstiftning föreslås reglerna vara transparenta ochinformativa. När lagstiftningen ger en felaktig bildav rättsläget kan därför en kodifiering avrättsläget vara befogad.Utredningen lämnade sittbetänkande arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) till regeringen.I de delar utredningen lämnat förslag pålagstiftning är det fråga om ändringar och tillägg iredan befintliga lagar, främst LAS. Betänkandetinnehåller sammanfattningsvis följande slutsatseroch förslag till lagändringar.1. ArbetstagarbegreppetI svensk rätt finns inom olika rättsområden en ickeenhetlig definition av begreppet arbetstagare.Utredningen konstaterar att arbetstagarbegreppetspelar en viktig roll inom arbetsrätten eftersom detanger de arbetsrättsliga lagarnastillämpningsområde. Begreppet får sitt innehåll irättspraxis genom att det är domstolarna som ytterstavgör vem som är att betrakta som arbetstagare.Denna klassificering görs utifrån enhelhetsbedömning av alla relevanta omständigheter idet enskilda fallet.Utredningen menar att det inte framkommit några såallvarliga problem att lagstiftningsingrepp ärmotiverat. Utredningen föreslår därför ingalagändringar i denna del.2. Uppsägning på grund av arbetsbrist och avpersonliga skälLAS bygger på att arbetsgivares uppsägning kräversaklig grund. Sådan uppsägning kan ske av skäl somär att hänföra till personliga förhållanden ellerske på grund av arbetsbrist. Begreppen ärlagtekniska till sin karaktär och bygger på att allauppsägningar skall kunna hänföras till den ena ellerandra kategorin. De personliga förhållandenaförutsätter omständigheter av viss karaktär ochsvårighetsgrad. Sådana omständigheter harpreciserats i förarbetena till LAS och irättspraxis. Begreppet arbetsbrist har blivit någotav en samlingsrubrik under vilken alla övrigauppsägningsfall inordnas.Vid uppsägning på grund av personliga förhållandenkan arbetsgivarens skäl för uppsägningen underkastasingående granskning av domstol. Vidarbetsbristuppsägning görs normalt sett inte någonöverprövning av de företagsekonomiska bedömningarsom ligger till grund för arbetsgivarens beslut.I utredningens uppdrag ingick att göra enbedömning av om den strikta uppdelningen mellan detvå uppsägningsgrunderna är ändamålsenlig för attLAS skall uppfylla kraven på trygghet ochförutsägbarhet för de anställda inom ramen för enflexibel arbetsmarknad.Utredningen konstaterar att skäl för beslut omarbetsbristuppsägning innefattarlämplighetsavgöranden, vilka inte är ändamålsenligaför domstol att överpröva. Det är också viktigt attanställningsskyddsreglerna innefattar möjlighetertill omställning, även om det innebär attarbetskraft sägs upp.Situationen blir delvis annan, menar utredningen,om en eller några enstaka arbetstagare blir föremålför arbetsbristuppsägning. Problemet får särskildrelevans vid uppsägning där det både finnsverksamhetsanknutna skäl och skäl hänförliga tillarbetstagaren personligen. I sådana fall kan detförekomma att uppsägning sker på grund avarbetsbrist trots att de egentliga skälen är atthänföra till arbetstagaren personligen. Utredningengör gällande att kraven i rättspraxis för när enuppsägning skall anses ha skett på grund avarbetsbrist har satts påtagligt lågt i sådana härfall.Utredningen poängterar att hittillsvaranderättspraxis inte fullt ut tillgodoser enskildaarbetstagares skydd mot godtyckliga uppsägningar ifall där såväl arbetsbrist som personliga skälfinns. Utredningen anser att lösningen i första handinte står att finna i lagstiftningen utan irättstillämpningen.Slutsatsen är att den nuvarande gränsdragningenmellan uppsägning på grund av arbetsbrist och avpersonliga skäl skall behållas och utredningenföreslår därför inga lagändringar. Utredningenunderstryker dock behovet av att skyddet motgodtyckliga uppsägningar beaktas i domstol.3. Tidsbegränsade anställningarUtgångspunkten i LAS är att anställningsavtal gällertills vidare. Avtal om tidsbegränsad anställning fårträffas i de fall som anges i LAS (5, 5 a och 6 §§).Utredningens uppdrag innefattade att se överregleringen av tidsbegränsade anställningar. Enligtuppdraget har utredningen haft att särskilt bedömaom det är möjligt att minska skillnaderna ianställningsvillkor och anställningstrygghet mellantillsvidareanställningar och tidsbegränsadeanställningar. Utredningen skulle också lägga framförslag till balanserade och på hållbaralösningar.Utredningen har lagt fram konkreta förslag tilllagändringar som i detalj kommer att redovisas idetta betänkande under . Samverkan och lojalitet mellan arbetsgivare ocharbetstagareUtredningen föreslår att en allmänmålsättningsparagraf införs i LAS om arbetsgivaresoch arbetstagares ömsesidiga lojalitetsplikt. Syftetär att lagfästa parternas skyldighet till samverkan.Bestämmelsen skall inte varaskadeståndssanktionerad. Avsikten är att den skallfå betydelse vid tolkning av hur arbetsgivare ocharbetstagare skall utöva sina rättigheter ochskyldigheter. Den avser också att få betydelse vidbestämmandet av sanktioner och skadestånd.Ett annat förslag är att särskilt ingripandeförändringar som hänför sig till arbetstagarenpersonligen skall grunda sig på godtagbara skäl.Arbetsgivaren skall i sådana fall enbart samråda medden enskilda arbetstagaren. Information omindividuellt samråd skall lämnas till arbetstagarensarbetstagarorganisation. föreslårutredningen att arbetsgivarens primäraförhandlingsskyldighet avskaffas i dessa fall. Istället för det individuella samrådet ges detmöjlighet för både arbetsgivar- och arbetstagarsidanatt påkalla förhandling.En arbetstagare har i fall då arbetsgivarenväsentligen åsidosatt sina skyldigheter mot dennerätt att frånträda sin anställning. I utredningensförslag ges arbetstagare en uttrycklig rätt tillsåväl ekonomiskt som allmänt skadestånd i sådanasituationer.Utredningen föreslår en ändring i 7 § LAS somunderstryker att uppsägning är en sista åtgärd närandra lösningar utretts. omnämns endastarbetsgivarens omplaceringsskyldighet ibestämmelsen. För att klargöra rättsläget föreslåsett tillägg med innebörden att en uppsägning inte ärsakligt grundad om det är skäligt att kräva attarbetsgivaren förutom omplaceringsskyldighetenvidtar andra åtgärder till undvikande av uppsägning.En ny lagregel föreslås i LAS, vars syfte skallvara att begränsa tillåtligheten av s.k.konkurrensklausuler. En konkurrensklausul innebärett åtagande från arbetstagaren att låta bli attkonkurrera med arbetsgivaren efteranställningsförhållandets upphörande.5.