bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Regeringenredovisar att frågan om det uppnåddamålet också innebär ökad andelekologiska produkter inte haranalyserats närmare.För närvarande pågår en utvärderingav Miljö- och landsbygdsprogrammetefter halva programperioden (dir.2002:109).Utskottet har ingen annanuppfattning än den som framförs imotionerna 2002/03:MJ419 (v) yrkande9, 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 14,2002/03:MJ489 (mp) yrkande 6 och 2002/03:N302(mp) yrkande 9 om att det ärangeläget att målsättningen för denekologiska produktionen uppnås.Motionerna bör med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.Utskottet har tidigare behandlat(bet. 2000/01:MJU2 s. 47) frågan omstöd till ekologisk växthusodling.Utskottet har inhämtat att inom ramenför kompetensutvecklingsåtgärden imiljö- och landsbygdsprogrammetlämnas stöd för att anordna olikakompetensutvecklingsinsatser(rådgivning, kurser, m.m.). Ettprogram för den ekologiskaproduktionen inomkompetensutvecklingsåtgärden omfattarca . I dettaprogram ingår trädgårdsnäringen, mendet finns inga uppgifter på hur stordel av programmet som riktar sig motekologisk växthusodling. Förnärvarande finns inomkompetensutvecklingsåtgärden ettbeviljat projekt, ()"Energihushållning i växthus", somomfattar rådgivningsverksamhet (måletär att nå 70 företag i enskildrådgivning och 40 företag ikursverksamhet). Projektet riktar sigbåde mot konventionella ochekologiska odlare. Syftet med motion2002/03:MJ28 (kd) yrkande 5 bör meddet anförda i allt väsentligt ansestillgodosett. Yrkandet föranlederingen ytterligare åtgärd.När det gäller frågan om stöd tillresurshushållande konventionelltjordbruk vill utskottet hänvisa tillatt vid behandlingen avpropositionen Hållbart fiske ochjordbruk (prop. 1997/98:2, bet.1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116)ställde sig bakom regeringens förslagatt miljöersättningen förresurshushållande konventionelltjordbruk () skulle vara etttidsbegränsatkompetensutvecklingsprogram.Utskottet har senare därutöverhänvisat till att anslutningen tillmiljöersättningen förresurshushållande konventionelltjordbruk varit dålig och attmåluppfyllelsen jämfört med detuppsatta arealmålet enligt uppgiftendast varit (bet.2001/02:MJU15 s. 43 bet.1999/200:MJU2 s. 97). Utskottetdelade mot bakgrund av det anfördaregeringens bedömning att de miljömålsom ersättningen avsåg att uppnå,dvs. minskad användning avbekämpningsmedel och mindre förlusterav växtnäring och biologisk mångfald,kan uppnås på ett merkostnadseffektivt sätt. Det kan skebl.a. genom riktade åtgärder för attminska kväveläckaget och genomkompetensutveckling av lantbrukaremen också genom näringens egnaåtgärder. Motion 2002/03:MJ28 (kd)yrkande 4 avstyrks med det anförda.Enligt skrivelsen finns på Gotlandmöjlighet att få ersättning förmiljövänlig odling av sockerbetor.Villkoren innebär begränsningarfrämst av användningen avbekämpningsmedel respektiveväxtnäring. Syftet med åtgärderna äratt minska riskerna med kemiskbekämpning som förlusternaav växtnäringsämnen begränsas. Iskrivelsen redovisas attmålsättningen för åtgärdenmiljövänlig sockerbetsodling är ca och anslutningen är år2002 eller . År2002 var den totala kostnaden förmiljövänlig sockerbetsodling påGotland 4,3 miljoner kronor.När det gäller riktade vall- ochRekostöd till anfördeutskottet (bet.2001/02:MJU15 s. 43) att det börpåpekas att omfattas avkompensationsbidraget för mindregynnade områden (stödområde 4 enligtartikel 20 i förordning [EG]1257/99). Det innebär att stödbetalas ut för bete och slåttervallpå åker samt betesmark under vissavillkor. Vidare utgår ersättning förmiljövänlig odling av sockerbetor påGotland. Syftet härmed är att minskariskerna med kemisk bekämpningsamtidigt som förlusterna avväxtnäringsämnen begränsas.Regeringens utgångspunkt är vidareatt sockerbetsodlingen skall varakvar på . Motion 2002/03:MJ352(m) avstyrks.Ekonomiskt och socialthållbar utveckling pålandsbygdenUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran motregeringens redovisning ochavstyrker motioner om hållbarutveckling av landsbygden (fp,c), startstöd till ungajordbrukare (c), småskaliglivsmedelsproduktion (s, m, v,c), företagarperspektivet ilandsbygdspolitiken (fp, kd, c),kvinnligt företagande (fp, c)och jordbruket i norra (kd, c) m.m.SkrivelsenInriktning och syfte med de stöd sompå lång sikt skall främja enekonomiskt och socialt hållbarutveckling inom jordbruket och pålandsbygden anges i propositionernaSveriges medlemskap i (prop. 1994/95:19, bet.1994/95:UU5, rskr. 1994/95:63) ochVissa livsmedelspolitiska åtgärdervid ett medlemskap i (prop. 1994/95:75, bet.1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Iregeringens proposition Riktlinjerför arbete med jordbruks-och livsmedelspolitiken inomEuropeiska unionen (prop.1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241) redovisasregeringens bedömning av hur enhållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion skall främjas.Det skall ske genom bl.a.konkurrenskraftiga företag, högaetiska krav på djurhållningen,landsbygdsutveckling och regionalaåtgärder. I skrivelsen redovisasutskottets uttalande att åtgärder föratt utveckla landsbygden bör anpassastill nationella och regionalaförhållanden inom ramen för ettgemensamt regelverk. Vidare framhöllsatt jordbrukets strukturförändringarsamt livsmedelsindustrins och andranäringars utveckling av ekonomiska,miljömässiga och sociala skäl även ifortsättningen bör stödjas i deekonomiskt minst utveckladeregionerna. Utskottet framhöll ocksåatt finansieringen i första hand bördelas mellan gemenskapen och berörtmedlemsland men att skäl också kanfinnas för enbart nationellfinansiering.De statliga åtgärder som tillämpasför att uppfylla de övergripandemålen för en ekonomiskt och socialthållbar utveckling på landsbygdenåterfinns inom ramen för de av EUmedfinansierade programmen . Det är miljö- ochlandsbygdsprogrammet, de två mål 1-programmen i norra ochprogrammet Leader+. Dessutom ingårdet helt nationellt finansieradestödet till jordbruket i norraSverige.MotionernaÖvergripande målEnligt motion 2002/03:MJ29 (fp) bör störresatsningar göras inom miljö- ochlandsbygdsområdet. Arbetet medallmänna nyttigheter som bevarandetav öppna landskap, biologisk mångfaldsamt bevarande av kulturhistoriskavärden är viktigt (yrkande 3).I motion 2002/03:MJ30 (c) anförsatt en redovisning avlandsbygdspolitikens långsiktigamiljöhänsyn saknas. Den långsiktigthållbara utvecklingen på landsbygdenfås när människor ges möjlighet attbo och verka där. Utan människor somsköter djur eller på annat sätthävdar markerna kan vi aldrigbibehålla ett öppet kulturlandskap(yrkande 2).Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) omstatens ansvar för kärnverksamhetenför en levande och livskraftiglandsbygd är ett livskraftigt jord-och skogsbruk som ärkonkurrenskraftigt en viktigförutsättning för en levandelandsbygd (yrkande 16).Miljö- och landsbygdsprogrammet ochmål 1I motion 2002/03:MJ28 (kd) framhålls behovetav att skapa konkurrensmässigtlikvärdiga villkor för svenska bönderinom EU. Jord- och skogsbruk ärhörnstenen för en levande landsbygd.Motionärerna vill betona tryggandetav dessa näringars ställning som enförutsättning för fortsatt bosättningsamt ekonomisk, social och kulturellutveckling på den svenska landsbygden(yrkande 1).Enligt motion 2002/03:MJ29 (fp)yrkande 1 om företagarperspektivet ilandsbygdspolitiken gynnar ettförenklat regelverk och en minskadbyråkrati småföretagsamheten.Motionärerna är negativa till deolika stöd och bidrag som indirektkan styra en verksamhet ochproduktion efter stödmöjligheter. Ettjämställdhetsperspektiv bör enligtmotionärerna införas ijordbrukspolitiken. I genomsnitttjänar kvinnor av vad mängör. En av förklaringarna till dettaär att många kvinnor arbetar inom denoffentliga sektorn, dvs. vården,omsorgen och skolan (yrkande 7).I motion 2002/03:MJ30 (c) omuthållig tillväxt på landsbygdenanförs att landsbygdspolitik intebara handlar om jord- och skogsbruk.Landsbygdspolitik handlar om likavillkor för dem som väljer att bo ochverka på landsbygden. Detövergripande målet för politikområdetlandsbygdspolitik är en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbarutveckling på landsbygden (yrkande1). Vidare anförs att det är viktigtatt stödja kvinnligt företagande.Centerpartiet vill se ett jämställtföretagande och föreslår beprövadeoch framgångsrika insatser som t.ex.affärsrådgivare för kvinnor,resurscentrum för kvinnor (yrkande4). I fråga om betydelsen av kultur,nöjen och fritidsaktiviteter pålandsbygden anförs att kulturens ochfritidsaktiviteters betydelse för ensocialt hållbar utveckling pålandsbygden inte nog kan betonas.Ändå berör regeringens skrivelse intealls kulturens och idrottens roll ochmöjligheter för landsbygdsutveckling(yrkande 5). I fråga om startstödtill nystartande av lantbruksföretaganförs vidare att företagande i dengröna sektorn präglas av ett stortkapitalbehov, särskilt vidnystartande av lantbruksföretag.Startstödsnivån bör höjas till dennivå som finns i konkurrentländerna(yrkande 8).Enligt motionerna 2002/03:MJ224(s), 2002/03:MJ381 (v) yrkande 2,2002/03:MJ429 (m) yrkande 4 och2002/03:N345 (c) yrkande 8 krävssärskilda insatser för småskaligverksamhet såsom gårdsföretag o.d.Regelverken inom jordbrukssektorn börses över och förenklas i syfte attunderlätta lokal och regionallivsmedelsproduktion. Förprimärproducenter med småskaligtslakteri är det för storakostnader förenade med bl.a.levandedjursbesiktningen då nuvaranderegelverk gör att det är billigareatt sända i väg djur för slakt tillett storskaligt slakteri än attslakta på den egna gårdens godkändaslakteri. Reglerna bör anpassas försmåskalig livsmedelsproduktion.Utöver framgångsrika lantbruksföretagkrävs en framgångsriklivsmedelsindustri. Den samverkan somfinns mellan företagen och t.ex.Skånes , Sverigeslantbruksuniversitet samtuniversiteten i ärstarka drivkrafter för skånsklivsmedelsproduktion. Forskningeninom livsmedelsindustrin bör fåmöjligheter att utvecklas ytterligareoch den samverkan som finns iÖresundsregionen stimuleras för attge kraft åt denna tillväxtnäring.Regeringen bör ta initiativ till ettsamlat program för en ökad småskaliglivsmedelsproduktion i samråd medföreträdare frånhushållningssällskap, lantbrukarnasorganisationer och regionalaföreträdare.Det nationella stödet till jordbruketi norra motion 2002/03:MJ28 (kd) anförs i fråga omett ökat nationellt stöd till norraSverige att det nationellamerkostnadsstödet till detnorrländska jordbruket har godaeffekter när det gäller att behållajordbruket och gynnalandsbygdsutvecklingen (yrkande 6).Enligt motion 2002/03:MJ30 (c) börregeringen vara pådrivande för attEG-kommissionen skall godkänna debeslutade höjningarna av stödet tillmjölkproduktion i region 1 (yrkande6).Enligt motionerna 2002/03:MJ303(kd) yrkande 1, 2002/03:MJ330 (m) och2002/03:MJ393 (c) finns behov av ettproduktionsmål för jordbruket i norraSverige. Jordbruksproduktionen inorra börjar nå en så lågnivå inom många områden att den ärsvår att över huvud tagetupprätthålla.I motion 2002/03:MJ326 (kd) anförsatt jord- och skogsbruket i norraSverige kan vara en motor iutvecklingen av näringslivet ochskapa bättre förutsättningar att levaoch bo.Systemet med den nationellaersättningen till jordbruk i utsattaområden bör enligt motion2002/03:MJ487 (c) ses över i syfteatt låta hela ersättningsnivån kommade areella näringarna till del. Denationella ersättningarna har underåren 1995-2000 understigitreferensnivån. Även för och2000 understegs denna nivå. Dettatyder på att lönsamheten är fortsattsvag (yrkande 6). Vidare anförs bör satsa på lokala varumärken,där lokala mattraditioner samordnasmed turismen. Motionärerna villfrämja svensk livsmedelsproduktion(yrkande 13).Enligt motion 2002/03:N343 (c) börjord- och skogsbruket i Norrlandförstärkas. Jord- och skogsbruket ärviktiga näringar för Norrlandsutveckling. För att ökaförädlingsgraden krävs investeringarmen också ett ökat samarbete mellanforskning, design och utveckling(yrkande 8). Vidare anförs i fråga omekologisk förädling av Norrlandsnaturresurser att utvecklingen ilandet måste vara ekologisktuthållig. har storamöjligheter att med miljövänligenergi- och livsmedelsproduktionbidra till en uthållig tillväxt ochnya jobb (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeÖvergripande målUtskottet har ingen annan uppfattning än densom framförs i motionerna2002/03:MJ29 (fp) yrkande 3,2002/03:MJ30 (c) yrkande 2 och2002/03:MJ422 (fp) yrkande 16 om betydelsenav en levande och livskraftiglandsbygd, att landsbygdspolitikenbör styras av långsiktiga miljöhänsynoch att arbetet med allmännanyttigheter som bevarandet av öppnalandskap är viktigt.Som anförs i skrivelsen harinriktning och syfte med de stöd sompå lång sikt skall främja enekonomiskt och socialt hållbarutveckling inom jordbruket och pålandsbygden beslutats av riksdagenvid behandling av bl.a. proposition1997/98:142 Riktlinjer för Sverigesarbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom Europeiskaunionen (bet. 1997/98:JoU23, rskr.1997/98:241). En hållbar jordbruks-och livsmedelsproduktion skallfrämjas genom bl.a.konkurrenskraftiga företag, högaetiska krav på djurhållningen,landsbygdsutveckling och regionalaåtgärder. Utskottet uttalade attåtgärder för att utveckla landsbygdenbör anpassas till nationella ochregionala förhållanden inom ramen förett gemensamt regelverk. Vidareframhölls att jordbruketsstrukturförändringar samtlivsmedelsindustrins och andranäringars utveckling av ekonomiska,miljömässiga och sociala skäl även ifortsättningen bör stödjas i deekonomiskt minst utveckladeregionerna. Utskottet framhöll ocksåatt finansieringen i första hand bördelas mellan gemenskapen och berörtmedlemsland men att skäl också kanfinnas för enbart nationellfinansiering.Politikområdet Landsbygdspolitikomfattar verksamhet för en hållbarutveckling av landsbygden (jfr bet.2002/03:MJU2 s. 42). Målet är enekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar utveckling av landsbygden.Målet omfattar en hållbarlivsmedelsproduktion, sysselsättningpå landsbygden, hänsyn till regionalaförutsättningar och uthålligtillväxt. Vidare skall jordbruketsnatur- och kulturvärden värnas samtjordbrukets negativa miljöpåverkanminimeras i syfte att bidra till attde nationella miljökvalitetsmålenuppnås inom en generation. Isamverkan med mål 1- och mål 2-programmen, Leader plus och detnationella stödet till jordbruket inorra medverkar miljö- ochlandsbygdsprogrammet till utvecklingav en livskraftig landsbygd liksomtill en ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar utveckling avjordbruket i landets alla delar.Den nationella jordbrukspolitikensinriktning redovisas utförligt ibudgetpropositionen för (prop. 2002/03:1 utg.omr. 23).Riksdagen instämde därvid i denframtida politikens huvuddrag såsomde redovisades (bet. 2002/03:MJU2,rskr. 2001/02:83). Målet är enekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar utveckling av landsbygden.Målet omfattar en hållbarlivsmedelsproduktion, sysselsättningpå landsbygden, hänsyn till regionalaförutsättningar och uthålligtillväxt. Jordbrukssektorn är viktigi omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle, och i framtidenbör ersättning i högre utsträckningän utgå för produktion avkollektiva nyttigheter som samhälletefterfrågar, såsom exempelvismiljötjänster (jfr bet.2001/02:MJU15).Som anförs i skrivelsen ärregeringens utgångspunkt för miljö-och landsbygdsprogrammet, förutom attstärka jordbrukets miljöarbete inominsatsområde I, att inom insatsområdeII gynna landsbygdens utveckling. Desvenska mål 1-programmen innehållermotsvarande åtgärder för enekonomiskt och socialt hållbarutveckling på landsbygden som försödra och ingår imiljö- och landsbygdsprogrammet.Enligt utskottets mening innebär deredovisade uttalandena av riksdag ochregering att så gott som samtligasynpunkter i de redovisade motionernai huvudsak är tillgodosedda. Medhänvisning till det anförda föreslårutskottet att motionerna 2002/03:MJ29(fp) yrkande 3, 2002/03:MJ30 (c)yrkande 2 och 2002/03:MJ422 (fp)yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd.Miljö- och landsbygdsprogrammet ochmål 1I skrivelsen redovisas att startstöd tillunga jordbrukare har lämnats i formav en startpremie som från år 2003uppgår till högst perföretagare som förförsta gången för sin huvudsakligasysselsättning etablerar sig somansvarig för ett jordbruks-,trädgårds- eller rennäringsföretag.Det angivna målet för åtgärden är attstimulera en tillväxtbefrämjande ochkonkurrenskraftig anpassning avjordbruket till nya yttreförhållanden inklusive miljömässigakrav. Stödet skall underlätta ochpåskynda generationsväxling ijordbruket samt underlätta för yngrejordbruksutbildade kompetentapersoner med litet eget kapital attetablera sig som jordbrukare. För mål1-områdena anges ävensysselsättningsmål för åtgärden.Målet i miljö- ochlandsbygdsprogrammet är att årligenunderlätta för ca 200 ungajordbrukare att starta somjordbruksföretagare.Vidare redovisas att ansökningarnaom startstöd har blivit fler än vadsom förutsågs i miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Därför har enreducering av räntesubventionen skettför manliga företagare till högst per företag. Av beviljadestartstöd har avsett stöd tilletablering av mjölkföretag. av företagen dominerades avköttproduktion och varväxtodlingsföretag. Andelenträdgårdsföretag har varit cirka 5 %.Genom att de genomförandemyndigheterna valt att hålla nerestödbeloppet per företag kommermålsättningen att 200 ungalantbrukare får del av stödetatt kunna överträffas. Utskottetställer sig bakom regeringensbedömning att startstödet medverkartill att underlätta finansieringen avoch påskynda en önskvärd föryngringbland företagarna i jordbruket.Motion 2002/03:MJ30 (c) yrkande 8 börhärmed lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet instämmer medmotionärerna i motionerna2002/03:MJ224 (s), 2002/03:MJ381 (v)yrkande 2, 2002/03:MJ429 (m) yrkande4 och 2002/03:N345 (c) yrkande 8 ombetydelsen av en småskaliglivsmedelsproduktion och att detutöver framgångsrika lantbruksföretagkrävs en framgångsriklivsmedelsindustri.I skrivelsen anförs att enligtMiljö- och landsbygdsprogrammet fårstöd för förbättrad bearbetning ochsaluföring ges i form av bidrag tillinvesteringar som avser förädlingeller saluföring av nöt-, gris-, får-och lammkött, kött från hägnat vilt,mjölk- och mjölkprodukter, ägg ochfågelkött, spannmål, oljeväxter,grönsaker, frukt och bär m.m. Denhögsta andel stöd som får lämnasvarierar mellan regioner ochinvesteringens omfattning. Detangivna målet för åtgärden är attfrämja en konkurrenskraftigförädlingsindustri. Det specifikamålet som det uttrycks i miljö- ochlandsbygdsprogrammet är att främjavaraktigt nya avsättningsmöjligheterför högförädlade produkter. Stödskall riktas till innovativasatsningar på nya marknader ochprodukter samt till småskaliglivsmedelsförädling. Det operativamålet är att stödet underprogramperioden skall ha medverkattill att harinvesterats i ny konkurrenskraftigförädling av råvaror från jordbruketoch trädgårdsnäringen med tonvikt påsmåskalig verksamhet. Stödet skallmedverka till minst 1 500 nya ellerbibehållna arbetstillfällen underprogramperioden.Vidare redovisas att åtgärdensinriktning och omfattning följer deuppställda målen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Samtligabeviljade stöd lämnas till småskaligaföretag och/eller till innovativainvesteringar. De totalainvesteringskostnaderna förinvesteringar med stöd uppgårhittills till 850 miljoner kronor.Utskottet konstater att enligtregeringens sammanfattande bedömninghar den avsedda förändringen avstödets inriktning till att i förstahand främja småskaliglivsmedelsförädling och innovationergenomförts och uppfattas som positiv.Preliminära bedömningar frånJordbruksverket tyder på att deavsedda sysselsättningseffekterna avstödet troligen kommer att uppfyllas.Utskottet har inhämtat attJordbruksdepartementet deltar i ettdelprojekt till ScienceRegion, som för närvarandefinansieras med EU-medel som ett s.k.interreg-projekt. Projektetadministreras genomÖresundsuniversitetet, ett frivilligtsamarbete mellan elva universitet ochhögskolor på båda sidor av iSkåne och på . Arbetet idelprojektet, ,omfattar även t.ex. Sverigeslantbruksuniversitet. Målet förverksamheten är att skapasynergieffekter genom att dra nyttaav universitetens, branschernas ochde enskilda företagens samladekunskap, forskning och utbildning iett starkt inomlivsmedelsområdet och att skapanätverk mellan offentlig och privatforskning inom strategiska områden.Syftet är också att stödja samarbetei regionen gällande högre utbildning,att utveckla kontakten mellanuniversiteten och näringslivet isyfte att stärka konkurrenskraftenför det livsmedelsindustriellakomplexet i regionen samt attmarknadsföra som ettledande inomlivsmedelsområdet. I styrelsen förÖresund finns svenskaoch danska företrädare för bl.a.universitet och näringsliv.Utskottet har tidigare uttalat(bet. 2001/02:MJU15 s. 29) att detfinns ett ökat intresse för småskaliglokal och regionallivsmedelsproduktion både blandkonsumenterna och inomlivsmedelsbranschen. Stödet tillförbättrad bearbetning och saluföringär merfokuserat på innovativa satsningar.Utskottet har vid flera tidigaretillfällen behandlat motioner medliknande förslag (se bl.a. bet.2001/02:MJU5 s. 15) och har därvidpåpekat att med anledningav motionsförslag gavregeringen i uppdrag att återkommamed förslag som kan förbättraförutsättningarna för den småskaligalivsmedelsproduktionen. Förslagenskall bl.a. syfta till en förenklingav regelverket och skapa bättreförutsättningar för lokal ochsmåskalig livsmedelsproduktion ochfrämja etablering av nya företag inomområdet (bet. 2000/01:MJU12 s. 14,rskr. 2000/01:159). Utskotteterinrade (bet.2001/02:MJU15 s. 15) om uppdraget ochförutsatte att frågorna tas upp isamband med översynen avlandsbygdspolitiken.Mot bakgrund av det ovan anfördaförutsätter utskottet att regeringenavser att återkomma med förslag somytterligare förbättrar situationenför den småskaligalivsmedelsproduktionen. Motionerna2002/03:MJ224 (s), 2002/03:MJ381 (v)yrkande 2, 2002/03:MJ429 (m) yrkande4, 2002/03:MJ487 (c) yrkande 13 och 2002/03:N345(c) yrkande 8 bör med det anförda ochi avvaktan på resultatet av detarbete som pågår lämnas utan vidareåtgärd.Utskottet delar den uppfattning somframförs i motionerna 2002/03:MJ28(kd) yrkande 1, 2002/03:MJ29 (fp)yrkande 1 och 2002/03:MJ30 (c)yrkande 1 om behovet av uthålligtillväxt på landsbygden och ettföretagarperspektiv ilandsbygdspolitiken.Åtgärden främjande av anpassningoch utveckling av landsbygden imiljö- och landsbygdsprogrammetbestår enligt skrivelsen av ett antalolika åtgärder med syftet att främjamarknadsföring av kvalitetsprodukter,diversifiering av verksamhet inom ochmed anknytning till lantbruket,främjande av landsbygdsturism ochsmåföretagande, utveckling ochförbättring av infrastruktur,byautveckling och bevarandet avkulturellt värdefulla miljöer medanknytning till lantbruket. Stödetskall vara förenligt med regionalagenomförandeplaner, som upprättas avlänsstyrelserna, eller vara avnationellt intresse.Målet för åtgärden i miljö- ochlandsbygdsprogrammets insatsområde IIär att främja sysselsättning,tillväxt och bosättning pålandsbygden. Åtgärderna bör tillämpaspå ett sådant sätt att likamöjligheter för kvinnor och mänfrämjas. Ett kvantifierat mål föråtgärden är att den tillsammans medandra åtgärder, i första handinvesteringsstöd ochkompetensutveckling, medverkar tillatt andelen lantbruksföretag meddiversifierad och kompletterandeverksamhet fördubblas underprogramperioden (ökning med ca 6 000företag).Inom ramen för mål 1-programmen fåräven stöd lämnas till åtgärder föratt förbättra arronderingen ochbrukningsstruktur i jord- ochskogsbruket. I mål 1-programmet förSödra Skoglänsregionen betonas attåtgärderna skall medverka till attden samlade effekten av olikaåtgärder på landsbygden blir stor.Utvecklingspotentialen för lantbruketi regionen ligger i ökadvidareförädling på gårds- ochbyanivå, ökad diversifiering avföretagandet bl.a. inom turismsektornsamt samordnad marknadsföring. Ävenerfarenheterna från Leader II skallvidareutvecklas.