bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Motionärerna ser det därförsom viktigt att uttalar att naturgasen haren viktig roll i den framtida svenskaenergiförsörjningen.Konkurrenskraftiga alternativ när det gällerenergiutbudet i efterfrågas imotion 2003/04:N393 (s). Motionärerna förordarnaturgas vilket är en uthållig, effektiv ochmiljöanpassad energikälla. En etablering avnaturgas, som inte finns tillgänglig förindustrin i , skulle bidra tillregionens utveckling och konkurrenskraft ochinnebära avsevärda miljöförbättringar, sägs det imotionen.I motion 2003/04:N223 (m) framhålls att det finnsstarka skäl för en fortsatt utbyggnad avnaturgasnätet norr om . Motionärerna påtalaratt erfarenheterna visar att en ökadnaturgasanvändning främst har ersatt kol, olja ochgasol. Detta har lett till en minskning av utsläppenav många miljö- och hälsopåverkande ämnen, sägs det.Vidare framhålls att naturgasen ger möjlighet tillhögre elutbyte i kraftvärmeverk jämfört medalternativen. Kraftvärme baserad på naturgas kanersätta kolkraft, vilket leder till minskade utsläppav koldioxid. För att en utbyggnad av naturgasnätetskall ske krävs det enligt motionärerna attstatsmakterna sänder tydliga signaler om attnaturgasen är en viktig del av det samladeenergiutbudet.Att bör ompröva sin inställning tillnaturgas anförs också i motion 2003/04:N238 (m).Motionärerna menar att energipolitiken börformuleras så att en utbyggnad av naturgasnät påkommersiella grunder i välkomnas.Frånvaron av naturgas i kan på siktbidra till en svagare industriell utveckling i dennaregion jämfört med andra konkurrerande regioner.Vidare leder ett utbyggt naturgasnät och en ökadanvändning av gasteknik till nya hållbaraenergilösningar.Avsaknaden av naturgas i Mellansverigeuppmärksammans även i motion 2003/04:N281 (m). Dennu förda politiken hotar enligt motionärerna attförr eller senare spoliera basindustrins förtroendenär det gäller att fortsätta att investera iSverige. Energipolitiken måste i stället välkomnainitiativ som kan öka utbudet på elmarknaden ochbränslemarknaden. Naturgas kan bidra till såväl ökadkonkurrens på bränslemarknaden som ökat utbud påelmarknaden genom byggandet av små,kostnadseffektiva kraftvärmeanläggningar.Lokaliseringen av naturgasledningar bör ske så attnaturgas blir tillgängligt för företag iMellansverige som behöver få tillgång till flerbränslealternativ, sägs det i motionen. Utbyggnadenav naturgasnätet bör ske utan subventioner, men börvälkomnas av statsmakterna.En ytterligare utbyggnad av naturgasnätet i Skåneskulle förbättra möjligheterna till investeringar ismå kraftvärmeanläggningar, sägs det i motion2003/04:N290 (m). En fortsatt utbyggnad avnaturgasnätet i östra möjliggör att naturgaskan ersätta andra fossila bränslen. Vidare riskeras,utan ett utbyggt naturgasnät, att biogas endast blirett begränsat lokalt initiativ med småskalig och dyrinfrastruktur.Energiförsörjningen i saknar den mångfald och flexibilitet som andra regioneri landet åtnjuter, anförs det i motion 2003/04:N224(kd). Regionen behöver få tillgång till nyaenergislag för att kunna förlita sig på enlångsiktig och uthållig energiförsörjning. Detgäller framför allt tillgången till naturgas enligtmotionärerna. Naturgasen skulle med fördel kunnaanvändas inom industrin och för att tillgodosebehovet av lokalt producerad el.Tillgång till en utbyggd infrastruktur förnaturgas kan underlätta en introduktion av biogas istor skala, sägs det i motion 2003/04:N263 (kd). Detfinns redan exempel på att biogas distribuerasi ledningsnät som är avsedda för naturgas.Motionärerna menar därför att biogasanvändningenmåste ges ökade möjligheter att utnyttja enutbyggnad av naturgasnätet.Vissa kompletterande uppgifterEnligt de riktlinjer som beslutade år 1988skall naturgasen av egen kraft konkurrera på densvenska marknaden (prop. 1987/88:90, bet. NU1987/88:40). Investeringar i rörledningar och inköpav naturgas bör ske efter kommersiella principer,vilket innebär att staten inte skall engagera sig iekonomiskt stöd till naturgasprojekt.När utskottet senast behandlademotionsyrkanden om ökad användning av naturgasframhöll ett enigt utskott att enligt gällanderiktlinjer skall naturgasen konkurrera av egen kraftpå den svenska energimarknaden och att staten inteskall engagera sig i ekonomiskt stöd tillnaturgasutbyggnaden. Vidare anfördes att utskottet,mot denna bakgrund, inte såg någon storskaligintroduktion av naturgas framför sig. Det finns dockinget som hindrar ett effektivare utnyttjande avbefintlig infrastruktur för naturgas. Vikten av attnaturgasmarknaden fungerar väl framhölls även ochatt den pågående utredningen om konkurrensen påområdet kan förväntas resultera i förslag tillförbättringar. Samtliga då aktuella yrkandenavstyrktes av utskottet.Energimyndigheten gjorde , efter ettuppdrag i regleringsbrevet, en översyn avnaturgaslagen (2000:599). Myndigheten föreslog vissaändringar för att en effektiv naturgasmarknad medreell konkurrens skall kunna utvecklas.Europaparlamentets och rådets direktiv(2003/55/EG) om gemensamma regler för den inremarknaden för naturgas trädde i kraft i augusti2003. Medlemsstaterna skall senast den 1 juli 2004ha genomfört direktivet i nationell rätt, medundantag för öppnande av marknadskunder, som fårskjutas upp till . I februari 2003tillkallade regeringen en utredare (direktör ) för att analysera den fortsattautvecklingen på el- och naturgasmarknaderna (dir.2003:22). Utredaren skall i en första etappanalysera vilka åtgärder som krävs i svensklagstiftning för att genomföra EG-direktiven om eninre marknad för el och naturgas. Denna del avuppdraget skall redovisas den 1 december 2003.Utredaren skall vidare analysera vissa frågor omkonkurrensen och den vidare utvecklingen av el- ochnaturgasmarknaderna. Denna redovisning skall skesenast . Utredare har även attta ställning till de bedömningar somEnergimyndigheten har gjort i den ovan nämndaöversynen av naturgaslagen.I budgetpropositionen för (utg. omr. 21 s.48) framhåller regeringen att naturgasmarknaden påsikt bör vara helt öppen för alla aktörer. Ennaturgasmarknad som möjliggör inhemsk ochinternationell handel med naturgas leder bl.a. tillbetydande miljövinster, jämfört med användningen avandra fossila bränslen, och även till attproduktionsresurserna kan utnyttjas bättre.Naturgasmarknadspolitiken inriktas på att främja enfortsatt integrering med övriga gasmarknader inomEuropa och i närområde för att därigenomskapa goda marknadsförutsättningar, sägs det. Detbefintliga naturgasnätet bidrar till att ökaförsörjningstryggheten och kan, , möjliggöradistribution och användning av andra gasbränslen sombiogas och vätgas.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående skall naturgasenenligt gällande riktlinjer konkurrera av egen kraft.Som även sagts skall staten inte engagerasig i ekonomiskt stöd till en naturgasutbyggnad. Viddetta står utskottet fast.Naturgasen har en roll att fylla när det gälleratt ersätta andra fossila bränslen i form av oljaeller kol. Det är dock utskottets mening attnaturgasen skall få växa på egna meriter och att detär upp till energibolagen att avgöra vad de villsatsa på. Enligt utskottets uppfattning är det inteaktuellt med en storskalig introduktion av naturgasi . Det finns dock inget som hindrar etteffektivare utnyttjande av befintlig infrastrukturför naturgas. Detta får emellertid ske påkommersiella grunder på en konkurrensutsatt marknad,då staten inte har för avsikt att ge något särskiltstöd för en utbyggnad av naturgasnätet.Samtidigt är det angeläget att den befintliganaturgasmarknaden fungerar effektivt. Den utredningsom har till uppgift att se över konkurrensen påområdet kan förväntas lämna förslag tillförbättringar. Utredningens slutsatser bör avvaktasoch utskottet motser eventuella förslag tillåtgärder.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attförslaget om en ändring i beskattningen avkraftvärme som innebär att skattereglerna jämställsmed dem som gäller för industrin främjaranvändningen av naturgas.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motioner i berörda delar.KraftvärmeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande kraftvärme med hänvisning till avriksdagen beslutade åtgärder och pågåendearbete. Jämför reservationerna 9 (m, fp, kd)och 10 (mp).MotionernaDen svenska kraftvärmeproduktionen ärunderutvecklad, hävdas det i motion 2003/04:N290(m). Enligt motionärerna kan detta förklaras genomdels det skattesystem som missgynnatkraftvärme, dels bristen på lämpliga bränslen närdet gäller kraftvärmeproduktion. Naturgasen harstora fördelar i kraftvärmeproduktion, eftersomelutbytet blir dubbelt så stort med naturgas som medbiobränsle eller kol, sägs det. Vidare krävslångsiktigt stabila skatteregler för kraftvärme.För att åstadkomma en energieffektivisering bör enutfasning av ineffektiva kondenskraftverk tillförmån för effektiva kraftvärmeverk med samtidigproduktion av el och värme underlättas, sägs det imotion 2003/04:N308 (mp). Motionärerna menar attdet är viktigt att det ges tydliga och långsiktigagarantier för kraftvärmens konkurrenskraft i syfteatt underlätta genomförandet av satsningen påeffektiva kraftvärmeanläggningar. har denödvändiga förutsättningarna för en utbyggnad avkraftvärmen, men en förvånansvärt liten andelkraftvärme jämfört med omvärlden. Genom att utnyttjadenna potential kan bidra till atteffektivisera energianvändningen i . Därförutsättningarna finns bör det därför underlättasför byggande av kraftvärme.Vissa kompletterande uppgifterI energiproposition (prop. 2001/02:143)framhöll regeringen att möjligheterna bör undersökasatt införa ändringar i energibeskattningen förkraftvärmeanläggningar som innebär attskattereglerna likställs med dem som gäller förindustriellt mottryck. I kraftvärmeverk får i dagavdrag göras för hälften av energiskatten på den delav bränsleförbrukningen som hänförs tillvärmeproduktion. Om i stället industrinsavdragsregler införs för denna bränsleförbrukninginnebär det att hela energiskatten och av kol-dioxidskatten på bränslen får dras av.Näringsutskottet, som beredde nämnda proposition,påpekade i detta sammanhang att det såg flerafördelar med att öka andelen kraftvärme ienergisystemet (bet. 2001/02:NU17). Då inget konkretförslag förelåg från regeringen ansåg utskottet attett ställningstagande kunde anstå. Vidare erinradesom att skulle pröva förslagetsförenlighet med reglerna för statsstöd.Förslaget om ändrad kraftvärmebeskattning ladesfram av regeringen i budgetpropositionen för år2003, men antog inte förslaget medhänvisning till att kommissionens godkännande inteförelåg när behandlade förslaget (bet.2002/03:FiU1). beslutade i juni 2003att den inte hade några invändningar mot förslaget.I budgetpropositionen för lämnarregeringen ånyo förslag till vissa förändringarrörande kraftvärmebeskattningen. att bränslen som förbrukas för värmeproduktioni kraftvärmeverk skall berättiga till avdrag förhela energiskatten och av koldioxidskatten. Föratt minska risken för en ökad fossilanvändning påbekostnad av biobränsleanvändningen föreslås att deregler som gäller för beräkningen av skatteavdragenändras. Regeringen föreslår att de nuvarandereglerna ersätts med en proportioneringsregel.Slutligen föreslås att avdraget för energiskatt påel som produceras i kraftvärmeverk och som används iegen verksamhet som består av el-, gas-, värme-eller vattenförsörjning slopas.Riksdagens finansutskott har hanterat nämndaregeringsförslag och skatteutskottet har berettsmöjlighet att yttra sig över förslaget.Skatteutskottet anför i sitt yttrande (yttr.2003/04:SkU1y) att den tekniska utformningen avskattestimulansen för kraftvärmeverken medfört attdenna produktionsform kommit att förlora ikonkurrenskraft . Höjda energi- ochkoldioxidskatter har inneburit en förbättring avbiobränslenas konkurrenskraft medanförutsättningarna för kraftvärmen försämrats. dessa skäl finns det enligt skatteutskottetsmening anledning att genomföra en omläggning sominnebär att kraftvärmeverk får samma skattereglersom gäller för industriellt mottryck. När det gällerkraftvärmeverkens elavdrag vid produktion av el somanvänds i egen verksamhet har skatteutskottet intefunnit anledning till någon erinran mot regeringensförslag. Beträffande regeringens förslag omproportionering finns det enligt skatteutskottetsmening starka skäl som talar för att möjligheten attfritt välja turordningen bör avskaffas. ,framhålls det, står det klart att en övergång tillproportionering innebär att principen omkonkurrensneutralitet mellan industrins egenvärmeproduktion och fjärrvärmens leveranser övergesoch att detta kan leda till en avveckling av verkensindustrikunder med ökad användning av fossilbränslei industrin som följd. Med anledning av risken fören negativ utveckling när det gällerfjärrvärmeverkens leveranser till industrinförordades att beslutet i denna del skulleuppskjutas. menade därför attmöjligheten att fritt välja turordning bör behållasvid urvalet av bränslen som använts förindustrileveranser och motsvarande. Det uppskov somges bör enligt skatteutskottets mening användas föratt närmare bedöma risken för att fjärrvärmeverkenförlorar industrikunder vid en övergång tillproportionering och för att finna ett sätt attslutföra övergången även i dessa fall.Finansutskottet delade skatteutskottets bedömning(2003/04:FiU1) och föreslog därför att regeringensförslag skulle bifallas med den justeringen attmöjligheten att fritt välja turordningen behålls vidurvalet av bränslen som använts förindustrileveranser och motsvarande. biföllfinansutskottets förslag.I sammanhanget kan även nämnas det förslag tilldirektiv om främjande av kraftvärme (KOM/2002/405)som presenterade , vilkethar som syfte att upprätta ramar som kan främja ochunderlätta investeringar i och effektiv användningav kraftvärmeverk. Utgångspunkten för direktivet äratt mer kraftvärme inte är ett mål i sig, utan kanvara ett effektivt redskap för att uppnåenergibesparingar och bidra till minskadekoldioxidutsläpp. En allmän riktlinje om förslagetnåddes vid energiministermötet i maj 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet är av den uppfattningen att kraftvärmensfördelar måste beaktas. Mot den bakgrunden delarutskottet regeringens uppfattning att denenergieffektiva el- och värmeproduktionen som sker ikraftvärmeverk bör underlättas.Enligt de riktlinjer som fastställdes genom 2002års energipolitiska överenskommelse skallenergibeskattningen ge goda förutsättningar för densvenska industrins, inklusive kraftindustrins,internationella konkurrenskraft. Det skall varalönsamt att investera i varu- och tjänsteproduktioni och det skall vara fördelaktigt attinvestera i ekologisk energiteknik, bl.a.elproduktion från förnybara energislag ocheffektivare energianvändning. påpekadesatt en reformering av dagens energiskattesystem ärangelägen.Som tidigare redovisats har fattatbeslut om vissa ändringar rörandekraftvärmebeskattningen i syfte att förbättrakraftvärmeverkens situation. Utskottet menar att deav godkända förändringarna när det gällerkraftvärmebeskattningen sannolikt leder till högreelproduktion i befintliga kraftvärmeverk samtidigtsom de förbättrar förutsättningarna förinvesteringar i ny kraftvärme. Utskottet vill ävenframhålla att det elcertifikatssystem som infördes imaj 2003 efter beslut av bidrar till attstärka biobränslenas konkurrenskraft vidkraftvärmeproduktion.Reglerna för nedsättning av energiskatter harvarit föremål för översyn av en parlamentariskkommitté . Förslag tillåtgärder har kommittén redovisat i betänkandet Svåraskatter! (SOU 2003:38). I budgetpropositionenmeddelar regeringen att den ännu inte tagitställning till de framlagda förslagen. Utskottet seringa skäl för att föregripa regeringensarbete.Med det ovan sagda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.VindkraftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkanden omvindkraften. Utskottet framhåller att Sverigeskall vara ett föregångsland när det gälleromställningen till hållbar utveckling ochhänvisar till de beslut som riksdagentidigare fattat på detta område. Jämförreservationerna 11 (m, fp), 12 (kd) och 13(mp).MotionernaI motion 2003/04:N290 (m) anförs att en vissutbyggnad av vindkraften i bör kunna ske menatt denna utbyggnad skall ske på egna meriter.Motionärerna menar att det inte behövs någotnationellt planeringsmål för vindkraftens utbyggnad.Etablering av vindkraft skall inte heller främjasgenom att vissa områden hävdas som riksintressen. Påsikt är det ohållbart att ha en allt större andel avenergiproduktionen som är beroende av stöd ellerkvoter för att leverera elström. Rimligen börvindkraften vara ett komplement till andraenergialternativ och inte lösningen på den framtidaenergiförsörjningen, sägs det.Planerna på en vindkraftsutbyggnad i stor skalamåste stoppas av såväl miljömässiga somenergipolitiska och ekonomiska skäl, enligt vad somanförs i motion 2003/04:N241 (m). Motionären menaratt vindkraften har många fördelar, men den lämparsig bäst småskaligt och inte i storavindkraftsparker.Att subventioner till vindkraften bör avskaffasförordas i motion 2003/04: N333 (m). Detta gälleroavsett om subventionerna finansieras avkonsumenterna genom elcertifikat eller genomstatsbudgeten. Vindkraften subventioneras påflera sätt, och en utbyggnad av vindkraften ienlighet med regeringens mål skulle innebära attkostnaden för subventionerna skulle fördubblasmellan 20 och 30 gånger. Det statliga stödet tillvindkraften skall inte utgå som etablerings- ellerdriftsbidrag, utan stödet skall riktas tillforskning och utveckling, sägs det. Därtill böransvaret för nedmontering och bortforsling avuttjänta vindkraftverk utredas.För att det nationella planeringsmålet rörandevindkraftsutbyggnaden i skall kunna uppnåskrävs, enligt vad som anförs i motion 2003/04: N296(mp), att åtminstone följande två faktorer uppfyllsav regeringen. För det första måste det säkerställasatt de vindkraftsprojektörer som investerat undertidigare stödformer inte drabbas av införandet avelcertifikatssystemet. Regeringen måste förvissa sigom att elcertifikaten, den nedtrappade miljöbonusenoch stödet till marknadsintroduktion av storskaligavindkraftstillämpningar är tillräckliga åtgärder.För det andra måste de stora aktörerna påelmarknaden ta ansvar för den storskaligaintroduktionen av vindkraft. Regeringen bör därförta sitt ansvar och se till, genom att utöva sittägarinflytande, att går i spetsen fören storskalig introduktion av vindkraft i Sverige.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2003 beslutade (prop. 2002/03:40,bet. 2002/03:NU6) om införande av ettelcertifikatssystem i syfte att främja produktionenav förnybar el. Det nya systemet, vilket infördes imaj 2003, omfattar bl.a. vindkraft. Utskottetframhöll i samband med beredningen av regeringensförslag sin uppfattning att systemet kommer attskapa möjligheter för en fortsatt utbyggnad avelproduktionen från förnybara energikällor,som det stimulerar en marknadsdynamik somfrämjar kostnadseffektivitet och teknikutveckling.Andra uppfattningar gavs uttryck för i reservationer(m, fp, kd; mp).Därförinnan, i samband med behandlingen av 2002års energipolitiska överenskommelse, hade riksdagenbeslutat (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02: NU17) omvissa särskilda åtgärder för vindkraften. Dessaåtgärder består av tre delar: ett stöd tillteknikutveckling och marknadsintroduktion, ettnationellt planeringsmål för vindkraft och ettavtrappande övergångsstöd.Stödet till teknikutveckling ochmarknadsintroduktion syftar till att, i samverkanmed näringslivet, minska kostnaderna förnyetablering av vindkraft i havs- och fjällområdena.År 2003 anslogs för dennaverksamhet. Stödet har anmälts till och godkänts avEG-kommissionen. beslutade regeringenom förordningen (2003:564) om bidrag till eneffektiv och miljöanpassad energiförsörjning, ivilken bl.a. stödet till marknadsintroduktion tillvindkraft ingår.Det nationella planeringsmålet fastställdes årlig produktionskapacitet på år 2015.Regeringen betonade i nämnda proposition attplaneringsmålet skall ses som ett uttryck förambitionsnivån när det gäller att skapaförutsättningar för en framtida vindkraftsutbyggnadmen att det inte skall betraktas som ettutbyggnadsmål eller som en del av målet förutvecklingen av den förnybara energiproduktionen.Vid beredningen av regeringens förslag framhöllutskottet att skall vara ett föregångsland iomställningen till hållbar utveckling. Genom ettkvantitativt planeringsmål för vindkraften gesstörre möjligheter att synliggöra vindkraften i denfysiska planeringen och vid prövningen av tillstånd.Vidare ansåg utskottet att planeringsmålet om enårlig produktionskapacitet på var välavvägt. I reservationer (m, fp; kd; mp) framfördeföreträdarna för dessa partier sin syn på desärskilda åtgärderna för vindkraften.Beträffande övergångsstödet för vindkraftenföreslås i budgetpropositionen för enpåbörjad avtrappning av det nuvarande avdraget förenergiskatt på el som produceras i vindkraftverk,den s.k. miljöbonusen. För landbaseradevindkraftverk sänks avdraget från motsvarande 18,1öre till per kWh, och för havsbaseradvindkraft sänks avdraget till per kWh. Enligtförslaget skall även en begränsningsregel införassom innebär att elproduktionen i ett vindkraftverkinte berättigar till avdrag när produktionen,omräknad till full last, har pågått under längre tidän 20 000 timmar.Frågan bereddes av finansutskottet, ochskatteutskottet gavs möjlighet att yttra sig.Skatteutskottet tillstyrkte i sitt yttrande (yttr.2003/04:SkU1y) regeringens förslag och anförde attdet finns anledning att införa en gräns för hurlänge vindkraftsproduktionen i ett kraftverk kanberättiga till skatteavdrag och att anpassaavtrappningen till drifttiden så att verket kan varaavskrivet när gränsen uppnås. Vidare sades att medden av regeringen föreslagna utformningen fåravtrappningen en lämplig längd. 2003/04:FiU1) delade skatteutskottetsbedömning och tillstyrkte därmed regeringensförslag. biföll finansutskottets förslag.Vad gäller vindkraftens ekonomiska förutsättningarkan erinras om att utskottet hanterademotioner rörande dessa frågor, vilka behandlades isamband med behandling av propositionenom elcertifikat. I detta sammanhang påpekadeutskottet att det erfarit att det finns en oro hosolika vindkraftsintressenter att det även medelcertifikatssystemet kommer att bli svårt att hosbanksektorn erhålla de lån som erfordras för att denönskade utbyggnaden av vindkraft skall bli av.Utskottet menade därför att det är angeläget attregeringen noga följer vilka effekterelcertifikatssystemet kommer att få förverksamhetsförutsättningarna för vindkraften, bl.a.gällande finansieringsfrågan, och att det finns enberedskap för att vidta åtgärder om så behövs. Ireservationer (m, fp; kd; mp) redogjorde företrädareför dessa partier för sin syn i frågan.Med anledning av vad i en motion anförs omansvaret för nedmontering och bortforsling avvindkraftverk kan erinras om att bostadsutskottetvåren behandlade (bet. 2001/02:BoU11) ettlikalydande yrkande. I detta sammanhang noteradesatt det vid tillåtlighetsprövning kan villkoras attsäkerhet ställs så att området kan återställas vidupphörande av kraftproduktion. Bostadsutskottethänvisade till ett konkret fall där regeringen, somhar att pröva tillåtlighetsfrågan beträffande vissastörre vindkraftsanläggningar, lämnade tillstånd ochföreskrev som villkor att sökandebolaget skulleställa säkerhet för erforderliga kostnader i sambandmed en nedläggning, inkluderande rivningskostnader.Miljöbalken ger regeringen möjligheter attföreskriva motsvarande villkor (17 kap. 7 § MB).Även övriga prövningsmyndigheter har möjlighet attvillkora tillståndsbeslut. De kan bl.a. föreskrivaatt säkerhet skall ställas för kostnaderna föråterställningsåtgärder som verksamheten kanföranleda (16 kap. 3 § MB). Med hänvisning därtillfann bostadsutskottet yrkandet i allt väsentligtredan tillgodosett.Utskottets ställningstagandeDet är utskottets uppfattning att skall varaett föregångsland när det gäller omställningen tillhållbar utveckling.