bet · GQ01KU29 · 2003-05-22 00:00:00 — Samtidigtkan hävdas att genom årets budgetproposition har informerats ifrågan och därmed getts en möjlighet att reagera mot regeringens avsiktsför-klaring.Enligt utskottets mening är det angeläget att tillkännagivandenhanteras omsorgsfullt. Har efterlyst utredningsarbete och förslagi en fråga bör också resultatet och regeringens ställningstagande tydligtredovisas för . Med hänsyn inte minst till den strategiskabetydelse som trafikutskottet har tillmätt inrättandet av en friståendevägtrafikinspektion för trafiksäkerhetsarbetet anser utskottet därför attregeringen borde ha återkommit till med en redovisning av detaktuella utredningsarbetet, re- missutfallet och sina bedömningar i frågan.I sammanhanget kan nämnas att utskottet i betänkande 2002/03:TU4 Tra-fiksäkerhet förutsatt att regeringen för lägger fram en sam-lad redovisning av vilka åtgärder som erfordras för att nå trafiksäkerhetsmå-len. I samma betänkande framhålls vidare betydelsen av att vägtrafikinspek-tionens verksamhet följs upp i syfte att bl.a. följa hur dess oberoende rollutvecklas. Utskottet förutsätter att det i den förutskickade redovisningen avtrafiksäkerhetsarbetet kommer att ingå en närmare redogörelse för vägtrafik-inspektionens verksamhet i enlighet med de ställningstaganden som riksdagentidigare har meddelat.AB m.m.I riksdagsskrivelse 2000/01:251, med anledning av utskottsbetänkandet Bil-provningen, fordonskontrollen och trafiksäkerhet (bet. 2000/01:TU14), be-handlades en granskningsrapport från revisorer jämte följdmotio-ner. Genom detta riksdagsbeslut riktades fyra tillkännagivanden till regering-en om verksamhet och effektivitet, avgränsningen av denkonkurrensutsatta verksamheten, ägarnas styrning av bolaget samt om fly-gande inspektioner och ökad trafiksäkerhet. I regeringens redogörelse redovi-sas vidtagna åtgärder under de olika momenten och skrivelsen redovisas motdenna bakgrund som slutbehandlad.Enligt vad utskottet erfarit har ett omfattande förändringsarbete genom-förts inom Aktiebolaget som i huvudsak synes väl av-spegla beslut och det utvecklingsarbete som revisorerefterlyst. Den redovisning som återges i regeringens redogörelse över vidtag-na åtgärder är dock inte helt lättillgänglig.Exempelvis när det gäller tillkännagivandet om AB Svensk Bilprovningsverksamhet och effektivitet hänvisas till att regeringen behandlat denna frågai proposition 2001/02:130 Fordonslag, m.m. (s. 94-95). Utskottet konstateraratt den åsyftade propositionstexten behandlar den tillsyn som Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) utövar. Det aktuella tillkänna-givandet har dock en vidare innebörd genom att det även behandlade effekti-vitetsmätningar och efterlyste jämförelser mellan olika besiktningsstationer.När det gäller tillkännagivandet om ägarnas styrning av bolaget hänvisastill den redogörelse som lämnades redogörelse för företag medstatligt ägande (skr. 2001/02:120). I den aktuella skrivelsen redovisas allmäntvad som gäller om regeringens styrning av de statliga bolagen. För ABSvensk anges ingen särskild information om ägarnas styrning.Som ett annat exempel kan nämnas att när det gäller s.k. flygande inspek-tioner och ökad trafiksäkerhet gav regeringen till känna vad ut-skottet anfört dels om en analys av orsakerna till att verksamheten inte fåttavsedd omfattning och till att verksamhetsutfallet uppvisar stora länsvisavariationer, dels om åtgärder för en förstärkt samordning av verksamheten,dels om möjligheterna till en ytterligare utglesning av den periodiska for-donskontrollen. I regeringens aktuella redovisning anges följande informa-tion: "Med utgångspunkt i förslag har ett samarbete inletts mellanVägverket och för att förbättra de flygande inspektioner-na." I motsvarande redovisning för angavs att presenteraten utredning i ärendet med förslag till åtgärder som bereds inom Regerings-kansliet. Varken av årets eller fjolårets redovisning framgår dock vilka åtgär-der som övervägs och därmed inte heller vad tillkännagivande merkonkret har resulterat i.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte helt enkelt för riks-dagen att få en samlad bild av vilka åtgärder som vidtagits med anledning avden aktuella riksdagsskrivelsen med fyra tillkännagivanden om bilprovning-ens verksamhet. Med tanke på att riksdagsbeslutet grundade sig på en samladrevisionsrapport från revisorer bör enligt utskottets mening, inomramen för den fortsatta utvecklingen av regeringens redogörelse, övervägashur en mer sammanhållen och användarinriktad information fortsättningsviskan ges av liknande riksdagsskrivelser med tillkännagivanden.Stockholm den 29 april 2003På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), CarinaMoberg (s), (), (), (), HansStenberg (s), (), (), (), (), (), (),(), (), () och UllaLöfgren (m).Bilaga 13Protokollsutdrag från Miljö- och jordbruksutskottetBilaga 14Protokollsutdrag från NäringsutskottetBilaga 15Arbetsmarknadsutskottets yttrande 2002/03:AU2yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskott att yttrasig över regeringens skrivelse 2002/03:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Två motioner har väckts med anledningav skrivelsen.Konstitutionsutskottets anmodan föranleder följande yttrande från arbets-marknadsutskottet.UtskottetI skrivelse 2002/03:75 lämnar regeringen en redovisning för de åtgärder re-geringen vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i riksda-gens skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen reger-ingsbeslut - den 31 december 2002.Totalt redovisas 15 skrivelser under . Av dessarapporteras 9 som slutbehandlade och 6 som inte slutbehandlade.När det gäller de skrivelser som anges som inte slutbehandlade kan följan-de kommentarer lämnas. Den punkt under vilken redovisningen sker i reger-ingens skrivelse återfinns inom parentes.1. (N11) Riksdagsskrivelse 1999/2000:83, betänkande 1999/2000:AU1, avserbehandling av budgetpropositionen för , anslag för utgiftsområdena 13och 14. Skrivelsen är inte slutbehandlad i två delar.Mom. 9 avser ett tillkännagivande om behovet av en översyn av beman-ningsföretagen. Av redovisningen framgår att regeringen i september 2001tillsatte en arbetsgrupp med uppdrag att inventera de problem som kan varaförknippade med en anställning i ett bemanningsföretag. Arbetsgruppenskulle ha redovisat sitt uppdrag . Med anledningav bl.a. att förhandlingar pågår om ett EU-direktiv om arbetsvillkoren förpersonal som hyrs ut av bemanningsföretag har arbetsgruppens uppdrag ännuinte avslutats. Ärendet bereds vidare.Mom. 37 om anslag på utgiftsområde 14 , delmoment j, avser etttillkännagivande om lönebidrag i bestående anställningsförhållanden. I be-tänkandet uttalade utskottet att man bör överväga om det finns situationer närdet kan vara befogat med lönebidrag även i ett bestående anställningsförhål-lande men underströk att en sådan möjlighet inte får innebära attarbetsgivarens allmänna ansvar för arbetstagarens rehabilitering minskar. Avskrivelsen framgår att regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare som bl.a. skall övervägafrågan om lönebidrag i bestående anställningsförhållanden (dir. 2002:22).Uppdraget skall redovisas . Ärendet beredsvidare.Arbetsmarknadsutskottet har ingen erinran mot att skrivelsen kvarstår sominte slutbehandlad.2. (N13) Riksdagsskrivelse 1999/2000:149, betänkande 1999/2000:AU5,avser i den del som inte är slutbehandlad ett tillkännagivande om en utredningav arbetsrätten m.m. Av skrivelsen framgår att regeringen besluta-de om ett uppdrag åt om översyn av vissa arbetsrättsligafrågor. redovisades uppdraget, som har publicerats iDs 2002:56 arbetsrätt - ett föränderligt arbetsliv. Översynen harremitterats och remissvaren skall ha inkommit . Enligtunderhandsuppgift från har vissa instanser fått förlängdremisstid till . Ärendet bereds vidare.Arbetsmarknadsutskottet har ingen erinran mot att skrivelsen kvarstår sominte slutbehandlad.3. (N20) Riksdagsskrivelse 2000/01:145, betänkande 2000/01:AU7, avser tvåtillkännagivanden.Mom. 7 avser ett tillkännagivande om utredning om rätten till politisk in-formation på arbetsplatsen. I betänkandet underströk utskottet vikten av attmänniskor känner sig delaktiga i och har kunskap om politiska frågor och attarbetsplatsen kan vara en sådan arena där politiska budskap kan förmedlasoch debatteras. Utskottet ansåg därför att frågan skulle övervägas av en utred-ning eller på annat sätt som regeringen fann lämpligt.Mom. 12 avser ett tillkännagivande om AKU-statistik och mom. 13 avserregeringens skrivelse 1999/2000:146 Anställningsformen överenskommenvisstidsanställning. I betänkandet ansåg utskottet att det skulle vara av stortvärde om () arbetskraftsundersökningar ()även omfattar frågor om bruket av anställningsformen överenskommen viss-tidsanställning. Utskottet ansåg att regeringen borde undersöka möjlighetenatt i även få med denna uppgift.Vid förra årets behandling av motsvarande regeringsskrivelse (2001/02:75)förutsatte arbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande till (2001/02:AU3y) att dessa frågor borde kunna behandlas utan ytterligaredröjsmål.Av den nu aktuella regeringsskrivelsen framgår att ärendet om utredning omrätten till politisk information på arbetsplatsen bereds och att regeringen harför avsikt att inom departementet upprätta en promemoria,för att därefter ta ställning till om ytterligare åtgärder behöver vidtas.Arbetsmarknadsutskottet vill understryka vikten av att regeringen åter-kommer utan ytterligare dröjsmål så att skrivelsen därmed kan bli slutbe-handlad i denna del.När det gäller AKU-statistik redovisas att regeringen har undersökt möjlighe-terna att i AKU-statistiken ta in uppgifter om överenskommen visstidsanställ-ning. SCB har emellertid bedömt det som omöjligt att mäta förekomsten avöverenskommen visstidsanställning och funnit att inte kan utnyttjas fören meningsfull utvärdering. beslutade regeringen attlägga skrivelse till handlingarna i dessa delar.Arbetsmarknadsutskottet kan acceptera regeringens bedömning och anserdärmed att skrivelsen bör kunna betraktas som slutbehandlad.4. (N23) Riksdagsskrivelse 2000/01:179, betänkande 2000/01:AU4, avser etttillkännagivande om förstärkt skydd för föräldralediga. I betänkandet ansågutskottet att det fanns starka skäl att överväga om det finns behov av attstärka skyddet för arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt tillledighet i samband med föräldraskap och att i första hand förändringar iföräldraledighetslagen och lagen om anställningsskydd borde övervägas.Av skrivelsen framgår att ärendet bereds. Regeringen beslutade i oktober2001 att ge i uppdrag att överväga om det finns behovav att stärka skyddet för de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätttill ledighet i samband med föräldraskap. redovisadesuppdraget, som publicerats i Ds 2002:56 arbetsrätt - ettföränderligt arbetsliv. Översynen har remitterats och remissvaren skall hainkommit . Enligt uppgift från Näringsdepartementethar vissa instanser fått förlängd remisstid till . (jämför ovanvid 2).Arbetsmarknadsutskottet har ingen erinran mot att skrivelsen kvarstår sominte slutbehandlad.5. (N25) Riksdagsskrivelse 2000/01:211, betänkande 2000/01:AU10, avser etttillkännagivande om avskaffad åldersgräns för läkarvårdsersättning m.m.Ärendet, som anknöt till det nya pensionssystemet, avsåg rätten att arbeta till67 års ålder, vilket genomfördes med ändringar i lagen om anställningsskydd(LAS). För att göra det möjligt för läkare, sjukgymnaster, tandläkare ochtandhygienister att fortsätta förvärvsarbeta beslutade enligt utskot-tets förslag om en höjd åldersgräns från 65 till för rätt till ersättningenligt lagen om läkarvårdsersättning, lagen om ersättning för sjukgymnastikoch lagen om allmän försäkring. Utskottet ansåg att dessa åldersgränser inästa steg borde avskaffas helt och att regeringen borde återkomma med ettsådant förslag. De nämnda ersättningslagarna hör annars till socialutskottetsberedningsområde.Av regeringens motsvarande skrivelse (2001/02:75) framgick attregeringen bemyndigat chefen för tillkalla en särskild utredare (2001:10) med uppdrag att utreda konse-kvenserna av ett avskaffande av åldersgränser när det gäller offentlig ersätt-ning till läkare, sjukgymnaster, tandläkare och tandhygienister m.m. (dir.2001:119) och att skrivelsen var slutbehandlad.Arbetsmarknadsutskottet ifrågasatte i sitt yttrande (2002/03:AU3y) tillkonstitutionsutskottet om skrivelsen rätteligen borde ha angetts som slutbe-handlad med hänsyn till att tillkännagivandet gick ut på att regeringen bordeåterkomma till med ett förslag. förutsatteatt regeringen skulle återkomma till i enlighet med tillkännagivan-det.Konstitutionsutskottet fann i sitt av godkända betänkande(2001/02:KU35) inte anledning att göra någon annan bedömning än arbets-marknadsutskottet. förutsatte att regeringen hörsammarriksdagens tillkännagivanden.Av den nu berörda regeringsskrivelsen framgår att utredaren redovisat sittuppdrag i betänkandet Åldersgränser och ersättningsetablering (SOU 2003:7)som överlämnades till regeringen och att ärendet kommeratt beredas under 2003.Arbetsmarknadsutskottet kan konstatera att regeringen till riksdagenhar överlämnat proposition 2002/03:73 Höjd åldersgräns för tandläkares ochtandhygienisters rätt till offentlig ersättning. Där föreslås attåldersgränsen höjs från till när det gäller offentligersättning till tandläkare och tandhygienister. Det föreslås även att detskall vara möjligt för tandläkare och tandhygienister som har fyllt 70 åratt, efter individuell prövning, arbeta vida- re inomtandvårdsförsäkringen.Propositionen kommer att behandlas i socialutskottets betänkande2002/03:SoU17.Av propositionen framgår att de delar av utredarens förslag som avser ål-dersgränser för läkare och sjukgymnaster samt möjligheterna att överlåta enpraktik, bereds i har från de synpunkter utskottet har att iaktta ing-en erinran mot att skrivelsen kvarstår som inte slutbehandlad.6. (N59) Riksdagsskrivelse 2001/02:322, betänkande 2001/02:AU10, avser ettsystem för individuell kompetensutveckling. Mom. 2 avser utgångspunkterm.m. för ett system för individuell kompetensutveckling och mom. 3 riktlinjeri övrigt för ett system för individuell kompetensutveckling. Av regeringensskrivelse framgår att dessa moment återstår att behandla och att ärendet be-reds.Arbetsmarknadsutskottet, som noterar att skrivelsens redogörelse huvud-sakligen omfattar regeringsbeslut , har under hand erfarit att detinom pågår arbete med att precisera det betydande antalöppna frågor som fanns i den riktlinjeproposition som tog ställningtill . vårproposition läggs det fram vissa förslag ommedlen för individuell kompetensutveckling. Medlen placeras på visst sätt iavvaktan på ett beslut om hur de skall användas för kompetensutveckling iarbetslivet (prop. s. 190).Arbetsmarknadsutskottet har förståelse för att frågan kräver omfattande be-redningsarbete och har mot denna bakgrund ingen erinran mot att skrivelsenkvarstår som inte slutbehandlad.De skrivelser som anges som slutbehandlade föranleder inga kommentarerfrån utskottets sida.Stockholm den 29 april 2003På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Anders (), (), (), (m), (), (),(), (), (), (), TinaAcketoft (fp), (), HenrikWestman (m), (), (), () och ().Avvikande meningIndividuell kompetensutveckling (N59)av (), (m), (), (), (), () ochMauricio ().När det gäller regeringens behandling av skrivelse 2001/02:322vill vi anföra följande.I proposition 2001/02:175 Ett system för individuell kompetensutvecklingsom tog ställning till uttalade regeringen att denunder avsåg att återkomma med förslag till den lagstiftning sombehövs och att systemet var avsett att träda ikraft . Någotsådant förslag har ännu inte kommit till och då tidsgränsen förregeringen att lägga förslag som kan behandlas av ärpasserad har möjligheten av ett ikraftträdande gått förlorad.Ett införande av ett system för individuell kompetensutveckling är enviktig reform som än en gång skjutits . Vi anser och harockså tidigare i reservationer (betänkande 2001/02:AU10 och 2002/03:AU2)ansett att regeringen förtjänar stark kritik för hela sin handläggning avfrågan.Vi anser att den redovisning som lämnas i den nu aktuella skrivelsen, därregeringen endast hänvisar till att ärendet bereds, är ytterst bristfällig. Detborde rimligen varit möjligt att lämna en fylligare beskrivning av hur bered-ningsläget såg ut . Enligt vår mening borde regeringen också hakunnat förutse att den tänkta tidsplanen inte kommer att kunna hållas.Konstitutionsutskottet har framhållit att regeringens re-dogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen fyller enviktig funktion i uppföljnings- och utvärderingsarbete. Att endasthänvisa till att ett ärende bereds innebär att redogörelsen inte kan sägas upp-fylla det syftet.Vi finner att det finns anledning för att påpeka vad somovan framförts.Bilaga 16Bostadsutskottets yttrande 2002/03:BoU2yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskott att yttra sig över regering-ens skrivelse 2002/03:75 Redogörelse för behandlingen av skri-velser till regeringen samt de två motioner som väckts med anledning avregeringens skrivelse.Utskottet har granskat regeringens skrivelse i de delar den berör utskottetsberedningsområde bl.a. mot bakgrund av vad motionärerna anfört.Denna granskning ger utskottet anledning att uppmärksamma vikten av attregeringen efter ett tillkännagivande av utan något egentligtdröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att regeringen skallkunna efterkomma tillkännagivandet, t.ex. tillsätter en av riksdagenönskad utredning. I de undantagsfall regeringen, av ett eller annat skäl,avser att avvakta med vidare beredningsåtgärder bör regeringen förriksdagen skyndsamt redovisa sitt dröjsmål och skälen för detta.Motsvarande bör gälla om en pågående beredningsåtgärd alltför länge drar utpå tiden. Regeringens skyndsamhet i detta avseende är naturligtvis särskiltviktig i de fall ansett att ett ärende är brådskande eller harangivit inom vilken en efterfrågad åtgärd bör vidtas. Därutöver kandet vara en lämplig ordning att regeringen i sin årliga skrivelse tillriksdagen på ett mer preciserat sätt anger orsaken till en längretidsutdräkt.Utskottet har i övrigt inte något att anföra.Stockholm den 29 april 2003På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), (), de (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), StenLundström (v) och ().