bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Folkpartietmenar därför att bör fasa ut det bilaterala bistånd som gestill stater som och , såvida inte regeringarna visar trovärdigvilja att genomföra politiska reformer. Detta är regimer som gång efterannan, genom sitt agerande, deklarerat ointresse för demokrati ochbristande respekt för grundläggande mänskliga rättigheter.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U10yrkande 20.38. Samarbetet med FN, och andra internationellaorganisationer,punkt 38 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U298 yrkande5 och 2003/04:U308 yrkandena 1, 7, 10-14, 19 och 20 och avslår motionerna2002/03:U284 yrkande 6, 2002/03:U308, 2003/04:Fi251 yrkande 5, 2003/04:U6yrkande 24, 2003/04:U7 yrkandena 23-25, 2003/04:U9 yrkandena 21 och 22,2003/04:U12 yrkandena 14, 15 och 23, 2003/04:U223, 2003/04:U315 yrkandena1-3, 2003/04:U330 yrkandena 1-4, 2003/04:U352 yrkande 6 och 2003/04:N340yrkandena 1 och 20.StällningstagandeCenterpartiet anser att och fortfarande har en viktigroll att spela, men det krävs förändringar så att banken inte bara ipolicysammanhang utan även i praktiken bidrar till en långsiktig ekologisktoch socialt hållbar utveckling. I detta arbete måste de multilateralainstitutionerna även betona vikten av demokrati och dedemokratiska fri- och rättigheterna.Kunskapen, verktygen och underlag till beslut om mänskliga rättigheter,demokrati, ekonomisk och social utveckling finns inom FN-systemet. Iarbetet med en ominriktning av och mot dessa frågorbör institutionerna närmas FN-systemet. I dessa betydelsefulla frågorär det viktigt att man får ett helhetsperspektiv över utvecklingen samtatt en större samordning sker mellan institutionerna.Det är oerhört svårt att avläsa vad generella policy förutlåning är. Det finns en stor mängd olika policy och strategier somskall följas inom olika delar av verksamhet. För att skapaen tydligare styrning och transparens så bör det finnas en övergripandepolicy för som en ram för övriga strategier och policy.Denna övergripande policy skall tydligt uttala att alla projekt ochprogram skall sträva mot en hållbar utveckling med förtydligandet attsocial utveckling och ekologiska hänsyn skall ges samma tyngd somekonomisk utveckling.För att möta kravet om större självbestämmande har initieratatt varje mottagarland tar fram en särskild Poverty Reduction Strategy,PRS, genom en nationell process där det betonas att såväl parlamentetsom det civila samhället skall delta. Det är viktigt att dessa strategierinte stressas fram utan att de verkligen processas fram med delaktighet.Centerpartiet vill gärna betona att de unga parlamenten i många länderhar en central roll i denna process. PRS-dokumenten får inte på någotsätt användas som ett hinder för skuldavskrivningar. Det är tveksamt omdessa strategier skall vara ett villkor i HIPC-initiativet. Det är intebra om processen med strategierna inte får den tid de behöver på grundav att de utgör ett villkor för skuldavskrivning. IMF och Världsbankenmåste också tillåta ett stort manöverutrymme när de godkänner PRS. Detmåste finnas stor öppenhet till olika vägval i strategierna; det fårinte vara så att PRS-dokumenten blir en andra version avstrukturanpassningsprogrammen.De länder som lånar ut pengar har större möjlighet att påverka beslutän de länder som behöver låna pengarna. Det är viktigt att båda sidorhar inflytande och möjlighet att påverka under hela beslutsprocessenför att resultatet skall bli så bra som möjligt. Naturligtvis behövsdet nationalekonomisk expertis som kan se vilka reformer som behövs föratt öka ett lands tillväxt och välstånd, men det är också viktigt attta hänsyn till de enskilda utvecklingsländernas förhållanden. De fattigaländerna borde självklart ges större möjligheter att delta i den globalabeslutsprocessen.Det är viktigt att stödja utvecklingsländerna med kunskap och kompetensvid WTO-förhandlingarna och att skapa förståelse för utvecklingsländernasberättigade krav samt att strategiskt arbeta för en förändrad attitydinom EU. bör också ge sitt stöd åt WTO:s arbete med tekniskassistans åt utvecklingsländerna.Även om IMF och har lite olika ansvarsområden syftar bäggede multilaterala organisationerna till att minska fattigdomen i tredjevärlden. I bägge institutionernas arbete behöver sydperspektivet stärkas.I Globkoms utredning SOU 2001:96 nämns att och ärodemokratiskt uppbyggda och att röststyrkan är baserad på ekonomiskagrunder. delar uppfattningen att det inte är rimligt medden nuvarande maktordningen där och har en majoritet avrösterna. anser att brukarna, dvs. de fattiga länderna,borde ha ett större inflytande i institutionernas exekutivstyrelser.Världsbanken har en väldigt normgivande ställning för biståndeti världen. Denna norm är inte alltid enbart positiv. Världsbankensnormgivande ställning leder till en ensidighet i utvecklingsarbetet ivärlden. Det är önskvärt att biståndet blir mer pluralistiskt i sinutvecklingssyn och dessutom tillåtande för mottagarländerna att skapasin egen utveckling i den riktning de själva önskar. mermångfasetterade inställning till fattigdomsbekämpning skulle kunna tjänasom en inspirationskälla för att öppna för flerutvecklingsperspektiv och strategier.Det är inte rimligt att det alltid är IMF:s uppfattning om de makroekonomiskaramverken som skall vara centrala för olika givare. När regeringar ochparlament i mottagarlandet har en annan uppfattning än IMF:s byråkratimåste i första hand verka för att mottagarlandets egen uppfattningär det som skall styra politiken i landet. I detta måste den svenskaregeringen vara tydlig i det internationella utvecklingssamarbetet.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:U298 yrkande 5 och 2003/04:U308 yrkandena 1, 7, 10-14, 19 och20.39. Åtaganden om biståndsvolymen, punkt 39 (m)av i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U11 yrkande 15och avslår motionerna 2003/04:U10 yrkande 8, 2003/04:U12 yrkande 24 och2003/04:U248 yrkande 15.StällningstagandeDen svenska politiken för global utveckling bör bygga på ett samlatsynsätt på de funktioner som olika politikområden har för att kunnabidra till att uppfylla om att halverafattigdomen . Denna deklaration innehåller åtaganden om fred,säkerhet och avrustning, utveckling och fattigdomsbekämpning, miljöhänsyn,mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning samt skyddför särskilt utsatta och behandlar speciella behov. Millenniemålenbestår av åtta olika delmål och skall ses som ett steg på vägen tillatt helt utrota fattigdomen i världen.Biståndet måste i ökad utsträckning fokuseras på åtgärder som verkligenutrotar fattigdomen på allvar. Arbete med bistånd gällande strategi ochledning måste i större utsträckning vara mer framåtsyftande. Millenniemålenkan vara vägledande i detta arbete. politik för global utvecklingskall därutöver bidra till att främja respekten för mänskliga rättigheteroch demokrati. skall ta initiativ till en total skuldavskrivningår 2005 för högt skuldsatta låginkomstländer, varav huvuddelen finns iAfrika. Den skall kombineras med fyra villkor: ej ny upplåning, ej ledatill korruption och vanstyre, ej användas för krig och komma de fattigatill godo.Biståndssamarbetet de senaste trettio fyrtio åren har inte varit såframgångsrikt i flera av låginkomstländer. Mycket bistånd underlång tid har inte lett till snabba framsteg, ibland t.o.m. tilltillbakagång. Därför behövs en nystart för att snabbt bryta den onda cirkelnså att fattigdomsutrotningen kan påbörjas.Sverige måste fokusera på erfarenheter från länder som har lyckats meden snabb utveckling. Även en tidigare kraftigt vanstyrd ekonomi kan,genom en målmedveten politikförändring, få till stånd en utvecklingbort från hunger till snabb ekonomisk tillväxt. En konsekventkompetensuppbyggnad med medverkan från länder som , och Taiwanoch mer framgångsrika kan tillföra nya infallsvinklarfrån länder som framgångsrikt angripit fattigdomsproblemen.Flera utvecklingsenheter bör upprättas i ett låginkomstland i södraAfrika. Bistånd måste utformas i den miljö där det skall verka, inte iSverige.Ett system för att garantera mänskliga rättigheter och demokrati måstebyggas upp. kan tjäna som ett föredöme och EU måste ge stödtill detta.Afrika kan inte utvecklas utan regional integration. Många afrikanskaländer har en ekonomi som i storleksordningen är som västerländska städer.Länderna kan inte utvecklas i isolering utan enbart i samarbete medvarandra. Den viktigaste handeln sker mellan grannländer. Europaintegrationenger goda erfarenheter.Från moderat håll menar vi att gör man verklighet av global utvecklinginnebär det någonting mycket större än att skapa ny biståndspolitik;det måste handla om att anlägga ett globalt perspektiv på utveckling isin helhet.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U11yrkande 15.40. Utvärderingsansvar samt koordinering av politiken för global utveckling,punkt 43 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om (fyll i). Därmed bifaller motion 2003/04:U7yrkande 28 och avslår proposition 2002/03:122 punkt 7 och motionerna2002/03:U256 yrkandena 1 och 2, 2002/03:U284 yrkandena 3 och 4,2002/03:U295 yrkande 13, 2002/03:U322 yrkandena 11 och 12, 2003/04:U6yrkandena 23 och 32-36, 2003/04:U7 yrkandena 9, 10, 13, 26 och 27, 2003/04:U9yrkandena 1, 3, 7 och 27, 2003/04:U10 yrkande 7, 2003/04:U11 yrkandena10 och 14, 2003/04:U12 yrkande 6, 2003/04:U213 yrkande 1, 2003/04:U248yrkandena 10 och 14, 2003/04:U318 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U322 yrkande2 och 2003/04:U348 yrkande 5.StällningstagandePropositionen betonar på flera ställen betydelsen av ökad kunskap närdet gäller jämställdhetsarbetet och att denna kunskap kommer tillanvändning i form av könskonsekvensanalyser, att mäns och kvinnors olikaförutsättningar belyses och strategier för att bekämpa ojämlikheternautarbetas och tillämpas. Detta omfattande arbete måste rimligen utförasav någon. I konsekvensens namn förordar därför utskottet en förstärkningav kapaciteten och kunskapen när det gäller global jämställdhet och attcentrum för sådan global jämställdhet inrättas och ges statlig finansiering.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U7yrkande 28.41. Utvärderingsansvar samt koordinering av politiken för global utveckling,punkt 43 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om (fyll i). Därmed bifaller motion 2003/04:U9yrkande 27 och avslår proposition 2002/03:122 punkt 7 och motionerna2002/03:U256 yrkandena 1 och 2, 2002/03:U284 yrkandena 3 och 4,2002/03:U295 yrkande 13, 2002/03:U322 yrkandena 11 och 12, 2003/04:U6yrkandena 23 och 32-36, 2003/04:U7 yrkandena 9, 10, 13 och 26-28, 2003/04:U9yrkandena 1, 3 och 7, 2003/04:U10 yrkande 7, 2003/04:U11 yrkandena 10och 14, 2003/04:U12 yrkande 6, 2003/04:U213 yrkande 1, 2003/04:U248yrkandena 10 och 14, 2003/04:U318 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U322 yrkande2 och 2003/04:U348 yrkande 5.StällningstagandeSida har den dominerande delen av sin personal på myndigheten i Stockholm.Små personella resurser finns i mottagarmiljön, på fältet och i deländer som är huvudmottagare av svenskt bistånd. Dessutom saknar Sidaegen expertis för mänskliga rättigheter. Det är beklagligt att inte enöversyn av Sidas struktur och organisation har genomförts somden svenska biståndspolitiken ändrar inriktning. Ett kunskaps- ochutvecklingscentrum som en del av Sidas verksamhet bör förläggas tillNairobi i eller till någon annan plats i . Eventuellt börytterligare delar av Sidas verksamhet placeras i utvecklingsmiljön föratt stärka närvaron och underlätta erfarenhetsutbytet.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U9yrkande 27.Särskilda yttranden1. Mål för politiken för global utveckling, punkt 2 (m)i (m), () och ()anför:Den svenska politiken för global utveckling bör bygga på ett samlatsynsätt på de funktioner som olika politikområden har för att kunnabidra till att uppfylla om att halverafattigdomen . Denna deklaration innehåller åtaganden om fred,säkerhet och avrustning, utveckling och fattigdomsbekämpning, miljöhänsyn,mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning samt skyddför särskilt utsatta och behandlar speciella behov. Millenniemålenbestår av åtta olika delmål och skall ses som ett steg på vägen tillatt helt utrota fattigdomen i världen.Biståndet måste i ökad utsträckning fokuseras på åtgärder som verkligenutrotar fattigdomen på allvar. Arbete med bistånd gällande strategi ochledning måste i större utsträckning vara mer framåtsyftande. Millenniemålenkan vara vägledande i detta arbete. politik för global utvecklingskall därutöver bidra till att främja respekten för mänskliga rättigheteroch demokrati. skall ta initiativ till en total skuldavskrivningår 2005 för högt skuldsatta låginkomstländer, varav huvuddelen finns iAfrika. Den skall kombineras med fyra villkor: ej ny upplåning, ej ledatill korruption och vanstyre, ej användas för krig och komma de fattigatill godo.Biståndssamarbetet de senaste trettio fyrtio åren har inte varit såframgångsrikt i flera av låginkomstländer. Mycket bistånd underlång tid har inte lett till snabba framsteg, ibland t.o.m. tilltillbakagång. Därför behövs en nystart för att snabbt bryta den onda cirkelnså att fattigdomsutrotningen kan påbörjas.Sverige måste fokusera på erfarenheter från länder som har lyckats meden snabb utveckling. Även en tidigare kraftigt vanstyrd ekonomi kan,genom en målmedveten politikförändring, få till stånd en utvecklingbort från hunger till snabb ekonomisk tillväxt. En konsekventkompetensuppbyggnad med medverkan från länder som , och Taiwanoch mer framgångsrika kan tillföra nya infallsvinklarfrån länder som framgångsrikt angripit fattigdomsproblemen.Flera utvecklingsenheter bör upprättas i ett låginkomstland i södraAfrika. Bistånd måste utformas i den miljö där det skall verka, inte iSverige.Ett system för att garantera mänskliga rättigheter och demokrati måstebyggas upp. kan tjäna som ett föredöme och EU måste ge stödtill detta.Afrika kan inte utvecklas utan regional integration. Många afrikanskaländer har en ekonomi som i storleksordningen är som västerländskastäders. Länderna kan inte utvecklas i isolering utan enbart i samarbetemed varandra. Den viktigaste handeln sker mellan grannländer.Europaintegrationen ger goda erfarenheter.Från moderat håll menar vi att gör man verklighet av global utvecklinginnebär det någonting mycket större än att skapa ny biståndspolitik;det måste handla om att anlägga ett globalt perspektiv på utveckling isin helhet.2. Mål för politiken för global utveckling, punkt 2 (kd)() anför:Att uppnå de huvudsakliga målen från Millenniedeklarationen - somi första hand handlar om att halvera andelen extremt fattiga till år2015 är för ett absolut krav. Som det nu ser ut kommermålet för söder om att vara uppnått först . Därförkom UNDP i en rapport i stället med förslaget om utförandetav ett s.k. millenniekontrakt, en handlingsplan som huvudsakligeninriktar sig på de topp- och högprioriterade länderna som är i störstbehov av hjälp och stöd. Att begränsa den akuta hjälpen till de mestutsatta är helt i linje med egen strategi förutvecklingspolitiken. har presenterat ett liknande förslag,nämligen att begränsa antalet samarbetsländer för att effektiviserautvecklings- och biståndspolitiken. Grundtanken är densamma som hosUNDP, nämligen att de mest utsatta och fattigaste länderna måste bliföremål för snabb och omfattande uppmärksamhet och påföljande radikalaåtgärder.3. Respekten för de mänskliga rättigheterna, punkt 7 (v, mp)() och () anför:Sverige blockerade ett tilläggsprotokoll till den tredje stora konventionenom mänskliga rättigheter, ESK (ekonomiska, sociala och kulturella),under den 57:e sessionen av FN:s i Genève.Sverige ansåg att arbetet för dessa rättigheter mer effektivt kunde drivasi andra delar av FN-systemet, respektive i utvecklingsarbetet. Miljöpartietsönskan är i stället att borde verka för att ett tilläggsprotokolltill ESK-rättigheterna kommer till stånd.Av de sex stora som finns är det bara ESK-konventionensom saknar ett tilläggsprotokoll. Syftet med protokollet var att geindivider och/eller grupper möjlighet att klaga till FN:s granskningskommittéför ESK-rättigheter om konventionsrättigheterna kränkts, exempelvis vadgäller individers rätt till utbildning, arbete, rätten att bildafackförbund, rätten till mat och bostad, rätten till hälsa och entillfredsställande levnadsstandard och social trygghet.Rätten till mat hör exempelvis till de grundläggande mänskliga rättigheternaoch är själva förutsättningen för annan utveckling. Ett sätt att stärkakampen mot svälten är att anta ett tilläggsprotokoll till ESK-rättigheternasom skulle göra det möjligt för individer och grupper att klaga på sinaregeringar även när det gäller ESK-rättigheterna där rätten till matingår. skulle kunna vara mer aktivt i kampen mot svälten ivärlden. Ett sätt vore att ta ett initiativ till tilläggsprotokoll förESK-rättigheterna.Fördelarna med ett sådant protokoll skulle vara flera. Förutomklagomöjligheten skulle det bidra till förståelsen och tillämpningen av deekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Det skulle ge enskildapersoner möjlighet att, i sista hand, vända sig till FN:s granskningskommittéför konventionens efterlevnad () för att få upprättelsenär rättigheterna kränkts. En sådan möjlighet finns när detgäller de medborgerliga och politiska rättigheterna. Även konventionernamot tortyr, rasdiskriminering - CAT och diskriminering mot kvinnor -CEDAW har en individuell klagomöjlighet. Det skulle också tvinga framen rättspraxis på området. skulle det för de ekonomiska,sociala och kulturella ESK-rättigheterna vara ett steg i arbetet med attfå bort den skeva uppdelningen som har gjorts mellan olika kategorierav rättigheter.Den har redan i nationell lagstiftning sedan längeutkrävbara ESK-rättigheter. Och i skriften /98 betonade regeringen att ESK-rättigheternaär riktiga rättigheter, inte resultatet av politiska ambitioner. Menglobalt vill tydligen inte den se en sådan utveckling.Sverige har visat sig skeptiskt mot en individuell klagomöjlighet förESK-rättigheterna och FN-systemets möjlighet att hantera detta. Underden 57:e sessionen i anslöt sig till ochUSA som verkade för att urvattna slutförslaget. ville inte ensutreda frågan om ett tilläggsprotokoll. Slutresultatet blev trots detsvenska motståndet att en arbetsgrupp skulle diskutera möjligheternatill ett tilläggsprotokoll. Under mötessession 2001klubbades en resolution om tillsättandet av en oberoende expert för attgranska intresset för och utformningen av ett protokoll. ,och var pådrivande för att få genom resolutionen ochförslaget stöddes av en majoritet av medlemsstaterna, en stor del avdessa från syd. motsatte sig emellertid förslaget att inrättaen arbetsgrupp.Det är inte logiskt att undanta ESK-rättigheterna från införandet avtilläggsprotokoll. har traditionellt varit ett föregångslandvad gäller mänskliga rättigheter. har tidigare uttalat att demänskliga rättigheterna är generella, universella och individuella. Manhar också i officiella skrivelser uttalat vikten av alla rättighetersodelbarhet, ömsesidiga beroende och lika värde. Men , som egna invånare rätt att klaga för att få sina ekonomiska ellersociala rättigheter respekterade, kan inte tänka sig att även andra länderskulle kunna hantera frågan, och regeringen ville definitivt inte geESK-kommittén möjligheten att hantera klagomålen. Det tror man inte attden vare sig har kapacitet eller kompetens att klara av.Sveriges stöd behövs av solidaritetsskäl, för att skapa bättreförutsättningar för människors rätt att leva i frihet och värdighet i andraländer, kort sagt: för deras möjligheter att överklaga övergrepp moträttigheterna direkt till för ESK-rättigheter.4. Jämställdhet, punkt 8 (v)() anför:Sverige har en roll som internationell pådrivare i genderfrågor. Detinnebär också att måste föregå med gott exempel. När det gälleratt leva upp till millenniemålen måste ständigt beaktagenderperspektivet. Det handlar t.ex. om att följa upp hur mycket av detsvenska utvecklingsbiståndet som går till kvinnor. måste iinternationella sammanhang tala klarspråk om mansrollen, om det manligavåldet, om männens ansvar när det gäller spridningen av hiv/aids - vimåste namnge diskrimineringen.Det gäller att öka svenska kvinnors deltagande i fredsbevarande operationer.En lista på kompetenta kvinnor som kan ta sådana uppdrag bör upprättas.Sveriges utsända i internationellt arbete måste också leva upp till deuppförandekoder som finns. Det är inte acceptabelt att svenska utsändamän bidrar till sexhandel och diskriminering av kvinnor.5. Konflikthantering och säkerhet, punkt 11 (v)() anför:Även om det och den kapprustning som var förbunden meddetta är över måste kampen för allmän nedrustning fortsätta. De spänningarmellan stora kärnvapenmakter som det innebar finns intelängre kvar. Men de väldiga vapenarsenaler med sin förmåga att utplånamänskligheten finns fortfarande kvar. De kärnvapen och andramassförstörelsevapen som länder som , , och Rysslandinnehar måste även de nedmonteras. Detta är ett betydelsefulltnedrustningsarbete, där har en viktig roll att spela.6. Näringspolitiken, punkt 16 (kd)() anför:Det behövs ett bättre partnerskap mellan biståndsmyndigheter och svensktnäringsliv i arbetet med att kartlägga behoven av och förutsättningarnaför biståndsinsatser som syftar till att öka tillväxten och stärkanäringslivet i samarbetsländerna. anser att regeringenskall ta initiativ till att inom Sida upprätta ett forum där svenskamultinationella företag tillsammans med UD och Sida kan diskutera ocharbeta fram konkreta handlingsplaner för hur svenska företag kan verkaför mänskliga rättigheter i samband med investeringar i utvecklingsländer.Företag bör uppmanas att utarbeta en etisk kod för sin verksamhet. Detär viktigt att en sådan kod blir så konkret som möjligt och därmedrealiserbar. Om den innehåller alltför yviga löften är risken stor attden inte fylls med innehåll. Åtaganden bör omfatta:- internationella arbetslivsnormer (bland annat konventioner),- exempelvis: barnarbete, mötesfrihet, frihet att bilda fackföreningar,icke-diskriminering, trygghet i arbetet,- stränga regler för investeringar och samarbete i länder där MR-situationenär allvarlig,- hänsyn till verksamhetens konsekvenser för särskilda gruppers livsvillkor(på grund av miljöförstöring),- motarbetande av korruption och liknande beteende.Vi anser att en obligatorisk rapportering om sociala och miljömässigahänsynstaganden bör ingå i de svenska multinationella företagens årligarapporter. De största företagen skulle kunna rapportera mot en radfastställda indikatorer och regler om rapportering utifrån kärnan avGRI:s (Global Reporting Initiative) riktlinjer.Även om svenska staten på olika sätt bidrar till exportfinansiering ochriskkapital är omfattningen av de olika stödformerna blygsam i relationtill totala export.