bet · GR01KU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Frågor om meraomfattande ändringar av det område som utgör ett länanses böra underställas , liksom ändringarav länsnamn och av residensstäder.Indelningen i län ges publicitet genomtillkännagivanden från regeringen om länensindelning i kommuner.MotionerI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att dels gör ett tillkännagivandeför regeringen om kommuninvånares rätt tillinitiativ till kommundelning (yrkande 13), delsbeslutar om sådan ändring av lagen (1979:411) omändringar i indelning i kommuner ochlandsting att indelningsändringar skall beslutas avriksdagen (yrkande 14).Motionärerna anser att en kommundelning skallbeviljas om det i en folkomröstning visar sig finnasen majoritet för en delning i det område som kommeratt utgöra den nya kommunen, inte att det skallbehövas en majoritet för en indelningsförändringinom hela den odelade kommunen till en förändring avindelningen. Frågan om kommundelningar bör enligtmotionärerna i första hand vara en politisk, ochinte en byråkratisk, bedömning. Det finns därförskäl att pröva om regeringen i stället förKammarkollegiet skall ta ansvar för den inledandebedömningen. Motionärerna anser att regeringen intebör ha möjlighet att, i strid med vilja,vägra godkänna indelningsförändringar. Frågan omlandets indelning i kommuner och län bör därförframgent avgöras i lag, beslutad av , ochinte beslutas av regeringen. Enligt motionärerna börriksdagen utan vidare beredning kunna besluta omdetta.I motion 2002/03:K355 av och () begärs att regeringen lägger framförslag till ändring av lagstiftningen i syfte attstärka medborgarnas makt över den kommunalaindelningen.I motion 2002/03:K335 av ()föreslås att regeringen skall återkomma tillriksdagen med dels förslag om att upphäva lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting i de delar den avserindelningen i landsting (yrkande 1), dels förslag omSveriges indelning i kommuner och landstinginnebärande de förändringarna att försfrån och landsting till länoch landsting (yrkande 2). Motionären har återkommitmed samma yrkanden i motion 2003/04:K252 (yrkandena1 och 2).I motion 2002/03:K388 av ()föreslås att regeringen återkommer tillriksdagen med dels förslag om att upphäva lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting i de delar den avserindelningen i landsting (yrkande 1), dels förslag omSveriges indelning i län och landsting innebärandede förändringarna att förs frånVästmanlands län och landsting till län ochlandsting (yrkande 2). Motionären har, tillsammansmed (), återkommit med yrkandenai motion 2003/04:K335 (yrkandena 1 och 2).Två motioner från allmänna motionstiden haröverlämnats till frånbostadsutskottet. I motion 2001/02:Bo227 av MikaelOscarsson (kd) begärs ett tillkännagivande förregeringen om att bör överföras tillUppsala län fr.o.m. och i motion2001/02:Bo315 av () ett överförandeav till län. haråterkommit i motion 2002/04:K366 och begär attriksdagen dels beslutar ändra indelningslagen så attbeslut om indelningsändringar skall fattas avriksdagen (yrkande 1), dels tillkännager förregeringen att skall tillhöra Uppsalalandsting och län (yrkande 2).BakgrundUppdrag till hade enligt sinaursprungliga direktiv i uppdrag att se överbestämmelserna i indelningslagen och föreslå deändringar som var motiverade med inriktning påbehovet av och formerna för en lagreglerad möjlighetatt besluta om extra val med anledning av enindelningsändring. Genom tilläggsdirektiv (dir.2001:75), som grundades på ett riksdagsbeslut den 12juni 2001 (bet. 2000/01:BoU13, rskr. 2000/01:267),fick kommittén därefter i uppdrag att göra enöversyn av förutsättningarna för och förfarandet vidändringar i landstings- och kommunindelningen samtatt vid behov lämna förslag till lagändringar. Enannan fråga som skulle utredas var om förfarandetvid ändringar i länsindelningen borde lagregleras. Iuppdraget ingick också att utreda om det borde varamöjligt med folkomröstning i sådana områden somindirekt berördes av en ansökan omindelningsändring. Vilken tyngd befolkningensinställning i en indelningsfråga bör ha skulle ocksåövervägas i detta sammanhang.Kommittén har redovisat sina bedömningar i detovan nämnda betänkandet Ändrad indelning (SOU2002:33).I sina allmänna överväganden framhåller kommitténatt indelningen i kommuner och landsting bör präglasav en viss stabilitet men att det knappast ärtroligt att den nu gällande indelningen är den föralltid bästa.Kommittén anser att reglerna förindelningsändringar för kommuner och landsting börharmoniseras genom att de så långt det är möjligtgörs enhetliga. Bestämmelsen om hänsynstagande tillbefolkningens inställning bör enligt kommitténutsträckas till ändringar i landstingsindelningen,och medlemmarnas möjligheter att ha inflytande redanpå ett tidigt stadium i berednings- ochbeslutsprocessen vid indelningsändringar ytterligareöka, såväl när det gäller kommuner som när detgäller landsting.Kommittén anser att det är en brist attförfarandet vid ändringar i länsindelningen inte ärlagreglerat och att det inte heller ärtillfredsställande att ändringar i läns- ochlandstingsindelningen beslutas på helt olika sätt.Eftersom varje landsting som huvudregel skallomfatta ett län, bör ändringar i läns- ochlandstingsindelningen beslutas i ett sammanhang ochav samma instans. Genom att bestämmelser omlänsindelningen samordnas med bestämmelserna omlandstingsindelningen kan konflikter undvikas vidtillämpningen.Kommittén påpekar att en harmonisering avbestämmelserna för ändring i läns-, landstings- ochkommunindelningen kan utformas på flera olika sätt,och att man förenklat kan tala om åtminstone fyraolika alternativ.Ett alternativ är att genom lagstiftningbestämmer om alla indelningsändringar. Ett annatalternativ är att regeringen själv beslutar i allaindelningsärenden. Ett tredje alternativ är attriksdagen som huvudregel beslutar om allaindelningsändringar, medan regeringen får fattabeslut i alla ärenden om mindre indelningsändringar.Ett fjärde alternativ är att principen om att varjelandsting skall omfatta ett län tas bort.Kommittén tar inte ställning till dessaalternativ, utan anser att frågan bör utredas i ettvidare sammanhang och hänvisar till den översyn avuppgifts- och ansvarsfördelningen mellan staten,kommunerna och landstingen som regeringen aviserat.Enligt kommittén framstod det som naturligt attfrågor som rör reglerna om ändring i läns-,landstings- och kommunindelningen också skulleomfattas av denna översyn. Kommittébetänkandet harremissbehandlats, och beredningen av förslagen pågårinom Regeringskansliet.Regeringen beslutade direktiv förden nämnda översynen av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna ochlandstingen (Fi 2003:02, dir. 2003:10).Kommittén för översynen, som är parlamentarisktsammansatt och har tagit benämningenAnsvarskommittén, skall bedriva sitt arbete i tvåetapper.I den första etappen skall kommittén identifiera,belysa och övergripande analysera desamhällsförändringar som inverkar på och skullekunna föranleda förändringar av strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan staten,landstingen och kommunerna. Kommittén skall ävenidentifiera, belysa och övergripande analysera desamhällsförändringar som inverkar på och skullekunna föranleda förändringar av strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan regeringenoch de statliga förvaltningsmyndigheterna. Kommitténskall i sitt arbete utgå från en övergripandebeskrivning av rådande struktur ochuppgiftsfördelning, där såväl brister somförtjänster med nuvarande ordning identifieras. Förden första etappen skall kommittén redovisa ettdelbetänkande senast den 15 december 2003.I den andra etappen skall kommittén göra enfördjupad analys och bedömning av strukturen ochuppgiftsfördelningen. Kommittén skall också i dedelar där den finner det motiverat föreslåförändringar. Regeringen avser att återkomma medtilläggsdirektiv för denna del av uppdraget.Tidigare utskottsbehandling m.m.Bostadsutskottet diskuterade under /02frågan om att skall anta en lag sombestämmer kommunernas länstillhörighet ochutarbetade ett förslag till en sådan lag.Lagförslaget innehåller en enda bestämmelse, variföreskrivs vilka län som skall finnas i ochvilka kommuner de olika länen skall omfatta.Bostadsutskottet inhämtade också Lagrådets yttrandeöver förslaget.Lagrådet ansåg i yttrande attdet krav på allmängiltighet som gäller förlagstiftning får anses uppfyllt och att det inteföreligger något principiellt hinder mot att frågorom länsindelningen och kommunernas länstillhörighetregleras i lag trots att det innebär en avvikelsefrån hur dessa frågor har hanterats.Lagrådet noterade att förslaget inte hade varitföremål för sådan beredning som är bruklig ilagstiftningsärenden. En beredning behövs normaltför att lagstiftningens kvalitet skall säkras ochvar i det förevarande fallet enligt Lagrådetönskvärd även på grund av att lagförslagetaktualiserar principiella frågor av vikt och attärendet inte kan sägas vara av rent formell ellerrutinartad karaktär.Särskilt framhöll Lagrådet den föreslagna lagensförhållande till indelningslagen. Om lagarna skallsamexistera, kommer regeringen fortfarande att kunnaändra kommunindelningen, och att följdändra i denföreslagna lagen till följd av beslut som regeringenfattar stämmer dåligt med normhierarkin. Om lagarnaskall samexistera men ge möjlighet attingripa och besluta om sådana ändringar somregeringen inte beslutat om, kommer det attråda oklarhet om fördelningen av uppgifter mellanriksdagen och regeringen. Problemet skulle kunnalösas genom att det, förslagsvis i indelningslagen,infördes bestämmelser som preciserar gränserna förregeringens beslutanderätt på detta område ellerklargör under vilka förhållanden villförbehålla sig att reglera dessa frågor genomlagstiftning. För utarbetande av sådana bestämmelsersaknas, framhöll Lagrådet, för närvarandetillräckligt beredningsunderlag. Lagrådet erinradeockså om de då lämnade tilläggsdirektiventill att överväga och läggafram förslag rörande bestämmelserna omindelningsändringar.Lagrådet ansåg sig inte kunna tillstyrka att denföreslagna lagen antogs förrän den berörda rättsligaproblematiken analyserats närmare.Frågan om utskottsinitiativ i indelningsfrågan togsdärefter upp inom . Fråganavsåg ett initiativ till en ändring avindelningslagen, främst 2 kap., på så sätt attriksdagen i stället för regeringen skall besluta omrikets indelning i landsting. Inom utskottets kansliupprättades en promemoria, Lagstiftning om Sverigesindelning i landsting m.m., med förslag till delsändringar i indelningslagen, dels en lag om Sverigesindelning i län och landsting. Promemorianremitterades till vissa centrala myndigheter -ombudsmän (), Justitiekanslern,i , Kammarkollegiet ochValmyndigheten - för yttrande. Utskottet beslötdärefter, , att inte ta initiativtill någon lagändring.Konstitutionsutskottet behandlade under våren 2002också motioner i samma ämne. De avstyrktes ibetänkande 2001/02:KU14 med hänvisning till de dåpågående diskussionerna om ett utskottsinitiativ. -Utskottets s- och v-ledamöter reserverade sig ifråga om motiveringen och ville i stället hänvisatill att efter etttillkännagivande av hade i uppdrag att seöver förutsättningarna för och förfarandet vidändringar i landstings- och kommunindelningen samtlämna förslag till eventuella lagändringar.Reservanterna ansåg att resultatet av kommitténsarbete måste avvaktas.Lagrådsyttrande till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet remitterade , sedandetta begärts med stöd av 4 kap. 10 § andra stycketförsta meningen riksdagsordningen, med hänvisningtill motion 2002/03:K241 yrkande 14, lagförslagen iden framtagna promemorian tillLagrådet för yttrande.Lagrådet uttalade i yttrande attde i promemorian föreslagna lagbestämmelserna kanses som ett första utkast till lagreglering men inteär så genomarbetade att de bör antas som lag utanatt ha gjorts till föremål för ytterligare beredningoch bearbetning i ljuset både av de synpunkter somredan framförts under den första remissbehandlingenoch av sådana som kan väntas komma att framföras viden mera omfattande remittering av lagförslagen.Lagrådet kunde sammanfattningsvis inte tillstyrkaatt förslagen görs till föremål för lagstiftning iföreliggande skick.Utskottets ställningstagandeKommundemokratikommittén har föreslagit att fråganom indelningsändringar m.m. bör utredas i ett vidaresammanhang och hänvisat till översynen av uppgifts-och ansvarsfördelningen mellan staten, kommunernaoch landstingen. Enligt kommittén framstod det somnaturligt att frågor som rör reglerna om ändring iläns-, landstings- och kommunindelningen ocksåomfattas av denna översyn. Beredningen av kommitténsförslag pågår inom . Utskottetanser att denna beredning bör avvaktas och avstyrkermotionerna 2002/03:K241 (c) yrkandena 13 och 14,2002/03:K335 (fp) yrkandena 1 och 2, 2002/03:K355(c) och 2002/03:K388 (kd) yrkandena 1 och 2 samtmotionerna 2003/04:K252 (fp) yrkandena 1 och 2,2003/04:K335 (kd) yrkandena 1 och 2, 2003/04:K366(c) yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo227 (kd) och2001/02:Bo315 (c). **FOOTNOTES**[1]: Uppgifterna hämtade från Statistiskacentralbyrån, officiella statistik 2003,Rapport valen 2002, del 3.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Offentliga nämndsammanträden (punkt 3)av (), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K348, 2002/03:K383 yrkande 11, 2002/03:K385 yrkande 6 och2003/04:K290 yrkande 14.StällningstagandeVi anser att största möjliga öppenhet är enförutsättning för en levande demokrati. Reglerna omnämndsammanträden bör därför ändras så attoffentlighet blir huvudregel och att särskildabeslut skall fattas för att sammanträden inte skallvara offentliga.Regeringen bör låta utreda konsekvenserna av enändrad huvudregel enligt det anförda och återkommatill med förslag av denna innebörd.2. Möjlighet att behålla uppdrag vid flyttning(punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K284 och 2003/04:K231.StällningstagandeDet är viktigt att öka möjligheterna för unga attförena offentliga förtroendeuppdrag och studier.Dagens regler medger dock inte att unga kankombinera ett fullmäktigeuppdrag med studier påannan ort. I syfte att ge utrymme för detta bör enöversyn göras av gällande regler som hindrar ensådan ordning.Med hänsyn till det anförda anser vi attregeringen bör låta utreda frågan och återkomma medförslag som gör det möjligt för ungdomar attkombinera studier med valbarhet på en ort som delämnat tillfälligt för studier på annan ort.3. Direktvalda kommundelsnämnder (punkt 8)av (), (),(), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K241 yrkande 15,2002/03:K385 yrkande 5 och 2003/04:K290 yrkande 13.StällningstagandeVi anser inte att den möjlighet somKommundemokratikommittén pekat på för invånarna i enkommundel att påverka vilka som skall representeradem i en kommundelsnämnd är tillräcklig. Genom attgöra det möjligt för kommunerna att låta direktväljakommundelsnämnder skulle den politiska diskussioneninför val vitaliseras. Positiv dynamik skulle kunnauppstå. Regeringen bör återkomma till medförslag som gör att de kommuner som så önskar skallkunna inrätta direktvalda kommundelsnämnder.4. Kommunala extraval (punkt 9)av (), (),(m), (), KerstinLundgren (c), (), GustavFridolin (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:K385 yrkande 7och 2003/04:K290 yrkande 15.StällningstagandeUtskottet har vid tidigare behandling av frågan ommöjligheten att utlysa extraval i kommunernahänvisat till principen om samlingsstyre och tillmöjligheten att i vissa situationer entledigaledamöterna i nämnderna och välja nya ledamöter. Viär medvetna om dessa faktorer och vi anser inte atten möjlighet att utlysa extraval i en kommun ärnågot som skall tillgripas lättvindigt. Däremotanser vi att en sådan möjlighet skulle kunna vara avvärde i särskilda lägen och även kunna vitaliseraden kommunala demokratin.Vi anser därför att regeringen bör låta utredafrågan om kommunala extraval och återkomma tillriksdagen i frågan. bör ge regeringendetta till känna som sin mening.5. Medborgarförslag m.m. (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K259 yrkandena 1 och 2och 2002/03:K383 yrkandena 4 och 7.StällningstagandeDen rätt för medborgarna att lämna förslag ikommuner och landsting som infördes efter förslag iDemokratipropositionen är enligt min mening intetillräcklig. Medborgarna bör ha möjlighet att lämnaförslag utan fullmäktigebeslut, och de bör också hamöjlighet att lämna förslag direkt till nämnderna.Vidare bör ungdomsråden utvecklas tillungdomsfullmäktige som väljs och fungerar utifrånsamma principer som ordinarie fullmäktige och harätt att få motioner behandlade i ordinariefullmäktige. Jag anser också att medborgarpaneleroch demokratibokslut bör införas i kommunerna.Regeringen bör lägga fram förslag tillerforderliga åtgärder för de ändamål som anges.6. Folkomröstningsinitiativ (punkt 11,motiveringen)av (), (),(m), (), KerstinLundgren (c), (), GustavFridolin (mp) och ().StällningstagandeRiksdagens tillkännagivande till regeringen medbegäran om förslag i fråga om lokalafolkomröstningar gjordes . Riksdagenställde sig bakom en reservation avkonstitutionsutskottets m-, fp-, kd-, c- och mp-ledamöter, vari dels beklagades att regeringen inteefterkommit tillkännagivande om lokalafolkomröstningar, dels uttalades att det varangeläget att belysa denna viktigaförfattningsfråga och att regeringen presenteradeförslag i enlighet med beslut.Regeringen har fortfarande inte efterkommitriksdagens tillkännagivande och inte hellerpå ett samlat sätt för redovisatskälen till att den begärda åtgärden intevidtagits. Det är enligt vår mening ytterstangeläget att regeringen presenterarförslag i enlighet med beslut. Viutgår från att så kommer att ske.7. Självförvaltningsorgan (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K241 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeDet är bra att regeringen har förklarat att manframgent avser att följa upp den kartläggning avbrukarinflytandet som genomförts. Jag anser attdetta är ett arbete som brådskar för att få ett braunderlag för den fortsatta dialogen kring hur dendeltagande demokratin skall utvecklas. Arbetet böravse hur regleringen har fungerat, vadlagstiftningen har inneburit och vilka följder denhar fått.Oaktat denna utvärdering finns skäl att tydliggöralagstiftningen i 7 kap. 18 § i syfte att ge brukarnaen uttalad rätt att få sina initiativ tillsjälvförvaltningsorgan prövade. Härigenom ges entydlig signal till brukarna om att de inte bara harinitiativrätt, utan att deras initiativ också måsteprövas av fullmäktige och nämnder.Riksdagen bör ge regeringen det anförda till kännasom sin mening.8. Kommunrevision (punkt 16)av (), (),(m), (), NilsFredrik (), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K374.StällningstagandeFör en levande demokrati krävs kontrollsystem ochgenomskinlighet i det offentliga beslutsfattandet.En fungerande, trovärdig och effektiv revision ärdärför av största vikt. På den kommunala nivån, dären stor del av den offentliga verksamheten utförs,har revisionen en central betydelse. Revisorerna ärkommunfullmäktiges kontrollinstrument beträffandeden kommunala verksamheten.Vi vill betona vikten av revisorernas oberoende.Oberoendet måste gälla i förhållande till granskandenämnder, och revisorerna måste fullgöra sitt uppdragsjälvständigt. Även efter de ändringar ikommunallagens bestämmelser om revision som börjadegälla är det ett problem att revisionenutses av kommunfullmäktige, samma organ som utserföreträdare i de nämnder och styrelser som granskas.Inte minst för politikens och revisionenstrovärdighet i allmänhetens ögon är det enligt vårmening viktigt att revisionen i alla aspekter är såfristående att dess oberoende, trovärdighet ochgenomslagskraft inte kan ifrågasättas.Som modell för en ny kommunrevision bör enligt våruppfattning användas den modell som riksdagennyligen beslutat om för den statliga revisionen. Ensådan från partierna fristående kommunrevisor skullesjälv utse medarbetare, välja vad som ska revideras,hur och på vilket sätt. Kommunrevisorn skulle självdra slutsatser av sin granskning och sedan överlämnasina förslag till exempelvis en särskild nämnd avförtroendevalda politiker som drar de politiskaslutsatserna av revisorns rapport. På detta sättskulle man uppnå en högre grad av oberoende ochminska risken för misstankar av olika slagbeträffande revisionen, t.ex. som ett redskap förkommunens majoritet eller opposition.En utredning bör tillsättas som ser över dagenssystem med kommunrevision utifrån ovanståendeaspekter. Utredningen bör föreslå nödvändigaförändringar i lagstiftningen gällandekommunrevisionen.Vi föreslår att som sin mening gerregeringen det anförda till känna.9. Indelningsfrågor (punkt 18)av (), (),(m), (), KerstinLundgren (c), (), GustavFridolin (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad utskottet anfört om indelning.Därigenom bifaller delvis motionerna2002/03:K241 yrkande 14, 2002/03:K335 yrkande 1 och2002/03:K388 yrkande 1, 2003/04:K252 yrkande 1,2003/04:K335 yrkande 1 och 2003/04:K366 yrkande 1 samt avslår motionerna 2002/03:K241yrkande 13, 2002/03:K335 yrkande 2, 2002/03:K355, 2002/03:K388 yrkande2, 2003/04:K252 yr-kande 2, 2003/04:K335 yrkande 2,2003/04:K366 yrkande 2, 2001/02:Bo227 och2001/02:Bo315.StällningstagandeEnligt vår uppfattning visar erfarenheten attgällande ordning, som innebär att regeringen - utanatt behöva ta hänsyn till riksdagsmajoritetensinställning - har avgörandet över kommunerstillhörighet till landsting och län, inte ärtillfredsställande. Vi anser att avgörandet i dessafrågor bör tillkomma , som därvid skalltillgodose intressen som har med den lokalademokratin att göra.Regeringen bör med utgångspunkt i det lagförslagsom utskottet remitterat till Lagrådet och iLagrådets yttrande bereda frågan om beslutsformeroch förfarande vid ändringar i indelning ilän och landsting samt överlämna erforderligalagförslag för . Eftersom ändring av läns-och landstingsgränser enligt indelningslagen kankomma att ske genom att en kommungräns ändras, bör isammanhanget övervägas om också denna typ avindelningsändringar bör prövas av riksdagen.Utredningen och beredningen av den aktuella fråganhar enligt vår mening fördröjts på ettotillbörligt sätt. Det uppdrag som lämnades tillKommundemokratikommittén med anledning av riksdagenstillkännagivande (bet. 2000/01:BoU13, rskr.2000/01:267) har inte lett till något förslag somkan läggas till grund för lagstiftning. Allmänna valskall hållas .