bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — I dettaavseende förbättrade sin position från år2002 från sjätte till tredje plats, också här efterFinland och Förenta staterna.Utskottet vill också något beröra olikaantalsuppgifter rörande nyföretagande och totaltföretagande som det refereras till i propositionenoch i motionerna och som återgetts i det föregående.Den officiella statistiken om nyföretagande är densom publiceras av ITPS i samarbete med SCB,och där den senaste avser . Antalet genuintnystartade företag uppgick till 37 430företag, vilket var en ökning jämfört medår 2001 då antalet nystartade företag uppgick till35 517. , 1998-2002, harnyföretagandet i genomsnitt legat på drygt 36 300nya företag . I flera motioner refereras istället till den statistik som Stiftelsen andSociety tar fram och som presenteras iNyföretagarbarometern . Uppgifternahämtas från ()och omfattar antalet nyregistrerade företag. Enligtdenna statistik har antalet nyregistrerade företagunder minskat jämfört med år 2001.Skillnaderna mellan and Societys statistik ochITPS:s statistik förklaras med följande treomständigheterer: and Societys statistik visaralla företag som nyregistrerats hos PRV, dvs. ävenföretag som byter ägare och bolagsform; () av alla enskilda företag är interegistrerade hos PRV och kommer därför inte med iJobs and Societys statistik; ITPS utesluter företaginom jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske samtfastighetsförvaltning, eftersom de nyregistreringarsom görs avseende dessa näringsgrenar i allmänhet ärövertagande av verksamhet och inte genuintnystartade företag. Sammanfattningsvis anserutskottet att den statistik som bör användas när mandiskuterar utvecklingen av nyföretagandet är denofficiella statistik som tas fram av ITPS och SCB.Även när det gäller det totala antalet företagrefereras det till olika uppgifter i propositionenoch i vissa motioner. Detta beror dock på att olikaavgränsningar görs. I propositionen sägs t.ex. att541 000 företag bedrev näringsverksamhet under år2002, medan det i en motion talas om att över 700000 företag har färre än fem anställda. I denförstnämnda siffran har emellertid företag inomjordbruk, skog och fiske samt finansiell verksamhetexkluderats, medan dessa sektorer ingår i densistnämnda sifferuppgiften.Avslutningsvis vill utskottet framhålla attSverige totalt sett har ett modernt och braföretagsklimat, som dock kan bli bättre, specielltför de små företagen. skall inte konkurreramed låga löner och okvalificerade arbeten utan medkunnande, kompetens och ett högt tekniskt innehåll itjänste- och varuproduktionen. I den näringspolitiksom krävs för framtiden ingår olika delar som berörsi vissa av de här aktuella motionerna. Ett områdeavser olika åtgärder för att främja förnyelse avnäringslivet. Det rör sig om teknikspridning,kompetensutveckling och innovationsfrämjandeåtgärder. Vidare måste lönsamheten för investeringari företag ligga på en rimlig nivå och hinder för entillfredsställande kapitalförsörjning till framförallt små, växande företag undanröjas. En effektivkonkurrens är också av stor betydelse, såväl för desmå företagen som för konsumenterna. Till frågan omförenklingar för småföretagen återkommer utskottet iföljande avsnitt.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här aktuella motioner iberörda delar.RegelförenklingUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör lägga regeringens skrivelse medredogörelse för regelförenklingsarbetet tillhandlingarna och avslå motionsyrkanden påområdet. Utskottet anser att regelförenklingär av största vikt för att skallkunna utvecklas som företagarnation och attregeringen bedriver ett ambitiöst arbete idenna fråga. Intrycket är också att de måloch ambitioner som kom till uttryck iriksdagens tillkännagivande omintensifiering av regelförenklingsarbetetskall kunna uppnås. Jämför reservation (m,fp, kd, c).SkrivelsenInledningI regeringens skrivelse 2003/04:8 lämnas enredogörelse för regeringens regelförenklingsarbeteoch regeringens handlingsplan för att minska denadministrativa bördan för företag. Regeringen lämnaräven en redogörelse för myndigheternas tillämpningunder av förordningen (1998:1820) omsärskild konsekvensanalys av reglers effekter försmå företags villkor.Regeringens handlingsplan för minskadadministrativ bördaI budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1)anmälde regeringen att den avsåg att ta fram ettnytt mål för att minska den administrativa bördanför små företag och att den skulleredovisa en handlingsplan för att uppnå detta mål.Vidare redovisades ambitionen att en första mätningav den administrativa bördan skulle genomföras underår 2003. tillkännagav (bet. 2002/03:NU1) att regeringen bör sätta upp ettkvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, isyfte att redan under innevarande mandatperiodpåtagligt minska företagens administration avregelverket. Vidare innehöll riksdagenstillkännagivande att en genomgång av hela detregelverk som berör företagandet skall göras undermandatperioden så att onödiga och krångliga reglerkan tas bort. Slutligen innebar uttalandeatt regeringen bör inge anmälan tillOECD med begäran om granskning avregelförenklingsarbetet.Under år 2002 prioriterades en systematiskgranskning av alla förslag på nya och ändrade reglerinom . Därefter har arbetetkoncentrerats på att ta fram ett handlingsprogramför att minska den administrativa bördan och attompröva de befintliga reglerna. Som en inledning avdetta arbete höll näringsminister ettseminarium med generaldirektörer och tjänstemän från33 myndigheter. Regeringens handlingsplan för attminska den administrativa bördan består av fleraolika delar. Granskningen av nya och ändrade lagaroch förordningar kommer att fortgå med oförminskadkraft. Utbildningar i regelförenklingsarbete förtjänstemän inom , övrigamyndigheter och kommittéväsendet kommer att anordnasäven fortsättningsvis. Att påverka hurregelförenklingsarbetet bedrivs inom EU har ocksåhög prioritet. Härutöver innehåller handlingsplanenen rad nya åtgärder.För det första kommer de olika departementen ochberörda myndigheter att ges i uppdrag att göra engenomgång av de regelverk som berör företagandet ochatt presentera konkreta åtgärdsplaner för att minskaden administrativa bördan. Regeringens förhoppningär att detta skall visa sig vara ett effektivt sättatt förenkla de befintliga regelverken. För attuppnå ett kraftigt genomslag är ansatsen bred ochåtgärdsplanerna kommer att kunna inkludera insatsersom innehåller följande:- förenklingar av nationella och internationellaregler,- färre och enklare blanketter,- bättre service och tillgänglighet hosmyndigheterna,- effektivare administration inom och mellanmyndigheter,- IT-lösningar som förenklar små företagskontakter med myndigheter,- förkortning av handläggningstiderna vidtillståndsgivning.För att stimulera framtagandet av konkreta åtgärderpå departements- och myndighetsnivå kommerNäringsdepartementet att genomföra ett antalseminarier. Dessutom kommer näringsministern att medberörda generaldirektörer genomföra ettuppföljningsmöte i slutet av år 2003.Åtgärdsplanerna kommer att sammanställas ochredovisas till under hösten 2004.För det andra kommer ett kvantitativt mått för denadministrativa bördan att tas fram. Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) gavs iuppdrag att utveckla en metod som gör det möjligtatt mäta den administrativa börda som regelverkenmedför för företagen. ITPS har studerat existerandemätmetoder i de länder som kommit längst på området,nämligen , och . ITPShar identifierat två olika ansatser när det gällermätmetoder - dels en "top-down-ansats", som innebäratt man studerar företaget för att ta reda på vilkaregler det träffas av och hur stor administrativbörda dessa ger upphov till (sker vanligtvis genomenkätundersökningar), dels en "bottom-up-ansats",där man i stället går igenom ett lagstiftningsområdeparagraf för paragraf och kartlägger vilkainformationsaktiviteter reglerna ger upphov till hosföretagen och utifrån dessa beräknas denadministrativa bördan. Den metod som används iNederländerna benämns (Measuring InstrumentAdministrative Burdens) och anses vara den mesttillförlitliga men också den mest komplicerade ochkostsamma. Metoden har en "bottom-up-ansats" och gårut på att, med hjälp av revisorer och andranyckelpersoner i företagen, göra uppskattningar avden administrativa bördan för varje regel. På detsättet kan utvecklingen av den administrativa bördanföljas regel för regel och myndighet för myndighet.I används branschspecifika enkäter somskickas ut till ett stort antal företag. Metoden somanvänds i har en "top-down-ansats" och ärbilligare men anses av ITPS ha lägre grad avtillförlitlighet. Den metod som används i -men som fortfarande befinner sig på ett pilotstadium- går ut på att alla nya regler analyseras för attklargöra vilka administrativa åtgärder företagenmåste vidta. Varje regel förses därefter med ettindex, enligt en förutbestämd nyckel.ITPS har föreslagit att en svensk variant avMistralmodellen skall användas. Myndighetenkonstaterar vidare att kostnaderna är svåra attuppskatta och att det är nödvändigt med ytterligareutvecklingsarbete och en pilotmätning, innanreguljära mätningar kan påbörjas. ITPS:s förslag harremissbehandlats. I stort sett samtligaremissinstanser anser att det är viktigt att mätaföretagens administrativa börda till följd avregelverken och tillstyrker framtagandet av enmätmetod. Ingen remissinstans motsätter sigframtagandet av en mätmetod. En majoritet avremissinstanserna förordar ITPS:s val av ansats,dvs. bottom-up-ansatsen, däriblandEkonomistyrningsverket, ,, (),för regelgranskning (NNR) ochSvensk Handel. Majoriteten anser dock att mätmetodenmåste konkretiseras ytterligare och framhållernödvändigheten av att först genomföra en noggrannpilotstudie för att uppnå en tillförlitlig metod.Flera remissinstanser anser att det föreligger riskför dubbelräkning av kostnader eftersom en aktivitetkan täcka flera lagstiftningsområden. Ett flertalremissinstanser anser att mätmetoden bör utformas påett sätt som möjliggör jämförelser med andra länder.Statskontoret, (),() och avstyrkerITPS:s val av metod och förordar i stället andraalternativ. SCB anser bl.a. att fördelarna med"bottom-up-ansatsen" kan ha överskattats och attkostnaderna kan ha underskattats. Även RSV anser attden arbetsinsats och kostnad som föranleds avmetoden inte står i rimlig proportion till deresultat som den kan förväntas ge. SCB och RSVpresenterar egna förslag på hur en alternativ modellkan utformas. Statskontoret förordar att Sverigeverkar för att utveckla och sprida tillämpningen avOECD:s metoder. Ett flertal av remissinstansernaanser att den valda definitionen av administrativbörda är otillräcklig. Flera remissinstanser harsynpunkter på begreppet tvingande information,vilket anses utesluta bl.a. allmänna råd och reglersom styr rätten till jordbruksstöd.Regeringen delar uppfattningen att den av ITPSföreslagna metoden behöver utvecklas ochkonkretiseras innan den kan användas i praktiken.Regeringen är angelägen om att den metod som tasfram blir tillförlitlig. Regeringen kommer underhösten 2003 att ge ett uppdrag i syfte attvidareutveckla och konkretisera mätmetoden ochgenomföra en pilotmätning, som skall påbörjas underår 2003. En mätning med en färdigutvecklad metodskall göras . Som tidigare aviseratskommer regeringen att sätta upp ett kvantitativt målför att minska den administrativa bördan. Måletkommer att redovisas så snart en tillförlitligmätmetod är framtagen.Slutligen har regeringen lämnat in en anmälan tillOECD för en genomgång av regelreformeringsarbetet iSverige.Praktiska erfarenheter och resultatArbetet med regelförenkling är främst av långsiktigkaraktär, sägs det i skrivelsen. Det handlar tillstor del om perspektiv- och attitydförändringarsåväl vid framtagandet av nya regler som vidomprövning av de befintliga regelverken. InomRegeringskansliet har medvetandegraden vad gällersmå företags villkor höjts genom användning avkonsekvensanalyser. finns det dock utvecklingspotential att ta till vara. Detsammagäller för myndigheter och kommittéväsendet. Ävenkommunerna ansvarar för hantering och tillämpning avregler som berör företag. Inom kommunernasansvarsområde ligger att ge olika tillstånd och attutöva tillsyn.Beträffande insatser i under år2002 noteras att det inom finns ensärskild grupp, Simplex, som har till uppgift attidentifiera befintliga regler som är i behov avförenkling, att granska alla nya förslag till reglersom tas fram inom och att ge stödoch råd i arbetet med att ta fram konsekvensanalyserav regelförslag. Utöver det arbete som Simplexbedriver sker, liksom tidigare, en kontinuerligöversyn av reglerna av de ansvariga departementen.Förenklingar av befintliga regler ses som den storautmaningen. I varje enskilt fall måste en avvägninggöras mellan syftet med regeln och nyttan med enförenkling. Arbetet med regelförenkling pågår inomhela . I skrivelsen redovisas någraexempel på genomförda regelförenklingar vid olikadepartement.När det gäller förslag till nya eller ändradelagar och förordningar noteras i skrivelsen attfr.o.m. t.o.m. har totalt 105konsekvensanalyser genomförts inomRegeringskansliet. Det är de berördafackdepartementen som ansvarar för att enkonsekvensanalys tas fram. I normalfallet har ensådan analys genomförts redan innan Simplex fårförslaget för granskning. Kravet påkonsekvensanalyser har lett till att de olikadepartementen i ökad utsträckning uppmärksammarförslagens effekter på små företag. Simplex bidrartill att ytterligare lyfta fram och konkretiseradessa effekter. Regeringens bedömning är att dettasammantaget haft en avgörande betydelse för denslutgiltiga utformningen av ett stort antal lagaroch förordningar.En allt större del av den svenska regelmängden harsitt ursprung i regler som förhandlats fram på EU-nivå. Det blir därför allt viktigare attkonsekvenserna för företagen beaktas på ett tidigtstadium i förhandlingsprocessen, då det fortfarandefinns utrymme att få gehör för ändringsförslag. Föratt möjliggöra detta har en ny mall introduceratsför hur ståndpunkter i EU-frågor skall tas fram. Avmallen framgår att konsekvenserna för bl.a.företagen, liksom kommissionens konsekvensanalys,skall analyseras.I uppgifterna för Simplex ingår att ge stöd ochråd till , myndigheter ochkommittéväsendet i arbetet med konsekvensanalyser.Det utbildningsarbete som genomfördes tillsammansmed näringslivet kommer attfortsätta, om än i mindre omfattning, under dekommande åren. Simplex har särskilda genomgångar medde kommittéer som kan förväntas komma medregelförslag med bäring på företag. I ett antalutredningar deltar företrädare för Simplex somexperter.Beträffande myndigheternas rapportering enligtförordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor anges att totalt 42 myndigheter harlämnat en sådan rapportering. Denna förordning,Simplexförordningen, föreskriver att myndigheternaårligen skall rapportera till regeringen om detgångna verksamhetsårets arbete med särskildakonsekvensanalyser. Enligt förordningen skallmyndigheterna när de överväger nya eller förändraderegler som kan ha betydelse för små företagsarbetsförutsättningar, konkurrensförmåga ellervillkor i övrigt göra en konsekvensanalys. Det ärsåledes upp till myndigheten att avgöra dels om ensärskild konsekvensanalys skall genomföras, dels omen årsrapport skall inges. Myndigheterna uppmanades,i samband med årsredovisningen, att kortfattatredovisa de tre viktigaste åtgärderna som degenomfört och som har medfört enminskad administrativ börda för små företag.Myndigheterna har även haft i uppgift att redovisaom de aktuella åtgärderna lett till en minskadadministration hos den egna myndigheten. Iskrivelsen redovisas några exempel frånmyndigheternas årsrapporteringar. Det gällerArbetsmiljöverket, ,, ,och Inspektionen för strategiskaprodukter.Ett flertal myndigheter anger att samråd sker medberörda företag i form av möten vid planering av ettföreskriftsarbete, under arbetets gång, genomremissförfarande och i viss mån i samband medstyrelsebehandling. Många myndigheter anger ocksåatt samråd regelmässigt sker med Näringslivets nämndför regelgranskning. Av de 42 myndigheter som harrapporterat till regeringen uppger 32 myndigheteratt de sammantaget har infört eller ändrat i 123föreskrifter och allmänna råd som har konsekvenserför företag. Myndigheterna har upphävt 111föreskrifter och allmänna råd. Motsvarande siffrorför var 377 respektive 136, baserade pårapporter från 46 myndigheter. Skillnaden mellanåren i antal myndigheter som har ingett enårsrapport beror främst på att myndigheterna inteutger föreskrifter och allmänna råd med bäring påsmå företag . Sammanfattningsvis harmyndigheterna infört färreföreskrifter och allmänna råd som de harupphävt färre föreskrifter jämfört med år 2001.De 10 myndigheter som inte har lämnat någonrapportering uppger att de varken har infört, ändrateller upphävt några föreskrifter eller allmänna rådunder år 2002.I skrivelsen lämnas exempel på myndigheternasarbete med förbättrad service och tillgänglighet.Under år 2002 har flera projekt initierats för attförbättra myndigheternas service och informationtill företag. Försöksverksamheten med servicedialogoch serviceåtaganden har slutförts. I rapportenLyssna för att lära och lova - Utvärdering av enförsöksverksamhet med servicedialog ochserviceåtaganden (Statskontorets rapport 2003:9)redovisades resultatet. Arbetet med 24-timmarsmyndigheter har redovisats i rapportenSamverkande 24-timmarsmyndigheter - Sammanhållenelektronisk förvaltning (Statskontorets rapport2003:18). En formkravsöversyn har genomförts och enrapport, - Formkrav och elektroniskkommunikation (Ds 2003:29), har överlämnats tillregeringen.Under rubriken sägs attgemensamt för ett flertal myndigheter är att dearbetar aktivt med IT-lösningar för att kunnaerbjuda företagen service på myndighetens webbplats.En utökad användning av IT-lösningar innebärkostnads- och tidsbesparingar såväl för företagensom för myndigheterna, t.ex. lägger de flestamyndigheter numera ut sina förslag tillföreskriftsändringar på sina webbplatser underremisstiden. Regeringen har satt upp som mål attsamtliga tjänster som kostnadseffektivt kan erbjudaselektroniskt skall tillhandahållas på detta sätt. Enomedelbar förbättring när myndigheterna införenklare informationstjänster på webbplatser är attde blir tillgängliga dygnet runt. Många ärendenställer krav på samverkan mellan flera myndigheter.Med elektroniskt informationsutbyte kan denhandläggande myndigheten automatiskt inhämtainformation som redan finns i offentliga registerdirekt från den registerförande myndigheten utan attbehöva gå omvägen via den sökande. På detta sätt kanden administrativa bördan på den sökande minskassamtidigt som handläggningen förenklas ochhandläggningstiderna förkortas.Företagsregistrering ()är ett samarbete mellan Patent- ochregistreringsverket och för att geen förbättrad service till företagare, noteras det iskrivelsen. Genom att erbjuda en kontaktpunkt ochgenom att göra det möjligt med elektroniskaanmälningar uppnås förenklingar för företagen. Påwebbplatsen kan företagen få information omföretagsregistrering och företagande, anmäla ochändra uppgifter för mervärdesskatteregistrering ocharbetsgivaravgifter, ansöka om eller återkalla F-skatt eller FA-skatt och lämna uppgifter för att fåbeslut om debiterad preliminärskatt vidnyregistrering. Nuteks InternetportalFöretagarguiden () gerinformation och service från drygt 30 myndigheter.Startlinjen hos lämnar information ochvägledning per telefon, e-post och webbplats(/startlinjen) till personer som tänkerstarta företag. har fortsatt utvecklingen av system somanpassas för att uppfylla kraven på 24-timmarsmyndigheten, bl.a. genom att kunderna självamatar in information och kompletteringar viaInternet.När det gäller kommittéernas redovisning avarbetet med särskild konsekvensanalys sägs iskrivelsen att samtliga kommittédirektiv skallberedas gemensamt med Simplex. Medverkan ibeslutsprocessen redan när utredningar tillsätts ärnödvändig för att kunna säkerställa attsmåföretagsperspektivet blir en naturlig del iutredningsarbetet. Vid granskning avkommittédirektiv identifierar Simplex vilkautredningar som bör göra en särskildkonsekvensanalys. För dessa utredningar anges idirektiven att analysen skall göras i samråd medNäringslivets . Under år2002 har detta angetts i 15 kommittédirektiv.Regelförenkling ur ett internationelltperspektivRegelförenkling är ett område som fått allt störreuppmärksamhet , sägs det iskrivelsen. Länderna inom arbetar med frågan påolika sätt. I vissa länder är regelförenkling en delav förvaltningspolitiken med det huvudsakliga måletatt effektivisera offentliga verksamheter imedborgarnas och företagens tjänst, medan den iandra länder är en del av näringspolitiken ochsyftar till att förbättra förutsättningarna förtillväxt och sysselsättning. Inom ramen för den s.k.Lissabonstrategin ses regelförenkling ochregelförbättring som viktiga instrument för attmodernisera EU. Oberoende av det övergripande måletmed regelförenkling är förutsättningarna och viljanatt kunna lära av varandra länderna emellan mycketstor. Förutom samarbetet inom EU och samt genomett informellt nätverk av ansvariga tjänstemän förregelförenkling inom EU-länderna (Directors forBetter Regulation) är bilaterala direktkontakterviktiga för att överföra erfarenheter tillRegeringskansliet.När det gäller regelförenkling inom EU sägs iskrivelsen att från svensk sida har denna frågaprioriterats som en del av uppmanade i och medlemsstaterna att inom ramen försina respektive befogenheter utarbetaen strategi för ytterligare samordnade åtgärder föratt förenkla bestämmelser. EU:sförvaltningsministrar tillsatte enrådgivande grupp med experter på regelförenklingfrån samtliga medlemsstater, den s.k.Mandelkerngruppen. Gruppen lade framsin slutrapport med en handlingsplan förregelförenkling för EU. Uppföljningen av Mandelkern-gruppens rekommendationer har skett i en särskildexpertgrupp som tillsattes . Kommissionenpresenterade ett regelförbättringspaket ,i vilket ingår en handlingsplan för bättre ochenklare regler. Paketet har en nära koppling tillvitboken om EU:s styrelseformer och har en bredansats med sikte på all gemenskapslagstiftning ochhela lagstiftningsprocessen. Som en följd avregelförbättringspaketet har en metod för en ny,fördjupad konsekvensanalys utarbetats. Analysenredogör för regelförslagens effekter på olikadimensioner av hållbar utveckling och ersättertidigare använda sektorsanalyser. I sitt årligaarbetsprogram publicerar kommissionen vilka förslagsom kommer att föregås av denna nya typ av analys.Initiativen i kommissionens handlingsplanbehandlar hur ny lagstiftning på gemenskapsnivåskall bli bättre. Företagens största börda härröremellertid från existerande lagstiftning, varförförenklingar och modernisering av denna ärangelägna. EU:s inititativ för förenkladlagstiftning på den inre marknaden, det s.k. SLIM-programmet (Simpler Legislation in the InternalMarket), startade . Alltifrån direktiv omprydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt harbehandlats i mindre arbetsgrupper som lagt förslagpå förenklingar som sedan kommissionen, efteromarbetning, har presenterat för rådet ochparlamentet - en metod som har visat sig vara båderesurskrävande och tidsödande. SLIM kompletterades ifebruari 2003 med ett flerårigt program förförenkling av gällande regelverk, som är avsett attleda till en minskning av antalet berördasidor, som uppgår till ca 97 000. Ettannat initiativ inom EU är Europeiskaföretagspanelen (European Business Test Panel),vilket är ett initiativ av kommissionen för attförbättra och förenkla gemenskapens regler. Panelenkommer att bestå av 3 000 företag, varav 126 skallvara svenska. kommer regelbundet() att få ta del av förslag till nyEG-lagstiftning och lämna synpunkter på t.ex. vilkaadministrativa bördor och kostnader som förslagenskulle kunna ge upphov till. Urvalet av företag ärslumpmässigt och innehåller alla typer av företag,från enmansföretag till företag med fler än 250anställda.