bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Detinnebär att tillväxtprognosen i denbedömning som institutet publicerar imitten av juni kommer att ligga kring entillväxt i den svenska ekonomin på 1,0 %2003 och 2004. I denprognos som publicerades i slutet av marsräknade institutet med en tillväxt på 1,2003 och 2004.1.2.9 syn påvårpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarPartierna har i partimotionerna ingaallvarliga invändningar mot den bedömningav den internationella och svenskaekonomins utveckling som görs ivårpropositionen. Flera av motionärernapekar emellertid på att det finns en klarrisk för att utvecklingen blir svagare änvad regeringen räknar med, bl.a. tillföljd av en fortsatt stor osäkerhet blandföretag och hushåll både internationelltoch i trots att kriget i ärslut.I motion Fi15 (fp) konstateras attanalyserna av världsekonomins utvecklingunder fokuserats på Irakkrisen.Att kriget blev kort innebär att mycketav osäkerheten skingrats. "Det innebär dock inte att en snabbekonomisk återhämtning i världen ärgiven. Oljepriset är i och för sig på vägmot nivåer som rådde före , mendet finns ett antal problem på olika hålli världsekonomin som kan göra en kommandekonjunkturuppgång både svag och utdragen.Ett problem är att det inte finnsnågon riktigt stark tillväxtmotor ivärldsekonomin", skriver motionärerna. "Det är troligare med en mer utdragen ochlångsammare återhämtning. "I motion Fi14 (m) framhålls attregeringens riktlinjer för den ekonomiskapolitiken är baserad på en förhållandevisförsiktig tillväxtprognos. "Prognosen ligger i linje med flertaletandra bedömningar och vi har inteavgörande invändningar mot huvuddragen idenna. Återhämtningen dröjer och blirsvag både i och i omvärlden",skriver motionärerna.Motionärerna menar dock vidare att detfinns en uppenbar risk att enkvardröjande säkerhetspolitisk oro bidrartill att företag och hushåll blir mindreoptimistiska. "Den minskning av hushållens ochföretagens skulder som pågår i ,och många andra länder kan ocksåha en större dämpande effekt än vadregeringen antar. "Motionärerna pekar bl.a. påfastighetsprisernas utveckling runt om ivärlden, som under de senaste årenbidragit till att motverkaförmögenhetseffekterna av fallandeaktiekurser. Ett snabbt fall ivillapriserna skulle kunna leda till attåterhämtningen bryts, enligtmotionärerna. "Regeringen tror att risken är störreatt ekonomin utvecklar sig sämre änregeringen förutspår än att den utvecklarsig bättre. Vi tror att regeringen harrätt i denna bedömning", fortsättermotionärerna i Fi14 (m).Utskottet delar regeringens bedömning ivårpropositionen och synpunkterna ipartimotionerna att osäkerheten om deninternationella konjunkturen, och därmedäven den svenska, är stor. Sannolikt ärockså riskerna för en sämre utveckling änden som förväntas i vårpropositionenstörre än chanserna för att det senasteårets pessimistiska stämningsläge snabbtska brytas och vändas till en snabb ochkraftig återhämtning.Efter en relativt stark uppgång ivärldsekonomin under första halvåret 2002bröts återhämtningen under förra sommarenoch hösten, till följd av bl.a. fallandekursen på världens aktiebörser, lågavinster i företagen, bokföringsskandaleri t.ex. och denosäkerhet som byggdes upp inför kriget iIrak. Att kriget i nu är över bordeenligt utskottets mening rimligtvis ledaatt den internationella osäkerhetendämpas betydligt och att det iförlängningen leder till en stigandeoptimism hos både hushålls- ochföretagssektorn.Som framgår av redovisningen underpunkt 1.2.8 Ny information efter det attregeringens prognos färdigställts tyderdock inte de uppgifter som hittillspublicerats efter slut på ensnabb och kraftig ekonomisk återhämtning.Tvärtom har pessimismen bland framförallt industriföretagen i såväl Förentastaterna som ökat somproduktionen dämpats ytterligare.Stämningsläget har också påverkats av dens.k. SARS-epidemin och de terrordåd somgenomförts på skilda håll i världen underde senaste veckorna.Utskottet vill dock framhålla att densenaste statistiken och de senasteindikatorerna bör tolkas med vissförsiktighet. Flera av undersökningarnagenomfördes när kriget i fortfarandepågick, vilket innebär att det lär dröjaytterligare innan bilden av hurhushållens och företagensförväntningsbilder utvecklas blir mertydlig.Samtidigt kan utskottet konstatera attall ny information inte är av negativ artutan att det även inkommit uppgifter somkan tala för en förnyad kraft iåterhämtningen. Oljepriset har sjunkitoch kurserna på världens aktiebörser harstigit, om än i en relativt begränsadomfattning. Vidare har inflationen gåttned i en stor del av västvärlden, bl.a.som en följd av lägre oljepriser, och deinternationella räntorna har sjunkit.För svensk del kan också konstateras attindustrikonjunkturen förstärktes underförsta kvartalet trots ,enligt KI:s barometer. harhushållskonsumtionen utvecklats relativtgynnsamt. Till exempel steg omsättningeni detaljhandeln med jämfört med sistakvartalet . En oroande faktor ärdock att hushållens samlade förtroendeför den ekonomiska utvecklingen dämpatsytterligare de senaste månaderna.Möjligtvis kan även osäkerheten omutfallet i folkomröstningen om euron iseptember ha påverkat t.ex. företagensinvesteringsvilja i en negativ riktning.Sammantaget gör utskottet bedömningenatt osäkerheten om den internationellaoch svenska konjunkturutvecklingenfortfarande är stor. Enligt utskottetsmening är det emellertid för tidigt attdra några säkra slutsatser om vilkaeffekter den senaste tidens relativtdämpade reaktioner på att kriget i Iraktagit slut får på den faktiskakonsumtionen, produktionen och tillväxteni världsekonomin och i enskilda länder.Enligt utskottets mening är det rimligtatt som i vårpropositionen räkna med attåterhämtningen i världsekonomin fårförnyad kraft under senare delen av 2003och att uppgången tilltar i styrka under2004.Utskottet vill här passa på attkommentera påståendet i motion Fi15 (fp)om att regeringens egna siffror ivårpropositionen skulle visa att det ärden inhemska efterfrågan i den svenskaekonomin som är det stora kortsiktigaekonomiska problemet, inte en svaginternationell efterfrågan.Som bevis för detta anger motionärernaatt regeringen i budgetpropositionenräknade med att den inhemska efterfråganskulle bidra med 2,7 %enheter av denförväntade tillväxten 2003, medanutrikeshandeln netto förväntades minskatillväxten . Ivårpropositionen däremot räknarregeringen med att den inhemskaefterfrågan bidrar med endast 1,2procentenheter till BNP-tillväxten, medanutrikeshandeln netto, till skillnad fråntidigare prognos, bidrar till att ökatillväxten med 0,2 procentenheter.Enligt utskottets mening ärmotionärernas slutsats konstruerad föratt passa ett politisk syfte.Den internationella lågkonjunkturenpåverkar givetvis såväl efterfrågan påsvensk export som den inhemskaefterfrågan. Tydligast framgår detta avinvesteringarna, som är en del av deninhemska efterfrågan. Ibudgetpropositionen räknade regeringenmed att den tidigare kraftigt nedpressadeinvesteringsviljan i framför alltindustriföretagen skulle stiga under 2003på grund av bl.a. stigande efterfråganfrån utlandet, högre vinster och högrekapacitetsutnyttjande. Till följd av denstigande internationella osäkerheten ochden svagare efterfrågan under senaredelen av 2002 och under 2003skriver regeringen kraftigt nedinvesteringsprognosen i vårpropositionen.I budgetpropositionen bedömdes t.ex.att industriinvesteringarna skulle stigamed 2003. I vårpropositionen har denprognosen justerats ned med nästan 10procentenheter, till en nedgång iindustriinvesteringarna på . Påsamma sätt har hushållskonsumtionenpåverkats av den globala utvecklingen,genom t.ex. den stigande osäkerheten ochden till stor del internationellt styrdanedgången i börskurserna. Utskottet villockså erinra om att regeringen, tillföljd av den svagare internationellaefterfrågan, justerat ned sin prognosöver exporten ivårpropositionen jämfört med ibudgetpropositionen. Importen, som ibudgetpropositionen förväntades stiga med7,2003, har reviderats ned med 5,5procentenheter.Utskottet vill ocksåkommentera ett påstående i motion Fi16(kd) om att regeringen i de tre senasteårens budgetpropositioner regelmässigt"gissat" fel på tillväxten under detkommande året.I budgetpropositionen räknaderegeringen med att BNP skulle stiga med3,2001. Ibudgetpropositionen bedömderegeringen att den svenska ekonominskulle växa 2002. Utfallet blev1,. I budgetpropositionen för 2003förväntades en tillväxt på 2,. Motionärerna antar i motionen attutfallet blir , dvs. sammabedömning som regeringen gör ivårpropositionen.Uppräkningen ovan visar, enligtutskottets mening, hur svårt det är attgöra prognoser av den ekonomiskautvecklingen. Särskilt svårt har detvarit på grund avbl.a. de effekter den kraftigainternationella nedgången i IT-branschen,terrorattackerna i ,terrorhoten och förberedelserna för krigi haft på både den finansiella ochreala världsekonomin.Utskottet kan dock konstatera attregeringen varit varken sämre ellerbättre än andra bedömare under denaktuella tiden. , närregeringen räknade med att BNPskulle stiga ,räknade övriga svenska prognosinstitut,t.ex. KI, , , SvenskaHandelsbanken och Nordea, i genomsnittmed att BNP skulle öka 2001.Hösten 2001 bedömde de övrigaprognosinstituten att BNP 2002 skullestiga , att jämföra medregeringens prognos på . I höstaslåg genomsnittsprognosen på itillväxt . Regeringen räknade med2,5 %.Under de tre aktuella åren har regeringen(i budgetpropositionerna) räknat med entillväxt på i genomsnitt per år.Övriga prognosmakare har vid sammatidpunkt räknat med en tillväxt på igenomsnitt per år.1.3 Inriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner det förslag tillallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen redovisar ivårpropositionen. Förslaget bygger påen överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. Riksdagenavstyrker de förslag som förs fram iövriga motioner.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).1.3.1 Partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenI Moderata samlingspartiets motion Fi14anförs att den socialdemokratiskapolitiken börjar förfalla. Regeringenhåller på att tappa greppet omstatsfinanserna - hela detstatsfinansiella saneringsarbetet frånbörjan av har förslösats -som halkar efteromvärlden i fråga om välstånd ochtillväxt. lågSverige i tillväxttoppen jämsides medSchweiz och . har lägstvälstånd bland de nordiska länderna ochvi jämförs med och Spanien.Regeringen gör i vårpropositionen enrelativt försiktig bedömning av denekonomiska utvecklingen men regeringentar ingen hänsyn till prognosen när deutformar den ekonomiska politiken. Densvenska ekonomin har stora strukturellabrister som leder till lägretillväxtkraft. Den stora offentligasektorn kräver t.ex. ett högt skatteuttagsom minskar den privatainvesteringsverksamheten, ger ett svagtarbetskraftsutbud, en svagsysselsättning, sänker produktiviteten,försämrar konkurrensen och driver svenskaföretag och högutbildade utomlands.Samtidigt har sjukfrånvaron sedan 1997ökat med och regeringen visaren stor oförmåga att ta itu medproblemen.Begreppet som tillväxtnationmåste återupprättas, enligt motionärerna.Den ekonomiska politiken bör läggas omannars är risken att tillväxttaktensjunker tillbaka till de låga nivåer somregistrerades på 1970- och 1980-talen.För att bryta den svenska eftersläpningenpresenterar motionärerna en ekonomiskpolitik som utgår från målet att densvenska ekonomin långsiktigt ska kunna haen uthållig tillväxt på utanatt inflationen tar fart, från dagensomkring . För att det ska varamöjligt krävs att arbetskraftsutbudetökar samt att konkurrensen ochproduktiviteten i hela den svenskaekonomin stiger. En tillväxtpolitikkräver en stram utgiftspolitik.Bidragssystemen måste stramas åt. Denstora offentliga utgiftsexpansionen måstebrytas och de höga utgifts- ochskattenivåerna sänkas. Nedan redogörs förnågra av de förslag som presenteras imotionen.För att göra det mer lönsamt attarbeta, öka arbetskraftsutbudet och ökamedborgarnas möjligheter att kunna levapå sin lön bör skatter sänkas och slopaspå företagande, arbete och sparande.Inkomstskatterna bör genomgripandereformeras och sänkas, bl.a. genom attgrundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs till 50 000 krsamt att brytpunkten för statliginkomstskatt höjs kraftigt. Dessutom börett extra kommunalt grundavdrag förbarnfamiljer införas. Vidare avskaffasden s.k. värnskatten och börinkomstskatten enligt motionärerna bliproportionell. Dubbelbeskattningen påaktier bör avskaffas under mandatperiodenoch en avveckling av fastighetsskattenpåbörjas genom att taxeringsvärdenaåterställs till nivå samtidigtsom skattesatserna successivt sänks.Dessutom bör förmögenhetsskatten samtarvs- och gåvoskatten slopas. De s.k.3:12-reglerna för fåmansbolag bör tasbort eftersom de skadar svenskasmåföretag och i synnerhetfamiljeföretagen. En avdragsrätt för hushållsnära tjänster bör införas genom enskattereduktion på och skatterna påbensin och diesel bör sänkas samtidigtsom reseavdragen förbättras. Skatterna påproduktionsmedel i jordbruket bör sänkasför att ge jordbruket möjligheter attkonkurrera. Även avdraget för avgiftenför pensionsförsäkring bör höjas för attstimulera sparandet. Vidare bör det somåterstår av reklamskatten avskaffas ochde svenska alkoholskatterna anpassas tillomvärldens nivåer. I motionen anges ocksåatt företagskrånglet måste minska genomfärre och enklare regler. hardet inte hänt så mycket på den fronten.För att finansiera skattesänkningarnaoch stärka statsfinanserna föreslås imotionen budgetförstärkningar om nästan40 miljarder kronor. Den störstabesparingen, som är ett nytt inslag iModerata samlingspartietsbudgetalternativ, är att ersättningsnivåni sjuk-, arbetslöshets- ochföräldraförsäkringarna sänks till avden tidigare inkomsten. Att minskatransfereringarna är enligt motionärernanödvändigt för att långsiktigt garanteraden sociala tryggheten och det socialaskyddsnätet. Vidare föreslås t.ex. en radbesparingar inom arbetsmarknadspolitiken.För att pressa ned sjukfrånvaron,minska utgifterna för ohälsan och ökaarbetskraftsutbudet föreslås, vid sidanav sänkt ersättningsnivå isjukförsäkringen, att anslagen tillförsäkringskassorna för rehabiliteringutökas. Även ett program för att ökakvaliteten i sjukvården presenteras.Bland annat bör en nationell vårdgarantiinföras i kombination med attförsäkringskassorna ges möjlighet attköpa vård. bör en obligatoriskoch offentligt finansieradhälsoförsäkring införas. Alternativen ochvalfriheten inom vården måste släppasfram och remisstvånget tillspecialistläkare avvecklas. De medel somgår direkt till sjukvården bör kraftigthöjas. Vidare måste Apoteksbolagetsmonopol brytas, och ett högkostnadsskyddi tandvården som gäller för alla börersätta dagens åldersbaserade system.Stöden till funktionshindrade ska utökas,menar motionärerna.En lång rad åtgärder föreslås för attreformera arbetsmarknadspolitiken och ökaflexibiliteten på arbetsmarknaden.Förutom sänkningen av ersättningsnivån ia-kassan och införandet av en bortreparentes i arbetslöshetsförsäkringen föratt minska marginaleffekterna och ökaarbetskraftsutbudet föreslås attarbetsrätten avregleras somarbetstidsregleringarna görs flexiblareoch möjligheterna till tjänstledighetminskas. Vidare bör arbetsförmedlingeneffektiviseras genom bl.a. ökadkonkurrens. Dagens lokalaarbetsförmedlingar kan avknoppas frånAMS. AMS bör i sin tur ersättas med en nyeffektiv myndighet som bl.a. ska ansvaraför att godtagbara förmedlingstjänstererbjuds över hela landet samtadministrera arbetsmarknadspolitiskastöd. Vidare bör en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring införas. Deförsäkringsmässiga sambanden bör blitydligare genom att dagens fasta avgifterersätts av en premie som relateras tillmånadslönen. Premien bör vara avdragsgillvid inkomstbeskattningen. En ökadsatsning på kvalificerad yrkesutbildningbör genomföras. Enligt studier gjorda avt.ex. IMF kan en flexiblare arbetsmarknadgenom t.ex. högre nivå iarbetslöshetsförsäkring, mindre stelbentarbetsrätt och lägre marginalskatter ledatill att den svenskajämviktsarbetslösheten, dvs. denarbetslöshet som är förenlig med enstabil prisutveckling, sjunker med 1-2procentenheter. Det skulle i sin turförstärka statsbudgeten med 6-12miljarder kronor. En sådan utvecklingfinns dock av försiktighetsskäl inteinräknad i motionärernas budgetförslag.Konkurrenstrycket i ekonomin måste ökagenom reformeringar och avregleringar avt.ex. bostadsmarknaden, vården, omsorgenoch utbildningen. För att ökakonkurrensen, den privata företagsamhetenoch amorteringen av statsskulden börockså de statliga företagen privatiserasi en betydligt snabbare takt än vadregeringen räknar med. Motionärernasavsikt är att säljaut statliga bolag för 30 miljarderkronor, respektive 60miljarder kronor, utöver regeringensförslag. behov av utbyggda ochförbättrade vägar är stort och en utökadsatsning på vägar och järnvägar föreslås.Grunden för framtidens välstånd liggeri en välutbildad befolkning. Därförmåste, enligt motionärerna, utbildnings-och skolpolitiken läggas om ochforskningen förstärkas. Valfriheten ochkvaliteten i skolan ökas genom t.ex. ennationell skolpeng, vilken innebär attstaten tar över kostnaderna förskolväsendet, och genom inrättandet avett fristående nationelltkvalitetsinstitut. När skolpengen införstillförs skolan nya resurser. Det krävsockså ökade satsningar på grundforskningoch inom forskarutbildningen. Två nyastiftelseuniversitet bör etableras på ettpar års sikt.För att förbättra barnfamiljernasekonomiska situation och öka derasvalfrihet bör det särskilda kommunalagrundavdraget för barnfamiljer införas.Motionärerna föreslår vidare att enbarnomsorgspeng införs för de familjersom inte utnyttjar kommunalt finansieradbarnomsorg. Pengen bör utgå med 3 000 krper månad, skattefritt, för barn . Eftersom detta system skagälla från bör den 13:emånaden i föräldraförsäkringen och de treextra garantimånaderna tas bort.De kommunala verksamheterna måstefokuseras på kärnverksamheterna så attmedborgarna får ut mer av varjeskattekrona, vilket enligt motionärernaunderlättas av införandet av en skolpeng,en allmän hälsoförsäkring och enförändrad finansiering av äldreomsorgen.Verksamheter bör avregleras och utsättasför konkurrens. Enligt motionärerna gerderas politik ett successivt utrymme föratt sänka den kommunala utdebiteringensamtidigt som kvaliteten på kommunalservice kan säkras. Kommunernasekonomiska problem löses bäst genom enpolitik som ökar den allmänna tillväxten,vilket bl.a. innebär att dagensinomkommunala utjämningssystem snarastmåste ersättas.Ledstjärnan i motionärernasutgiftspolitik är att sänka de offentligautgifternas andel av ekonomin för attminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet, öka medborgarnasfrihet och öka det offentligas förmågaatt klara kärnuppgifterna. Detlångsiktiga målet för budgetpolitiken börvara att den offentliga bruttoskuldenunderstiger av BNP. När denskuldnivån uppnåtts bör överskottsmålenför den offentliga sektorns finansiellasparande fastställas så att bruttoskuldensom andel av BNP är över enkonjunkturcykel. Motionärerna föreslårmål för det offentliga budgetsaldot somför är stramare än desom anges i vårpropositionen. Med dessasaldomål och förslagen om privatiseringarkommer den offentliga sektornsbruttoskuldsättning att närma sig avBNP under nästa mandatperiod.En annan viktig strukturreform för densvenska ekonomin är, enligt motionärerna,att euron införs.I liberalernas motion Fi15anförs att mörka moln hopas på Sverigesekonomiska himmel. Problemen ökar påarbetsmarknaden, i kommunerna, iföretagen och i de svenskastatsfinanserna. Problemen förvärras avlågkonjunkturen men har sin grund isystemfelen i den svenska ekonomin ochdet svenska samhället. För att brytadenna utveckling behöver , enligtmotionärerna, en politik för ökadtillväxt och välstånd. Det går inte attsom regeringen bara hoppas på godakonjunkturer, utan åtgärder måsteomgående vidtas för att minska Sverigesstrukturella problem och därmed förbättrastatsfinanserna och öka sysselsättningen.Dagens svenska modell kännetecknas avvärldens högsta skatter, monopol ioffentlig regi, omfattande regleringaroch dåligt företagsklimat. Modellen harinneburit att halkat ned ivälståndsligan, att nästan alla storaföretag flyttat utomlands, att Sverigetappat sin tätposition somforskningsnation och att vi misslyckatsmed integrationen av invandrare.Motionärerna presenterar en krisplan somomfattar följande tio områden -förbättrat företagsklimat, arbete istället för bidrag, bättre bildning ochkunskap, starkare statsfinanser, lägresjukfrånvaro, jämställdhetsreformer, ökadkonkurrens, ny miljö- och energipolitik,en bättre infrastrukturpolitik och enoffensiv för global demokrati ochutveckling.Det övergripande målet för denekonomiska politiken bör, enligtmotionärerna, vara att öka den varaktigaoch långsiktiga BNP-tillväxten till 3 %per år, från dagens . Delar avFolkpartiets krisprogram för att stärkade strukturella förutsättningarna i densvenska ekonomin presenteras i punkternanedan.· Skattereform för tillväxt. Föratt det ska löna sig att arbeta föreslårmotionärerna bl.a. att marginalskatternasänks genom att värnskatten slopas,brytpunkten för den statliga skatten höjsi ett första steg till (gränsen för egenavgifterna) samt att ettkommunalt förvärvsavdrag införs.Motionärerna föreslår också höjda menavdragsgilla avgifter till a-kassan somett led i en reformering avarbetslöshetsförsäkringen.Hushållstjänster får en skattereduktionpå . Sparande underlättas genom attförmögenhetsskatten sänks och slopas påsikt. Ett första steg är en avskaffadsambeskattning och en höjning avfribeloppet. Fastighetsskatten sänksgenom att taxeringsvärdena åter fryses på1997 års nivå till skattesatsen försmåhus och för flerbostadshus.Systemet för fastighetstaxering börreformeras i grunden och olikaboendeformer måste behandlas lika.Reavinstbeskattningen för bostäder höjstill . Kompetens- och pensionssparandet underlättas genom attavdragsrätten höjs. Principerna från1990/skattereform - hälften kvaroch att de allra flesta bara ska betalakommunalskatt - ska återupprättas.·· Företagande och konkurrens gertillväxt. För att ändra attityden tillföretagande, skapa fler företagare ochjobb måste företagsskatterna sänkas,antalet regler för att driva företagminskas och förenklas somkonkurrensen måste öka.Dubbelbeskattningen på aktier bör slopassuccessivt, arbetsgivaravgifterna sänkasytterligare och de s.k.fåmansbolagsreglerna reformeras.Kostnaderna för företagen att hanteraolika regler bör sänkas med en fjärdedel.Motionärerna har tillsammans med deövriga borgerliga partierna presenterat53 förslag för att förbättraföretagandet. För att bl.a. ökakonkurrensen bör statliga och kommunalabolag säljas ut och offentliga monopolbrytas upp. All lagstiftning somförsvårar privata alternativ i vården,skolan och omsorgen bör tas bort. Planoch bygglagen måste förändras.Kartellverksamhet bör kriminaliseras ochbeläggas med böter och Konkurrensverketbör ges ökade resurser. Som en viktigingrediens för bättre tillväxtklimatföreslår motionärerna en utökad satsningpå bl.a. väginvesteringar. Ävenkonkurrensen inom infrastrukturen böröka. Vidare måste bostadspolitikenförnyas.·· Socialförsäkringsreform förtillväxt. Trovärdigheten försocialförsäkringarna är viktig för ettbra arbets- och företagarklimat. Förutomdet nya pensionssystemet bör ytterligaretvå obligatoriska och från statens budgetfristående försäkringar skapas - enallmän sjukförsäkring och en allmänarbetslöshetsförsäkring. Försäkringarnabör bygga på inkomstbortfallsprincipen,och det bör finnas ett direkt sambandmellan avgifter och förmåner.Motionärerna anser också att sjukpenning,aktivitetsersättning och sjukersättningsom vållats av trafikolyckor bör tas utpå trafikförsäkringen, vars avgifter börhöjas.