bet · GR01KRU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Omkring 100 000 hantverkare beräknasgå i pension . Inom fältet kulturhantverk och kulturvårdkan det nämnas att det saknas återväxt av bildhuggare, glasblåsare,förgyllare, tapetserare, kakelugnsmakare, tenngjutare, träbildshuggare,glasmästare, stuckatörer, handvävare, konstbrodörer, murare ochmöbelrenoverare. Som ett exempel på ett mycket litet hantverksområde, därbristenpå nya hantverkare hotar hantverksområdets existens, kan nämnasspetsknypplingen.Hantverkskunnandet överförs från människa till människa ochlärs huvudsakligen genom praktik. Hantverksyrkena är kunskapsintensivaoch kräver lång utbildning och handledning. Gemensamt för dem är en höggrad av manuellt, praktiskt arbete och en småskalig produktion.För attavhjälpa bristen på hantverkare behöver en ny och modern form avlärlingsutbildning som också omfattar vuxna inrättas. Det behövs dessutomforskning kring dagens och morgondagens yrkesutövning inom hantverksyrkena.Vidare är det nödvändigt med en utredning om andra åtgärder som kan bidratill att bibehålla hantverkskunnandet i landet.Vi föreslår att riksdagensom sin mening tillkännager för regeringen vad vi anfört om hantverksutbildningm.m. Därmed bör bifalla motion 2002/03:Kr12 (m) och delvisbifalla motionerna 2002/03:Kr218 (kd) och 2003/04:Kr231 (kd) yrkande1.4. Hantverksutbildning, punkt 4 (fp)av () ochCecilia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslagettill riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom hantverksutbildning. Därmed bifaller motion 2002/03:Kr12 ochavslår motionerna 2002/03:Kr218 och 2003/04:Kr231 yrkande1.StällningstagandeBehovet av fler hantverkare är stort inte minst inomkulturmiljövården. Det finns över 300 registrerade hantverksyrken och tillväxtenav yrkeskårerna är oroande låg inom nästan samtliga dessa yrken. Omkring100 000 hantverkare beräknas gå i pension . Inom fältetkulturhantverk och kulturvård kan det nämnas att det saknas återväxt avbildhuggare, glasblåsare, förgyllare, tapetserare, kakelugnsmakare,tenngjutare, träbildshuggare, glasmästare, stuckatörer, handvävare,konstbrodörer, murare och möbelrenoverare.Hantverkskunnandet överförs frånmänniska till människa och lärs huvudsakligen genom praktik. Hantverksyrkenaär kunskapsintensiva och kräver lång utbildning och handledning. Gemensamtför dem är en hög grad av manuellt, praktiskt arbete och en småskaligproduktion.För att avhjälpa bristen på hantverkare behöver en ny ochmodern form av lärlingsutbildning som också omfattar vuxna inrättas. Detbehövs dessutom forskning kring dagens och morgondagens yrkesutövninginom hantverksyrkena.Vi föreslår att som sin mening tillkännagerför regeringen vad vi anfört om hantverksutbildning. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2002/03:Kr12 (m) och avslå motionerna 2002/03:Kr218 (kd)och 2003/04:Kr231 (kd) yrkande 1.5. Enprocentsregel för konstnärligutsmyckning vid icke-statligt byggande, punkt 5 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anseratt förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförsi reservationen om enprocentsregel för konstnärlig utsmyckning vidicke-statligt byggande. Därmed bifaller motion 2002/03:Kr296 yrkande4.StällningstagandeOm konstnärer skall kunna försörja sig på sittarbete är det viktigt att de får uppdrag och beställningar.Statenskonstråd har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt ochframträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärva god samtidskonsttill statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. Konstrådetskall också medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöerän sådana som brukas av staten.I dag tillämpas på många håll inom denoffentliga sektorn vid byggenskap principen att av byggkostnadernaskall avsättas till konstnärlig utsmyckning. Vi anser att det behöverutredas hur den principen kan vidgas till att gälla mer än enbart byggnaderinom den offentliga sektorn, exempelvis i bostadsmiljöer. De storabyggföretagen borde kunna rymma en sådan utgift för konstnärlig utsmyckninginom sina investeringskostnader. Vi anser att regeringen bör låta utredamöjligheterna att på detta sätt bredda och förstärka principen att medelskall avsättas till konstnärlig utsmyckning vid byggenskap och i sambandmed samhällsplanering. Därefter bör regeringen lägga fram förslag i fråganför . Vad vi här anfört bör som sin mening tillkännageför regeringen. Därmed bör bifalla motion 2002/03:Kr296 (v)yrkande 4.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringensskrivelse 2002/03:129 Arkitektur, form och design.Följdmotion2002/03:Kr12av m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning.Motioner från allmännamotionstiden /03:Kr217 av m.fl. (m):Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvåregionala mötesplatser för designfrågor i /03:Kr218av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att säkra hantverketi vårt land.2002/03:Kr236 av m.fl. (m):13. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om formoch design.14. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om mötesplatser för design och formgivare.2002/03:Kr296av m.fl. (v):4. begär att regeringenåterkommer med förslag till hur man kan bredda och förstärka principenatt medel skall avsättas till konstnärlig utsmyckning vid byggenskap ochi samband med samhällsplanering.2002/03:Kr370 av . (kd):11. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om form och design.2002/03:Ub335 av . (m):3. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om nya spelrum för form och design.Motioner frånallmänna motionstiden /04:Kr209 av m.fl.(m):15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om form och design.16. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om mötesplatser för designoch formgivning.2003/04:Kr215 av m.fl. (m):Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvåregionala mötesplatser för design i /04:Kr230 avKent m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av form och design.4. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyaspelrum för form och design.2003/04:Kr231 av och SvenBrus (båda kd):1. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att rikta insatser föratt säkra hantverket i vårt land.