bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — föreslår imotion 2002/03:MJ8 (fp) yrkande 1 att enhållbarhetskommission tillsätts med uppgift att seöver vilka effektiviseringar och moderniseringar avsamhällets regelverk, styrmedel ochupplysningsverksamhet som behöver göras.I motion 2002/03:U239 (kd) framförs krav på enförstärkning av den globala samarbetsarkitekturen påmiljöområdet, eftersom motionärerna anser att detglobala samarbetet i miljöfrågor lider av bristen påstarka institutioner. anser attdet globala ramverket på miljöområdet måste stärkas,och möjligheterna att skapa en globalmiljöorganisation (,) bör utredas (yrkande 3). Även i motion2002/03:U310 (mp) yrkande 10 begärs att Sverigeskall verka för att FN-organens rättsliga ochadministrativa kompetenser förstärks för att kunnagarantera en hållbar utveckling globalt.Miljöpartiet vill vidare genom motion 2002/03:U263(mp) yrkande 10 och med hänvisning till den avIngvar ledda Commission on GlobalGovernance få till stånd ett tillkännagivande om attett säkerhetsråd inrättas inom ramen för FN somverkar för en miljömässig, social, ekonomisk ochdemokratiskt hållbar utveckling (ett s.k.hållbarhetens säkerhetsråd). Enligt ,motion 2002/03:U310, skall även verka föratt uppgraderas till att bli envärldsmiljöorganisation (WEO) som bör följagenomförandet av internationellamiljööverenskommelser och fungera som ett paraplyför alla de olika sekretariat som arbetar med dessa(yrkande 13). bör vidare aktivt driva fråganom en rättssäker instans för att lösainternationella miljötvister (yrkande 16). Behovetav att inrätta en internationell miljödomstolbetonas i motion 2002/03:MJ11 (mp) yrkande 1.I motion 2002/03:MJ428 (c) yrkande 48 argumenterarCenterpartiet för att målet för en gemensameuropeisk miljöpolitik (CEP) bör vara tvådelat: delsmåste ambitionsnivån i EU:s inre miljöarbetestärkas, dels måste EU ta på sig rollen att varamiljöns stridbare förkämpe i det internationellasamarbetet. anser enligt motion2002/03:U324 yrkande 9 att det krävs en rejälomorganisering och ett radikalt nytänkande inommånga av för att nå enekologiskt hållbar utveckling. Regeringen skall iministerrådet i de sammanhang där det lämpar sigdriva frågan om ett ramprogram för integrering avmiljöfrågorna i övrig verksamhet och inrätta enmiljökommitté som granskar Europeiska kommissionensförslag till beslut utifrån fördragensmiljöprinciper. Även motion 2002/03:MJ10 (kd)yrkande 25 lyfter fram EU:s roll för hållbarutveckling. EU har ett ansvar för att implementerahållbara utvecklingsstrukturer m.m. inom EU:sgränser, men också utanför dessa gränser.Utskottets ställningstagandeGenomförandeplanen från betonarbetydelsen av institutioner som främjar hållbarutveckling. Planen utfärdar också tydligarekommendationer om behovet av ökad integration avsociala, ekonomiska och miljömässigahänsynstaganden. Samstämmigheten och samordningenmellan olika politikområden behöver dessutomförbättras.Hållbar utveckling behöver genomsyra all politikpå alla nivåer. Utskottet instämmer därför iuppfattningen att ett framgångsrikt arbete förhållbar utveckling endast kan uppnås genom ökadsamstämmighet, samordning och samarbete mellan olikapolitikområden och mellan olika institutionellanivåer lokalt, nationellt och internationellt.I genomförandet av de många långtgående ochviktiga förslag som arbetats fram på toppmöten ochFN-konferenser har, som utskottetovan anfört, nationella parlament ochparlamentariker en viktig uppgift. Nationellaparlamentariker utgör den direkta länken mellanväljarna och dem som på olika nivåer - lokalt,regionalt, nationellt och internationellt - har attsvara för genomförandearbetet. Deltagandet avdirektvalda parlamentariker stärker ocksålegitimiteten i implementeringsprocessen.Demokrati och respekt för mänskliga rättigheter,tillsammans med en sund ekonomisk politik, krävs ialla världens länder för att målen om hållbarutveckling skall kunna uppnås. Demokratiskainstitutioner samt ett brett demokratiskt engagemangoch deltagande är viktiga förutsättningar för ensådan utveckling. Grundläggande är även jämställdhetoch kulturell mångfald. Genom en medveten politikoch en samstämmighet i styrning och förvaltning kande ekonomiska, sociala och miljömässigadimensionerna av hållbar utveckling förstärkavarandra på ett positivt sätt.Utskottet konstaterar att inför och undertoppmötet i hade höga ambitioner inteminst på det institutionella området och lade nedstor kraft på dessa frågor. Trots höga ambitioneroch ett kraftfullt agerande menar regeringen, enligtskrivelsen, att genomförandeplanens rekommendationerinte nådde så långt som regeringen hade önskat.Utskottet välkomnar därför att regeringen fortsattavser att vara aktiv i de institutionella frågorna.Resultatet från betonar vikten av attalla aspekter av hållbar utveckling skall beaktas iFN-systemet liksom på regional, nationell och lokalnivå. Om genomförandet av resultaten frånJohannesburg skall bli framgångsrikt förutsätts,enligt utskottets mening, effektiva institutioner påalla nivåer. Det gäller på såväl lokal som nationelloch internationell nivå. Toppmötesresultaten behöverintegreras i arbetet inom FN-systemet, ,och anser att kommunerna alltsedanRiokonferensen har haft en nyckelroll i arbetet medatt genomföra de åtaganden som gjordes i deJaneiro. Ett omfattande och ambitiöst arbete harutförts i det stora flertalet kommuner i landet närdet gäller det lokala Agenda 21-arbetet. En mängdolika aktörer har medverkat, och enligt utskottetsmening utgör Agenda 21-arbetet ett gott exempel påhur ett brett demokratiskt deltagande och engagemangkan utformas med många enskilda medborgare och andraaktörer på olika nivåer. Utskottet bedömer attAgenda 21-arbetet har ett tydligt under-ifrånperspektiv där många enskilda medborgare ocholika aktörer på ett positivt och värdefullt sättsamverkar och skapar möjligheter på lokal, regional,nationell och internationell nivå utifrån tilldeladeuppgifter och ansvarsområden. Det fortsatta lokalaarbetet med skulle ytterligare kunnaförstärkas genom en övergripande strategi sombeaktar alla aspekter av hållbar utveckling och somknyter samman lokal och nationell verksamhet medregionalt och internationellt samarbete.Som regeringen redovisar i skrivelsen har delokala aktörerna lagt en god grund för ett intensivtarbete efter världstoppmötet i , inteminst i anslutning till det fortsatta arbetet medden nationella strategin för hållbar utveckling.Nationalkommittén för och Habitat väntas isitt slutbetänkande behandla denna frågeställning.Även det fortsatta arbetet med den nationellastrategin för hållbar utveckling tar upp de lokalaaktörernas roll. Det är av stor betydelse att detlokala arbetet ges stöd i form av resurser och hjälpmed informations- och erfarenhetsutbyte. Utskottetdelar regeringens uppfattning att genomförandeplanenutgör en god plattform för det vidare arbetet medgenomförandet av och ett viktigt bidrag ide globala ansträngningarna att uppnåmillennieutvecklingsmålen genom nya åtaganden förökad fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling.Utskottet konstaterar sålunda att det lokala arbetetute i kommunerna med Agenda 21-frågor ges ettomfattande stöd och även fungerar som en förebildför det nationella och internationella arbetet.Nationalkommittén för och Habitat harprecis lagt fram sitt slutbetänkande En hållbarframtid i sikte (SOU 2003:31). Den parlamentarisktsammansatta kommitténs uppgift har varit attförankra, samordna och utveckla arbetet kring Agenda21 och Habitat i . Kommittén har lämnatunderlag till FN:s uppföljningsmöten omHabitatagendan och , i form av dels densvenska nationalrapport som lades fram vid om Habitat (Istanbul+5) i juni2001, dels nationalrapporten vision tillhandling, som lades fram inför världstoppmötet iJohannesburg . Islutbetänkandet har det lokala, regionala ochnationella arbetet i sedanvärldskonferenserna i respektiveIstanbul och de utmaningar som vi står införanalyserats. Kommittén presenterar vidare sinaöverväganden och åtgärdsförslag i betänkandet. Iarbetet med och Habitatagendan, vilken rörhållbar utveckling av städer och bebyggelsemiljöer,har kommunerna en nyckelroll, eftersom det är på denlokala nivån som mycket av det praktiska arbetetmåste ske. Det är också där man kan utgå från deproblem och möjligheter som finns i det egnanärområdet och där som man kan nå en breddelaktighet bland många olika samhällsgrupper.Kommittén har ansett det viktigt att stötta detlokala arbetet, t.ex. genom erfarenhetsutbyte,dialog och spridning av goda exempel.I genomförandeplanen från anges attalla nationer skall påbörja genomförandet av denationella strategierna för hållbar utvecklingsenast . Den nationella strategin speglarspecifika nationella förhållanden, och genomförandetskall utföras i överensstämmelse med varje nationsprioriteringar och behov. I enlighet med åtagandeninom FN och uppmaningar från EU presenterade densvenska regeringen en nationell strategi för hållbarutveckling (skr. 2001/02:172, bet.2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). Den svenskastrategin är en del av omställningen till ett merhållbart samhälle. Regeringen anger att dennalångsiktiga process kontinuerligt och regelbundetkommer att följas upp och att strategin kommer attutvecklas och kompletteras. Regeringen har sedannovember 2001 genomfört konsultationer kringstrategin med olika grupper i samhället. Utskottethar inhämtat att dessa konsultationer skallfortsätta och resultaten skall integreras i enreviderad version av strategin. Som framgår avskrivelsen avser regeringen att genomföra en förstarevidering . redovisade ambitionernär det gäller det fortsatta arbetet främjarmedverkan och delaktighet från många aktörer isamhället. En revidering av den nationella strateginför hållbar utveckling måste självfallet utgå frånde ekonomiska, sociala och miljömässigadimensionerna av en sådan utveckling. Utskottetförutsätter därmed att en sådan revidering beaktarde viktiga förutsättningar för hållbar utvecklingsom utskottet i det ovanstående hänvisat till såsomdemokrati och delaktighet, jämställdhet, kulturellmångfald m.m.Utskottet konstaterar att FN befinnersig i en reformprocess i syfte att stärka ochrevitalisera organisationen. har sedan längehaft ett särskilt stort engagemang i denna process,inte minst genom den av leddaCommission on Global Governance ("Carlsson-kommis-sionen"). Reformprocessen syftar också till attåstadkomma en mer integrerad och systematiskhantering av miljö och hållbar utveckling inom allaFN:s verksamhetsområden. fäster stor viktvid den pågående processen och den svenskaregeringen stöder aktivt generalsekreterarensansträngningar att genomföra reformer på en radområden. Reformförslagen omfattar bl.a.säkerhetsrådets sammansättning och arbetsmetoder,säkerställandet av att FN erhåller tillräckligaekonomiska resurser samt bättre internsamordning. har även inom EU verkat för attstärka och rationalisera FN-systemet, inklusive dessoperativa fonder och program. Utskottet utgår ifrånatt och den även ifortsättningen arbetar för att behovet av eneffektiv kontroll och översyn av FN-organen och FN-processerna kan tillgodoses. Att skall varadrivande i denna reformprocess sammanfaller väl medtidigare uttalanden gjorda vid ett flertaltillfällen när behandlat frågan om enreformering av (se bl.a. bet.2000/01:UU4, 2001/02:UU4 och 2001/02:UU8).Utskottet kan också konstatera att ifackorganens styrelser har agerat på ett ambitiöstsätt för ökad professionalitet och förbättradestyrformer. Även om arbetet präglas av tröghet harreformprocesserna börjat visapositiva och påtagliga resultat. Som anförs iskrivelsen föreslog FN:s generalsekreterare iseptember 2002 en rad reformer inom organisationensom för frågan om ett stärkt FN för hållbarutveckling ytterligare framåt. antogdessutom en resolution somfastslår att begreppet hållbar utveckling, inklusivedess tre dimensioner (miljöskydd, social utvecklingoch ekonomisk tillväxt), är centralt för FN:sövergripande verksamhet. Utskottet välkomnar dessapositiva steg.Utskottet ser vidare mycket positivt på FN:smiljöprogram, (United Nations EnvironmentProgramme), samt det arbete som görs för attsamordna miljöfrågor i FN och ta initiativ i detinternationella miljöarbetet. Det är värt att påtalaatt skapades efter år1972med som en av initiativtagarna. Bland märks en snabb utveckling avinternationell miljörätt och positionen som globalauktoritet i utvärderingen av miljötillståndet ivärlden. har inneburit att harförnyats med en ny ledning, en funktionellorganisationsstruktur samt rationaliserad budget-och programplanering.Samordning på regional nivå inom FN:s ekonomiskakommission i , UNECE (United Nations EconomicCommission for Europe), är en viktig förutsättningför ett framgångsrikt arbete för hållbar utveckling.Det är därför positivt att hållbar utveckling ochuppföljning av världstoppmötet på regional nivå imars 2003 fick en framskjuten plats vid UNECE:skommissionsmöte i . stöder också atthållbar utveckling kommer upp vid det alleuropeiskamiljöministermötet i . Sverigearbetar vidare för en samordning av arbetet iEuroparådet och UNECE. Ett viktigt samarbete för detregionala hållbarhetsarbetet sker också påministernivå mellan UNECE och WHO om exempelvismiljö och hälsa. Utskottet ser positivt på dettaarbete.Utskottet välkomnar att inom EU ochinternationellt aktivt verkar för att stärka ochvidareutveckla den internationellamiljöförvaltningen. Detta innebär, som t.ex.utrikesutskottet redogjort för i sittbetänkande 2001/02:UU8 (s. 122 f.), en stärkt rollför och dess roll i relation till deinternationella miljökonventionerna, vilket även ärkopplat till biståndet. EU verkar även för attmiljöavtal och handelsavtal skall vara ömsesidigtstödjande, och även denna administration förenklasmed en stärkt miljöförvaltning.Utskottet anser att förstärkningen av deninternationella kan bygga påbefintliga strukturer, särskilt . Att inleda en förhandling -som förmodligen skulle ta mycket - om enförändrad formell status för behöver integarantera ett kraftfullt resultat när det gällerUNEP:s politiska och finansiella förstärkning. Innandet står klart att länder som förespråkar bildandetav en världsmiljöorganisation är redo att också taett reellt finansiellt ansvar för dessförverkligande finns det därför anledning att ha enfortsatt avvaktande syn till en sådan förändradformell status.Förslag om en internationell miljödomstol hartidigare avvisats av i utrikesutskottetsbetänkande /98:UU17 (rskr. 1997/98:282). Isamband därmed framhölls bl.a. att det finnsuppenbara fördelar med en enhetlig utveckling avpraxis inom miljörätten. Att genomföra detta genomett enhetligt tvistlösningssystem, genom enmiljödomstol, torde emellertid vara förenat medflera problem med anledning av att deninternationella miljörätten innehåller en stor mängdkonventioner och ett stort antal sinsemellan mycketolika instrument för att se till att förpliktelsernaefterlevs. Därtill kommer det politiska problemetatt många stater är ovilliga att låta domstolarslita deras tvister. En enhetligtvistlösningsmekanism skulle sannolikt förutsättaatt det infördes bestämmelser därom i ett stortantal redan befintliga miljörättskonventioner. Omtvistlösningsklausulerna i befintliga konventionerinte revideras kan det innebära att parterna får envalmöjlighet mellan fleratvistlösningsinstitutioner, vilket ytterligareskulle undergräva enheten i miljörättenstillämpning. Sådana nödvändiga omförhandlingarskulle ta tid och kraft i anspråk samt i vissa fallkunna leda till att gjorda överenskommelser rivs uppäven i andra avseenden, eftersom det kan hävdas attkonventionen därmed öppnas för omförhandling.Utskottet påminner också om att det redan finns endomstol med generell kompetens, nämligeninternationella domstolen i . Haagdomstolen haren särskild miljökammare. Även om det inte finnsnågon instansordning inom folkrätten gerinternationella domstolens auktoritet dess domar ensärskild tyngd.Utskottet konstaterar vidare att Europeiskaunionen intagit en aktiv hållning för att uppnåmålet om hållbar utveckling. EU:s sjättemiljöhandlingsprogram fokuserar på hållbarutveckling och skall utgöra grunden förmiljödimensionen i för hållbarutveckling. Den strategi för hållbar utveckling somantogs av i under detsvenska ordförandeskapet 2001 syftar till att iframtiden kunna garantera EU:s medborgare ekonomiskstabilitet, social trygghet och en ren och hälsosammiljö. Alla nya viktiga förslag till beslut inomstörre politikområden i EU skall bedömas när detgäller deras ekonomiska, sociala och miljömässigaeffekter. Miljödimensionen lades till den s.k.Lissabonstrategin om unionens ekonomiska och socialautveckling för hållbar tillväxt och fullsysselsättning. EU:s stats- och regeringscheferskall vid sina årliga vårtoppmöten, i samband medöversynen av Lissabonprocessen, följa upp hurunionens arbete med hållbar utveckling framskrider.Detta gjordes första gången vid toppmötet iBarcelona . Rådets uppföljningav hållbarhetsstrategin inriktades på en fortsattsträvan att integrera miljöaspekter med andrapolitikområden. Utskottet noterar att vikten av attfå fram bra och mätbara indikatorer för utvecklingeni miljön betonades. Likaså betonades behovet avytterligare åtgärder för att genomförahållbarhetsstrategin, bl.a. vad gällerklimatförändringar, biologisk mångfald ochtransporter. Arbetet med förberedelser införvårtoppmötet speglas i de rådsslutsatser somantogs . upp behovet av att förstärka miljödimensionenav Lissabonprocessen och att fortsätta arbetet medCardiffprocessen om integrering av miljö i andrapolitikområden. När det gäller uppföljningen avvärldstoppmötet i betonas vikten avframsteg i fråga om hållbar utveckling inom allapolitikområden. Rådet uppmuntrade till reformer avsådana subventioner som har avsevärda negativamiljökonsekvenser och är oförenliga med en hållbarutveckling. Rådet enades om att integrera resultatetfrån toppmötet i på miljöområdet i EU:sinterna och externa arbete. Hållbar produktion ochkonsumtion samt förnyelsebar energi identifieradessom nyckelområden för EU att arbeta vidare med,liksom målen när det gäller vatten, kemikalier,biologisk mångfald och fiske.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ7 (c) yrkandena 1 och 3, 2002/03:MJ8 (fp)yrkande 1, 2002/03:MJ10 (kd) yrkandena 9 och 25,2002/03:MJ11 (mp) yrkande 1, 2002/03:U239 (kd)yrkande 3, 2002/03:U263 (mp) yrkande 10,2002/03:U310 (mp) yrkandena 10, 13 och 16,2002/03:U324 (mp) yrkande 9 och 2002/03:MJ428 (c)yrkande 48 lämnas utan åtgärd.Förändrade konsumtions- ochproduktionsmönsterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp)om mål för i termer av "rättvistmiljöutrymme", fyra yrkanden (m, fp, kd) omolika former och kontroll av märkning samtekonomiska styrmedel, ett yrkande (kd) omlivscykelanalyser, ett yrkande (v) omSveriges roll i den globalakemikaliepolitiken samt två yrkanden (kd) ommiljöteknik och samarbete med . Utskottetavstyrker vidare ett motionsyrkande (kd) omförbud mot HA-oljor och ett motionsyrkande(m) om privatbilism.SkrivelsenRegeringen avser att fortsatt aktivt verka för, ochvidareutveckla arbetet med, att uppnå hållbarakonsumtions- och produktionsmönster och att brytasambanden mellan ekonomisk tillväxt och negativmiljöpåverkan för att leva upp till åtagandena frånJohannesburg. roll, på nationell nivå och iEU, bör vara att fortsätta miljöanpassningen avkonsumtion och produktion och att därvid utvecklagoda exempel på kunskapsuppbyggnad,informationsspridning och styrmedel samt påsamverkansformer mellan olika aktörer. I relationtill utvecklingsländerna skall särskiltdelta i tekniksamarbete och annat erfarenhetsutbytesamt bidra till kapacitetsuppbyggnad. Iutvecklingssamarbetet skall alla tre dimensionernaav hållbar utveckling beaktas, såväl ekonomisk somsocial och miljömässig utveckling, därfattigdomsbekämpningen har högsta prioritet.Regeringen avser att vidareutveckla arbetet medden miljöorienterade produktpolitiken som omfattarsåväl styrmedel, verktyg och samverkansformer somåtgärder för att miljöanpassa prioriteradeproduktgrupper. Europeiska kommissionen kommer somen följd av det sjätte miljöhandlingsprogrammet attta fram en strategi för hållbar användning ochförvaltning av resurser samt en strategi föravfallsåtervinning. kommer att delta aktivtför att bidra till och påverka dessa bådastrategier. Inom EU har beslutats omdirektiv för deponering respektive förbränning avavfall som kommer att innebära kraftigt minskadeutsläpp från avfallsförbränning och att en storandel av de svenska deponierna kommer att stänga.Arbetet fortsätter nu med att ta fram gemensammamottagningskriterier för avfall som skall deponeras.Europeiska kommissionen kommer att under år 2003presentera ett meddelande om integreradproduktpolitik, IPP. bidrar i utvecklingenav IPP genom att bl.a. bistå Europeiska kommissionenmed underlag och att samverka med andra länder i etteuropeiskt . I sin skrivelse om enmiljöorienterad produktpolitik anger regeringen avser att arbeta för att få till stånd enmiljöorienterad produktpolitik på global nivå.Vid världstoppmötet beslutades att till år 2020skall produktion och användning av kemikalier inteleda till negativa miljö- och hälsoeffekter.Genomförandeplanen anger att detta skall ske medhjälp av vetenskapligt baserad riskbedömning och medbeaktande av försiktighetsprincipen. Sverigestillämpning av försiktighetsprincipen och merlångtgående generationsmål för kemikalier liggerfast. Viktiga delar i den globalakemikaliestrategin, som skall finnas på plats år2005, bör bl.a. vara producentansvaret, industrinsansvar att ta fram information om kemikaliersegenskaper, riskbegränsningsåtgärder för särskiltfarliga kemikalier, framtagande och information omalternativ till farliga kemikalier, stärktsamordning mellan sekretariaten förkemikaliekonventionerna och kapacitetsuppbyggnad iutvecklingsländerna. Det är dessutom viktigt att denglobala kemikaliestrategin omfattar omhändertagandeav det farliga avfallet.Regeringen avser att vara än mer drivande i attskapa kontaktytor mellan forskare, företag,myndigheter och institutioner verksamma inommiljöteknikområdet i avsikt att skynda på utvecklingoch introduktion av teknik och kunnande som tjänarmiljön och bidrar till ett hållbart samhälle, såvälpå den svenska som på mindre utvecklade marknader. Ianslutning till världstoppmötet i regeringen ett samarbete med denkinesiska miljömyndigheten (SEPIA) kring hållbarastäder. Målet är att en längre tids utbyte skallpågå mellan och kring policy, teknikoch kunnande för att man i skall kunna hanteraurbanisering och den press på miljön som dennamedför. Regeringen har sedan ett par år tillbakaockså ett samarbete med och andra länder iSydostasien kring miljökrav på produkter. InomRegeringskansliet diskuteras fortsatta insatser föratt stödja producenter från dessa länder i derasmiljöarbete och därmed underlätta för dessa företagatt kunna exportera till EU.Konsumenterna måste med hjälp av olika verktyg gesförutsättningar att kunna agera miljöanpassat. Dettaslås också fast i regeringens skrivelse Utvärderingav miljömålet i konsumentpolitiken (skr.2002/03:31). Miljömärkningen är i detta sammanhangett viktigt verktyg genom att den ger konsumenternamöjlighet att aktivt välja ett ur miljöhänseendebättre alternativ. Detta kan i sin tur påverkaproduktutvecklingen i en mer miljöanpassad riktning.Etisk märkning ger konsumenter som vill göra valutifrån etiska aspekter möjlighet att göra det. Enökad spridning av den etiska märkningen är ett målsom ligger i linje med regeringens nationellastrategi för hållbar utveckling. Konsumentpolitikensmål om hållbara konsumtions- och produktionsmönsterinnefattar utöver den ekologiska dimensionen ävenden sociala och den ekonomiska dimensionen.En av de stora utmaningarna för framtiden är attbegränsa trafikens utsläpp av koldioxid. Lokalt,särskilt i större städer och stadsregioner, är detav både miljö- och hälsoskäl också angeläget attåtgärda utsläppen av kväveoxider och partiklar.