bet · GQ01JUU9 · 2003-01-01 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som väckts . De behandlade yrkandena tar ihuvudsak upp olika frågor om polisen, bl.a. ompolisens förmåga att hantera allvarligaordningsstörningar i samband med demonstrationersamt dess kommunikationssystem, införande av ettmaskeringsförbud i samband med demonstrationer,kostnader för att bevaka evenemang, polisensorganisation, arbetsförhållanden och utrustning,internationellt polissamarbete samt lagstiftningenkring vissa ordningsfrågor.I fråga om poliser som dömts för brott men därskäl för avskedande inte funnits föreligga föreslårutskottet ett tillkännagivande till regeringen attdessa poliser fortsättningsvis inte skall arbete meddessa brottstyper.Rörande övriga motionsyrkanden hänvisar utskotteti betänkandet framför allt till pågående utrednings-och beredningsarbete samt till gällande regelverk.Mot den bakgrunden föreslår utskottet att riksdagenavslår de motionerna.I ärendet finns 19 reservationer och 3 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Polisens utbildning, utrustning ochtaktik m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju211 idenna del, 2002/03:Ju214 yrkandena 2 och 3,2002/03:Ju269, 2002/03:Ju357 yrkandena 11 och 12samt 2002/03:Fö259 yrkande 4.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Nytt kommunikationssystemRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258yrkande 16, 2002/03:Ju329 yrkande 9 och2002/03:Ju357 yrkande 15.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Översyn av polislagen (1984:387)avslår motionerna 2002/03:Ju211 idenna del, 2002/03:Ju212, 2002/03:Ju245,2002/03:Ju270 och 2002/03:Ju325.Reservation 3 (v)4. Maskeringsförbud vid demonstrationerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju205,2002/03:Ju214 yrkande 4, 2002/03:Ju219 och2002/03:Ju237.Reservation 4 (m, c)Reservation 5 (fp)5. Kostnader vid regeringsbeslutadearrangemangRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju217,2002/03:Ju261 yrkande 2 och 2002/03:Ju357 yrkande18.Reservation 6 (m, fp, kd, c)6. Polisens arbetsmetoderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju364yrkande 7 och 2002/03:Ju380.Reservation 7 (fp, kd)7. Renodling av polisens arbetsuppgifterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju215yrkande 1, 2002/03:Ju258 yrkande 13 och2002/03:Ju364 yrkande 6.Reservation 8 (fp, c)8. Polisens tillgänglighetRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju258 yrkande1.9. Polisens arbetsmiljöRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju357 yrkandena7-9.Reservation 9 (m, fp, kd, c)10. Videokamera i samtliga polisbilarRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju357 yrkande14.Reservation 10 (kd)11. Poliser som dömts för brottRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om arbetsuppgifterför poliser som dömts för brott. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Ju283 yrkande3 och 2002/03: Ju329 yrkande 8 samt avslår motion2002/03:Ju283 yrkande 4.Reservation 11 (s)12. PolisstyrelsernaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258yrkande 10 och 2002/03: Ju357 yrkande 10.Reservation 12 (kd, c)13. Effektivare internationelltpolissamarbeteRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju218,2002/03:Ju236 yrkande 12, 2002/03:Ju249 yrkande28 och 2002/03:Ju341 yrkandena 1-3.Reservation 13 (m, kd, c)Reservation 14 (fp)14. Rasistiska och nazistiska brottRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju366yrkande 4 och 2002/03: Ub494 yrkande 4.Reservation 15 (fp)Reservation 16 (kd)15. Polisens evenemangskostnaderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju364yrkande 8, 2002/03:Ju367 och 2002/03:Kr266yrkande 15.Reservation 17 (fp)16. VapenlagstiftningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju206,2002/03:Ju239, 2002/03: Ju241, 2002/03:Ju242 och2002/03:Ju291.17. OrdningsstörningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju299,2002/03:Ju300 och 2002/03:Ju375.18. Uppgifter i polisens DNA-registerRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju207.19. Beslag av substanser som används somnarkotikaRiksdagen avslår motion 2002/03:So299 yrkande3.Reservation 18 (m, fp, c)20. Polisens kameraanvändningRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju220.21. Avskrivningar av anmälda brottRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju357 yrkande16.22. Eftersökning av försvunna personerRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju379.23. Upplysningar om pedofilerRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju389.24. OrdningsvakterRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju357 yrkandena1 och 2.25. Kostnader vid identitetsbyteRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju363 yrkande22.Reservation 19 (m, fp, kd, c)den 13 och 20 mars 2003På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JohanPehrson (fp), (), (), (), (),()[1], (),(), Elisebeht (),(), (), TorkildStrandberg (fp)[2]2, (), GöranNorlander (s), (), (),()[3]2, () ochKarin Granbom (fp)[4]1. **FOOTNOTES**[1]: Endast punkt 11. [2]:2 Dock ej punkt 11. [3]:[4]:2002/03JuU9Utskottets övervägandenInledningI detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som huvudsakligen rör polisen ochsom väckts under den allmänna motionstiden år 2002.Polisen och demonstrationer, m.m.I detta avsnitt behandlar utskottetmotionsyrkanden rörande demonstrationer ochandra evenemang, bl.a. frågor rörandepolisens ledning, utbildning och utrustning.Vidare behandlas frågor om förbud mot attmaskera sig i samband med demonstrationer ochom ansvaret för polismyndigheternas kostnaderför att upprätthålla ordning vidregeringsbeslutade evenemang. Utskottetföreslår att samtliga motioner avslås medhänvisning till pågående utrednings- ochberedningsarbete. Jämför reservationerna 1-6.Ett stort antal motioner har väckts som rör polisensagerande i samband med demonstrationer.I motionerna Ju211 (kd), Ju214 (m), Ju269 (v),Ju357 (kd) och Fö259 (m) begärs insatser avseendepolisens utbildning, utrustning, taktik ochbefogenheter i samband med demonstrationer.I motionerna Ju258 (c), Ju329 (m) och Ju357 (kd)begärs att polisen skall erhålla ett nyttkommunikationssystem.I motionerna Ju211 (kd) och Ju212 (m) begärs attbestämmelserna i 13 och 16 §§ polislagen (1984:387)skall ändras så att polisen ges möjlighet att undervissa förutsättningar hålla kvar en person längretid än vad som medges . Även i motionerna Ju270(v) och Ju325 (s) efterfrågas en översyn avpolislagens bestämmelser om omhändertagande, dock isyfte att dels se till att möjligheterna tillomhändertagande inte utnyttjas för olagligagripanden eller omhändertaganden, dels om hurinformation hanteras som baseras på sådanaingripanden. Slutligen begärs i motion Ju245 (c) atten översyn görs av nuvarande avvägningar mellanpolisens befogenheter och utövandet av dengrundlagsskyddade mötesfriheten.I motionerna Ju217 (m), Ju261 (m) och Ju357 (kd)begärs att regeringen garanterar att berördapolismyndigheter inte drabbas ekonomiskt av storaarrangemang som beslutats av regeringen.I motionerna Ju205 (m), Ju214 (m), Ju219 (c) ochJu237 (fp) begärs en möjlighet för polisen attförbjuda demonstranter att maskera sig i samband meddemonstrationer.Regeringen beslutade atttillkalla en kommitté, som antog namnetGöteborgskommittén, för att se över polisensmöjligheter att förebygga och bekämpa allvarligaordningsstörningar (dir. 2001:60). I uppdragetingick att göra en kartläggning och analys avhändelserna i samband med Europeiska rådets möte iGöteborg . Kommittén skulle, medutgångspunkt i analysen och i erfarenheter avliknande evenemang, överväga och föreslå åtgärdersom med bibehållen respekt fördemonstrationsfriheten kan leda till att allvarligaordningsstörningar kan förebyggas och bekämpas.Kommittén skulle bl.a. kartlägga och analyserapolisväsendets planering och organisation försäkerhetsfrågorna inför , undersökahur underrättelseinformationen använts i arbetet,undersöka tillgången till polisresurser ochutrustning samt se över hur polispersonalenutbildats och förberetts för uppgiften. Den skulleockså utreda förutsättningarna för identifiering avdeltagare i ordningsstörande folksamlingar och andraåtgärder för att säkra bevisning, bl.a.möjligheterna att införa ett förbud mot att uppträdamaskerad vid demonstrationer. Andra frågor somkommittén hade att ta ställning till var om debestämmelser som styr polisens användning avhjälpmedel och annan utrustning, t.ex. vapen avolika slag, vid allvarliga ordningsstörningar ärändamålsenligt utformade. Slutligen skulle kommitténöverväga om de regler i polislagen som syftar tillatt upprätthålla ordningen och förebygga brott,t.ex. bestämmelserna om avvisning, avlägsnande ochtillfälligt omhändertagande, är ändamålsenligtutformade. Arbetet skulle i detta sammanhangbedrivas med utgångspunkt i att behovs- ochproportionalitetsprinciperna också fortsättningsvisskall utgöra grundprinciperna vid polisingripanden.Göteborgskommittén överlämnade sitt betänkandeGöteborg 2001 (SOU 2002:122) till regeringen ijanuari 2003. Kommittén förespråkar en mängdförändringar för att polisen skall varabättre att hantera bl.a. allvarligaordningsstörningar. Här betonas Rikspolisstyrelsenssamordnande roll, att medel måste ställas till dessförfogande i samband med bl.a. stora internationellaevenemang och att samverkan mellan den öppna polisenoch Säkerhetspolisen måste bli bättre. Vidare anförsatt det är nödvändigt att en enhetlig modellutarbetas när det gäller ingripanden motfolksamlingar och att detta är en förutsättning föratt skall kunna åta sig attarrangera liknande möten som det i . Dennanationella modell bör inkludera våldsförebyggandestrategier i samband med stora möten ochdemonstrationer samt prioritera ingripanden motenskilda personer för att så långt som möjligtundvika massgripanden och massomhändertaganden.Deltagande poliser måste ha enhetlig utbildning meden bestämd taktik och ett gemensamt språk. Poliserbehöver djupa kunskaper i samhällsfrågor,kommunikation och konflikthantering ivåldsförebyggande syfte. Vidare krävs att de somskall leda polisinsatser under svåra förhållandenfår ordentlig utbildning och träning. Kommitténfinner det anmärkningsvärt att det saknas ennationell samsyn när det gäller piketstyrkor ochNationella insatsstyrkan, och den förespråkar vissgemensam utbildning, samträning och enhetligutrustning. Polisledningen måste med kraft motverkakränkande språk och attityder bland poliser. Vadgäller polisens utrustning anser Göteborgskommitténatt avsaknaden av "ett vapen mellan batong ochpistol" är ett problem och att det utvecklingsarbetesom har inlett på området därförbör fortsätta. Kommittén anför vidare atterfarenheterna visar att fasta vattenkanoner vidmöteslokaler och andra avspärrade områden kan varaett betydelsefullt hjälpmedel för att förhindrademonstranter och andra att tränga igenom polisensavspärrningar, t.ex. runt en möteslokal. Kommitténfinner vidare starka skäl tala för att polisensnarast bör få tillgång till ett antal skyddadefordon.Göteborgskommittén framhåller att fungeranderadiokommunikation utgör en förutsättning förledning av polisverksamheten och säkerheten förpersonalen. Polisens radiokommunikationssystemdrabbades under Göteborgsmötet av kraftigastörningar och var vid en insats i princip heltutslaget. Kommittén anser att det är nödvändigt attsvensk polis får ett nytt moderntradiosystem, gärna i samverkan med andra aktörer.Frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystemför polisen och övriga aktörer inom den s.k. publicsafety-sektorn har behandlats ett flertal gånger avutskottet (se bet. 2001/02:JuU13 s. 24 f. med vidarehänvisningar). - Regeringen beslutade i juni 2002att tillkalla en särskild utredare med uppgift delsatt presentera ett underlag till regeringsbeslut omatt genomföra en upphandling och teckna avtal förett gemensamt radiokommunikationsnät för skydd ochsäkerhet, dels att efter beslut av regeringengenomföra en sådan upphandling. Det efterfrågadeunderlaget för att genomföra en upphandling ochteckna avtal för ett gemensamtradiokommunikationsnät överlämnades till regeringeni , se betänkandet Trygga medborgare -säker kommunikation (SOU 2003:10). I betänkandetföreslås att regeringen ger utredningen i uppdragatt genomföra upphandlingen och att utgångspunkternaför det fortsatta arbetet bör vara bl.a. att statenbör äga det gemensamma systemet och inneha aktuellafrekvenstillstånd. Systemet skall vara rikstäckande,inledningsvis undantas dock fjällvärlden.Utbyggnaden bör ske under åren 2004-2009.Kostnaderna beräknas till ca 2,3 miljarder kronorför byggandet av infrastrukturen, och de årligakostnaderna för driften uppskattas till drygt 500miljoner kronor. Utbyggnaden förslås ske i tvåfaser, där arbetet inleds med bl.a.storstadsregionerna, där polisen förlorarsina radiotillstånd.Göteborgskommittén föreslår vidare att det införsett maskeringsförbud på allmän plats i eller ianslutning till en folksamling. Förbudet skall inteomfatta bl.a. den som täcker ansiktet för att skyddasig mot väderleken eller som gör det av religiösaskäl. Det skall vidare enligt förslaget vara möjligtför en anordnare av en allmän sammankomst att begäratillstånd för deltagarna att bära maskering.Slutligen påpekar att det kanfinnas ett grundläggande strukturellt problem inomden svenska polisen. Många av de som kommittén talatmed har bekräftat detta och pekat på bl.a. bristandesamsyn, dåligt chefs- och ledarskap samt bristfälligutbildning. Kommittén, som påpekar att denna frågalegat utanför ramen för dess uppdrag, finner detangeläget att denna fråga blir föremål förytterligare överväganden.Vad gäller den sistnämnda frågan aviseradejustitieministern i en riksdagsdebatt om bl.a.Göteborgskommitténs betänkande att en utredningkommer att tillsättas med uppdrag att se om detfinns något sådant strukturellt samband (snabbprot.2002/03:52, anf. Vidare kan tilläggas, enligtvad utskottet inhämtat, att rikspolischefen ochlänspolismästaren i fått i uppdragatt redovisa de förändringar som kommer attgenomföras inom respektive ansvarsområde medanledning av kommitténs betänkande.Utskottet har tidigare betonat att frågor som rörbl.a. polisens utbildning är viktiga (se bet.2002/03:JuU1 s. 42 f.). Utskottet vill här särskiltbetona vikten av, för att ytterligare förstärkaallmänhetens förtroende för polisen, att samtligapoliser med viss regelbundenhet deltar iutbildningar som rör etikfrågor. Vidare harutskottet tidigare understrukit att det är angelägetatt polisen ges erforderligt stöd i arbetet med attutveckla ett nytt radiokommunikationssystem och gesmöjlighet att finansiera ett sådant (bet.2001/02:JuU13 s. 24 f. och yttr. 2001/02:JuU2y s. 5f.). Mot bakgrund härav och då det pågåendeutrednings- och beredningsarbetet i de avmotionärerna berörda frågorna inte bör föregripas,finner utskottet inte skäl till någotuttalande. Motionerna Ju205, Ju211, Ju212, Ju214,Ju217, Ju219, Ju237, Ju245, Ju258, Ju261, Ju269,Ju270, Ju325, Ju329, Ju357och Fö259 bör därföravslås i här behandlade delar.Polisens arbetsmetoder ocharbetsuppgifter, m.m.I detta avsnitt behandlar utskottetmotionsyrkanden rörande polisensarbetsmetoder och arbetsuppgifter samt desstillgänglighet. Vidare behandlas motioner ompolisens arbetsmiljö samt tillgången tillvideokamera i polisbilar. Utskottet föreslåratt samtliga motioner avslås med hänvisninghuvudsakligen till pågående utrednings- ochberedningsarbete. Jämför reservationerna7-10.ArbetsmetoderI motionerna Ju364 (fp) och Ju380 (kd) anförs attpolisen bör förändra sina arbetsmetoder och övergåtill s.k. nolltolerans.Inom New York-polisen används en arbetsmetod, den.s.k. nolltoleransen, som uppmärksammatsi . Nolltolerans innebär i korthet attpolisen med kraft bekämpar alla brott, hurbagatellartade de än är, liksom allt som kanbetraktas som ordningsproblem. Grundtanken är attdet finns ett samband mellan oordning ochbrottslighet samt att mindre brott föder grövrebrott.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandenliknande de nu aktuella. I samband med att utskottetbehandlade regeringens budgetproposition för år 1998anförde utskottet att det närmast är självklart atterfarenheterna från inte går att direktöverföra till . Där fanns emellertid en delintressanta tankegångar som säkerligen skulle kommaatt påverka polisarbetet också här. Utskottet ansågdock att frågan knappast lämpade sig för generellauttalanden i den ena eller andra riktningen (bet.1997/98:JuU1 s. 31). När utskottet senast behandladedenna fråga vidhöll utskottet sintidigare uttalade inställning, nämligen att fråganinte lämpar sig för generella uttalanden (bet.2001/02:JuU13 s. 15).Utskottet ser inte heller nu skäl att frångå sintidigare inställning i frågan. Motionerna Ju364 ochJu380 i här behandlade delar avstyrks.Renodling av polisens arbetsuppgifter, m.m.I motionerna Ju215 och Ju258 (båda c) samt Ju364(fp) anförs att polisens verksamhet bör renodlasgenom att vissa administrativa och andra ickepolisiära arbetsuppgifter flyttas över till andramyndigheter. I motion Ju258 begärs vidare attpolisen skall vara tillgänglig dygnet runt.I februari år 2000 beslutade på förslagav utskottet ett tillkännagivande om att regeringenborde utreda frågan om vilka arbetsuppgifter polisenbör ha (bet. 1999/2000:JuU6 s. 5 f., rskr. 128).Regeringen beslutade (dir.2000:105) att tillkalla en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av polisensarbetsuppgifter. Utredningen, som tagit namnetPolisverksamhetsutredningen, fick i uppdrag attutreda och lämna förslag till förändringar sominnebär att polisens verksamhet renodlas så attpolisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig påsin centrala funktion att minska brottsligheten ochöka människors trygghet. Genom tilläggsdirektiv, sombeslutades av regeringen , fickutredaren i uppgift att även överväga omhuvudansvaret för förvaring av personer somomhändertagits med stöd av lagen (1976:511) omomhändertagande av berusade personer, m.m. (LOB)skulle överföras från polisen till annan huvudman(dir. 2002:23).Polisverksamhetsutredningen har avgett trebetänkanden, nämligen Mot ökad koncentration -förändring av polisens verksamhet (SOU 2001:87),Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) ochPolisverksamhet i förändring - del 2 (SOU 2002:117),och därmed slutfört sitt arbete. Av betänkandenaframgår att polisen utför en mängd uppgiftersom i mycket liten, om ens någon, utsträckning utgörett led i polisens funktion att upprätthålla denallmänna ordningen och säkerheten. Huvudsyftet medatt renodla polisens verksamhet är enligtutredningen att en del av den befintliga personalenskall frigöras för att förstärka polisenskärnverksamhet. Utredningen vill också betona att enrenodling bidrar till att skapa en tydligpolisidentitet. Ett klart och tydligt uppdraghjälper både polis och allmänhet att klargöra vilkaförväntningar som skall finnas och vilka som kanvara möjliga att infria. Enligt utredningen börutgångspunkterna för vilka uppgifter som skallåligga polisen vara följande. Polisen skall endastbelastas med uppgifter när ett ordnings- ochsäkerhetstänkande är av dominerande betydelse näruppgiften utförs. Vidare skall sådana uppgifter därdet kan antas att det krävs våld eller tvångsmedelför att utföra uppgiften åligga polisen. Polisen bördessutom endast ha att utföra uppgifter som liggerinom ramen för polisens nuvarande utbildning ochkompetens.Enligt utredningen kan renodling ske på fleraolika sätt; dels genom att uppgifter som inte harpolisiär relevans förs över till annan huvudman,s.k. extern renodling, dels genom attarbetsuppgifter som inte fordrar poliskompetens försöver från den polisutbildade till den civilanställdapersonalen, s.k. intern renodling. Bland deuppgifter som skulle kunna övertas av andramyndigheter nämner utredningen bl.a.stämningsmannaverksamheten som skulle kunna förastill kronofogdemyndigheterna, stängsling av gruvhålsom skulle kunna föras till Bergsstaten, ansvaretför omhändertagande av djur som skulle kunna förasöver till länsstyrelserna och ett flertaltillståndsärenden, ärenden om felparkeringsavgiftsamt huvudansvaret för förvaring av personer somomhändertagits med stöd av LOB som skulle kunnaföras över till kommunerna. Bland deverksamhetsområden inom vilka civilanställda skullekunna användas i större utsträckning nämnerutredningen viss brottsutredning och arbete somoperatörer i polisens kommunikationscentraler. Vissaarbetsuppgifter bör vidare enligt utredningen heltkunna upphöra, t.ex. verksamheten medförlustanmälningar. Betänkandena bereds förnärvarande.Utskottet konstaterar att arbete - på riksdagensbegäran - för en renodling av polisensarbetsuppgifter pågår inom . Dettaarbete bör inte föregripas. En renodling av polisensarbetsuppgifter bör, enligt utskottets mening, kunnamedföra att polisens tillgänglighet för medborgarnaytterligare förbättras. Utskottet föreslår attmotionerna Ju215, Ju258 och Ju364 i här behandladedelar avslås.ArbetsmiljönI motion Ju357 (kd) begärs olika åtgärder för attförbättra arbetsmiljön inom polisen. Vidare föreslåsatt skall ges i uppdrag attutarbeta en strategi över arbetsfördelningen så attpoliser inte skall behöva arbeta skift.År 2001 var medelåldern för polispersonalen 45,6år. Den varierar dock kraftigt mellan olika delar avlandet. Sjukfrånvaron och begränsningarna itjänstbarheten av hälsoskäl ökade under . För män var sjukfrånvaron totalt4,, medan den för kvinnor var totalt (Polisens årsredovisning 2001).Rikspolisstyrelsen har tidigare, i samband medberedningen av budgeten för , som en orsaktill den höga sjukfrånvaron framhållit den tidigareminskningen av antalet anställda i kombination medden ogynnsamma åldersstrukturen. Ett långsiktigt målbör enligt vara att ingen som är55 år eller äldre skall tvingas att regelbundetarbeta natt (prop. 2001/02:1, utg.omr. 4 avsnitt4.6.1).En rad åtgärder har också vidtagits för attförbättra arbetsmiljön och arbetssituationen för deanställda inom polisväsendet. En särskild person haranställts av för att samordnaarbetsmiljöfrågorna, och projekt som rör detpsykosociala omhändertagandet inom polisen harinletts. Arbete pågår också med att skapa engemensam arbetsmiljöutbildning för polisen samt medatt fördjupa informationsutbytet inomarbetsmiljöområdet (Polisens årsredovisning2001).Rikspolisstyrelsen har, i regleringsbrevet avseende polisorganisationen, fått iuppdrag att redovisa en sammanhållen nationellbeskrivning och analys av statistik och åtgärder pådet personalpolitiska området. Av redovisningenskall bl.a. framgå personalsammansättningen fördeladpå poliser, civilanställda, ålder och kön,övertidsuttag, sjukfrånvaro och vilka åtgärder somvidtagits för att minska sjukfrånvaron, vilkaåtgärder som vidtagits för att uppmuntra deanställda att utveckla sin kompetens så att de kanutgöra en bas för framtida chefsrekrytering samtåtgärder vidtagna för att åstadkomma ökadjämställdhet mellan kvinnor och män samt antaletpensioneringar för ordinarie pensionsålder ochantalet delpensioneringar.Utskottet behandlade liknande yrkanden som de nuaktuella respektive (bet. 1999/2000:JuU6 s. 19 f. och 2000/01:JuU11 s.10 f.). Utskottet framhöll därvid bl.a. följande.Utskottet har självfallet inte någon annanuppfattning än motionärerna när det gäller vikten aven god arbetsmiljö. Arbetet som polis innebäremellertid, anförde utskottet, att risken attutsättas för våld, hot och kränkande uttalanden ärstörre än för andra yrkesgrupper. Det är därför avstor vikt att frågor om arbetsmiljön inom polisenständigt uppmärksammas. Som påpekades i de dåaktuella motionerna hade ett flertalförändringar bidragit till en mer besvärligsituation. Här tänkte utskottet på de i och för signödvändiga neddragningarna av den civilanställdapersonalen. Det svåra ekonomiska läget i flerakommuner hade också inneburit att det samladesociala skyddsnätet blivit sämre, vilket kunde ökapressen på polispersonalen. Mot denna bakgrund -fortsatte utskottet - fanns det en risk att poliseninte till fullo klarar sin uppgift, något som i sintur riskerar att urholka förtroendet för polisensverksamhet. Enligt utskottet var det därförglädjande att åtgärder som långsiktigt kan bidratill en bättre arbetsmiljö hade vidtagits. -Utskottet vidhöll sina tidigare yttranden närliknande yrkanden senast behandlades under våren2002 (bet. 2001/02:JuU13s. 19 f.).Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden ifrågan.