bet · GQ01NU6 · 2003-03-20 00:00:00 — Lag om elcertifikat, m.m. SammanfattningUtskottet tillstyrker - med vissa modifieringar -regeringens förslag om att ett elcertifikatssystemskall införas . Den som producerarförnybar el skall (kostnadsfritt) tilldelaselcertifikat av staten. åläggselanvändarna en skyldighet att förvärva elcertifikati förhållande till elförbrukningen (kvotplikt).Eftersom det blir ekonomiskt fördelaktigt attförvärva elcertifikat uppstår en marknad därelcertifikaten åsätts ett pris. Inkomsterna frånförsäljningen av elcertifikaten skall täckamerkostnaderna för produktion av förnybar el.Utskottet ser positivt på det föreslagna systemetoch anser att det kommer att skapa möjligheter fören fortsatt utbyggnad av elproduktionen frånförnybara energikällor, som det stimuleraren marknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitetoch teknikutveckling. Enligt utskottets uppfattningfinns det behov av en kraftfull satsning på attfrämja investeringar i elproduktion från förnybaraenergikällor. Elcertifikatssystemet kommer att gelångsiktiga och stabila förutsättningar så attinvesteringar i förnybar elproduktion genomförs. reservation (m, fp, kd) avvisas regeringensförslag.I anslutning till ställningstagandet tillelcertifikatssystemet redovisar utskottet också -med anledning av motionsyrkanden - sin syn påenergipolitikens inriktning. Denna överensstämmermed den som beslöt om medanledning av den då aktuella energipolitiskapropositionen, vilken byggde på en överenskommelsemellan företrädare för Socialdemokraterna,. Beslutet innebaratt det togs ytterligare steg framåt i arbetet fören trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjningsamtidigt som det var en bekräftelse på att deenergipolitiska riktlinjerna årsuppgörelse låg fast. I reservationer (m, fp; kd; mp)redovisas respektive partiers uppfattning i frågan.När det gäller den konkreta utformningen avelcertifikatssystemet föreslår utskottet någraförändringar. En gäller kvotpliktens omfattning.Regeringen har föreslagit att el som förbrukas itillverkningsprocessen inom den elintensivaindustrin skall undantas från kvotplikt. mening bör även träskiveindustrinundantas. Vidare föreslår utskottet vissaförtydliganden avseende vilka näringsgrenar som böravses med de i lagen angivna industrigrenarnacementindustri och gruvindustri.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om attel producerad med användning av vindkraft,solenergi, vågenergi, geotermisk energi, biobränslenoch viss vattenkraft skall utgöracertifikatberättigande elproduktion. När det gällertorv har utskottet kommit till slutsatsen att äventorv bör berättiga till elcertifikat. Skälen fördenna slutsats är miljömässiga. Om torv inte blircertifikatberättigande kommer torven som bränsle ikraftvärmeverken att konkurreras ut av kol. Effektenav en ökad kolanvändning blir ökade miljöstörandeutsläpp. har gjortbedömningen att elcertifikatssystemet - med denuppläggning som anges i propositionen - är förenligtmed EG-fördraget. Om torv skall varacertifikatsberättigande krävs en förnyad prövning avkommissionen. Enligt utskottets mening börregeringen omgående göra en anmälan härom tillkommissionen. Därefter bör regeringen - senasthösten 2003 i budgetpropositionen för -återkomma till med förslag om att torvskall utgöra elcertifikatsberättigande bränsle.Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslagtill utformning av elcertifikatssystemet. Ipropositionen föreslås också följdändringar i vissaandra lagar, vilka tillstyrks av utskottet. Ireservationer (mp) framförs synpunkter påutformningen av olika delar av elcertifikatssystemetoch lämnas förslag till förändringar.I betänkandet behandlas också ett antalmotionsyrkanden från allmänna motionstiden avseendeolika elmarknadsfrågor, vilka samtliga avstyrks avuskottet - i flertalet fall hänvisas till pågåendeutrednings- och beredningsarbeten. Yrkandena följsupp i reservationer - avseende nättariffersskälighet och tillsyn (m, fp, kd), leverantörsbyte(m, fp, kd, mp), leveranssäkerhet (m, fp, kd, mp),nedsättning av nätavgift för småskalig elproduktion(m, fp, kd), reformering av elmarknaden (v; mp),centrum för vindkraftsinformation (kd; mp),kunskapsläget rörande strålningsrisker (fp) ochförlängning av nätkoncession (v, mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på regeringens förslag ominförande av ett elcertifikatssystemRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N5 yrkande1, 2002/03:N6 yrkandena 1 och 2, det förstnämndai denna del, 2002/03:N8 yrkande 1, 2002/03:N264yrkande 6 och 2002/03:N301 yrkande 15.Reservation 1 (m, fp, kd)Reservation 2 (mp) - motiv.2. Riktlinjer för energipolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N5yrkandena 2-5, 2002/03:N6 yrkandena 3 och 4,2002/03:N7 yrkandena 1-4 och 11, 2002/03:N8yrkandena 2 och 3, 2002/03:N266 yrkande 10,2002/03:N338, 2002/03: N339 yrkande 1,2002/03:N348 yrkandena 2 och 3, 2002/03:N390yrkande 10 och 2002/03:Bo288 yrkande 2.Reservation 3 (m, fp)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (mp)3. Certifikatberättigande elproduktion ochgodkännande av anläggningarRiksdagen antar regeringens förslag till lag omelcertifikat såvitt avser 2 kap. 1-3 och 5 §§ ochtillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anför. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:40 punkt 1 i denna del ochavslår motion 2002/03:N7 yrkandena 5-9.Reservation 6 (mp)4. KvotpliktenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omelcertifikat såvitt avser 4 kap., dock med denändring som framgår av utskottets förslag ibilaga 3. Därmed bifaller delvisproposition 2002/03:40 punkt 1 i denna del ochavslår motionerna 2002/03:N7 yrkande 10,2002/03:N339 yrkande 2, 2002/03:N348 yrkande 1 idenna del och 2002/03:N374.Reservation 7 (mp)5. KvotpliktsavgifterRiksdagen antar regeringens förslag till lag omelcertifikat såvitt avser 5 kap. Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:40 punkt 1 i dennadel och avslår motionerna 2002/03:N339 yrkande 3och 2002/03:N348 yrkande 1 i denna del.Reservation 8 (mp)6. Förslagen om elcertifikatssystemet iövrigta) antar regeringens förslag till lagom elcertifikat i den mån det inte omfattas avutskottets förslag till riksdagsbeslut i detföregående. Därmed bifaller proposition2002/03:40 punkt 1 i denna del.b) antar regeringens förslag till lagom ändring i utsökningsbalken. Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:40 punkt 2.c) antar regeringens förslag till lagom ändring i förmånsrättslagen (1970:979). Därmedbifaller proposition 2002/03:40 punkt3.d) antar regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100).dock medden ändringen att den av regeringen föreslagnanya paragrafen i 8 kap. skall betecknas 29 §.Därmed bifaller delvis proposition2002/03:40 punkt 4.e) antar regeringens förslag till lagom ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).Därmed bifaller proposition 2002/03:40punkt 6.f) antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter. Därmedbifaller proposition 2002/03:40 punkt7.7. Vissa ändringar av bestämmelserna omnättariffer på stamnätetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 4 kap.9 §. Därmed bifaller proposition2002/03:40 punkt 5 i denna del.8. Undantag från kravet på mätning avinmatningens fördelning över tidenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997:857) i den mån det inteomfattas av utskottets förslag tillriksdagsbeslut i det föregående, dock med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandetbestäms till . Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2002/03:40 punkt 5 idenna del och avslår motion 2002/03:N6 yrkande 1i denna del.Reservation 9 (m, kd) - villk.9. Nättariffers skälighet och tillsynRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N301yrkande 12 i denna del och 2002/03:N390 yrkande9.Reservation 10 (m, fp, kd)10. LeverantörsbyteRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N264yrkande 9, 2002/03:N301 yrkande 12 i denna deloch 2002/03:N390 yrkande 8.Reservation 11 (m, fp, kd, mp)11. LeveranssäkerhetRiksdagen avslår motion 2002/03:N378.Reservation 12 (m, fp, kd, mp)12. Nedsättning av nätavgift för småskaligelproduktionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N301yrkande 3 och 2002/03: N315.Reservation 13 (m, fp, kd)13. Reformering av elmarknadenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N297 och2002/03:N298.Reservation 14 (v)Reservation 15 (mp)14. avslår motionerna 2002/03:N206 och2002/03:N293.Reservation 16 (kd)Reservation 17 (mp)15. Kunskapsläget rörandestrålningsriskerRiksdagen avslår motion 2002/03:N264 yrkande11.Reservation 18 (fp)16. Förlängning av nätkoncessionRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo237 yrkandena2 och 3.Reservation 19 (v, mp)den 20 mars 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), ()*, IngegerdSaarinen (mp), (), ()**, (), (), ()*, (), UllaLöfgren (m)*, (), ()*, (), (),()**, Per () ochHåkan (). * Har avstått från att delta i besluten underpunkterna 3-6. ** Har avstått från att delta i beslutenunder punkterna 3-8.2002/03NU6Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2002/03:40 om elcertifikat föratt främja förnybara energikällor,dels 4 motioner som väckts med anledning avpropositionen,dels 16 motioner från allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare förbranschorganisationerna ,Vindkraftsleverantörerna i och VindkraftensInvesterare och projektörer, , och företaget . Utskottet har vidare vidett besök hos () informerats ombl.a. myndighetens arbete inför införandet avelcertifikatssystemet. Ett flertal skrivelser harockså inkommit i ärendet.BakgrundEllagstiftningenRiksdagen beslöt om en ny ellagstiftning(prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1), vilken träddei kraft . Lagstiftningen innebäratt konkurrens införts i handeln med el.Omregleringen syftade till att skapa en ökad pris-och kostnadspress på elmarknaden, ökad valfrihet ochlägre elkostnader för konsumenterna. En huvudprincipi den nya ellagstiftningen är att det skall vara enklar boskillnad mellan å ena sidan produktion ochförsäljning av el och å andra sidan överföring av el(nätverksamhet). Skäligheten i nätavgifter och andraöverföringsvillkor kan granskas av nätmyndighetenvid Energimyndigheten.Hösten 1997 beslöt (prop. 1996/97:136,bet. 1997/98:NU3) att införa en ny ellag, vilkenträdde i kraft . Med den nyaellagen (1997:857) infördes bl.a. bestämmelser somsyftar till att skapa bättre förutsättningar för eneffektivare tillsyn.För att även de små elkonsumenterna skall kunnadra nytta av omregleringen genom sänkta elkostnaderbeslöt (prop. 1998/99:137,bet. 1999/2000:NU4) - efter tidigare initiativ avnäringsutskottet - att fr.o.m. den 1 november 1999avskaffa kravet på timvis mätning. I ställetinfördes en schablonbaserad beräkning påelmarknaden.Riksdagsbeslut rörande förnybara energikälloroch handel med elcertifikatRiksdagen ställde sig bakom det mål förel producerad med förnybar energi som regeringenlagt fram i propositionen om samverkan för en trygg,effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop.2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Det beslutade måletinnebär att användningen av el från förnybaraenergikällor skall öka med års nivåtill . Vidare skall det nationella målet förel producerad med förnybara energikällor utvärderasår i samband med den avstämning som då skallgenomföras av klimatarbetet. Om det då finnsförutsättningar för att ytterligare ökaelproduktionen med förnybara energikällor bedömderegeringen att en lämplig ambitionsnivå skall varaatt öka den förnybara elproduktionen med från2002 års nivå till år 2012.I och rådets direktiv(2001/77/EG) om främjande av elproduktion frånförnybara energikällor på den inre marknaden för el,vilket trädde i kraft , finns ettvägledande mål för hur mycket andelen el frånförnybara energikällor skall öka inom unionen framtill . Medlemsstaterna är ålagda att senastett år efter direktivets ikraftträdande anta ochoffentliggöra en rapport med nationella vägledandemål för den framtida användningen av el produceradmed förnybara energikällor. Vid upprättandet av denationella målen skall hänsyn tas till dereferensvärden som anges i en bilaga tilldirektivet. För svensk del har kommissionen angettsom referensvärde att målet för de förnybaraenergikällornas bidrag till bruttoelanvändningenskall vara . Beroende på hurelanvändningen utvecklas skulle detta innebära enökning med ungefär från den nuvarande nivån.Detta är dock inget bindande mål som tagitpå sig att uppnå.I sitt ställningstagande anförde utskottet att densvenska elförsörjningen i ökande utsträckning skallbaseras på förnybar energi. Fastställandet av ettmål för ökningen av el producerad med förnybaraenergikällor ansåg utskottet kan ses som etttydliggörande av målet för den svenskaenergipolitiken, som det är i enlighet medvad som fastlagts i det aktuella EG-direktivet. Närdet gäller nivån för målet konstaterade utskottetatt det är i paritet med den kommentar till detindikativa målet för som den svenskaregeringen lämnat i samband med antagandet av detnyssnämnda EG-direktivet. Utskottets bedömning varatt regeringens förslag var väl avvägt med hänsyntaget till bl.a. miljömässiga, ekonomiska ochtekniska intressen. konstaterade utskottetatt ambitionsnivån kan höjas, om det visar sig attdet finns förutsättningar för att ytterligare ökaelproduktionen med förnybara energikällor, i sambandmed den granskning som skall göras av klimatarbetetår 2004. Målet kan i detta fall sättas till 15 TWhfram i förhållande till nivå.I en reservation (m, fp) avstyrktes det föreslagnamålet. Reservanterna anförde att redan förnärvarande svarar förnybara energikällor, i form avframför allt vattenkraft, för av den totalaelproduktionen i . De menade att det är braom andelen förnybar el kan öka ytterligare, men attdet i så fall bör ske utan olika former avsubventioner till olönsam teknik. I en annanreservation (mp) anfördes att det föreslagna måletär för lågt och att det ligger väsentligt under dekrav som ställs i det aktuella EG-direktivet. FörSveriges del skulle direktivet innebära en ökning avårsproduktionen av el från förnybara energikällormed ca , och reservanten ansåg att målet förökningen borde fastställas till dennanivå.När det gäller handel med elcertifikat beslötriksdagen , på regeringens förslag, omriktlinjer beträffande en ny och mermarknadsorienterad stödform för elproduktion frånförnybara energikällor (prop. 1999/2000: 134, bet.2000/01:NU3). Systemet skulle bygga på handel medelcertifikat, kombinerad med en skyldighet attinkludera en viss andel förnybar el i elleveranseller elinköp. Utskottet framhöll bl.a. att det nyasystemet kommer att skapa möjligheter för enfortsatt utbyggnad av elproduktion från förnybaraenergikällor, som det kommer att stimuleraen marknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitetoch teknikutveckling. I en reservation (m, kd, fp)uttryckte företrädare för dessa partier starkabetänkligheter mot förslaget och ansåg att riksdageninte skall avkrävas principiella ställningstagandentill förslag som inte är färdigutredda.Våren 2002 redovisade regeringen i propositionenom samverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143) sinaöverväganden om införandet av nämnda system förhandel med elcertifikat i syfte att främjaelproduktion från förnybara energikällor. Ipropositionen framhölls att systemet bör bygga påatt producenter av el från förnybara energikällortilldelas elcertifikat av staten och att det finnsen kvotplikt. Den el som produceras med hjälp avvindkraft, solenergi, geotermisk energi, vattenkraftoch vågenergi samt biobränsle är sådan som börberättiga anläggningens innehavare tillelcertifikat, sades det i propositionen. Utskottetkonstaterade att den övergripande redogörelsen ipropositionen beträffande införande av ett systemför handel med elcertifikat överensstämde medutskottets uppfattning i frågan (bet. 2001/02:NU17).I en reservation (m, kd, fp) förordades attriksdagen skulle anmoda regeringen att inte läggafram ett förslag för handel med elcertifikat ienlighet med vad som redogjorts för i propositionen.Genom elcertifikatssystemet osynliggörssubventionerna till den förnybara elproduktionengenom att kostnaden flyttas från statsbudgetendirekt till elkonsumenterna, anförde reservanterna.I en annan reservation (mp) såg reservanten flerafördelar med ett stödsystem för förnybaraenergikällor som baseras på handel med elcertifikat,men hon menade att vissa ändringar måste genomförasi förhållande till vad regeringen redovisat.Riksdagen beslöt vidare om särskildaåtgärder för vindkraften (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Dessa åtgärder består av tre delar,nämligen stöd till teknikutveckling ochmarknadsintroduktion, ett nationellt planeringsmåloch ett övergångsstöd till vindkraften. Församverkansprojekt gällande teknikutveckling ochmarknadsintroduktion av storskaligavindkraftstillämpningar beräknades resursbehovettill . Detnationella planeringsmålet för vindkraftenfastställdes till en årlig produktionskapacitet på10 TWh . Slutligen ingick i beslutet att dens.k. miljöbonusen (per kWh)bör behållas av ,som en avtrappning sker. I reservationer(m, fp; kd; mp) redovisade företrädare förrespektive partier sin syn i frågan.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att en ny lag omelcertifikat skall införas. Bakgrunden är attproduktion av el med användning av förnybaraenergikällor (förnybar el) är mer miljövänlig än omproduktionen sker med användning av konventionellaenergikällor, t.ex. fossila bränslen och kärnkraft.Kostnaderna för att producera förnybar el äremellertid högre än för övrig el. Lagens syfte äratt främja produktion av förnybar el, så att sådanel skall kunna hävda sig på elmarknaden.Elcertifikatssystemet är utformat på följandesätt. Den som producerar en megawattimme (MWh)förnybar el tilldelas av staten, utan vederlag, ettelcertifikat. Elanvändarna åläggs en skyldighet -kvotplikt - att varje kalenderår förvärva ett antalelcertifikat i förhållande till elförbrukningenunder kalenderåret. Den elanvändare som efterutgången av kalenderåret inte kan visa att hanfullgjort sin skyldighet blir tvungen att tillstaten betala en kvotplikts-avgift som kommer attvara högre än kostnaderna för att förvärvaelcertifikat. Eftersom det alltså blir ekonomisktfördelaktigt att förvärva elcertifikat kommer detatt uppstå en efterfrågan på dessa. De somproducerar förnybar el kan därmed sälja deelcertifikat som de blivit tilldelade, varvidinkomsterna är avsedda att täcka de merkostnader somuppstår till följd av att förnybara energikälloranvänds i stället för konventionella.Elleverantörerna kommer att hantera frågor kringelcertifikaten för det helt övervägande antaletelanvändare. Det kommer vidare att bli tillåtet föralla att handla med elcertifikat. Härigenom uppståren marknad, där elcertifikaten åsätts ett pris. Jumer en producent kan pressa produktionskostnaderna,desto större blir skillnaden mellan dessa ochintäkterna från försäljningen av elcertifikat.Systemet innehåller alltså incitament förproducenterna av förnybar el att vidtarationaliseringar, vilket stärker denförnybara elens konkurrenskraft på marknaden.Produktion av el som sker med användning avvindkraft, solenergi, geotermisk energi, vissvattenkraft och vågenergi samt vissa biobränslen ärsådan produktion som kommer att berättigaproducenten till att bli tilldelad elcertifikat. kvotplikten skall ökas successivt. Målet är attanvändningen av förnybar el skall öka med 10 TWhtill år 2010.Införandet av elcertifikatssystemet får vissakonsekvenser för annan lagstiftning. Propositioneninnehåller sålunda förslag till ändringar iutsökningsbalken, förmånsrättslagen (1970:979),sekretesslagen (1980:100), inkomstskattelagen(1999:1229) och lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter.Propositionen innehåller vidare förslag till tvåändringar i ellagen. Den första innebär enindragning av möjligheten för producenter avförnybar el att få undantag från kravet påfördelning över tiden av inmatad el på elsystemet.Den andra ändringen innebär att vissa kostnader somAffärsverket har för att delta iett europeiskt samarbete i syfte att utveckla deneuropeiska elmarknaden får tas ut viastamnätstariffen.Utskottets övervägandenElcertifikatssystemet ochenergipolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör besluta om införande av ettelcertifikatssystem den 1 maj 2003.Utskottet anser att systemet kommer att skapamöjligheter för en fortsatt utbyggnad avelproduktion från förnybara energikällor,som det stimulerar enmarknadsdynamik som främjarkostnadseffektivitet och teknikutveckling.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd) och 2(mp).Riksdagen bör också avslå motionsyrkanden omenergipolitikens inriktning. Utskottetredovisar sin syn i frågan. Jämförreservationerna 3 (m, fp), 4 (kd) och 5 (mp).PropositionenRegeringen föreslår, som redovisats, att det skallinföras en lag om elcertifikat, som skall träda ikraft . Lagen innebär ett kvotbaseratsystem för att främja elproduktion med användning avförnybara energikällor. Systemet bygger på attproducenterna av sådan el, s.k. förnybar el,tilldelas elcertifikat av staten och att det finnsen kvotplikt, som innebär en skyldighet förelanvändare att innehaelcertifikat i förhållande till sin förbrukning avel under det föregående kalenderåret. Om kvotplikteninte fullgörs, skall en kvotpliktsavgift betalastill staten. Regeringen skall utse två myndighetersom skall handlägga de frågor som enligt denföreslagna lagen, eller enligt föreskrifter som harmeddelats med stöd av lagen, skall ligga påtillsynsmyndigheten respektivekontoföringsmyndigheten.Den svenska elmarknaden avreglerades ,vilket bl.a. möjliggjort för elanvändarna att väljaelleverantör, sägs det i propositionen. Successivthar även en marknad för förnybar el vuxit fram,vilket innebär att användarna har erbjudits att köpael som producerats med användning av förnybaraenergikällor, t.ex. vatten- eller vindkraft. Dåproduktionskostnaderna för sådan el som producerasmed användning av förnybara energikällor, om denstorskaliga vattenkraften undantas, ofta är högre änför el som produceras med kärn- eller fossilkraft,har efterfrågan på el med sådant ursprung inte varittillräckligt stor för att ge elpriser som fullt uttäcker produktionskostnaderna i dessa anläggningar,anförs det. Regeringen hänvisar till riksdagensprincipbeslut , som redogjorts för,om riktlinjer för en ny och mer marknadsorienteradstödform för denna elproduktion (prop.1999/2000:134, bet. 2000/01:NU3). Systemet skallenligt riktlinjerna bygga på handel medelcertifikat, kombinerad med en skyldighet attinkludera en viss andel förnybar el i elleveranseller elinköp.Ett antal remissinstanser har pekat på att detfinns andra system, som lika bra uppfyller syftetatt öka produktionen av förnybar el och somfinansieras på ett annat sätt än det föreslagna,sägs det i propositionen. En upphandlingsmodellövervägdes i den interdepartementala arbetsgrupp somutarbetade promemorian Elproduktion från förnybaraenergikällor - ekonomiska förutsättningar ochmarknadsmekanismer (Ds 2000:20), vilken låg tillgrund för den nyssnämnda propositionen.Arbetsgruppen fann dock några avgörande nackdelarmed ett sådant system. Med den tänkta tillämpningen,att utgöra en brygga mellan ett gammalt och nyttsystem och senare ett komplement till ett nyttsystem, skulle den totala stödbilden bli kompliceradoch svår att överblicka. Modellen skulle varanationell och därmed diskriminerande motelproduktionen i andra EU-länder, och den skulledärmed inte kunna anpassas till ett internationelltsystem.