bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — I den störstainternationella analys av företagsklimat somgenomförts (Global Entrepreneurship Monitor 2002)får en bottenplacering, 31:a plats bland de37 länder som ingår i studien, uppger motionärerna.För de stora svenska företagen blir alltmindre betydelsefullt, säger motionärerna vidare.Samtidigt behöver de stora företagen, intebara för att de genom investeringar skapar arbeteoch tillväxt, utan också för att de skaparmöjligheter för nya företag att etableras och växatill. Att företag köper upp andra företag ochinvesterar över nationsgränser är en naturlig följdav internationaliseringen och av den europeiskaintegrationen, menar motionärerna. De anser attproblemet för svenskt vidkommande är attutflyttningen av ägande, huvudkontor ochinvesteringar är större än motsvarande flöden åtandra hållet. Bakgrunden till att ägandet av svensktnäringsliv i allt större utsträckning liggerutomlands är dels den svaga kapitalbildningen iSverige, dels att det svenska skattesystemetmissgynnar svenska ägare i förhållande tillutländska ägare, anför motionärerna. De uppger attom de investeringar som består i att företag köperandra företag räknas bort så investerar svenskaföretag mer utomlands än vad utländska företaginvesterar i . För att ägandet av storaföretag, liksom deras huvudkontor, skall finnas iSverige och för att svenska och utländska företagskall välja att investera i måste villkorenvara minst lika goda som i andra länder, anförmotionärerna. De anser dock att situationen för småföretag är ännu allvarligare än för de storaföretagen. har färre små och medelstoraföretag i förhållande till sin befolkning än någotannat jämförbart land, konstaterar motionärerna. Dehävdar att det har skett en kraftig nedgång avnyföretagandet och hänvisartill registreringsstatistik från Patent- ochregistreringsverket (PRV), enligt vilken det totalanyföretagandet fallit med en fjärdedel sedan år1993. Siffrorna år 2003pekar på en fortsatt fallande trend.Två tillkännagivanden begärs i motion 2003/04:N291(m), nämligen om orsakerna till utflyttningen avföretag och ägande från och om åtgärder förett stärkt företagar- och företagsklimat. Efterutfallet i folkomröstningen om euron behövs, enligtmotionären, ett stärkt företags- ochföretagarklimat, i form av sänkta skatter på arbete,kunskap, företagande och företagsägande, förenklingav företagandets regelbörda, ökade satsningar påvägar och en bättre fungerande skola. En indikationpå bristerna i klimatet för företagande, kunskap ochjobb är, anför motionären, att ca 50 stora svenskaföretag förlagts utomlands -antingen genom flytt av huvudkontor eller genomutländskt ägande. Cirka 60 000 jobb beräknas ha gåttförlorade som effekt av att svenskaföretag lämnade landet. Andelen utlandsägda företagsom är verksamma i föll från år 1993till , säger motionären. Han anser attdebatten om företagsflytt ofta har fokuserats påenskilda företags agerande men att det centrala ärdet politiska ansvaret för det svenskanäringsklimatet.I motion 2003/04:N388 (m) föreslås etttillkännagivande om åtgärder för att stärkakonkurrenskraften. I årets regeringsdeklaration harstärkt konkurrenskraft satts främst på regeringensprioriteringslista, vilket är utmärkt, sägermotionären och anser att en tillväxtvänlig politikmåste grundas på att viljan att satsa och arbetauppmuntras. Att konkurrenskraften försvagats ochklimatet för nya idéer och entreprenörskapförsämrats framkommer genom PRV:s statistik somvisar färre ansökningar om patent, färrenyregistreringar av företag och fler avregistreradeföretag, anför motionären. Hon anser att kompetens,kunskap och idékraft är grunden för stärktkonkurrenskraft och att denna visas av att företagvill förlägga sin verksamhet i i stället föri andra länder. Politiska beslut kan bidra tillstärkt konkurrenskraft genom privatisering avtjänster som produceras i offentlig regi, menarmotionären.Ett tillkännagivande om behovet av fler ochväxande företag föreslås i motion 2003/04:A305 (m).För att skapa förutsättningar för fler och växandeföretag krävs en förändrad politik, anförmotionärerna. De menar att det krävs en mängdförändringar. Regering och riksdag måste göra detlättare att starta och driva företag genom olikaåtgärder, t.ex. införande av en ny och förenkladföretagsform, borttagande av byråkrati ochregelkrångel i samband med startande och drivande avföretag, avveckling av etableringshinder, skapandeav en ökad rättssäkerhet, införande av enföretagsvänligare miljöbalk och bättrekonkurrensvillkor samt slopande av överbeskattningenav företagande och investeringar, anförmotionärerna.I motion 2003/04:Sf326 (fp) begärs etttillkännagivande om åtgärder för nya jobb genomförbättringar för företagande. Genom en ny syn påföretagare och enklare regler för företagande,sänkningar av arbetsgivaravgifter och avtillväxtfientliga skatter kan många nya arbetenuppstå, anför motionärerna. De erinrar omtjänstesektorns betydelse för nyföretagande och nyaarbetstillfällen. Det finns en stor efterfrågan påhushållsnära tjänster, men det höga skatteuttagethindrar efterfrågan och utbud från att mötas på envit marknad, säger motionärerna. De anser attregelverk och administration kring företag ärkrångliga och dåligt anpassade till små företag ochatt enkla startpaket bör finnas tillgängliga förpersoner som avser att starta företag.Folkpartiets syn på hur företagsklimatet börutformas redovisas också i motion 2003/04:N411 (fp)- dock utan särskilt förslag till riksdagsbeslut.Det är företagandet som bär upp välfärden, sägs deti motionen. behöver en ny politik som tartill vara den stora potentialen för företagande ochtillväxt, anför motionärerna. För att uppnå dettabehövs bl.a. sänkta skatter för företag ochföretagare, mindre krångel och enklare regler förföretagande och åtgärder för att stärkakonkurrensen. Andelen företagare i ärfortfarande låg i jämförelse med många andra länderoch antalet företagare har minskat, långsamt menstadigt, , sägermotionärerna. De anser att minskningen dock inteberor på att det saknas företagsidéer i ochhänvisar till att svenskarna enligt Europeiskapatentkontoret är bland de mest innovativa i ,räknat efter antalet ansökningar om nya patent irelation till befolkningsstorleken. Idéer ochpatentansökningar leder normalt till att företagstartas, men i sker detta i mindreutsträckning än i andra länder, påpekarmotionärerna. Svenska idéer som får patent gerupphov till arbetstillfällen i andra länder istället för i , sägs det - en utveckling sommåste hejdas. Motionärerna anser att det behövs flersmå och medelstora företag i , med hänvisningtill att småföretag sägs vara mindre benägna attsäga upp anställda vid en konjunkturnedgång.I motion 2003/04:N412 (kd) föreslåstillkännagivanden i fyra avseenden, nämligen omgrundläggande principer för ett gottnäringslivsklimat, om statens roll inäringspolitiken, om etikens betydelse för enfungerande marknad samt om näringspolitikens mål.Kristdemokraternas ekonomiska politik vilar pågrundtanken att arbete och välfärd åt alla bara kanuppnås genom att ansvarstagande individer, familjeroch företag tillåts att utvecklas och växa medstabila regler. Det privata näringslivet utgörgrunden för välfärd, säger motionärerna. Demenar att en regering som vill åstadkomma ekonomiskutveckling, förstärkt välfärd och arbetstillfällenmåste bedriva en näringspolitik som stimulerarenskilda initiativ och företagande, varvidpolitikens roll är att skapa en god jordmån för nyaoch växande företag. Målet för Kristdemokraternasnäringspolitik är att bygga en långsiktig och stabilgrund för välfärden och sysselsättningen genom ökatföretagande inom sociala och ekologiska ramar,vilket också står i samklang med Kristdemokraternasmålsättning att uppmuntra ett ökat personligtansvarstagande, sägs det. Företag, medarbetare ochhuvudkontor flyttar från till länder som harett bättre företagsklimat än , anförmotionärerna.Ett inte oväsentligt problem är en allmänförsvagning av det etiska medvetandet ochrättsuppfattningen, vilket även gäller detekonomiska livet, säger motionärerna vidare. Deanser att en sund marknadsekonomi förutsätter enetisk grund, där faktorer som personligtansvarstagande och hederlighet betonas mer. Detfinns tydliga gemensamma drag för de områden därnyföretagande blomstrar, nämligen tillit ochsamarbete, hävdar motionärerna. De konstaterar atttillit inte är något som skapas genom politiskabeslut, men menar att politiken måste bidra till attsamhällets inneboende tillit förstärks. En centralprincip i den kristdemokratiska ideologin är att detpersonliga ansvarstagandet måste stärkas. Etikfungerar som ett fundament för rätt ochlagstiftning, genom att minska behovet av enkrånglig och omfattande lagstiftning samt kostsammaoch komplicerade affärskontrakt, säger motionärerna.De påpekar att det svenska samhället har byggts uppkring den etik som den kristna traditionen står för,bl.a. hederlighet, rättvisa, personligtansvarstagande, solidaritet med medmänniskor ochrespekt för andras egendom.Kristdemokraterna föreslår följande mål förnäringspolitiken: Politiken skall främja en hållbarekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genomfler och växande företag. Det är också viktigt attregeringen sätter upp konkreta mätbara mål, ansermotionärerna och påpekar att det inomnäringspolitiken finns flera områden där det börformuleras målsättningar som är uppföljningsbara.Som exempel nämns regelförenklingar, där måletföreslås formuleras så, att företagens kostnader förden administrativa bördan till följd av regelverkskall minskas under innevarandemandatperiod. anser också attregeringen till bör lämna förslagtill mål för andel kommersialiserade patent och ettmål för andel av arbetskraften som skall varasysselsatt i privat sektor. Statens roll isamhällsekonomin skall vara att sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, att ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, sägermotionärerna sammanfattningsvis. De menar att närstaten agerar såväl domare som spelare på marknadenär risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i deföretag som har de bästa förutsättningarna.Ett tillkännagivande om attityder till företagandeföreslås i motion 2003/04:N346 (kd). Över 700 000företag har färre än fem anställda och avarbetskraften arbetar i dessa företag, sägermotionärerna. De påpekar att inte ett enda nyttstorföretag har kommit till i under desenaste 30 åren, men att många stora och medelstoraföretag har flyttat från . Kristdemokraternavill särskilt arbeta för de små företagensmöjligheter att utvecklas. Under alltför lång tidhar företagare från socialdemokratiskt håll enbartbetraktats som skatteobjekt, hävdar motionärerna. Demenar att attityden inte sällan har varit att deflesta företagare är potentiella skattesmitare sombehöver hållas efter genom fler och hårdare regler.Det är förödande för utveckling attSocialdemokraterna har en så negativgrundinställning till företagande, anförmotionärerna. De uppger att i finns barahälften så många företagare som i flera andra länderpå en jämförbar utvecklingsnivå. De hänvisar tillstatistik från enligt vilken 4 467 företagförsattes i konkurs ,vilket innebär en ökning jämfört med sammaperiod . Trots en liten uppgång avnyföretagande uppvisade nio länminskningar inom industrisektorn i förhållande tillår 2001, konstaterar motionärerna.I motion 2003/04:N211 (kd) föreslås etttillkännagivande om betydelsen av ett gottföretagsklimat så att företagen stannar kvar iSverige. har vid upprepadetillfällen påtalat vikten av gynnsamma villkor försmå och medelstora företag, erinrar motionären om.Hon menar dock att betingelserna för storföretageninte är mindre viktiga. Vanligtvis är de småföretagen underleverantörer till de större, sägermotionären. Hon påpekar att under de senaste 30 årenhar inga nya storföretag som startats stannat kvar iSverige och att idéer som vuxit fram i Sverigeförverkligas i andra länder. Stora företag flyttar,enlig motionären, ofta till länder som är merföretagsvänliga - en utveckling som är allvarlig ochmåste brytas. Det är av stor vikt att svenskastorföretag får likvärdiga villkor med sinakonkurrenter i andra länder, anför motionären ochnämner såväl ekonomiska garantier som snabbamyndighetsbeslut som exempel på sådana villkor.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om att enökad tillväxt skall bidra till en ekonomiskutveckling som är både miljömässigt och socialtuthållig, anförs det i motion 2003/04:N329 (c).Tillväxt är ett av samtidens mest omhuldade begrepp,säger motionärerna. De anser att utgörett undantag bland partierna genom att framhålla ettunderifrånperspektiv på tillväxt. Det betyder attfokus skall läggas på människorna somtillväxtskapande faktorer och att tillväxt inteanses kunna kommenderas fram centralt viastorskaliga strukturer. En metod att definieratillväxt är det gängse sättet att mäta ekonomisktillväxt, dvs. genom den årliga förändringstakten avbruttonationalprodukten (BNP), konstaterarmotionärerna. Den regionala motsvarigheten till BNP-måttet är bruttoregionprodukten (BRP) som mäterförädlingsvärdet vid samtliga arbetsplatser i enregion. En hög nationell tillväxt förutsätter attregionernas förädlingsvärden i de olikanäringsgrenarna ökar, påpekar motionärerna. De menardock att BNP i sig självt inte är något mått på varesig välstånd eller livskraftiga samhällen, eftersomdet utelämnar t.ex. fördelningsaspekter, miljö,demokrati och livskvalitet. anser atten ökad tillväxt skall bidra till en ekonomiskutveckling som är både miljömässigt och socialtuthållig, sägs det.För att skapa tillväxt behövs en tillväxtfrämjandepolitik, anför motionärerna vidare. De påpekar attom topplacering 1970hade bestått, så hade varje familj haft ca 5 000 krmer att förfoga över . behöverfler entreprenörer och fler småföretag, eftersom detär i dessa dynamiska miljöer som jobben skapas ochdär som tillväxten uppstår, säger motionärerna. Debedömer att fler småföretag kommer att fokuserakring humankapitalet - tjänsteföretag,upplevelseindustri och kunskapsintensiva företag.Centerpartiet anser, som nämnts, att tillväxt skapasav människor, inte av system och strukturer, men föratt detta skall kunna ske behövs det förändringar ibåde system och strukturer. I forskning och studierkring förutsättningarna för företagande och tillväxttas begrepp upp som innovationsförmåga, rörlighet,dynamik, kreativitet, tillit, attityder, förtroende,kompetensbaserade nätverk, kunskaper, mångfald ochmarknadskonfrontation, varvid de fyra förstnämndabegreppen berör de områden där småföretag ärframgångsrika, säger motionärerna. Småföretagenanses därför ha en nyckelroll i att skapa tillväxt.I den tidigare nämnda internationella undersökningenav entreprenörskap i olika delar av världen (GlobalEntrepreneurship Monitor 2002) har ett positivtsamband mellan höga nivåer av entreprenörskap ochhög BNP konstaterats, sägs det. Villkoren försmåföretagande behöver kraftigt förbättras, ansermotionärerna. De menar att det krävs helt andraattityder än de som råder för attskapa ett läge då människor vågar expandera enverksamhet eller vågar starta företag. Verket förnäringslivsutveckling () har pekat på att välfungerande utbildnings- och transportinfrastruktur,effektiv kapitalförsörjning samt konsekventlagstiftning och stödjande regelverk är viktiga föratt småföretag skall kunna starta och verka, erinrarmotionärerna avslutningsvis om.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om näringspolitikens inriktning behandladesunder föregående i anslagsbetänkande2002/03:NU1. Utskottet redovisade sin syn i fråganoch noterade att den låg i linje med den somredovisades i den då aktuella budgetpropositionenoch med vad som hade överenskommits i överläggningarmellan regeringen, och Miljöpartiet.I en reservation (m, fp, kd, c) redovisades dessapartiers gemensamma syn på näringspolitikensinriktning. följde utskottet.I regeringsförklaringen den 16 september 2003inbjöd statsminister till en bredsamverkan med de politiska partierna,arbetsmarknadens parter och andra centralaorganisationer för att utveckla (prot.2003/04:2). Ett program för ett konkurrenskraftigt,attraktivt och framtidsinriktat i godsammanhållning behöver förverkligas, sadestatsministern. Innehållet i ett sådant programskisserades under följande tio rubriker: 1. Svenskkonkurrenskraft skall hävdas; 2. skallutvecklas i sammanhållning; 3. Infrastrukturen skalllänka ihop ; 4. Ett mänskligare arbetsliv ochkamp mot ohälsan; 5. Ungdomars och invandraressysselsättning skall öka; 6. skall vara enledande forskningsnation; 7. Villkoren förentreprenörskap förbättras; 8. Nyatillväxtmöjligheter i skall tastill vara; 9. Modern teknik skall driva fram enmiljömässigt hållbar utveckling; 10. Exporten skallöka och internationaliseringen tas till vara.Vid den allmänpolitiska debatten i oktober 2003debatterades inriktningen av näringspolitiken underrubriken av näringsminister och företrädare för samtliga övrigapartier (prot. 2003/04:14).De aviserade tillväxtsamtalen inleddes den 9november 2003 då , , ,i (LO), () och () var inbjudna. Fyraämnesområden var föremål för diskussion, nämligenskatte- och konkurrensfrågor, ohälsan, möjligheteratt få in fler invandrare på arbetsmarknaden samtdet minskade förtroendet för näringslivet.I regeringsförklaringen angavs under rubrikenVillkoren för entreprenör-skap förbättras attStiftelsen skall utvecklas för attöka tillgången på riskkapital i tidiga skeden. I dennyssnämnda allmänpolitiska debatten omnäringspolitiken sade näringsminister den privata riskkapitalmarknaden präglas avvåldsamma svängningar och att det i stället behövsmer långsiktighet och stabilitet. Därför kommerstaten att ta ansvar för att stärka försörjningen avs.k. Han räknade med att ett par hundramiljoner kronor med början år 2004skall kunna mobiliseras. Han aviserade attregeringen skall tillsätta en förhandlingsman somtillsammans med Industrifonden skall ta fram ettförslag till hur Industrifonden kan delas i tvådelar - ett aktiebolag som fortsätter med dennuvarande verksamheten och en stiftelse. Densistnämnda skall ges i uppdrag att understödjasådana företag som befinner sig i ett mycket tidigtskede, där det är nästan omöjligt atthitta investerare, uppgav han. Stiftelsen skalltillföras så mycket kapital att den kommer att kunnainvestera cirka en kvarts miljard kronor per år.Stiftelsen kommer att samarbeta genom avtal med deregionala teknikbrostiftelserna. Genom dennasatsning stärks den svagaste länken i den svenskariskkapitalkedjan, anförde näringsministern. Idagarna har näringsministern utsett direktör till förhandlingsman med uppgift atttillsammans med Industrifonden,teknikbrostiftelserna, ochStiftelsen utarbeta detaljernakring den nämnda statliga satsningen på riskkapital.Företrädare för och har inför utskottetpresenterat den rapport om näringsklimatet i (A 2003:9) som myndigheterna gemensamt har tagitfram och som publicerades sommaren 2003.Vidare har företrädare för Forum försmåföretagsforskning inför utskottet informerat omoch lämnat synpunkter på effekterna av insatser försmåföretagsutveckling.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningligger i linje med den som redovisas ibudgetpropositionen och med vad som haröverenskommits i överläggningar mellan regeringen,och Miljöpartiet.Vägledande för den näringspolitik som skallbedrivas är att den skall bidra till att skapaförutsättningar för tillväxt, sysselsättning ochvälfärd i hela . Det är viktigt attunderstryka att tillväxten skall vara ekonomiskt,ekologiskt och socialt hållbar.En ökad ekonomisk aktivitet genom nya företag ochfler företag som växer är grundläggande för attfrämja tillväxten. Denna är i sin tur enförutsättning för att arbetstillfällen och välfärdskall kunna värnas och utvecklas. Näringspolitikenär inriktad på att antalet nystartade företag,liksom antalet personer som är företagare, skallöka. Konjunktursituationen gör att utformningen avnäringspolitiken blir ännu viktigare om målen skallkunna uppnås.Ökat företagande är av stor betydelse för densvenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringenarbetar med att utveckla gynnsamma förutsättningarför företagandet, både för att öka nyföretagandetoch för att få redan etablerade företag att växa.Särskilt prioriterade områden inom näringspolitikenär insatser för att tillförsäkra utbud av kapital(särskilt i tidiga utvecklingsfaser), åtgärder somgynnar ökat entreprenörskap, tydligare ochtillgängligare information och rådgivning samtenklare regler för företagare, enklareadministrativa rutiner vid företagsstart, gynnsammakonkurrensvillkor samt insatser inom bl.a. designoch miljödriven näringslivsutveckling för ökadkonkurrenskraft. Utskottet ställer sig positivt tillden (tidigare nämnda) planerade förändringen avIndustrifondens verksamhet, som innebär attIndustrifonden skall delas upp i två delar, där denena avses få ansvar för såddfinansiering med ettkapital på i storleksordningen 200-250 miljonerkronor. Förändringen bör kunna ge förutsättningarför att bidra till en lösning av de problem en delsmåföretag kan ha att finna finansiering i tidigautvecklingsskeden.I flera av de här aktuella motionerna framställssituationen för företagandet i allmänhet ochnyföretagandet i synnerhet som mycketotillfredsställande. Detta är inte den bild somutskottet har och heller inte den bild somframkommer i olika statistikkällor, undersökningaroch rankningslistor. Utskottet anser generellt settatt man bör inta en kritisk och försiktig hållningtill rankningslistor, men vill ändå peka på någrasådana som har kommit . OECDpublicerar en jämförande undersökning(Science, Technology and Industry Scoreboard). Densenaste, som avser , innehåller över 200indikatorer på olika områden. När det gällerforskning och utveckling, venture capital(riskkapital till onoterade företag), utbildning ochpatentansökningar inom vetenskap och teknik visarindikatorerna på att ligger bra tillinternationellt.Världsbanken har vidare i en rapport (Doingbusiness 2004 - understand-ing regulation) jämfört130 länder på basis av kvantitativa indikatorer somgäller regler för näringslivet. Undersökningen visaratt länder med höga inkomster reglerar näringslivetmindre än länder med låga inkomster. tillhörde tio länder som reglerar affärslivet minst. Andraländer är bl.a. , , ,, och Storbritannien.Sverige tillhör också de tio länder som har de ipraktiken bäst fungerande regleringarna. ärvidare, enligt rapporten, ett av de länder där detär enklast att starta företag. kommer på endelad tredje plats bland de 130 länderna när detgäller antal procedurer som krävs för enföretagsstart och på 12:e plats när det gäller antaldagar det normalt tar att starta ett företag.Ytterligare en internationell studie med relevansi detta sammanhang är den granskning (GlobalCompetitiveness Report) som den internationellanäringslivsorganisationen och som redovisartillväxtutsikterna i ett antal länder. I den senasterapporten, som publicerades ochomfattade 102 länder, redovisades två olikajämförelseindex. Det första indexet (GrowthCompetitiveness Index) avser att analysera ländernaspotential att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt påbåde medellång och lång sikt och är baserat på trehuvudfaktorer, nämligen teknologisk tillväxt,makroekonomiska villkor och kvaliteten på offentligainstitutioner. behöll där sin tredje platsfrån , efter och Förenta staterna.Det andra indexet (Business Competitiveness Index)mäter ett lands förmåga att utnyttja aktuellaresurser för att skapa välstånd och baseras på tvåhuvudfaktorer, nämligen företagens operativa ochstrategiska nivå samt näringslivsklimatet.