bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Den analys somligger till grund för säkerhetsrådets resolution , äratt FN:s medlemsstater anmodas att öka kvinnors deltagande på allabeslutsfattande nivåer i nationella, regionala och internationellainstitutioner för att förhindra respektive lösa konflikter. Lika angelägetär det enligt resolutionen att kvinnor också deltar i fredsbyggandearbete i postkonfliktområden. Självfallet har jämställdhet ett avgörandeinflytande på omfattningen av mäns våld mot kvinnor, det sexualiseradevåldet, våldtäkter som vapen i krig, prostitution, traffickingav kvinnorför sexuellt utnyttjande, handel av barn. Listan över sambandet mellanå ena sidan jämställdhet mellan kvinnor och män och å andra sidan enrättvis och hållbar global utveckling kan göras mycket längre. I självaverket har jämställdheten en avgörande betydelse för ett framgångsriktarbete inom alla de olika politikområdena. Mina egna erfarenheter, somi och för sig kanske är relativt begränsade, handlar om att jag hardeltagit i utvecklingssamarbete inom den rättsliga sfären i , ,och . De bekräftar fullständigt säkert att alltutvecklingssamarbete måste innehålla ansträngningar att förbättra kvinnorsvillkor för att vara meningsfullt.Kvinnors deltagande i beslutande organ på alla nivåer, från lokala planupp till centrala, nationella organ, är naturligtvis en nyckelfråga förden demokratiska utvecklingen i ett samhälle. I sin tur en grundförutsättningför en sådan utveckling är att kvinnor får tillgång till utbildning påsamma villkor som män. Med utbildning följer också möjligheter att fåkunskaper om sina egna rättigheter och att i nästa led kräva dem.Ett könsperspektiv, en konsekvensanalys ur könsvinkel, med andra ordmainstreaming, måste prägla allt biståndsarbete. I det arbetet måstefokus sättas på männen.Jag anser mot bakgrund av det jag kortfattat har nämnt att det inte ärtillräckligt med att ange gender mainstreamingsom en metod i arbetetatt främja en rättvis och hållbar utveckling. Jämställdhet mellan kvinnoroch män måste vara ett särskilt angivet delmål för svenskt utvecklingssamarbete.Ett arbete för att uppnå det delmålet är i sin tur en förutsättningför att de fattigas perspektiv också ska råda. För att fylla det medett reellt innehåll är det nödvändigt med jämställdhet mellan kvinnoroch män.Vice ordföranden: , . Vi har återigen en frågelistafrån utskottets ledamöter.Carina (): JämO har ett viktigt ansvarsområde. Det var intressantatt lyssna på de synpunkter du hade.Om vi ska lyfta de fattigaste av de fattiga kvinnornas levnadsnivåbehöver de lyftas upp ekonomiskt, få mer makt över sina egna liv och fåmer makt över samhällsutvecklingen. Det är prioriterade frågor. Samtidigtska de verka i manliga strukturer, både här hemma men även i de länderdär problemen finns i den omfattning vi talar om här.Det gäller också att ha de bästa utvärderingsverktygen. Erfarenheternahittills säger oss att det är inte så jättelätt att utvärdera hurjämställdhetsmålen har genomsyrat biståndspolitiken mer än i policydokument.Hur ser du på utvärderingsmöjligheterna i dokumentet? Har du någragoda råd framöver?Birgitta (): Herr ordförande! JämO är förvisso en nationellmyndighet som koncentrerar sig på jämställdhetsarbetet på arbetsmarknaden,att kunna kombinera familjeliv och karriär.På vilket sätt nyttjas er fantastiska kompetens på området konkret närdet gäller svensk biståndspolitik? Hur pass mycket är ni med för attinfluera andra länder att nå de goda resultat vi har nått i ?Rosita Runegrund (kd): Ordförande! Jag är glad för att upp de grundläggande frågorna och resolution 1325.Du sade till oss att grundförutsättningen är att kvinnorna är med i debeslutande församlingarna. Jag tycker att propositionen brister i dethänseendet om man ser till de parlamentariska församlingarna. Där harkvinnorna i de fattiga länderna inte det stöd eller de förutsättningarsom verkligen behövs. Debatten pågår inte i parlamenten i de olikaländerna. Hur tycker du att vi ska kunna stödja de fattigas perspektivoch kvinnorna i beslutande församlingar?Lars (): har propositionen inte jämställdhet som ett delmål.Vad är risken med det? Vad är risken med att vi inte har ett särskiltjämställdhetsmål enligt propositionen? Kan du ge konkreta exempel påatt ett sådant mål skulle kunna förändra svensk utvecklingspolitik pånågot sätt?Lotta N (): Min fråga ansluter lite grann till vad BirgittaOhlsson frågade.Upplever ni som svensk myndighet att propositionen skulle ge er ettvidgat mandat att agera på internationell botten eller ge råd tillregeringen i till exempel frågor om förhindrande av könsstympning,bortgifte av unga flickor eller kvinnligt deltagande i konfliktlösningoch uppbyggnad i till exempel ?Agne (): Lite mer konkret skulle jag vilja ha synpunkter påhur man motverkar diskriminering av kvinnor, till exempel garanti förutbildning i stället för att de som barn tvingas ut i arbete. Det kanvara lånegarantier. Det är ofta så att krediter för verksamheter fårstörre effekt om de ges till kvinnor. Vad behöver göras mer konkret föratt nå jämställdhetsmålen?Berndt (): Min fråga ligger nära , möjligen med enannan infallsvinkel. Propositionen och Globkom vill skapa en koncentration.Det är utifrån ett yttre tryck, bland annat från /DAC. Det är enfokusering i det här fallet med biståndet till fattigdomsperspektivetmen också rättvis och hållbar utveckling.Nu finns i det övergripande målet rättvisa och hållbar utveckling med.I anslutning till det övergripande målet finns rättviseperspektivet.Deär utvecklade i huvuddrag eller inriktning. Ett av inriktningsmålen ärjämställdhet. Jag sade , lite slarvigt, mål! Vad är det egentligenför skillnad mellan den gamla politiken som hade delmål och den nyapolitiken som kallar jämställdhet för ett huvuddrag? Jag skulle viljapåstå att det är ingen skillnad. Vad vinner man genom att tala om ettdelmål? Kan du förklara det?Vice ordföranden: oss vända på resonemanget. Det sker en starkutveckling vad gäller födelsetal i . Det är inte bara Europaoch som har låga födelsetal utan många är på väg attfå lika låga födelsetal - två - tre barn per kvinna. Hur påverkar dettajämställdheten? Ser man någon trend och tendens?Claes , JämO: Jag ska försöka så gott jag kan att besvara endel frågor som till viss del ligger utanför mitt och JämO:s kompetensområde.Jag ska göra så gott jag kan.Den första frågan var från . Den handlade om attutvecklingssamarbete sker i starkt manliga strukturer. Hur ska man om man driverjämställdhetsfrågan kunna utvärdera att det har lett till något resultat?Det är inte lätt. Det är inte lätt ens i vårt eget land att göra enbärkraftig analys av utvecklingen. När det gäller jämställdhet talarman ofta om att kvantitet faktiskt är ett mått på kvalitet. Det gällerinte alla andra områden. Det är inte den enda faktorn naturligtvis. Detär en utvärderingsmöjlighet att se på förändringar när det gällerproportioner mellan kvinnor och män i olika sammanhang när det gällerbeslutsfattande organ och inom andra områden i samhället. Det är enmöjlighet. Jag kommer tillbaka till frågan om betydelsen av jämställdhetsom ett särskilt delmål.Hur utnyttjas JämO:s kompetens, frågade . JämO är denenda svenska myndighet som har jämställdhet som sitt uppdrag. Men vårtuppdrag som myndighet är faktiskt begränsat till arbetslivet och sedanmars 2002 också till universitet och högskolor. Jag kan passa på attinom parentes säga att det är ett problem. Vi vill på JämO naturligtvisdelta i det internationella utvecklingssamarbetet, men det är ingentingsom egentligen ligger i vår kärnverksamhet. Vi har ett mycket stortinternationellt samarbete. Både jag och andra på JämO reser mycketutomlands, och vi tar emot många delegationer utifrån. Den kompetens vihar utnyttjas något mer än till hundra procent.Sedan var det frågan om hur kvinnors representation i beslutandeförsamlingar ökar. Debatten pågår inte i de nationella parlamenten i deländer det är fråga om.Jag vet inte riktigt om jag vill hålla med om det utifrån min erfarenhet.Diskussionen finns. När svenskt biståndsarbete finns på plats finnsdiskussionen alltid med i våra överläggningar med representanter för deolika nationella parlamenten. Jag har träffat parlamentariker ochregeringsrepresentanter i alla de sammanhang jag har varit ute i.Jag kan komma tillbaka till frågan om stöd. Det är nästa fråga!Vad finns det för risk, frågade , om man inte har jämställdhetsom ett klart uttalat delmål. Det var även andra som frågade om det.Bland annat undrade vad det är för skillnad på förr ochnu.Det finns en viss skillnad. Jämställdhet och att hävda kvinnors rättigheterär inte alldeles enkelt att få gehör för, inte heller i . Änsvårare är det i många av de länder vi talar om. Det finns ett artigtintresse som inte är genuint förankrat med dem jag harhaft kontakt med. Därför har ett klart uttalat delmål, att jämställdhetmellan kvinnor och män ingår som ett sidoordnat mål tillsammans med deandra målen, sin betydelse från pedagogisk utgångspunkt men också rentkonkret. Man kan inte ingå i ett utvecklingssamarbete om man inte ocksåär beredd att driva jämställdhetsfrågan. Det ökar förutsättningarna föratt driva frågan i många av de länder vi talar om.Lotta N frågade om propositionen ger ett ökat mandat att agerainternationellt. Jag sade inledningsvis att jag tycker att skrivningarnai sig, genomgående i hela propositionen, är bra. Att inte ha ett mandatatt verka internationellt är inte det som är problemet för JämO:sverksamhet. För vår del är det en resursfråga.Sedan var det en fråga om utbildning. Jag tycker bra om konkreta frågor.De är viktiga. Problemet inom det här området är att det är svårt attge svar på riktigt konkreta frågor. Vi har ett antal olika verktyg föratt främja jämställdhet i . En del av dem kan man använda sig avutomlands. Jag har talat om vår idé att om man främjar jämställdhet iarbetslivet ger det avtryck inom andra områden i samhällslivet. Detmåste också ligga inom biståndsarbetet i sig att ta fram de olikainstrument som kan användas för en mer konkret förändring. Ett delmål ären viktig utgångspunkt för att driva konkreta projekt eller frågor.Slutligen var det ordförandens fråga. Jag nämndeAmartya Sen, den indiske nobelpristagaren i ekonomi. Han har talat omsambandet mellan befolkningsutvecklingen och jämställdhet. Det finnsnaturligtvis ett klart samband mellan befolkningsutvecklingen, kvinnorsmöjligheter att hävda sig i det sociala samhället och fattigdom. Det ärdet svar jag kan ge. Sambandet är alldeles klart. Det intressanta medsvensk teori är att som den kan visa ett sjunkande födelsetal,där det faktiskt är fråga om en icke önskvärd befolkningsutveckling ivissa fattiga regioner, kan samma metod med jämställdhet också ha sittintresse i , inom EU, där den sjunkande nativiteten ocksåanses ha ett visst samband med icke-jämställdhet.Vice ordföranden: , . Därmed är vi klara medmyndighetsdelen, och vi går över till det som på klingande svenska heterNGO, det vill säga frivilligorganisationer. Jag inviterar Forum Syd,och . Forum SydInger , Forum Syd: Tack för att vi fick komma hit.Vi kommer att ta upp ett par punkter som ett antal organisationer stårbakom . Det är Forum Syd, , ,Svenska Röda Korset, Afrikagrupperna, Kooperation utan gränser och PMUInterlife. Vi har tillsammans försökt att ta fram några punkter som vitycker är viktiga att titta på i förhållande till utvecklingspropositionen.Sedan kommer flera av organisationerna att ha egna synpunkter vid sidaom detta.Vi tycker att förslaget är bra när det gäller svensk politik för globalutveckling när det gäller de övergripande målen. Vi är helt överens omatt alla politikområden ska bidra till en rättvis och hållbar utveckling.Vi tycker att det är bra att den globala politiken ska präglas av etträttighetsperspektiv och att främja fattiga människors behov och perspektiv.Vi kommer att koncentrera oss på det som vi tycker är de stora förändringarnai utvecklingspropositionen. När det gäller biståndspolitiken ochutvecklingssamarbete ser vi inte så stora avgörande skillnader i dennuvarande propositionen jämfört med . Vi ser att de stora avgörandeskillnaderna ligger inom andra områden när det gäller samstämmighetmellan olika politikområden, när det gäller förändringar som behövs ifinanspolitik, handelspolitik och näringspolitik. Därför väljer vi attta upp två punkter som berörs här.Den första punkten handlar om att det är viktigt att det finns verktygså att det blir möjligt med en samstämmig politik att realisera de godaambitionerna och de övergripande målsättningarna.Den andra punkten som vi kommer att ta upp är att det är nödvändigt attdet finns en politisk vilja att förutsättningslöst analysera och äventänka om inom flera av de andra politikområdena för att just utvecklingsmålenska vara överordnade och att det ska bli samstämmig politik.Låt oss först titta på verktygen. Vi anser att det är viktigt att detfinns en koordinering på hög politisk nivå. Det är inte bara enkoordinering när det gäller att sammanställa rapporter från departement.Det krävs en funktion som verkligen ser till att det finns konsekvensanalysernär det gäller olika förslag till politik, att man förtydligar ochanalyserar de målkonflikter vi ser självklart kommer att komma upp mellanolika delområden och politikområden.Vi ser att det är nödvändigt att det finns problemanalyser, att detfinns klara och tydliga mål i departementens handlingsplaner. Vi seratt det krävs obligatoriska konsekvensanalyser för att säkra regelverkför svenska myndigheters politik och att de verkligen styr politiken påsådant sätt att utvecklingsmålen blir överordnade.Maud , Forum Syd: När det gäller de konkreta analyser ochinriktningar som finns skissade i propositionen för olika politikområdenfokuserar vi, förutom biståndet, på andra områden. Vi menar att en heldel av dem behöver konkretiseras och förbättras ganska mycket för attpolitiken redan nu ska riktas in mot att leda till rättvis och hållbarutveckling.Jag ska kort nämna två av de centrala frågorna. Den ena rör det somkallas poverty reduction strategies, PRS, nationella fattigdomsstrategiersom initierats av och . De utgör nu ett väldigt viktigtunderlag för skuldlättnader men inte bara för skuldlättnader. De styrockså mycket av biståndspolitiken och olika stödåtgärder. De är väldigtcentrala.Propositionen nämner de här processerna men helt okritiskt. Grundtankenmed PRS som verktyg är naturligtvis utmärkt. Det ska vara lokalt ägdaframtagna utvecklingsplaner. Men ute i världen växer kritiken mot dehär processerna ganska lavinartat . Det gäller både processen, attdet folkliga deltagandet som ska finnas i praktiken är väldigt dåligt,och innehållet, framför allt de makroekonomiska komponenterna.Världsbanken och IMF använder i många fall PRS som de gamla nu hårt kritiseradestrukturanpassningsprogrammen. De används som verktyg för ganskaomdiskuterade makroekonomiska reformer.Propositionen kan förstås inte ange en detaljerad svensk hållning, mendet är viktigt att i ett styrdokument som det här notera att det finnsproblem. Man måste försöka dra lärdomar av PRS och arbeta för förbättringar.Det andra jag vill nämna väldigt kort är det som står om handelspolitikeni propositionen. Vi menar att det finns samma grundproblem där. Lägeti världen är att handelsreglerna inom WTO till exempel men också inommånga bilaterala och regionala organisationer är problematiska. De äri grunden inte utformade för att gynna en rättvis och hållbar utveckling.De är utformade efter olika länders kommersiella intressen. för mänskliga rättigheter har ganska de senasteåren varnat för effekten av de här regleringarna, till exempel effektenav avregleringen av jordbruksmarknaden i fattiga länder i förhållandetill livsmedelssäkerhet och rätten till mat.Propositionen säger i princip att den svenska WTO-politiken ochhandelspolitiken slogs fast 1999 och att några vidare analyser ellerförändringar inte behövs. Vi kan se ganska stora svagheter i den politiksom formulerades 1999, till exempel i förhållande till livsmedelssäkerhet,som jag nämnde, men också i förhållande till andra kontroversiellafrågor som är viktiga att inte tappa när man talar om jordbruk. Dethandlar om patentregelverk, regler om kapitalflöden som faktiskt vardet som i slutänden kraschade på, och så vidare.Det är samma sak här. Politiken kan kanske inte detaljformuleras i enproposition, men riktningen måste läggas fast. Det är fundamentalt attdet konstateras att det finns problem. Det måste ske löpande konsekvensanalyseroch finnas en öppenhet för förändringar av den svenska politiken föratt det övergripande målet ska uppnås.Det här var två politikområden. Det finns andra som vi tycker bordeförbättras som skuldfrågor, vapenexport och så vidare. Vi går inte inpå dem nu eftersom våra minuter är slut. Vi har skrivit ett papper somvi har lagt ut. Vi hoppas att alla tar ett ex.Vice ordföranden: för det, Forum Syd. kommer de flitigafrågeställarna.Carina (): Jag har en fråga som föredragarna själva inte lyftefram, men jag vill gärna ställa den eftersom ni representerar så mångaorganisationer. Globkom talar om 20 samarbetsländer. Sida talade om finns i 120 länder. I praktiken finns då svenskt bistånd ilångt fler länder än så. Har ni några synpunkter på hur man ska skriva?Ska det vara 20 eller 120 länder, eller ska man skriva något mittemellan? Spelar det som vi kommer att landa på i betänkandetexten någonroll för de organisationer som ni företräder?Holger (): Jag skulle vilja ställa en fråga som jag hoppaskan få hänga kvar även till de kommande organisationerna, de som är enförlängd arm för Sida och mottar pengar för att bedriva verksamhet påfältet. När det blir en epokförändring i biståndspolitiken, som vi serdet här som, är det lätt att vi alla börjar använda nya ord och uttrycksom tillväxt, en bred politik och allt sådant. Vilken effekt får det ier egen organisation? Vad gör ni i er ledningsstruktur för attleva upp till det nya? Hur agerar ni på fältet för dem som ska genomföradet? Hur ska man genomföra det på ett effektivt sätt? Det är viktigtför skattebetalarna.Ewa (): Min fråga liknar lite den som ställde. Det ärviktigt att vi inser, när vi sitter här , att det är globalutvecklingspolitik vi ska diskutera och inte traditionell biståndspolitik.Det är väldigt lätt att halka in på det, eftersom det är det vi ärvana vid. Hur har Forum Syd tänkt? Hur tänker frivilligorganisationernanär det gäller att verkligen förändra sitt arbete så att det gällerglobal utveckling och inte traditionellt bistånd? Ska organisationernaöver huvud taget se ut som de gör ? Ska det vara den formen avkunskap, eller funderar man på att förändra och bilda en helt annan typav organisation?Agne (): Jag har samma ingång. Vi pratar om en tyngdpunktsförskjutningmed vackra mål. Jag ställer gärna upp på dem, men det är lätt att döljaeffektivitet med att tala vackert. Jag skulle vilja ha synpunkter fråner på geografisk prioritering, sektorsprioritering och ämnesvis på miljö,aids, jordbruk till exempel.Carl B (): Jag uppfattar det som att ni tyckte att målen somär angivna i stort sett är okej. Jag tycker att målet om demokrati haralldeles för svag vikt. Varför tycker ni det också? Det verkar som omni instämmer i det, eller hörde jag fel? Det återknyter lite till detsom sade. Det är ganska tydliga samband mellan å ena sidanöppenhet, handelspolitiskt bland annat men även i andra avseenden,inflöden av idéer, människor ut och in i länder, och å andra sidandemokrati. Ni talade själva om folklig förankring. Då är väl just det härmed frihandel, öppenhet och demokrati i ett och samma paket.Det som är så slående med den här propositionen och också er egenframställning är det som var inne på. Det handlar om enidyllisering. Vi har ju ett väldigt stort problem. Vi har gett biståndalltsedan proposition 100. 1968 tror jag att det var. skrev.Där hade man en väldigt optimistisk syn på biståndets förmåga attförändra. Den synen är inte kvar. Tvärtom är erfarenheten väldigt dysteri det perspektivet. är det många länder i som har ensämre levnadsstandard nu än när biståndsgivningen började för 40 årsedan. Vad drar ni för slutsatser av det?Vice ordföranden: Det var som propositionen kom.Carl B (): Tack. Jag är inte lika konservativ som ordförandenså jag visste inte det.Rosita Runegrund (kd): Jag har en fråga när det gäller verktygen påmikronivå. Hur ser ni på de folkliga organisationerna och deras bas ide fattiga länderna? Lyssnandet måste stärkas för att de fattigamänniskornas önskemål och hur de ser på utvecklingen ska komma fram bättre.Vilka verktyg tycker ni att man ska ha på mikronivå? Hur stärker mande folkliga organisationerna i utvecklingsländerna?Kaj (): Jag har två frågor. Den ena anknyter precis till detsom var inne på. Det var intressant att ni gjorde enlite annan distinktion när det gäller demokratiutveckling och frihandeleller handel och ekonomisk utveckling. Jag skulle vilja att ni utveckladesynpunkterna där. såg ett tydligt samband. Det gjordeinte ni.Min andra fråga gäller vilken roll ni får om balansenförändras mellan bilateralt och multilateralt bistånd. Finns ni med i detmultilaterala sammanhanget?Lotta N (): Det sägs väldigt lite om personbiståndet. Har ninågra utvecklade tankar om hur det idealt sett borde se ut ?Ska det kopplas till andra former och också kanske bli personbistånd påett mer ömsesidigt sätt med utbyte i åtminstone två riktningar?Inger , Forum Syd: Vi tar frågorna i lite annan ordning, och vihjälps åt. När det gäller svaren kan vi inte stå för mer än för ForumSyd. I vissa frågor är vi överens med vissa organisationer, i vissa medandra.När det gäller vilka länder det är och de 20 länderna som fanns tidigaresade vi i ett gemensamt remissvar från en mängd enskilda organisationertill att vi var kritiska till att man skulle begränsaantalet länder till länder som var demokratiska och hade kommit långti olika avseenden. Vi ser det utifrån det civila samhällets perspektiv.Det handlar om att kunna stödja folkligt inflytande och organisationersom ofta står i opposition till icke-demokratiska regeringar. Däremothar vi inga andra synpunkter när det gäller detta.Jag börjar bakifrån med frågan om hur vi ser på det folkliga inflytandet.Eftersom vi är organisationer från det civila samhället ser vinödvändigheten av att fattiga människor från basplanet ända upp har möjlighetatt ge sina synpunkter på vilken utveckling, vilka behov och vilketperspektiv de har. Vi ser till exempel att de fattigdomsstrategier somman har talat så mycket om borde kunna göras från lokal nivå och uppnationellt. Det måste finnas tid. Det är en demokratisk process vi talarom här. Vi talar om både kvinnor och män och om möjligheter för människorsom organiserar sig på olika nivåer. Vi ser det som ett väldigt viktigtdemokratiskt instrument. Det handlar om att lyssna och framför allt omatt människor ska få inflytande på olika nivåer. Vi har en viktig rolli våra länder och i vår utvecklingsproposition att ge möjligheter ochöppenhet för en sådan sak.När det gäller idylliseringen och frågan om biståndet kan förändranågonting är det samma sak. Visst har det funnits problem. Man har dragitvissa lärdomar. Vissa saker har varit helt felaktiga. Om vi ser det urvårt perspektiv kan man säga att vi under de senare 10 - 20 åren påväldigt många olika ställen har kunnat stärka varandra när det gällerorganisationen inom det civila samhället. Vi har kunnat hitta en plattformför att få ett inflytande på olika nivåer i relation till kommunalaeller nationella regeringar. Bistånd är olika saker. I den nya propositionen ser man att alla politikområden påverkarutvecklingen. Det är nödvändigt att människor nerifrån och upp harmöjlighet att ha inflytande. Det hänger ihop med frågor som handelspolitikoch möjligheten för olika länder att ha sina egna ekonomiska strategier.För att fattiga människor och fattiga kvinnor ska kunna ha inflytandeoch bestämma hur de vill ha det krävs det att man har olika modelleroch olika sätt att lösa problemen från lokal nivå och uppåt.