bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — I sammanhanget har familjepolitikoch skattepolitik stor betydelse liksomett avskaffande av den offentligasektorns monopol inom mångakvinnodominerade yrken. Vi utvecklar vårsyn på jämställdhetspolitiken närmare imotionerna A305 Arbetsmarknaden och A258En verklig jämställdhetspolitik. MotionA339 yrkande 26 (m) bör därför bifallas.4.Allmän inriktning (punkt 4) (m, fp,kd, c)av (m), (), (), HenrikWestman (m), (),() och DésiréePethrus ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 4.Riksdagen bifaller därmed motionerna2003/04:A247 yrkandena 1, 2 och 13,2003/04:A257 yrkandena 1, 3 och 4,2003/04:A263 yrkandena 1, 2, 4-8, 19, 21och 22, 2003/04:A305 yrkandena 1-4, 8, 9,11 och 16, 2003/04:A309 yrkandena 2, 5, 8och 9, 2003/04:A310 yrkandena 1, 2 idenna del, 3, 6 och 7, 2003/04:A329yrkandena 1-4, 6, 12 i denna del, 13, 16,17, 24 och 25 i denna del, 2003/04:A330yrkandena 2 i denna del, 3 och 4,2003/04:A339 yrkandena 1 och 4,2003/04:A370 yrkande 7 i denna del,2003/04:A371 yrkande 12, 2003/04:Sf289yrkande 18, 2003/04:Sf325 yrkande 6,2003/04:Sf326 yrkandena 7 i denna del, 8,9 och 11, 2003/04:Sf327 yrkande 13,2003/04:Sf400 yrkande 4, 2003/04:Sf402yrkandena 10 och 11, 2003/04:Sf404yrkandena 12 och 13, 2003/04:So409yrkande 3 samt 2003/04:N412 yrkande 19och avslår motionerna 2003/04:A226yrkandena 1-5, 2003/04:A243,2003/04:A249, 2003/04:A270, 2003/04:A276,2003/04:A290, 2003/04:A326 yrkande 3,2003/04:A336, 2003/04:A340, 2003/04:A341yrkandena 1, 3 och 4, 2003/04:A354,2003/04:Sf355 yrkandena 3 och 5,2003/04:So569 yrkande 3 samt 2003/04:N416yrkandena 2-4.StällningstagandeInledningVi anser att den ekonomiska politikenmåste inriktas på att få fart på svenskekonomi och uppnå högre långsiktigtillväxt. För att detta skall bli möjligtkrävs strukturreformer och betydandeomläggningar av politiken på en radområden.Arbetsmarknadens funktionssätt uppvisarkraftiga störningar och måste därförförbättras. Ett tecken på störningarna äratt det vid en och samma tidpunkt råderbrist på arbetskraft på vissa områdensamtidigt som det finns ett stort utbudav arbetskraft som inte tas till vara.Totalt rör det sig enligt senastearbetskraftsundersökningen () från SCBom per veckasom inte utnyttjas.Vi anser att ett nytt realistiskt,väldefinierat sysselsättningsmål börfastställas. Om tillväxten skall kunnaförbättras krävs ett ökat arbetsutbud iekonomin. Det behövs fler individer iarbete och antalet arbetade timmar måsteöka. Detta måste återspeglas i ett nyttsysselsättningsmål. Arbetet måste utföraspå bästa sätt både i ekonomisk bemärkelseoch med hänsyn till de människor som ärverksamma i arbetslivet. Ambitionen vadbeträffar sysselsättningen måste vara högi alla delar av landet.En förutsättning för långsiktigtillväxt är att arbetsmarknadspolitikenreformeras och får en ny inriktning. Enarbetsmarknad för alla måste skapas.Individen skall stå i centrum för denförnyade arbetsmarknadspolitiken.Regering och riksdag kan påverkautvecklingen genom reformer för bättrehälsa och bättre fungerandearbetsmarknad, strategiskaskattesänkningar på arbete ochföretagande samt förenklade regelverk.Nedan redovisar vi närmare vilka åtgärdervi vill prioritera för att få en välfungerande arbetsmarknad. Vi efterlyseråtgärder på de områden vi anger nedan.Fler i arbete och fler arbetade timmarDe demografiska förändringarna, den ökadesjukfrånvaron, förtidspensioneringarnaoch svårigheter för stora grupper att fåfotfäste på arbetsmarknaden har lett negativ utveckling av antalet arbetadetimmar. Detta är allvarligt.Som () påpekar isin publicerade rapport omlönebildningen () finns detnågra faktorer som är särskilt viktigaför befolkningens materiellalevnadsstandard, mätt t.ex. som summan avprivat och offentlig konsumtion perinvånare. Förutom en låg arbetslöshet ochjämn inkomstfördelning är det framförallt antalet arbetade timmar per invånaresamt produktiviteten, dvs. produktionenper timme, som bestämmer invånarnasmateriella levnadsstandard. Fler arbetadetimmar liksom högre produktivitet innebäratt mer produceras, och den sammantagnakonsumtionen kan då bli motsvarandehögre.Den ekonomiska tillväxten är såledesstarkt beroende av det totala antaletarbetade timmar ochproduktivitetsutvecklingen i stort,vilket vi tar fasta på i vår politik. Vivill också framhålla arbetets värde ochbetydelse för människor. Detta gällerinte minst ungdomar, en grupp därarbetslösheten nått myckethöga nivåer.I den ekonomisk-politiska reservationsom företrädare för våra partier nyligenlagt fram i finansutskottet (bet.2003/04:FiU1 reservation 1) pekar vi påhuvudfaktorerna i vår tillväxtpolitikinklusive åtgärder för att höjaproduktiviteten. I detta sammanhang villvi särskilt peka på vikten av att ökaantalet arbetade timmar i ekonomin,vilket också innebär att fler människorkommer i arbete.Följande tre diagram illustrerar enligtvår uppfattning den kraftiga nedgång avantalet arbetade timmar, medelarbetstidoch sysselsättning som skett under ettflertal år.Antalet arbetade timmar per invånareoch år har reducerats från i runda tal830 till ungefär770 timmar nu , och minskningen väntas fortsätta,enligt KI.Källa: KIOckså medelarbetstiden harunder utvecklats negativt,och då inte minst ,vilket framgår av diagrammet nedan.MedelarbetstidÅrKälla: KISysselsättningsgraden föll, som framgårav nedanstående diagram, dramatiskt underkonjunkturnedgången . avåterhämtning kring millennieskifteträknar KI med låga nivåer påsysselsättningsgraden ett antal årframöver.SysselsättningsgradÅrKälla: KIVi menar att den ekonomiska politikenmåste utformas så att fler människorkommer i arbete och så att antaletarbetade timmar ökar. Vi vill föra enpolitik med följande huvudpunkter.· Det måste bli mer lönande attarbeta. Bidragssystemen måste reformerasbl.a. vad avser ersättningsnivåer ochvillkor i övrigt. Människor måstesnabbare än komma ut påarbetsmarknaden, och det skall löna sigatt stanna där längre än . Äldresvilja att arbeta längre skall stimulerasoch underlättas.·· Människor måste komma tillbaka iarbete igen. Frånvaron måste minskas ochinflödet i förtidspensionering stoppas.Detta kräver åtgärder på en rad områdenalltifrån arbetsplatsfrågor tillfungerande system för rehabilitering ochbättre villkor för barnfamiljerna.·· Mäns och kvinnors möjlighetermåste tas till vara. Villkoren påarbetsmarknaden och i samhällslivet istort måste förändras så att jämställdavillkor för kvinnor och män kan uppnås.·· Regler och skatter måsteutformas så att de främjar förvärvsarbeteoch hälsa. Ett mer arbets- ochtillväxtstimulerande skattesystem måsteskapas.·· Företagandet måste stimulerasgenom åtgärder på en rad samhällsområden.De offentliga monopolen skall brytas.·· Gör regler bättre och enklare såatt de underlättar för invandrare attsnabbt komma in på arbetsmarknaden.·· Förbättra familjepolitiken, ökaflexibiliteten och tryggheten iarbetslivet så att det blir lättare attförena förvärvsarbete med ansvar förbarn.·· Satsa på kompetens iarbetslivet, utbildning och forskning.Effektivisera arbetsmarknadsutbildningen.·· Effektiviseraarbetsmarknadspolitiken så att flerkommer i arbetesnabbare.·Utöver åtgärderna för att fler skallkomma i arbete och att antalet arbetadetimmar skall öka så behövs bl.a.produktivitetsfrämjande insatser liksomsunda offentliga finanser. Vi vill idetta sammanhang särskilt betona viktenav att stärka det direkta sambandetmellan lönebildning och höjda reallöner.Arbetsmarknadens parter har ansvar förlöneförhandlingarna, men staten bör bl.a.tydliggöra kopplingen mellanarbetslösheten och avgiften tillarbetslöshetsförsäkringen.Den totala arbetslösheten, som denofficiellt redovisas inklusivearbetsmarknadspolitiska åtgärder, harstigit till av arbetskraften, vilketframgår av tabellen nedan. Utöver dettaär ett stort antal individer latentarbetssökande, dvs. de har velat ochkunnat arbeta men inte sökt arbete. Idenna grupp ingår också 37 000heltidsstuderande som sökt arbete.Dessutom är många människorundersysselsatta, dvs. de arbetar avarbetsmarknadsskäl mindre än de skullevilja.Tabell 1 Öppet arbetslösa, iarbetsmarknadsåtgärder, latentarbetssökande och undersysselsatta, antalrespektive andel i %Antal I % avarbetskraindivid ftenerÖppet arbetslösa 226 000 5,1I 86 000 1,9arbetsmarknadsåtgärderSammanlagd total 312 000 7,0officiellarbetslöshetLatent 120 000 2,7arbetssökandeUndersysselsatta 234 000 5,3Antal människor i 666 000 15,0arbetsför åldersom inte har ettriktigt arbeteeller som villarbeta merKälla: SCB:s översikt överarbetsmarknadsläget avseende oktober 2003Vi kan konstatera att t.o.m. och medregeringen själv är pessimistisk när detgäller möjligheterna att nå de egna målenom att av befolkningen i åldern20-64 år skall vara sysselsatta på denreguljära arbetsmarknaden och atthalvera socialbidragsberoendet. Det ärosannolikt att dessa mål skall kunna nås,vilket regeringen också erkänner ibudgetpropositionen.SCB:s senaste statistik visar attandelen reguljärt sysselsatta i åldern20-64 år minskade mellan ochoktober 2002 från till ochatt den fortfarande ligger kvar på sammanivå som sedan.Brister i dagens arbetsmarknadspolitikDen nuvarande arbetsmarknadspolitiken harmisslyckats. Som vi framhållit ovan ärdet uppenbart att arbetsmarknadensfunktionssätt har stora brister.Vår kritik mot nuvarande system kansammanfattas i följande punkter:· Den förda politiken ger intetillräcklig hjälp till dem som är mestutsatta på arbetsmarknaden.·· Dagens politik ger ingenvalfrihet för den enskilde.·· Arbetsförmedlarna har dubbla ochmotsägelsefulla roller gentemot dearbetslösa genom att de både skall hjälpaoch kontrollera.·· Förmedlingsverksamheten ärorganiserad på ett byråkratiskt ochineffektivt sätt - det leder till attalldeles för få jobb förmedlas.·· Arbetsmarknadspolitiken saknarförmåga att ta till vara olikaförutsättningar i skilda delar av landet.·· Matchningen är ineffektiv -arbetslösheten är hög som detförekommer brist på arbetskraft på vissadelar av arbetsmarknaden.·· Dagens arbetsmarknadsåtgärderleder till betydandeundanträngningseffekter - beräkningarvisar att för varje hundratal personersom deltar i arbetsmarknadsåtgärder sominnebär subventionerad sysselsättningförsvinner mellan 60 och 70 riktigaarbeten.·· Arbetsmarknadspolitiken harmisslyckats i fråga om samarbete medföretag och näringsliv.·· Arbetsmarknadspolitikenförefaller att motverka snarare än attfrämja rörligheten på arbetsmarknaden.·· Arbetslöshetsförsäkringen hartappat sin funktion somomställningsförsäkring - i stället föratt erbjuda ett tillfälligt ekonomisktstöd mellan två arbeten används den föratt försörja människor under långaperioder.·Det finns ytterligare ett antalstrukturproblem på arbetsmarknaden varavtre skall nämnas här:· Utanförskapet och svårigheternaför invandrare att få tillträde ditinnebär ett stort slöseri med resurseroch orsakar stort lidande.·· Monopolen på de traditionellaoffentliga arbetsmarknaderna utestängerkvinnor från karriärvägar, bralöneutveckling och arbetstider somtillgodoser deras önskemål.·· Ökningen avsjukskrivningar och förtidspensioneringartyder på att sjukskrivningar ochförtidspensioneringar används för attavlasta arbetsmarknadspolitiken.·Några huvudpunkter i en reformeradarbetsmarknadspolitikSverige måste få en arbetsmarknad som ärrörlig och öppen - en arbetsmarknad somär tillgänglig för alla. Den geografiskaoch sociala rörligheten behöver öka. Somframgått anser vi att den storaarbetskraftsreserv som finns också måstetas till vara, både med tanke på dem somingår i den och för samhällets skull.Avgörande för möjligheten att få enradikal ökning av sysselsättningen är ettdynamiskt företagsklimat där gamla ochnya företag har möjlighet att anställafler medarbetare.Den arbetslöse skall inte längre fåvara en klient hos enarbetsmarknadsmyndighet utan enmedborgare med rätt att få kvalificeradservice. Platsförmedlingen måste läggasom och inriktas på den enskildes behovoch förutsättningar.Vi vill därför slå fast att den somblivit arbetslös har ett antalrättigheter som staten måste uppfylla.Samtidigt har den som blivit arbetslösett antal skyldigheter som hon eller hani sin tur måste uppfylla gentemot detövriga samhället. Det handlar om attetablera klara och tydliga spelregler:Alla arbetslösa skall ha rätt attsjälva välja kostnadsfri arbetsförmedlingoavsett vem som utförförmedlingstjänsten. skall detfinnas en skyldighet att anmäla sig tillett servicekontor i samband med att manförlorat sitt jobb.Alla arbetslösa skall ha rätt att fåstöd efter sina behov, förutsättningaroch intressen. Åtgärderna skall varaindividuellt utformade med det endaövergripande syftet att så snart sommöjligt ge de arbetslösa möjlighet attfinna ett nytt arbete. skallalla arbetslösa som uppbärarbetslöshetsersättning eller annatekonomiskt stöd från samhället haskyldighet att aktivt söka jobb och deltai de åtgärder som är relevanta. Allaarbetslösa skall ha rätt att ha ettavgörande inflytande över vilken åtgärdsom skall vidtas.En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring skall införas.Samtidigt måste alla arbetstagareuppfylla ett antal grundläggande villkorför att bli berättigade till ersättning.Den som blivit arbetslös skall inte kunnatacka nej till anvisade arbeten utan attersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen påverkas.Utöver dessa åtgärder på detarbetsmarknadspolitiska området vill vita krafttag mot de höga ohälsotalen. Detgäller exempelvis förbättradföretagshälsovård, högre prioritet förförebyggande insatser på arbetsplatserna,effektivare rehabiliteringsinsatser vidlånga sjukfall, fler alternativaarbetsgivare inom offentligt finansieradverksamhet, finansiell samordning mellanförsäkringskassor och sjukvård där ocksåbl.a. arbetsförmedlingen skall kunnamedverka vid behov och ökade möjligheterför den enskilde att påverka arbetstidensförläggning.Instrument för en effektivarearbetsmarknadspolitikSverige måste ha en aktiv och effektivarbetsmarknadspolitik som syftar till attsnabbt och smidigt bidra till att matchaden arbetssökande med de arbeten somfinns tillgängliga och rusta denarbetslöse för att kunna ta de arbetensom står till förfogande. Arbetslinjenskall hävdas, det vill säga att denarbetssökande i första hand skallerbjudas arbete ellerarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Förstnär sådana åtgärder inte finnstillgängliga skall arbetslöshetsunderstödlämnas. Aktivitet skall alltidprioriteras framför passivtbidragsberoende.ServicekontorDagens arbetsförmedling fungerar dåligtoch ersätts enligt vårt förslag med ettservicekontor som inte är en traditionellarbetsförmedling. Servicekontor skallfinnas i varje kommun och skall framförallt fungera som guide för arbetslösa ochför företag som söker arbetskraft.För att få ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen anmäler man sigtill servicekontoret.Flera olika aktörerVi vill se många konkurrerande aktörerinom arbetsmarknadspolitikens område.Konkurrens och mångfald ökar kvalitetenoch valfriheten för den arbetslöse. Viräknar med att en rad nya aktörer såsomprivata arbetsförmedlingar,branschförmedlingar - exempelvis ifackföreningsregi, privatautbildningsföretag, ideella föreningaroch bemanningsföretag växer fram.Aktörerna kommer att kunna erbjuda enmängd olika alternativ med olikaspecialinriktningar till den arbetslöse.I glest befolkade områden finns detinte alltid underlag för privatabemanningsföretag. Om det inte finnsprivata aktörer skall myndighetenupphandla sådana tjänster eller i sistahand driva egna.OmställningspengDen som inte inom har hittatett nytt jobb på egen hand eller via denservice som erbjuds på servicekontorenbehöver åtgärder som kan kräva enekonomisk insats som vi kallaromställningspeng.Ny myndighet ersätter AMV/AMSRiksdagens revisorer har i en rapportriktat skarp kritik mot styrningen avArbetsmarknadsverket. Av revisorernasgenomgång som behandlades av riksdagenvåren 2003 (förslag 2002/03:RR10)framgick att nyttan av verksamheten ärminst sagt tveksam.Vi anser att nuvarandemyndighetsstrukturer påarbetsmarknadsområdet skall ersättas aven ny arbetsmarknadsmyndighet med deuppgifter som angivits ovan. Den nyamyndigheten skall också ha till uppgiftatt garantera att det finnsjobbkontor/bemanningsföretag inom rimligtavstånd från alla jobbsökande i helalandet. Om det inte finns privata aktörerbör myndigheten upphandla sådana tjänstereller i sista hand driva verksamheten iegen regi.SlutsatsSom framgått förordar vi en helt annanpolitik än regeringens för att komma tillrätta med strukturproblemen påarbetsmarknaden, öka arbetsutbudet och fåen väl fungerande arbetsmarknad.5.Allmän inriktning (punkt 4) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 5.Riksdagen bifaller därmed motion2003/04:A270 och avslår motionerna2003/04:A226 yrkandena 1-5, 2003/04:A243,2003/04:A247 yrkandena 1, 2 och 13,2003/04:A249, 2003/04:A257 yrkandena 1, 3och 4, 2003/04:A263 yrkandena 1, 2, 4-8,19, 21 och 22, 2003/04:A276,2003/04:A290, 2003/04:A305 yrkandena 1-4,8, 9, 11 och 16, 2003/04:A309 yrkandena2, 5, 8 och 9, 2003/04:A310 yrkandena 1,2 i denna del, 3, 6 och 7, 2003/04:A326yrkande 3, 2003/04:A329 yrkandena 1-4, 6,12 i denna del, 13, 16, 17, 24 och 25 idenna del, 2003/04:A330 yrkandena 2 idenna del, 3 och 4, 2003/04:A336,2003/04:A339 yrkandena 1 och 4,2003/04:A340, 2003/04:A341 yrkandena 1, 3och 4, 2003/04:A354, 2003/04:A370 yrkande7 i denna del, 2003/04:A371 yrkande 12,2003/04:Sf289 yrkande 18, 2003/04:Sf325yrkande 6, 2003/04:Sf326 yrkandena 7 idenna del, 8, 9 och 11, 2003/04:Sf327yrkande 13, 2003/04:Sf355 yrkandena 3 och5, 2003/04:Sf400 yrkande 4, 2003/04:Sf402yrkandena 10 och 11, 2003/04:Sf404yrkandena 12 och 13, 2003/04:So409yrkande 3, 2003/04:So569 yrkande 3,2003/04:N412 yrkande 19 samt 2003/04:N416yrkandena 2-4.StällningstagandePersoner som arbetar i branscher som ärberoende av årstid, klimat eller säsongtvingas regelmässigt ut i arbetslöshet.Dessa perioder skulle i stället kunnaanvändas för utbildning av de anställda.Möjligheterna att omdisponeraarbetsmarknadsmedel frånarbetslöshetsförsäkringen tillföretagsförlagd utbildning när berördaarbetsmarknadsparter är överens om dettamåste därför ses över.Vad jag anfört i denna reservation börges regeringen till känna. Med hänvisningtill det anförda anser jag att riksdagenbör bifalla motion A270 (mp).6.Ungdomar (punkt 5) (m)av (m), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 6.Riksdagen bifaller därmed motion2003/04:Kr232 yrkande 4 samt avslårmotionerna 2003/04:A279, 2003/04:A329yrkande 10 och 2003/04:Kr361 yrkande 8.StällningstagandeRegeringens politik på ungdomsområdetbygger på tre övergripande mål som ikorthet handlar om att ungdomar skall gesgoda förutsättningar att levasjälvständiga liv, ha möjlighet tillinflytande samt att ungdomars engagemang,skapande förmåga och kritiska tänkandeskall tas till vara som en resurs. Viinstämmer i dessa grundläggandemålsättningar, men unga människor ärindivider med olika krav, behov ochvnskemål. Inom många områden harpolitiken en inriktning som drabbar justunga människor särskilt hårt.Arbetsmarknadspolitiken är ett sådantexempel. Den höga ungdomsarbetslösheten -och den dåliga rörligheten påarbetsmarknaden - är ett hot motungdomars möjlighet till självständighetoch inflytande. Kampen motungdomsarbetslösheten måste prioriteras.För att få fram riktiga jobb krävs bl.a.lägre arbetsgivaravgifter, flexiblareregler på arbetsmarknaden, kvalificeradeutbildningar och lärlingsplatser. Strävanefter att ge olika grupper en skenbar"trygghet" riskerar snarare att skapamurar för andra. Till exempel får denlagstiftning som skapats för att geanställda trygghet rakt motsatt verkanför unga människor. Företag har sällanmöjlighet att anställa ungdomar påriktiga jobb till lägre ingångslöner änäldre, etablerade vuxna. Det påverkargivetvis arbetsgivares "vilja" att satsapå en ung person som inte har så mycketarbetslivserfarenhet, i stället för attlita till en äldre och mer erfarenperson. Problemet med all arbetslöshet -inte bara för ungdomar - har självklartsin grund i ett dåligt näringslivsklimat.I startas för få nya företag ochför få överlever. Den skattepolitik somförs har givetvis betydelse även för ungamänniskor. Skatterna har en väsentligtdjupare dimension än att enbart fungerasom inkomstkälla för det offentligasamhället. Skattesystemets utformning fårkonsekvenser för människors vilja attarbeta och för de livsval som görs. Dettablir särskilt tydligt för unga människorsom står i begrepp att välja väg i livet.Unga människor har i regel lägreinkomster än äldre. En höjning avgrundavdraget ökar möjligheterna attförsörja sig själv, även på en relativtlåg lön.Detta bör ges regeringen till känna. Vitillstyrker därför motion Kr232 yrkande 4(m). Övriga i sammanhanget behandlademotioner avstyrks.7.Ungdomar (punkt 5) (kd)av () och DésiréePethrus ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 7.Riksdagen bifaller därmed motionerna2003/04:A329 yrkande 10 och 2003/04:Kr361yrkande 8 samt avslår motionerna2003/04:A279 och 2003/04:Kr232 yrkande 4.StällningstagandeFrågan om att lösa ungdomsarbetslöshetenär inte bara ekonomisk utan det handlarockså om ungdomarnas möjligheter attkomma in och etablera sig i vuxenlivet.Ungdomspolitiken påarbetsmarknadsområdet bör styras avföljande principer: Alla ungdomar mellan18 och skall erbjudas jobb på denreguljära arbetsmarknaden ellermeningsfulla studier.Utbildning skall uppmuntras ochpremieras då morgondagens arbetsmarknadställer allt större krav påarbetstagarens formella kompetens.Utbildningssystemet måste varakonstruerat på ett sätt som gör att ävende ungdomar som är mer praktisktinriktade upplever att möjligheten attutvecklas inom skolan finns. Olika formerav lärlings- och praktiksystem är enpositiv del av utbildningssystemet. Deungdomar som är och sominte går i gymnasieskolan bör gesmöjligheter att få någon form av kommunalpraktiktjänst. Praktikplatserna bör varautformade på ett sätt som ger reellarbetslivserfarenhet. Den lön som betalasut bör kallas för praktiklön. De problemsom ligger till grund för den enskildesarbetslöshet måste åtgärdas på ett tidigtstadium så att dessa ungdomar inte hamnari särskilda program som "stämplar" demför livet. Det är viktigt att man ävenfortsättningsvis följer olikaungdomsgrupper så att förändringar somkräver extra åtgärder för att komma in påarbetsmarknaden kan upptäckas i tid.En bättre lönebildning ger ungdomarstörre möjligheter att komma in påarbetsmarknaden. Det handlar inte enbartom ingångslöner, utan även om att högreutbildning skall löna sig. Börjar mansitt yrkesverksamma liv med ettlärlingsjobb eller låglönejobb så kanskeingångslönen är relativt låg. Har mandäremot studerat på universitetbör lönen självfallet motsvara denformella kompetens man har.Inga ungdomar skall behöva leva påsocialbidrag. De snårigaersättningsreglerna för arbetslösa ochsvårigheten att kvalificera sig för a-kassa kombinerat med lågaersättningsnivåer innebär att mångaungdomar måste söka socialbidrag för sindagliga överlevnad. Det finns även enrisk för att många ungdomar fastnar i ettevigt kretslopp avarbetsmarknadspolitiska åtgärder ochersättningsperioder i öppen arbetslöshet.Ungdomar skall uppmuntras att startaeget företag.