bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — I sambandmed behandling av propositionen om en nydjurskyddsmyndighet framhöll utskottet bl.a.betydelsen av ett gott djurskydd och en välfungerande organisation för djurskyddsarbetet. Ilikhet med regeringen ansåg utskottet att det fannsbehov av att ytterligare förstärka djurskyddet ochgjorde samma bedömning som regeringen att en nydjurskyddsmyndighet bör inrättas (prop. 2001/02:189,bet. 2002/03:MJU5, rskr. 2002/03:98). Det anslag somregeringen i förevarande proposition föreslår förmyndigheten för anser utskottet väl avvägtoch tillstyrker därmed regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget. Därmed avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:MJ449 (m) yrkande 3delvis, 2003/04:MJ470 (c) delvis och 2003/04:MJ473(c) yrkande 9. Utskottet tillstyrker vidare detbemyndigande som regeringen föreslår.LivsmedelspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens analys avresultatet av vidtagna åtgärder inompolitikområdet. Därutöver avstyrker utskottetett motionsförslag (kd) om att inrätta ettnytt anslag: Ersättning vid skördeskador.PropositionenOmfattningTill politikområdet hör verksamheter hänförliga till EU:sgemensamma fiskeripolitik, verksamheter tillhörandeområdet säkra livsmedel samt EU:s gemensammajordbrukspolitik, med undantag för verksamhethänförlig till förordningen (EG) nr 1257/99 ochdärmed sammanhängande verksamhet. Områdets utgifterbestäms i stor utsträckning av beslut inom EU men ärockså till vissa delar, främst vad gäller delar avområdet säkra livsmedel, baserade på nationellabeslut.Verksamhetsområdena omfattar vegetabilie- ochanimalieproduktion, trädgårdsnäring, fiskerinäring,livsmedel, konsumentfrämjande åtgärder pålivsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks-och livsmedelsområdet, jordbruksadministration,fiskeriadministration m.m. Centralaförvaltningsmyndigheter inom politikområdet ärStatens jordbruksverk, ochLivsmedelsverket. Andra myndigheter inompolitikområdet är Statens utsädeskontroll, samt Livsmedelsekonomiska institutet.Offentligrättslig verksamhet bedrivs i första handvid (besiktningsveterinärorganisationen m.m.) ochJordbruksverket (växtinspektion, foderkontroll,distriktsveterinärorganisation m.m.).Uppdragsverksamhet bedrivs vid flera myndigheter.Vid är uppdragsverksamheten ochtjänsteexporten av betydande omfattning.Jordbruksverket är central förvaltningsmyndighet pådet jordbruks- och livsmedelspolitiska området.Det internationella arbetet inom jordbruks- ochfiskeområdena avser främst verksamheten inom WTO,jordbruks- ochlivsmedelsorganisation (FAO), (FAO:s och ), samtregionala organ och nordiskt samarbete. De centralaförvaltningsmyndigheterna deltar aktivt i detinternationella arbetet och bidrar med analyser ochunderlag på dessa områden samt för EU-arbetet.Målet för politikområdet är en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion.Resultatbedömning, analys, m.m.Indikatorer som mäter en ekonomiskt hållbarlivsmedelsproduktion i primärledet är jordbruketsproduktionsvolym, utnyttjande av kvoter,genomsnittlig åkerareal per företag, medelantalmjölkkor per producent, markpriser, arrendepriser,investeringar i maskiner och redskap,jordbrukssektorns produktionsvärde, kostnader samtföretagsinkomst. Indikatorer som mäter förändringari förädlingsledet är utvecklingen av handeln medlivsmedel och jordbruksvaror. Indikatorer som mätereffekter för konsumenterna är konsumentprisindex förjordbruksreglerade produkter.År 2002 beräknas den totala produktionsvolymen förjordbruket i fasta priser med som basår haökat med . Jordbrukets andel av BNPmotsvarar av BNP (mätt som jordbruketsförädlingsvärde till baspris i relation till BNP:smarknadspris). Andelen minskar, vilket beror påsåväl ökad total BNP som att jordbruketsförädlingsvärde till baspris minskar. Jordbruketsproduktionsvärde, i vilket s.k.produktionssubventioner enligt den gemensammajordbrukspolitiken ingår, har ökat under åren 2000och 2001, men minskade . Jordbrukets totalainsatsförbrukning beräknas ha ökat med ca 1,5 %mellan åren 2001 och 2002. Jordbrukets inköp avtraktorer och andra maskiner i fasta priser (2000års priser) har varit relativt stabila de senasteåren med undantag för en ökning år 1999.Företagsinkomsten uppgick till 5,8 miljarder kronorår 2001.Antalet jordbruksföretag minskar och uppgick år2002 till närmare 71 000. som antaletföretag minskar, ökar den genomsnittliga storlekenpå företagen mätt i . Denna uppgick år 2002till närmare , vilket är en ökning med 6hektar . Minskningen av antaletjordbruksföretag sker bland de företag varsåkerareal är mindre än , medan deföretag som har mer än ökar. Detsker således en koncentration avjordbruksproduktionen. Jämfört med har enrelativt större ökning av medelarealen mellan åren1995 och 2001 skett i , ochFrankrike, medan och har haften lägre ökningstakt. Åkerarealens användningändrades endast marginellt mellan åren 2001 och 2002och uppgick till 2 år 2002.Även bland husdjursföretagen är trenden en ökadkoncentration med allt större besättningar och färreföretag. minskade företagen med mjölkkor med5 % jämfört med föregående år. Det fanns därmed ca11 300 företag med mjölkkor, vilket kan jämföras medca 15 800 företag med mjölkkor . Även antaletföretag med svin, får och höns minskar.Utnyttjandet av den nationella kvoten förproduktion har inte överskridits inom något områdeförutom socker. reducerades kvoten förhandjur. Kvotutnyttjandet för handjur ökadeföljaktligen med och uppgickdärmed till . Mjölkkvoten har utnyttjats mindreän . Kvotutnyttjandet förleveranskvoterna uppgick för /03 tillca . Detta är den lägsta siffran sedan EU-inträdet år 1995.Arrendepriserna har ökat kraftigt det senasteårtiondet. har arrendepriserna ökatmed . Kraftigast var ökningen mellan åren 1996och 1997 samt . Priserna påjordbruksmark skiljer sig kraftigt mellan olikaregioner. I är priserna ca 10 gångerhögre än i . Prisgapet fortsätter att öka dåpriserna i i stort sett har legat stilla desenaste åren, medan priserna i har ökat.I genomsnitt har priserna ökat sedan år1994. Den totala sysselsättningen i jordbruketomräknat till arbetskraftsenheter uppgår till ca 74000 personer. Jordbrukarnas medianålder i Sverigeligger i intervallet . är elleräldre och är . Åldersstrukturenbland jordbrukarna har uppvisat små förändringar desenaste åren. Arbetskraftsproduktiviteten ökar,vilket innebär att ett färre antal jordbrukare stårför en större produktion.Ett viktigt mått på jordbrukssektornskonkurrenskraft är livsmedelshandelns omfattning ochutveckling. har en negativ handelsbalans förjordbruksvaror och livsmedel. importeradejordbruksvaror och livsmedel för knappt 52 miljarderkronor , vilket innebär en ökning i löpande priser. av de importeradejordbruksvarorna och livsmedlen består av förädladelivsmedel och det är dessa som står för den störstadelen av den ökade importen. Jordbruksvaror ochlivsmedel stod för av den totala importen.Liksom importen av jordbruksvaror och livsmedel,ökade exporten av dessa varor. I löpande prisermotsvarade ökningen och uppgick till ca26 miljarder kronor. Jordbruksvaror och livsmedelrepresenterar av den totala exporten.Mellan åren 1995 och 2002 ökade priserna påjordbruksreglerade produkter . För övrigalivsmedel ökade priserna och totalt ökadekonsumentpriserna . Denlägre ökningstakten för livsmedelspriserna berortill stor del på att livsmedelsmomsen sänktes den 1januari 1996.Regeringen prioriterar de pågående reformerna inomEU och WTO med syfte att uppfylla målsättningarnagällande ökad frihandel, global livsmedelssäkerhet,efterfrågestyrd produktion av jordbruksvaror ochlivsmedel, lägre budgetkostnader förjordbrukspolitiken och en ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar livsmedelsproduktion.De viktigaste förändringarna av den gemensammafiskeripolitiken är att den uttryckligen skallbaseras på försiktighetsprincipen ochekosystemansatsen. Ett av de viktigaste verktygenför en sådan långsiktig fiskeriförvaltning är attfleråriga förvaltningsplaner skall upprättas för såmånga bestånd som möjligt. De bestånd som befinnersig utanför biologiskt säkra gränser skallprioriteras i arbetet. Vidare skall fiskeflottanskapacitet begränsas genom att referensnivåerfastställs fr.o.m. år 2003.Det ekonomiska stödet för nybyggnation avfiskefartyg och för export av fartyg till tredjelandhar begränsats och upphör helt efter år 2004.Internationella för (IBSFC) antog en långsiktig förvaltningsplanför torsken. Denna plan innehåller gränsvärden ochtröskelvärden för båda torskbestånd. Detfinns i planen också angivet de begränsningar sommåste göras för att återupprätta lekbiomassan om densjunker under en viss nivå. Planen har utvecklatsunder åren och även kompletterats med en mer akutåterhämtningsplan i syfte att så snart som möjligtfå bestånden att återhämta sig.I januari 2001 träffades en överenskommelse mellanNorge och EU om ett första steg i enåterhämtningsplan för torsken i dåbestånden bedömdes ligga på en alltför låg nivå.Internationella havsforskningsrådet (InternationalCouncil for the Exploration of the Sea, ICES)rekommenderade ett totalt stopp för torskfisket,både för fisken där torsk är målart och där torsktas som bifångst. beslutade i december2002, rekommendationerna till trots, att tillåtatorskfiske . har en nyåterhämtningsplan för Nordsjötorsken föreslagits.Erfarenheterna är goda när det gäller uppföljningenav kvoterna. Dessa har följts noggrant och närnyttjandegraden nått har prövatbehovet av försiktighetsstopp i syfte att undvikaöverskridande av kvoten.För strukturprogrammet utanför Mål 1 hade vidutgången av totalt av tillgängliga EU-medel beviljats och betalats ut. Merparten av debeviljade medlen avser stöd till skrotning ochförädling samt saluförande.Om ett hållbart fiske skall uppnås är detangeläget att utveckla resursförvaltningen iriktning mot flerårigt perspektiv. Förvaltningen börvara ekosystembaserad och bygga på långsiktigaförvaltningsplaner eller återhämtningsplaner.Viktigt i sammanhanget är att utveckla modeller somtar hänsyn till interaktionerna i ekosystemen. Föratt minimera framtida negativa konsekvenser förfiskerinäringen, fiskbestånden och ekosystemen skallden vetenskapliga rådgivningen vara utgångspunkten iförvaltningsåtgärder.Det tillfälliga trålfiskestoppet efter torsk somgenomfördes i visar på ettstort behov av ökad kommunikation mellanmyndigheten, näringen, miljörörelsen och andraberörda organisationer för att förvaltningen ochdess regelverk skall ha en acceptans. Åtgärden visaräven på de positiva effekter som möjliggörs genomatt kommissionen i enlighet med den nyagrundförordningen 2371/2002 har rätt att införanödåtgärder med omedelbar verkan om det finns teckenpå ett allvarligt hot mot beståndsbevarandet.Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredningför att utvärdera om sommarstoppet av torskfisket iÖstersjön är en effektiv metod för att säkratorskfisket. I utredningen ingår också att granskaandra möjligheter för att skydda lektorsken ochbedöma dessa åtgärders betydelse för att ökalekbiomassan av torsk. Utredningen skall ocksåbelysa sommarstoppets effekter på olika segment avfiskeflottan och då särskilt det småskaliga,kustnära fisket samt belysa de ekonomiska effekternaav ett slopat sommarstopp, bl.a. eventuellaminskningar av kostnader för a-kassan. Utredningenskall redovisas senast den 31 maj 2004.Det svenska miljömålsarbetet kommer också att haen stor betydelse för en ekologiskt hållbarutveckling som skapar förutsättningar för densvenska fiskerinäringen. Den gemensammafiskeripolitiken reglerar de huvudsakliga delarna ifiskeriförvaltningen. Emellertid finns ett visstutrymme att nationellt förstärka vissa regler,vilket kan bidra till måluppfyllelsen. Den beslutadeutflyttningen av trålgränserna m.m. som syftar tillatt minska trålfiskets inverkan på lekplatser försill och strömming, att minska uttaget av ungfisksamt att minska fiskeridödligheten för allbottenfisk i kustzonen är ett exempel på detta.Vidare innebär EU:s kommande utvidgning attflertalet Östersjöstater omfattas av den gemensammafiskeripolitiken, vilket kommer att ställa högrekrav på samordning och samverkan vad gäller bl.a.fiskerikontrollen i . Detta aktualiserarbehov av skilda åtgärder, som t.ex. utbildnings- ochstödinsatser, i syfte att utvecklaanslutningsländernas fiskerikontroll. Vidare kan detfinnas skäl att vidareutveckla samarbetsformerna föratt hantera den nya situationen i Östersjön.Pågående förhandlingar inom ramen förVärldshandelsorganisationen (WTO) inkluderarfiskesektorn. Från svensk sida eftersträvas en ökadliberalisering av tullar och icke-tariffärahandelshinder, i synnerhet avseende u-ländernasexport. Dessutom verkar för en reduceringoch en eliminering av subventioner som ärskadliga för handeln eller fiskbestånden.Beståndssituationen, införande av gränsvärden fördioxin och diskussionerna om torskfiskestopp harpåverkat verksamheten inom fiskerinäringen. Förutomen låg investeringsvilja på grund avosäkerhetsfaktorer har man kunnat se en minskadefterfrågan på fisk i . Vissaberedningsföretag uppger att deras torskförsäljningminskat . finns entendens inom beredningsindustrin att svenskafiskberedningsföretag blir uppköpta eller slås ihopmed norska eller isländska företag. Sverigeimporterar av sitt behov avfiskeriprodukter. En sammanslagning är därför oftafördelaktigt för båda parter; de svenska företagenfår en säkrare tillförsel av råvara och de norskaoch isländska företagen får tillgång till är den myndighet under regeringensom ansvarar för livsmedelsområdet. Regelverket påområdet är i stark förändring och påLivsmedelsverkets webbplats har man därförförbättrat presentationen och utvecklat en nysökfunktion för nya författningar. är en stordel av den gemensamma lagstiftningen på området iform av förordningar som gäller direkt i Sverigeutan att överföras till nationellt utformad rätt.För att underlätta tillgängligheten av dessa reglerfinns de också med i listan över gällandeförfattningar på webbplatsen.Parallellt med arbetet med ny lagstiftning harLivsmedelsverket ett flerårigt projekt där man seröver äldre lagstiftning och antingen omarbetar ochmoderniserar den eller om möjligt upphäver den. Påuppdrag av regeringen har verket också påbörjat enöversyn av regelverket med avsikten att förenklaregelverket för småskalig livsmedelshantering. Underår 2002 beslutade man att förenkla reglerna förtillstånd för tillfällig hantering av livsmedel påannat ställe än i livsmedelslokal. De nya reglernaär baserade på riskbedömning och blir därmed merflexibla. Dessutom undantas ett större sortiment medlivsmedel från krav på tillstånd.Livsmedelsverket har förbättrat stödet till denlokala tillsynen. Det finns dock fortfarande utrymmeför att göra en del förbättringar både på centraloch lokal nivå när det gäller livsmedelstillsynen.Det är oroande att inspektionsfrekvensen sjunkerbåde i den kommunala tillsynen och iLivsmedelsverkets egen tillsyn. Frekvensen harsjunkit under en följd av år. Det återstår ännuåtgärder för att garantera en effektiv och likvärdiglivsmedelstillsyn i hela landet. När det gäller denlokala tillsynen är problemet bl.a. bristanderesurser. Frågan om hur livsmedelstillsynen skallförbättras bereds iRegeringskansliet.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen inom politikområdetLivsmedelspolitik är följande (i ochi löpande priser):------------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag------------------------------------------------------2002 20031 2003 2004 2005 2006------------------------------------------------------7 286 3 768 3 146 7 678 7 838 7 948------------------------------------------------------1Inklusive av redan beslutade anslag påtilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget isamband med budgetpropositionen för år 2004.MotionenEnligt motion 2003/04:MJ399 (kd) finns detanledning att närmare utredaförutsättningarna för skördeskadeskydd. Vadsom bör utredas är huruvida det finnsförutsättningar för försäkringslösningareller andra modeller. Motionärerna påpekaratt i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för gavriksdagen till känna att regeringen skullese över statens ansvar för skördeskador isamband med naturkatastrofer. Med anledningav detta har det inom Regeringskansliettagits fram en promemoria som nuremissbehandlas. Utgångspunkten är dockolycklig eftersom man tycks förbise detfaktum att jordbruket inte är vilkenindustri som helst, utan fyller fleracentrala funktioner. En orsak till att ingautbetalningar gjorts är enligtmotionärerna sannolikt att det saknas ettanslag för ersättning till skördeskador(yrkande 9). Motionärerna föreslår därföratt ett nytt anslag inrättas, Ersättning vidskördeskador, och föreslår att 15 000 000 krtilldelas anslaget (yrkande 48 delvis).Utskottets ställningstagandeMed anledning av regeringensresultatredovisning m.m. vill utskottetanföra följande:Som regeringen påpekar ger de olikaindikatorerna för att mäta en hållbarlivsmedelsproduktion en splittrad bild avutvecklingen för det svenska jordbruket.Utskottet konstaterar att utvecklingenjämfört med är relativt stabil.Strukturomvandlingen har resulterat i färremen större jordbruksföretag. De indikatorersom visar på en positiv utveckling för detsvenska jordbruket är bl.a. den ökadeproduktionsvolymen och högre arrende- ochmarkpriser. Som regeringen påpekar hardäremot produktionsvärdet sjunkit på grundav lägre priser. Ökade markpriser gör attkonkurrenskraften kan försvagas på grund avökad kapitalisering samt gör det svårare attstarta nya jordbruk. visar ökademarkpriser att många jordbrukare utifrånlönsamhetskalkyler och framtidaförväntningar anser att det är skäligt attinvestera. Som regeringen anför kanemellertid den låga räntenivån tillsammansmed gällande stödnivå vara en förklaringtill ökade markpriser eftersominvesteringskostnaden kan förbli densammatrots högre markpriser. De ökademarkpriserna skulle därmed inte vara etttecken på ökad förväntad lönsamhet.Regeringens redovisning uppvisar skildatrender i utnyttjandet av olika kvotgrupper.En hög utnyttjandegrad avproduktionskvoterna kan enligt regeringenses som en indikator på lönsamheten inom detsvenska jordbruket. Kvotutnyttjandet har varit och ärrelativt högt. Emellertid har utnyttjandetav mjölkkvoten minskat. Detta indikerar enlägre lönsamhet för företag med mjölkkor.Följaktligen har företagen med mjölkkorminskat, liksom antalet mjölkkor. Regeringenpekar emellertid på att en ytterligare orsaktill det lägre utnyttjandet av mjölkkvotenär minskad medelavkastning per ko eftersomkvaliteten på vallfoder var dålig.Utskottet anser i likhet med regeringenatt beslutet i för jordbruki om reformen av den gemensammajordbrukspolitiken innebär ett framsteg föratt uppnå en ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar livsmedelsproduktion. Somregeringen påpekar innebär beslutet tvåprincipiellt viktiga förändringar av dengemensamma jordbrukspolitiken. Den enaförändringen innebär att de nuvarandedirektstöden till jordbrukaren tillbetydande del omvandlas till inkomststöd somutgår till jordbrukaren oberoende avproduktionens inriktning eller omfattning.Enda villkoret är att marken hävdas samt attlagstadgade verksamhetskrav på folkhälso-,djurhälso-, växt-, miljö- ochdjurskyddsområdena uppfylls. Beslutet liggeri linje med den svenskaförhandlingspositionen. Den andraprincipiellt viktiga förändringen är attmedlemsländerna ges stort inflytande överhur jordbrukspolitiken skall utformas i detegna landet. Medlemsländerna kan såledesvälja om hela stödet skall utgå tilljordbrukaren frikopplat från produktioneneller om, för en eller flera sektorer, endel av stödet skall villkoras med att enproduktion upprätthålls. Utskottet instämmeri regeringens uppfattning att det var enframgång för att medlemsländerna kanvälja att avsätta av de nyainkomststöden för att skydda och förbättramiljön.Det är som regeringen framhåller viktigtatt den svenska fiskerikontrollen håller högnivå och kan utvecklas i takt medgemenskapens ökade krav. Fiskbeståndenstillstånd ställer allt större krav påkontrollmyndigheternas förmåga attgenomdriva såväl den nationella som dengemensamma fiskeripolitiken.Kontrollsystemet måste därför som regeringenanför utvecklas ytterligare för attförhindra överträdelser avfiskeriföreskrifter. Mot den bakgrundenanser regeringen att det är angeläget attfortsatta ansträngningar görs för att uppnåmålen i alla delar. Utskottet instämmer härioch konstaterar att särskildainsatser också har gjorts för att utvecklainformationsutbytet mellan Kustbevakningenoch . Det är enligt utskottetsuppfattning viktigt att dennamyndighetssamverkan fördjupas ytterligare,vilket regeringen också påpekar. Dettaförutsätter ett fortsatt kontinuerligtutvecklingsarbete för informationsutbytetmellan myndigheterna.Regeringen framhåller att strukturstödethaft en stor betydelse för att kunnagenomföra erforderliga strukturanpassningaravseende fiskeansträngningen, dvs. De riktade skrotningskampanjersom genomförts visar att genom styrningpositiva effekter kan uppnås. Fiskeriverkethar på detta sätt kunnat styra vilka fartygsom företrädesvis bör skrotas. Under år 2003skall en halvtidsutvärdering göras avprogrammen där de kvalitativa ochkvantitativa indikatorerna följs upp. Somregeringen påpekar kan resultatet avutvärderingen leda till att vissaförändringar av programmen genomförs underår 2004.När det gäller livsmedelskontrollenkonstaterar utskottet att stora förändringargjorts och fortfarande håller på att görasav den gemensamma EG-lagstiftningen. Dettakommer att ställa stora krav framöver påfort- och vidareutbildning av inspektörer.Som regeringen påpekar träder ettantal nya bestämmelser i kraft i och med attden allmänna livsmedelslagens delar, riktadetill enskilda, då börjar gälla.När det därefter gäller förslaget i motion2003/04:MJ399 (kd) vill utskottet hänvisatill vad utskottet anförde i samband medbehandlingen av regeringensbudgetproposition för i vilkenregeringen föreslog att samma regler skallgälla för statens ansvar för skördeskadorvid odlingar av trädgårdsgrödor ochjordbruksgrödor. Utskottet ansåg i likhetmed regeringen att staten ävenfortsättningsvis bör ha ett övergripandeansvar för skördebortfall till följd avnaturkatastrofliknande händelser, och attansvaret bör vara detsamma vidskördebortfall såväl i odlingar avträdgårdsgrödor som jordbruksgrödor.Emellertid ansåg utskottet att det förelågen viss osäkerhet om avgränsningen av detstatliga ansvaret för skördebortfall tillföljd av naturkatastrofliknande händelseroch att det från flera synpunkter vorevärdefullt om närmare klarhet kunde vinnasom omfattningen av det statliga ansvarethärför. Utskottet föreslog därför attregeringen närmare borde se över frågan omomfattningen av statens ansvar förskördebortfall till följd avnaturkatastrofer. beslutade att geregeringen till känna vad utskottet anfört(prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2 s. 30f., rskr. 2001/02:106, 107). Utskottet ansermot denna bakgrund att regeringensredovisning av frågan bör avvaktas innanriksdagen vidtar några åtgärder medanledning av motionen. Det i motionenframförda yrkandet om ytterligare utgifterpå nytt anslag ryms för övrigt inte inom denav fastställda ramen. Utskottetavstyrker motionen i berörd del.43:1 Statens jordbruksverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker motionsyrkandenom annan medelstilldelning (m, fp, kd,c). Utskottet tillstyrker ävenregeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget belastas med Statens jordbruksverksförvaltningskostnader, länsstyrelsernaskostnader för à jourföring avblockdatabasen, särkostnader förexportbidragskontroller m.m.Jordbruksverkets mål inom politikområdetLivsmedelspolitik är att verka för enkonkurrenskraftig miljö- ochdjurskyddsanpassad livsmedelsproduktion tillnytta för konsumenterna. Jordbruksverketskall medverka till en korrekt tillämpningav så att finansiellakorrigeringar undviks.