bet · GR01FIU2 · 2003-12-04 00:00:00 — Stor försiktighetbör emellertid iakttas med nya undantag från huvudregeln, och i de falldetta trots allt förekommer bör åtgärderna vara välmotiverade.I propositionen motiveras förslaget att ska fåtillgodogöra sig inkomster direkt från prövningsverksamheten med attinspektionendå får bättre möjlighet att snabbt anpassa sina resurser till efterfråganpå denna typ av tjänster. Detta kan påskynda ärendehanteringen och ökaeffektiviteten och flexibiliteten i verksamheten som servicengentemot företagen förbättras. Prövningsverksamheten är dessutom avförhållandevis begränsad ekonomisk omfattning i verksamhet.Till bilden hör också att prövningsverksamheten, i motsats tillinspektionsverksamheten, är av mer serviceinriktad karaktär. Dessutom framgårdet klart av propositionen att det är regeringens avsikt att inkomsternafrån den helt dominerande inspektionsverksamheten även fortsättningsvisska redovisas mot inkomsttitel.Trots de redovisade betänkligheterna är utskottet mot denna bakgrund berettatt biträda regeringens förslag om att direkt ska fåtillgodogöra sig inkomsterna från prövningsverksamheten.Förslaget får till följd att dessa inkomster och utgifter inte kommer attredovisas på statsbudgeten utan vid sidan av denna. I budgetpropositionenföreslås visserligen att avgiftsinkomsterna ska redovisas motFinansinspektionensmyndighetsanslag men detta är en ordning som inte är förenlig medbestämmelserna i budgetlagen (1996:1059). Av propositionen framgår nämligenatt inspektionens prövningsverksamhet är tänkt att fungera som en ekonomisktsjälvbärande del som är integrerad i verksamhet. Ochenligt 18 § budgetlagen ska verksamheter som har full kostnadstäckningbudgeteras och redovisas utanför budgeten. Nettoredovisning mot statsbudgetenär enligt 17 § i samma lag tillåten bara om inkomsterna i en viss verksamhetendast ska bidra till att täcka verksamhetens utgifter.Strikt åtskillnad måste alltså göras i redovisningen mellan å ena sidanprövningsverksamhetens kostnader och intäkter och å andra sidan övrigverksamhet. Prövningsverksamhetens kostnader får således inte belastaFinansinspektionens förvaltningsanslag utan dessa kostnader måste heltbestridas med de avgifter som tas ut för denna verksamhet.Vad utskottet här har framhållit innebär således att utskottet biträderregeringens förslag med den ändringen att budgetering samt redovisning avprövningsverksamhetens inkomster och utgifter förutsätts ske vid sidan avstatbudgeten. Denna jämkning i förslaget påverkar inte den föreslagnaanslagsnivån för . Anslag bör således i enlighet medregeringens förslag föras upp med för 2004.Centerpartiet har i sin motion utan närmare motivering föreslagit attanslagsnivån ska begränsas med . Utskottet avstyrkerdetta förslag.RiksgäldskontoretKristdemokraterna och föreslår att Riksgäldskontoretsförvaltningskostnader ska begränsas med 13 respektive 76 miljonerkronor.Kristdemokraterna motiverar sitt förslag med förhållandevishöga anslagssparande och en av motionärerna bedömd effektivitetspotential.Centerpartiet uppger för sin del att partiets budgetalternativ ledertill att statsskulden kan amorteras snabbare, vilket enligt motionärernasbedömning minskar belastningen på förvaltningskostnaderna med 76 miljonerkronor, motsvarande av anslaget.Såsom framhåller hade vid ingången av2003 ett förhållandevis stort anslagssparande. Det uppgick då till 73,6miljoner kronor. Anslagssparandet har emellertid nu begränsats genom enindragning som regeringen gjorde och väntas vid utgångenav detta år uppgå till . Dessa medel är tänkta att bl.a. användas för att finansiera en större IT-investering avsedd som stödför sparformen Riksgäldsspar. Utskottet avvisar mot denna bakgrundKristdemokraternas förslag till minskning av anslaget.Vad beträffar besparingsförslag framstår det som heltorealistiskt. Ska kunna fullgöra sina uppgifter på ettmeningsfullt sätt är det inte rimligt att räkna med att kontoretsförvaltningsanslag ska kunna minskas på ett bräde med närmare en tredjedel,i synnerhet inte som motivet för neddragningen är egetbudgetalternativ. Som utskottet visat i sitt betänkande om utgiftsramaroch beräkning av statsinkomster (FiU1, s. 142-149) innehåller dettabudgetalternativ flera orimliga besparingsförslag som förverkligade skulleleda till att statens finanser snabbt undermineras. Endast genom enomfattande försäljning av statlig egendom kan motverka dennakonsekvens. Dessutom är det inte i första hand Riksgäldskontoretsförvaltningsanslag som påverkas av en eventuell ökning eller minskning avstatsskulden, utan detta slår främst mot de provisionskostnaderRiksgäldskontoret har för upplåningen och skuldförvaltningen. Dessa kostnaderredovisas emellertid inte i detta sammanhang utan finns uppförda påutgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet avvisar därför Centerpartietsföreslag till minskning av anslag. Regeringens förslagtill medelsanvisning tillstyrks.RiksrevisionenRiksrevisionens styrelse föreslår att anslag förs upp med269,. I budgetpropositionen aviserar styrelsenockså att den kan behöva återkomma med en begäran om extramedel på tilläggsbudget. Som skäl anges att de löneavtal som slutits i detidigare organisationerna klart överstigit det som förutsattes näranslagsnivån för den nya myndigheten beräknades. har antaletanställda utökats, vilket är en konsekvens av att samtliga anställda vidRiksdagens revisorer och vid haft rätt att gå övertill den nya myndigheten. Enligt styrelsen bör dessutom påkort sikt beviljas en högre anslagskredit och en högre räntekontokreditän vad som normalt gäller för förvaltningsmyndigheter.Styrelsen för har därefter väntsig direkt till finansutskottet med en begäran om att få disponera delsöverskottet från avgiftsbelagda årliga revision underförsta , dels de medel som finns avsatta på det särskildaanslaget : Avvecklingskostnader. Dessa medel bör enligtstyrelsens mening tillföras Riksrevisionen.Kristdemokraterna föreslår att anslag ska minskas med 10miljoner kronor. I motion Fi284 erinrar partiet om att anslaget för 2004beräknas till nära . Det innebär, påpekar motionärerna,att kostnaden för är ca högre än förde båda tidigare myndigheterna tillsammans. borde, anserde, kunna klara ett effektivitetskrav på eller 10 miljoner kronor.Utskottet vill beträffande anslaget till framhålla följande.Den i budgetpropositionen föreslagna anslagsnivån avviker intefrån den nivå som riksdagsstyrelsen förordade inför tillkomsten av dennya myndigheten. Riksdagsstyrelsens beräkningar utgick från de bådatidigare myndigheternas faktiska kostnadsnivå 2001. Denna nivå korrigeradesdärefter med hänsyn till olika faktorer som beaktades i detta sammanhang,varefter en sedvanlig pris- och löneomräkning gjordes för att anpassaanslagsnivån till pris- och löneläge.En faktor som påverkat medelsbehovet är att den nya myndigheten är heltanslagsfinansierad. I det tidigare var den årligarevisionen till viss del avgiftsfinansierad medan effektivitetsrevisionenvar anslagsfinansierad. I projekt och aktiviteter där de båda revisionsgrenarnaförutsattes samarbeta innebar de skilda finansieringsformerna att deltagandetskedde på olika villkor. Genom att helt anslagsfinansiera verksamhetenskapas jämbördiga förutsättningar och bättre möjligheter till samarbetemellan effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Riksrevisionensanslagsbehov ökar skenbart på grund av denna omläggning med 26,5 miljonerkronor räknat nivå men belastningen på statsbudgeten påverkasinte eftersom avgiftsinkomsterna nu i stället förs upp på statsbudgetensinkomstsida.Andra faktorer som ökat medelsbehovet är att fått ettutvidgat revisionsmandat och en ny och större ledningsfunktion samt attden årliga revisionen förutsätts bli mer omfattande . Vidareska ett vetenskapligt råd inrättas. minskar kostnaderna för dennya myndigheten till följd av att skyldigheten att besvara remisser frånregeringen bortfallit. Nettoeffekten av dessa och vissa andra smärreförändringar motsvarar ett ökat anslagsbehov på ca i2001 års prisnivå.I beräkningen av anslaget till den nya förutsattes dessutomatt effektivitetsrevisionen skulle få en resursmässig förstärkning pådrygt utöver det effektiviseringsutrymme somsammanslagningen förväntades skapa. Ett bifall till förslagskulle således innebära att den avsedda förstärkningen aveffektivitetsrevisionenuteblir. Utskottet anser det angeläget att effektivitetsrevisionen förstärkspå det sätt som ursprungligen var tänkt och avstyrker därför motionen ochbiträder förslag till medelsberäkning.Som framgår av brevet från har riksdagsstyrelseni sina anslagsdirektiv utgått från att kvarstående överskott frånRiksrevisionsverkets årliga revision och internationella uppdragsverksamhetskulle överföras till . Av dessa båda poster har emellertidendast det senare överskottet tillfallit den nya myndigheten. I brevettill finansutskottet framhåller styrelsen vikten av att Riksrevisionenfår disponera också överskottet från den årliga revisionen.Enligt finansutskottets mening bör man i sammanhanget också notera attriksdagsstyrelsen i sina anslagsdirektiv bedömde att de båda överskottenskulle uppgå till (2,6+3,5=) . Det överskott somRiksrevisionen sedermera har fått disponera inskränker sig visserligen tillenbart överskottet från den internationella uppdragsverksamheten, mennivån har å andra sidan slutligt fastställts till ,vilket är mer än vad man i anslagsdirektiven räknademed att båda verksamheterna skulle ge. Med hänsyn härtill anser utskottetatt styrelsens framställning inte bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida.I sitt brev till finansutskottet tar styrelsen också upp frågan omdispositionen av de medel som kvarstår på det särskilda anslagetRiksrevisionsverket: Avvecklingskostnader, ett anslag som har förts upp påstatsbudgeten med . När detta anslagbehandlades skrev finansutskottet följande3BetänkandetUtgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2002/03:FiU2 s. 41samt riksdagsskrivelse 2002/03:86.:Regeringen föreslår i budgetpropositionen att de kostnader som kan bliaktuella i samband med avvecklingen av ska anvisasöver ett särskilt anslag : Avvecklingskostnader ochuppgå till . Anslaget avses täcka kostnader för denpersonal som inte vill gå över till samt kostnader förRRV:s lokaler efter det att myndigheten har upphört.Det är självfallet svårt att i förväg uppskatta kostnaderna för personalsom inte kommer att ingå i den nya . Det kan avse kostnaderför avveckling eller för att underlätta övergång till annan verksamhet.Framför allt är det svårt att bedöma var kostnaderna kommer att uppstå.Eftersom i stort sett alla medarbetare vid har rättatt gå över till den nya myndigheten kan det inträffa att sådana kostnaderuppkommer i den nya myndigheten. Utskottet förutsätter om så är falletatt anslaget i den mån utrymme finns kan utnyttjas även i sådana fall.En särskild avvecklare för har utsetts. Anslaget harbelastats med vissa kostnader för . Enligt vad utskotteterfarit har anslaget endast i obetydlig omfattning använts för avvecklingav personal vid . Utskottet förutsätter i enlighet medriksdagens tidigare uttalande att de medel som återstår på anslaget fårutnyttjas av för avveckling av personal.I budgetpropositionen föreslår styrelsen dessutom att påkort sikt ska beviljas en högre anslagskredit och en högre räntekontokreditän vad som normalt gäller för förvaltningsmyndigheter. Vilken nivå debåda krediterna bör ha framgår inte av propositionen. Av de anslagsdirektivsom riksdagsstyrelsen fastställt för framgår attRiksrevisionen disponerar en anslagskredit motsvarande 10 %av anvisade medel. Denna kreditnivå tillämpas generellt inomriksdagsförvaltningen.Eftersom kredit är beloppsmässigt preciserad och motsvarar10 % av andra halvårets anslag är kreditgränsen i detta fall i praktikensatt till av årsanslaget.Enligt gällande ordning beviljar regeringen förvaltningsmyndigheter enanslagskredit på högst . Regeringen har ålagtförvaltningsmyndigheterett generellt besparingskrav och på grund av detta har anslagskrediteni princip halverats. Ungefär tre fjärdedelar av förvaltningsanslagen hardärför en anslagskredit på . Ett tiotal förvaltningsanslag, särskiltinom försvarets område, har inte alls tilldelats någon kredit, ett tjugotalmyndigheter har anslagskrediter varierande mellan 2,0 och och endasttvå myndigheter har beviljats en anslagskredit på . Fyra förvaltningsanslaghar anslagskrediter varierande mellan 3,4 och 3,7 %.En myndighet som utnyttjar anslagskrediten ska under efterföljande år medsitt anslag betala tillbaka den utnyttjade krediten. Anslagskrediter ärsåledes i första hand avsedda att användas för att finansiera tillfälligautgiftstoppar. Av 6 § budgetlagen (1996:1059) framgår att en anslagskreditfår motsvara högst av anvisat anslag. Budgetlagens bestämmelser gällerdock formellt inte för riksdagsförvaltningen och för myndigheter.Av statsbudgetens närmare 500 anslag är det på regeringssidan endasttolv anslag som i regleringsbrev tilldelats en maximal kredit. Det gällersärskilt svårprognostiserade anslag som flyktingmottagande, bidrag tillläkemedelsförmåner och avgiften till Europeiska gemenskapen. Ingaförvaltningsmyndigheter på regeringssidan har anslagskrediter av dennaomfattning.Av förarbetena till budgetlagen framgår4Proposition 1995/96:220 med förslagtill lag om statsbudgeten s. 28. att den av regeringen tillämpade lösningeninnebär att man i regleringsbreven i allmänhet sätter krediten för anslagför förvaltningsändamål till och för de flesta övriga ramanslag till5 %. Om störningar inträffar på ett sådant anslag under budgetåret kanregeringen i steg höja kreditgränsen av anslagsbeloppet.Behovet av motåtgärder prövas i sådana sammanhang. I propositionen medförslag till ny budgetlag framhöll regeringen att den hade för avsikt attredan i regleringsbreven medge anslagskrediter på maximala för endastnågra få ramanslag.Varför skulle vara i behov av en större anslagskredit änandra myndigheter framgår inte. Något motiv för denna begäran redovisasnämligen inte. Det kan i detta sammanhang vara värt att notera att såväldet tidigare som i sinbudgetplanering eftersträvat att inte behöva utnyttja anslagskrediten. FörRiksrevisionen bör enligt utskottets mening ambitionen vara att i dettaavseende inte avvika från vad som gäller för förvaltningsmyndigheterunderställda regeringen.I budgetpropositionen aviserar styrelsen för att det kanbli aktuellt att återkomma med en begäran om extra medel påtilläggsbudget. Som skäl anges bl.a. att de löneavtal som slutits i detidigare organisationerna klart överstigit det som förutsattes näranslagsnivån för den nya myndigheten beräknades. har antaletanställda utökats. Till detta kommer att i stort sett alla anställda vidRiksdagens revisorer och vid haft rätt att gå övertill den nya myndigheten. Detta har medfört att det varit svårt att beräknapersonalkostnaderna, framhåller styrelsen.Finansutskottet vill med anledning av detta framhålla följande. Statligamyndigheter har givits en betydande frihet att självständigt disponera deanslag som beviljar. Å andra sidan krävs att myndigheternasjälva får ta ansvar för de löneavtal som ingås liksom de hyreskostnaderman åsamkar sig. En myndighet som sluter ett för de anställda mycketförmånligt löneavtal kan således i princip inte räkna med att bli kompenseradför de ökade kostnaderna utöver vad som följer av en sedvanlig pris- ochlöneomräkning. Som princip gäller denna ordning för alla myndigheter medregeringen som huvudman. Någon motsvarande föreskrift finns inte påriksdagsområdet. Till saken hör också att det formellt sett inte ärRiksrevisionen som slutit de kostnadsdrivande löneavtalen utan dessa haringåtts av myndigheter som gått upp i . är detenligt utskottets mening av stor vikt att riksdagsförvaltningen ochriksdagens myndigheter inte framstår som särbehandlade i detta sammanhang.Styrelsen för framhåller i budgetpropositionen attRiksrevisionen bör sträva efter att betraktas som ett föredöme istatsförvaltningen.Utskottet delar denna uppfattning och anser för egen del att detta synsättäven bör tjäna som ledstjärna för riksdagsförvaltningen och riksdagensövriga myndigheter. Enligt utskottets mening bör således de striktaprinciper som gäller för lönebildningen på regeringsområdet också tillämpaspå eget område. Detta synsätt bör även komma till uttryck i eneventuell framställning om medel på tilläggsbudget från Riksrevisionenssida.I övrigt noterar utskottet med tillfredsställelse att styrelsen förRiksrevisionen utgår från att myndigheten i möjligaste mån ska finansierade kostnadsökningar som uppkommer med omprioriteringar och rationaliseringar.En utgift som inte beaktats i anslagsframställningen är kostnaderna förden årliga externa revisionen av egen verksamhet. Detankommer på finansutskottet att ombesörja upphandlingen av denna revision,men kostnaderna för detta bör belasta . Eftersom ramen förutgiftsområde 2 nu är låst kan en lämplig ordning vara att Riksrevisionenkompenseras för denna merutgift på tilläggsbudget under 2004.Styrelsen för har inte underställt något förslagtill mål för verksamhet. har å andra sidaninte heller varit ålagd att komma med ett sådant förslag. hartidigare på förslag av regeringen fastställt mål för de olika politikområdena.Riksrevisionen ingår emellertid inte i något politikområde eftersommyndigheten inte är underställd regeringen.Enligt finansutskottets mening får det emellertid anses som självklartatt bör lägga fram förslag till tydliga och lätt avläsbaramål för den egna verksamheten samt hur dessa bör kunna följas upp så attriksdagen i efterhand lätt kan bedöma i vilken utsträckning uppställdamål har uppnåtts.Utskottet vill i detta sammanhang också aktualisera frågan om beredningenav budget och de anslagsdirektiv som riksdagsförvaltningenska utfärda i detta sammanhang.Enligt fastlagd ordning512 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen(2002:1023) med instruktion för . beslutar själv- genom sin styrelse - om förslag till anslag på statsbudgeten. Styrelsenska dock först inhämta riksdagsförvaltningens (riksdagsstyrelsens) yttrandeöver förslaget. prövning ska främst avse en tekniskbedömning utifrån generella krav på budgetunderlaget, men kan också gällaen bedömning av förslagets storlek i förhållande till den förväntadeutgiftsramen för utgiftsområdet (prop. 2001/02:190 s. 129).Riksdagsförvaltningen (riksdagsstyrelsen) har också en viktig roll i börjanav budgetprocessen genom sin uppgift att fastställa vilka gemensammaföreskrifter som ska gälla för myndigheters budgetarbete.Dessutom ska riksdagsförvaltningen efter beslut meddela föreskrifterför utnyttjande av de medel som har anslagits för och dessmyndigheter6Detta framgår av lagen (2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen (2 § punkterna 2 och 3).. Det sker i form avanslagsdirektivsom är en motsvarighet till de regleringsbrev regeringen utfärdar försina underställda myndigheter.Riksdagen styr verksamhet antingen genom lagstiftningeller i samband med anslagsprövningen. beslut i det senarefallet kan ges i form av anslagsvillkor, uppdrag eller krav på återrapportering.Riksdagen kan i detta sammanhang också pröva frågor om mål och verksamhetensmer övergripande inriktning. Frågor av detta slag bör komma till uttrycki finansutskottets betänkande och även styra utformningen av de anslagsdirektivsom riksdagsstyrelsen lägger fast för Riksrevisionen.I detta sammanhang kan det finnas anledning för finansutskottet attuppmärksamma omfattningen av internationella verksamhet.Riksrevisionen får enligt sin instruktion inom sitt verksamhetsområdeutföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området.I samband med behandlingen i av lagförslaget7Betänkande2002/03:KU12 s. 13 och 14. underströk vikten av attde internationella uppdragen och tjänsterna inte får en sådan omfattningatt huvuduppgift att granska statlig verksamhet påverkasnegativt.Ett särskilt biståndsanslag har inrättats för finansiering av Riksrevisionensbiståndsprojekt. Det är ramanslaget 8.6 : Internationellauppdrag som i budgetförslaget är uppfört med 40 miljoner kronorpå utgiftsområde 7. får därmed möjlighet att ta ställningtill omfattningen och inriktningen av denna verksamhet som denges sådana former att självständighet och oberoende intekan sättas i fråga. Styrelsen för anser att myndighetensinternationella uppdragsverksamhet är en värdefull del av det svenskaförvaltningsbiståndet. Den är också betydelsefull för Riksrevisionenskärnverksamhet. Beräkningen av anslagsnivån har gjorts med ledning av denvolym motsvarande verksamhet hade hos . Styrelsen förRiksrevisionen har då också anpassat anslagsnivån för denna verksamhetsgrenså att den inte tränger undan huvuduppgiften att revidera svenska myndigheter.Av riksdagsstyrelsens yttrande över budgetförslaget framgår attriksdagsförvaltningen under beredningen av ärendet har inhämtat mer detaljeradinformation från angående de beräknade kostnadernaför den internationella verksamheten inom den tidigare myndighetenRiksrevisionsverket. Av denna information har bl.a. framgått att Riksrevisionenstotala kostnader för denna verksamhet beräknas öka jämfört med . Motdenna bakgrund har riksdagsstyrelsen förutsatt att införriksdagens behandling av myndighetens anslag skulle lämnakompletterande information om beräkningsgrunderna till i denna del.Riksrevisionen skulle också i efterhand detaljerat redovisa för riksdagenhur budgeterade medel för den internationella verksamheten disponeratsunder . Beredningen inom av dessa frågorgörs av utrikesutskottet.Mot bakgrund av vad såväl som Riksrevisionensstyrelse framhållit finns det enligt finansutskottets mening anledning attunderstryka att den internationella verksamheten inte får bedrivas på ettsådant sätt att den inskränker möjligheter att bedrivarevision av statliga myndigheter. De internationella uppdragen bör utförasmed full kostnadstäckning från uppdragsgivarna, och Riksrevisionensmyndighetsanslag bör således inte användas för att täcka overheadkostnaderför den internationella uppdragsverksamheten. Detta bör framgå av detanslagsdirektiv som riksdagsförvaltningen utfärdar.Av anslagsdirektiven bör också framgå de synpunkter utskottet haft pådispositionen av kvarvarande medel på anslaget Riksrevisionsverket:Avvecklingskostnader, på frågan om nivån på anslagskrediten för Riksrevisionensamt på frågan om tydliga och lätt uppföljningsbara mål för sammanfattande bedömningVad utskottet här har framhållit med anledning av beräkningen av anslagenför 2004 inom utgiftsområde 2 innebär sammanfattningsvis att utskottettillstyrker regeringens och styrelses förslag tillmedelsanvisning, dvs. punkterna 7 och 9 i propositionen. Utskottet tillstyrkerockså regeringens förslag att direkt ska få tillgodogörasig inkomsterna från prövningsverksamheten med den ändringen att dennaverksamhet förutsätts bli redovisad med full kostnadstäckning vid sidanav statsbudgeten. Det innebär att utskottet delvis tillstyrker punkt 5 ipropositionen.De i detta sammanhang behandlade motionsförslagen avstyrks. Det gällerModerata samlingspartiets motioner Fi268 yrkande 7 och Fi273,motioner Fi240 yrkande 14 i denna del och Fi296,motioner Fi283 yrkande 8 samt Fi284 yrkandena 4 och 5,motion Fi265 samtVänsterpartiets motion Bo225 yrkande 1.Statens fastighetsverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget till investeringsplan för Fastighetsverketliksom förslaget att verkets låneram för investeringar i fastigheter skavara nästa år.PropositionenStatens fastighetsverk är en central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer.