bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — I dessa analyserberäknas den sammanlagda och långsiktiga effekten avskatter, inkomst, risk för arbetslöshet, kostnaderoch olika offentliga ekonomiska stöd understudietiden.Befolkningens rörlighet mellan och övrigaEU-länder har mer än fördubblats under 1990-talet.Nettot av denna rörlighet bland forskare innebär förSveriges del ett markant nettoöverskott. Även blandhögskoleutbildade på grundutbildningsnivå gavrörligheten mellan EU-länder ettnettoöverskott under perioden 19992002.I propositionen lämnas uppgifter omutbildningsverksamhetens omfattning vid universitetoch högskolor. Den grundläggande utbildningen harexpanderat med drygt 30 000 helårsstudenter mellanåren 2000 och 2002, vilket är en ökning med knappt12 %. Ökningen var 7 %.Procentuellt sett var ökningen större vidhögskolorna än vid universiteten. Antaletregistrerade studenter (individer) och antalethögskolenybörjare har ökat i ungefär samma grad somantalet helårsstudenter. Det totala antaletexaminerade i grundutbildningen har också ökat 2002till skillnad då en vissnedgång kunde noteras. Både bland registreradestudenter och bland examinerade var andelen kvinnorstrax över 60 %.I forskarutbildningen ökade såväl antaletnybörjare och antalet examinerade som antaletaktiva, men något mindre 2002 än året dessförinnan.När det gäller andelen kvinnor är det en tydligtendens till ökning. Bland nybörjarna närmar sigkvinnornas andel 50 %.Antalet lärare fortsatte att öka, menökningstakten var något mindre 2002 än 2001. Blandmanliga lärare var 2002 andelen med doktorsexamen medan samma andel bland kvinnliga lärare var 40 %.Inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet hade66 % av lärarna doktorsexamen , medanmotsvarande andel inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet var 43 %.För universiteten var andelen lärare meddoktorsexamen , medan den för högskolorna var 30%.Regeringen har för perioden 20012004 satt uppexaminationsmål (lägsta antal examina) förmagisterexamen med ämnesdjup, civilingenjörsexamenoch arkitektexamen, lärarexamen med inriktning mottidigare år respektive med inriktning mot senare årsamt för sjuksköterskeexamen. För lärarutbildningenhar regeringen angett att minst en tredjedel avantalet examina skall ha en inriktning medmatematik, naturvetenskap eller teknik samt attbehovet av lärare i förskola och förskoleklasssärskilt skall beaktas. Inget examinationsmål harsatts upp för psykologutbildningen för perioden20012004, men regeringen har angett attexaminationen bör öka iförhållande till fyraårsperioden dessförinnan.Under de två första åren av den pågående periodenhar av examensmålet för magisterexamenmed ämnesdjup uppfyllts. Av 24 lärosäten som fåttexamensmål för denna utbildning är det 19 som efterhalva perioden har klarat minst hälften av sitt mål.När det gäller både civilingenjörsexamen (inkl.arkitektexamen) och sjuksköterskeexamen harlärosätena av periodenendast nått upp till 47 respektive av detuppsatta examensmålet. För lärarexamen medinriktning mot senare år ökade examinationen , men det krävs en kraftigareökning för att målet för hela fyraårsperioden skallnås. Andelen examinerade lärare med matematisk-naturvetenskaplig eller teknisk inriktning har inteökat utan sjunkit med en procentenhet mellan 2001och 2002, från , alltså klart undermålet minst en tredjedel.Antalet examinerade lärare med inriktning motförskola och förskoleklass ökade mellanläsåren 2000/01 och 2001/02, medan det totalaantalet avlagda lärarexamina ökade mellandessa två läsår.För högskoleingenjörsexamen har regeringen som målangett att examinationen skall öka 2002 iförhållande till 2001. Denna examen avlades 2002 avöver 3 000 personer, vilket innebär en ökning från året dessförinnan.Antalet nybörjare i psykologutbildning fortsatteatt öka från 457 till 501. Meden fortsatt antagning i den omfattningen har engrund lagts för en ökning av examinationen underperioden 20052008.I utbildningsuppdragen till lärosätena angav regeringen i flertalet fallatt lärosätet skulle uppnå ett visst minsta antalhelårsstudenter. Vidare angavs att antalethelårsstudenter inom de tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningsområdena skulle öka iförhållande till 2001. Sammantaget innebarutbildningsuppdragen att lärosätena skulleanordna grundläggande högskoleutbildning motsvarandeca 281 100 helårsstudenter. I förhållande tillutbildningsuppdragen innebär detta enökning med dryg 37 500 helårsstudenter.Under 2002 fullgjordes utbildningsuppdragen till98 %, vilket är samma andel som året innan, trotsatt uppdragen ökat. Särskilt stor var ökningen förutbildningsområdena undervisning och odontologi (+21 %), för konstnärliga utbildningsområden (+ )och för det samhällsvetenskapliga området (+ ).Inom det juridiska och det naturvetenskapligautbildningsområdet minskade antalet helårsstudentermarginellt ( ). Sammantaget uppfyllde dock detekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdenamålet att öka antalet helårsstudenter. För dennagrupp ökade antalet helårsstudenter med 3 000 eller4 %.Utbildningsuppdragen när det gällertotalantalet helårsstudenter uppfylldes elleröverträffades av fyra universitet, nio statligahögskolor och , som har enskildhuvudman. och uppfyllde dessa uppdrag till 76 respektive74 %.För den grundläggande högskoleutbildningen anvisaslärosätena ett takbelopp som utgör den maximalaersättning som respektive lärosäte kan få förhelårsstudenter och helårsprestationer och som skalltäcka samtliga kostnader för utbildningen. År 2002utnyttjades av de sammanlagda takbeloppen på14,. Variationen är stor mellanolika lärosäten på denna punkt. Det är ett ökatantal som har nått sitt takbelopp: mot35 % år 2001.Ett antal åtgärder har vidtagits för att påverkarekryteringen till grundutbildningen. Lärosätenagenomför en rad rekryteringsprojekt för attstimulera ungdomar att välja högre utbildning.Åtgärderna är ofta sammankopplade med åtgärder föratt bredda rekryteringen. Den rekryteringsdelegationsom inrättades har fördelat medeltill 100 olika projekt som syftar till attåstadkomma ökad mångfald i högskolan och minskasnedrekryteringen. Under anslogregeringen till samtligastatliga universitet och högskolor samt tillChalmers tekniska högskola AB och StiftelsenHögskolan i för utvecklingsarbete avseendebreddad rekrytering och validering av reellkompetens. Samtliga lärosäten har gemensamt beslutatatt använda en del av dessa medel i ett nationelltsamarbete för att utveckla metoder för validering avreell kompetens.Efterfrågan på olika utbildningsprogram som ingår iden samordnade antagningen genom Verket förhögskoleservice steg något 2002 men återgick hösten2003 till samma nivå som . Liksomtidigare år är läkar-, psykolog-, veterinär- ocharkitektprogrammen samt vissa utbildningar inomekonomiområdet de mest efterfrågade. Hösten 2003ökade antalet sökande till lärarutbildningarna.Antalet sökande till högskoleingenjörsutbildningminskade . Införhösten 2003 fortsatte även minskningen av antaletsökande till utbildningar inom språk och övrigahumaniora.Samverkan med det omgivande samhället sker bl.a. iform av att universitet och högskolor deltar iarbetet med regionala tillväxtavtal. Lärosätena sermera positivt på detta än de gjort tidigare.Holdingbolag för att stärka och förbättraforskningens kontakter med näringslivet har bildatsäven vid , . Utvecklingsmöjligheternaär dock fortsatt begränsade, bl.a. tillföljd av de svaga ekonomiska förutsättningarna förriskkapital i samband med kommersialiseringen avforskningsresultat.Det internationella samarbetet inom högre utbildningbestår bl.a. av student- och forskarutbyten. Antaletsvenska studenter som läste utomlands var i stortsett oförändrat 2001/02 jämfört med föregåendeläsår. Däremot ökade antalet studerande som kom tillSverige för studier. Ända /99 kommer flerstudenter till inom ramen förErasmusprogrammet än som reser ut från inomsamma program. har antaletutresande studenter minskat.Det pågående internationaliseringsarbetet inomhögskolesystemet är ett led i arbetet med attgenomföra intentionerna i den s.k.Bolognadeklarationen.Under rubriken redovisas att andelenmanliga studenter i högskolan sjunker och är39 %. Omkring tre fjärdedelar av studenterna läserpå kurser med ojämn könsfördelning. Lärosätena harlyckats bättre med att rekrytera kvinnor tilltekniska utbildningar än med att rekrytera män tilllärar- och sjuksköterskeutbildningar.Personalsammansättningen kännetecknas också av ensned könsfördelning. Kvinnor utgör av denadministrativa personalen som andelenkvinnor bland professorerna endast är . Ävenkönsfördelningen på ledande befattningar såsomdekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarandeinnebär en tydlig underrepresentation för kvinnor.Lärosätena har satt upp mål för sinkompetensförsörjning, och en stor del av dessa målhar uppfyllts. Konkurrensen om viss personal ökardock enligt många av dem, dels från andra lärosäten,dels från näringslivet och annan verksamhet.Ändring i högskolelagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om enny paragraf i högskolelagen som skallmöjliggöra försöksverksamhet som avviker frånorganisatoriska bestämmelser i lagen.Propositionen och utskottets ställningstagandeRegeringen föreslår att det i 5 kap. högskolelagen(1992:1434) skall införas en ny paragraf, 7 §, sominnebär att regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer skall kunna meddelaföreskrifter om försöksverksamhet som avviker frånorganisatoriska bestämmelser i lagen. Lagändringenföreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Bakgrunden till förslaget är att Högskoleverkethar påtalat att högskolelagens bestämmelser ombeslutande organ i vissa fall har hindrat lärosätenfrån att utforma sin interna organisation på ettsätt som står i samklang med deras strävanden tillsamverkan med det omgivande samhället och tilltvärvetenskaplighet. Regeringen påpekar att dentidigare högskolelagen (1977:218), som upphävdes år1993, innehöll ett bemyndigande för regeringen ellerden myndighet regeringen utser att meddelaföreskrifter om försöksverksamhet. En sådanbestämmelse finns i bl.a. skollagen(1985:1100) och studiestödslagen (1999:1395).U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag.Bestämmelser om de statliga högskolornasorganisation finns i 2 kap. högskolelagen.Utskottet utgår från att regeringen eller denmyndighet som regeringen har utsett att meddelaföreskrifter om försöksverksamhet också följer uppoch utvärderar denna. bör hållasunderrättad om försöksverksamheten och utvärderingenav den.Anslag till universitet och högskolor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisaranslagen till universitet och högskolor enligt regeringens förslag.Det innebär:Anslag till de statliga universiteten ochhögskolorna för grundläggande utbildning15 699 428 tkrAnslag till de statliga universiteten ochhögskolorna för forskning ochforskarutbildning 7 951 144 tkr25:72 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. 1 940 279 tkr25:73 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. 484 126 tkr25:74 Forskning och konstnärligt utvecklings-arbete vid vissa högskolor 348 438 tkr25:75 Ersättningar för klinisk utbildning ochforskning 1 780 460 tkrMotionsyrkanden om andra anslagsbelopp elleranslagsvillkor bör avslås.Jämför särskilda yttranden 2 (m), 3 (fp), 4(kd) och 5 (c).PropositionenRegeringens förslag till anslagsbelopp underanslagen 25:2025:75 framgår av sammanställningen ibilaga 3 till detta betänkande.Från och med den 1 januari 2004 skallRiksrevisionen ta ut avgifter för årlig revisionfrån de statliga myndigheterna (prop. 2002/03:63,bet. FiU27, rskr. Anslagen både tillgrundläggande utbildning och till forskning ochforskarutbildning har tillförts medel för attkompensera lärosätena för dessa avgifter. Sammanlagthar anslagen tillförts fördetta.Anslagen har pris- och löneomräknats med 2,88 %.Anslagen till grundläggande utbildning har minskatsmed . Regeringen har därmedskapat utrymme för förstärkningar av anslagen tillforskning bl.a. genom och Vinnova.Minskningarna har fördelats på nio lärosäten, somalla har ett betydande anslagssparande sedantidigare. De lärosäten som haft särskilt svårt attuppfylla sina utbildningsuppdrag ingår blanddem som föreslås bli berörda av minskningen.En ekonomiska vårproposition aviseradutgiftsminskning på inom områdetutbildning och universitetsforskning har bl.a.föranlett att en tidigare planerad utbyggnad avgrundutbildningen i högskolan reduceras. Anslagenhar i budgetpropositionen tillförts 7,4 miljonerkronor mot planerade . Vidfördelningen av ökningarna har regeringen särskilttagit hänsyn till lärosätenas behov avutbildningsplatser för att uppnå examinationsmålenför lärarexamen och sjuksköterskeexamen. Inom dennautbyggnadsram har vissa medel tillförts Högskolan iJönköping under anslaget 25:72 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Dettaanslag har därutöver tillförts medel för attenskilda vårdhögskolor och teologiska högskolorskall kunna fullfölja påbörjad utbyggnad av flerårigutbildning.För grundutbildningens dimensionering år 2004innebär regeringens förslag, enligt uppgifter frånUtbildningsdepartementet, att minskningen med 120miljoner kronor beräknas motsvara en minskning medca 1 600 helårsstudenter. Ökningen med 7,4 miljonerkronor beräknas motsvara en ökning med ca 187helårsstudenter. De ökningar som föreslås förenskilda vårdhögskolor och teologiska högskolorberäknas motsvara 91 respektive 82 helårsstudenter.Sammantaget innebär alltså regeringens förslag attkapaciteten för grundläggande högskoleutbildninginte längre ökar, utan i stället nu minskar. Genomatt alla de lärosäten som berörs av minskningen avanslag har ett betydande anslagssparande sedantidigare kan dock effekterna förutbildningsverksamheten vid dessa lärosäten blibegränsade under 2004.De ersättningsbelopp som regeringen avser attfastställa för helårsstudenter ochhelårsprestationer redovisas i propositionen (s.140). Beloppen har räknats upp för pris-och löneomräkning och dessutom med 0,08 %motsvarande avgifterna för årlig revision.Ersättningsbeloppen för utbildningsområdet Vårdhöjdes 2003 och regeringen har aviserat att deskulle höjas ytterligare 2004. Med anledning avkravet på en utgiftsminskning med 60 miljoner kronoravser regeringen nu att inte genomföra dennaytterligare höjning.Under anslaget 25:46 tekniska högskola:Grundutbildning föreslås en minskning med 20miljoner kronor (utöver den minskning som ingår iomprioriteringen av ). Högskolanhar som särskilt uppdrag att utvecklabefintliga utbildningar inom informationsteknologioch telekommunikation till att bättre svara motstudenternas intresse och arbetsmarknadens behov.Detta särskilda uppdrag kommer inte att fortsätta2004.Regeringen avser att föreskriva att lärosätenaskall avsätta av sina anslag tillgrundläggande utbildning för stöd åt studenter medfunktionshinder. har den avsättning somföreskrivits varit 0,15 %.Anslagen till forskning och forskarutbildning harendast räknats upp med pris- och löneomräkning samtkompensation för avgifterna för årlig revision. Såhar också skett med anslaget 25:74 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor.Under det anslaget finns också drygt 5 miljonerkronor till engångsvis, församarbetsavtal med anledning av att högskolan hartagit över verksamhet som avser forskning ombelastningsskador. För den verksamheten fickHögskolan i engångsvis 8 miljoner kronor.Anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. finansierar ersättning för denhögskoleutbildning som bedrivs av enskildautbildningsanordnare med stöd av bl.a. avtal somstaten ingått med utbildningsanordnarna och i vissafall särskilda regeringsbeslut. , i ochHögskolan i får under detta anslag ocksåmedel för forskning och forskarutbildning. Anslagethar som nämnts ovan tillförts medel för en vissutbyggnad av grundutbildningen dels vid iJönköping, dels hos enskilda huvudmän försjuksköterskeutbildning och för teologiskutbildning. till iStockholm har minskats något. haft rätt att utfärda examina iforskarutbildningen endast i fyra angivna ämnen.Regeringen meddelar i propositionen att den har föravsikt att tilldela vetenskapsområde.Därmed blir det möjligt för denna högskola att geforskarutbildning inom hela detta vetenskapsområde.Anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. används för verksamhet inomhögskoleområdet för vilken medel inte har ställtstill förfogande under annat anslag. Under anslagetberäknas också bidrag till Svenska studenthemmet iParis samt till anslaget finns bl.a. medel för statsbidragtill teknik- och naturvetenskapscentrum som finnsöver hela landet. Denna anslagspost har tillförsytterligare i budgetförslaget.Under anslaget finns också förrekryteringsdelegationen och fördelegationen för regional samverkan om högreutbildning. Sve-riges nätuniversitet, per capita-ersättning omfattar100 , vilket är en minskning med ca60 jämfört med . Regeringenföreslår att universitet och högskolor förutbildning inom ramen för Nätuniversitetet liksomunder 2003 skall kunna få en extra ersättning om per helårsstudent. Särskildalärarutbildningar () ökar ytterligare till 180miljoner kronor. Under anslaget finns också medeltill regeringens disposition. Denna anslagspost harreducerats kraftigt jämfört med budgeten för 2003.Under anslaget 25:73 beräknar regeringen ocksåengångsvis till regionalaetikprövningsnämnder. Medlen under dettaanslag avses som ett komplement tillavgiftsfinansieringen, för att säkerställa en stabilekonomisk situation för dessa nyinrättade nämnderoch för att överbrygga de svårigheter som kan uppståi samband med att etikprövning av forskning görsobligatorisk. För dessa nämnder, som skallfinansieras med avgifter, finns också anslaget 26:10som behandlas i avsnitt 5 i detta betänkande.Anslaget 25:75 Ersättningar för klinisk utbildningoch forskning finansierar den ersättning som utgårtill vissa landsting enligt avtal om samarbete omläkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbeteom tandläkarutbildning och forskning m.m. Detidigare avtalen på dessa två områden sades upp avstaten och löper ut den 31 december 2003.Anslagsbeloppet är när det gäller läkarutbildningoch medicinsk forskning beräknat utifrån ett nyttavtal. Utskottet återkommer i det följande tilldetta avtal. När det gäller tandläkarutbildning ochforskning har ännu inget nytt avtal slutits.Anslagsbeloppet är i den delen beräknat enligt dettidigare avtalet. Totalt föreslås under detta anslag1 780 460 000 kr.Utbildningsdepartementet har i en skrivelse tillutskottet meddelat att uppgifterna i propositionenom fördelningen mellan lärosätena av den ersättningsom avser medicinsk utbildning och forskning(sammanlagt 1 ) inte är korrekta.Felen påverkar inte det totala anslagsbeloppet. Denkorrekta fördelningen skall enligt skrivelsen varaföljande:Uppsala universitet 208 737 000 krLunds universitet 333 290 000 krGöteborgs universitet 347 690 000 krUmeå universitet 181 785 000 krLinköpings universitet 134 405 000 krKarolinska institutet 480 469 000 krMotionernaOppositionspartiernas förslag beträffande anslagen25:2025:75 redovisas i bilaga 3 till dettabetänkande.Moderata samlingspartiets budgetförslag i motion2003/04:Ub475 yrkande 2 innebär ett samlat anslagtill grundutbildning (i bilagan redovisat som anslag25:88). Jämfört med regeringens förslag undersamtliga grundutbildningsanslag till statligalärosäten innebär det en ökning med 146 050 000 kr.Enligt har grundutbildningsanslagensedan 1994 urholkats , och partiet vill nuinleda en successiv återuppbyggnad av dessa anslag.Den föreslagna förstärkningen inkluderar enkvalitetsförstärkning av utbildningarna vid Sverigeslantbruksuniversitet. Det samlade anslaget skallfördelas mellan lärosätena med utgångspunkt istudenternas val. Även anslagen till forskning ochforskarutbildning vid de statliga lärosätena samlasav under ett anslag, som innebär attmedlen ökar med (i bilagan redovisatsom anslag 25:91). Under anslaget 25:72 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. villModeraterna anvisa mer änregeringen. Anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. minskas med 22miljoner kronor med hänvisning till att Moderaternavill avveckla rekryteringsdelegationen och minskaanslagsposten till regeringens disposition.Folkpartiets budgetförslag i motionerna2003/04:Ub515 yrkande 4 och 2003/04:Fi240 yrkande 22bygger på att utbyggnaden av högskoleplatser skallske i lägre takt och att grundutbildningen skalltillföras medel för att höja kvaliteten genom ökadlärartäthet. För den lägre utbyggnadstakten beräknasen minskning av anslagen till grundutbildning med130 . Minskningen är inte fördelad pålärosäten och redovisas i bilagan som anslag 25:90.För kvalitetsförstärkningen beräknas 200 miljonerkronor utan fördelning på lärosäten. Den redovisas ibilagan som anslag 25:89. Förslaget om ökad tid förundervisning och handledning framförs även iFolkpartiets motion 2003/04:Ub415 yrkande 3.Folkpartiet föreslår en ökning av anslagen tillforskning och forskarutbildning på 600 miljonerkronor. Den redovisas i bilagan som anslag 25:92. Imotion 2003/04:Ub515 yrkande 5 anger hurdenna ökning skall fördelas mellan lärosätena,nämligen att samtliga lärosäten som har ett egetsådant anslag får en ökning av detta med ca 7,5 %.Folkpartiet vill också minska anslaget 25:73Särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. med 100 miljoner kronor.Kristdemokraterna framför sitt budgetförslag imotion 2003/04:Ub514 yrkande 3. De föreslår utanfördelning på lärosäten ytterligare 75 miljonerkronor till forskning och forskarutbildning (ibilagan redovisat som anslag 25:92). Utbyggnaden avgrundutbildningen har enligt gåttalltför fort. För att stärka kvaliteten föreslår deatt satsas på att öka antaletdisputerade lärare (i bilagan redovisat som anslag25:93). Anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. vill de minska med156 . De ifrågasätter behovet av enrekryteringsdelegation och avvisar det särskilda percapita-tillskottet för Nätuniversitetet.Uppfattningen att rekryteringsdelegationen intebehövs framförs även i motionens yrkande 2.Kristdemokraterna vill också att lärosätena skalltillåtas att sälja utbildningsplatser till utländskaintressenter, såväl stater och företag som enskildapersoner utanför EES-området. För sådana platserberäknar de ett anslag inom utgiftsområde 16 på 62miljoner kronor (i bilagan redovisat som anslag25:94).Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub502 attanslagen till forskning och forskarutbildning vidsamtliga lärosäten som har sådant skall ökas medsammanlagt . Ökningarnas storlekför respektive lärosäte framgår av bilagan.Högskolan i föreslås få ökade medel (5miljoner kronor) för forskning och forskarutbildningunder anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnarepå högskoleområdet m.m. På anslaget 25:74 Forskningoch konstnärligt utvecklingsarbete vid vissahögskolor föreslås ökningar till samtliga lärosätensom berörs av anslaget, sammanlagt 81 858 000 kr.Centerpartiet vill anslå underanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. för att tillföralärarutbildningen nya utbildningsplatser. I motionennämns särskilt behovet av fler förskollärare. Undersamma anslag vill partiet minska anslagsposten tillregeringens disposition med drygt 22 miljonerkronor. föreslår i motion2003/04:Ub392 yrkande 2 att lärarutbildningen skallutökas med 500 nya utbildningsplatser.I motion 2003/04:Ub511 (c) föreslår motionären attanslaget 25:29 : Forskning ochforskarutbildning skall ökas med (yrkande 1) och anslaget 25:37 tekniskauniversitet: Forskning och forskarutbildning med 20miljoner kronor (yrkande 2). Motion 2003/04: Ub424(c) för fram förslag om att öka anslaget : Forskning ochforskarutbildning med . Dessaförslag överensstämmer med ovanredovisade budgetförslag.Högskolan i föreslås i motion 2003/04:Ub406(c) bli anvisad av den ökning somCenterpartiet föreslagit för anslaget 25:73Särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m.