bet · GQ01SKU10 · 2003-03-04 00:00:00 — Allmänna motioner om mervärdesskatt SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden ommervärdesskattefrågor. Motionärerna tar upp frågorsom bl.a. rör den allmänna nivån på mervärdesskattensamt mervärdesskatten på vissa särskilt angivnavaror och tjänster där motionärerna begär attskatten skall sänkas eller slopas. Exempel på sådanavaror och tjänster är nöjesparker,danstillställningar, servering, skidliftar,körkortsutbildning, alternativmedicinskasjukdomsbehandlingar, glasögon och prydnadsväxter.Andra särskilda frågor som tas upp är moms påelektronisk handel, byggmoms, frågan ommervärdesskattens lämplighet som ett miljöpolitisktstyrmedel, gränsdragningen mellan personbil ochlastbil, jämkning av ingående moms vid ändradanvändning av en fastighet, avdragsrätt förimportmoms m.m. Även de skildamervärdesskatteordningarna vid verksamhet som drivskommunalt eller av ideell förening tas upp.Utskottet föreslår inte något uttalande ellerannan åtgärd av med anledning avmotionerna utan samtliga yrkanden avstyrks.I betänkandet finns sjutton reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skattesatser, e-handel, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk228,2002/03:Sk417 yrkandena 19 och 21 samt2002/03:L319 yrkande 5.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Vissa varu- och tjänsteomsättningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K333yrkande 8, 2002/03:Sk207, 2002/03:Sk219,2002/03:Sk224, 2002/03:Sk249, 2002/03:Sk263,2002/03: Sk287, 2002/03:Sk289, 2002/03:Sk303,2002/03:Sk314, 2002/03:Sk344, 2002/03:Sk345,2002/03:Sk382 yrkande 27, 2002/03:Sk392, 2002/03:Sk401, 2002/03:Sk411, 2002/03:N226 yrkande 2 och2002/03:N391 yrkande 9.Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)3. Miljömärkta produkterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ432yrkande 2, 2002/03:MJ490 yrkande 23 och2002/03:N396 yrkande 34.Reservation 6 (kd)Reservation 7 (mp)4. Utbildning i alternativmedicin, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:So225yrkande 4 och 2002/03: So365 yrkande 6.Reservation 8 (mp)5. KörkortsutbildningRiksdagen avslår motion 2002/03:T214 yrkande 1.6. FöretagsbilarRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk386.Reservation 9 (m)7. Vägmoms i DanmarkRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk414 yrkande1.8. Avdragsrätt för importmomsRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk362.Reservation 10 (m, kd)9. ByggmomsRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo216yrkande 5, 2002/03:Bo267 yrkande 9, 2002/03:Bo269yrkande 2, 2002/03:Bo290 yrkande 5 och2002/03:Bo291 yrkande 9.Reservation 11 (fp)Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)10. FastighetsskötselRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk250.Reservation 14 (kd)Reservation 15 (c)11. Omvandling av lokaler till bostäderRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk315.12. Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunalt eller avideell föreningRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr297 yrkande14.Reservation 16 (m)13. Momsbefrielse för små ideellaföreningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk346yrkande 1, 2002/03:Sk357 och 2002/03:Sk372.14. Stöld och rånRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk282 och2002/03:N306 yrkande 28.Reservation 17 (c)15. Ersättningar till gode män ochförvaltareRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk206.Stockholm den 4 mars 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), (), Per (), (),(), (), RogerKarlsson (c), (), CatharinaBråkenhielm (s), (), FredrikOlovsson (s), (), (), (), Per () och BoBernhardsson (s).2002/03SkU10Redogörelse för ärendetI det följande behandlar skatteutskottet de allmännamotionsyrkanden som gäller olikamervärdesskattefrågor som återstår efter höstensbudgetbehandling. Motionsyrkandena återges iförteckningen över behandlade förslag, se bilaga.Tre motioner som rör frågan om moms vid EG-handelmed begagnade bilar har skickats tillRiksskatteverket för yttrande och kommer därefteratt behandlas i ett annat betänkande under våren.Dessa motioner utgår därför ur detta ärende.Utskottets övervägandenSkattesatser, e-handel, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om en allmänsänkning av mervärdesskatten, om att verkaför att inom EU införa en nollskattesats påelektronisk handel, och om en översyn avmervärdesskattens struktur. avslåräven ett yrkande om att det undantag somgäller för resande från icke EU-land skallgälla även varuhandel via Internet från ettland utanför EU.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp).Gällande bestämmelser, m.m.I tillämpas följande skattesatser förmervärdesskatten:- = normalskattesats- = livsmedelhotellrums- och campinguthyrningtransport i skidliftkonstnärs försäljning av egna konstverkimport av konstverk, samlarföremål och antikviteter- = dagstidningar, tidskrifter, böckerentré till konserter, biograf-, teater-,opera- och balettföreställningar samt tilldjurparkerpersonbefordranviss biblioteksverksamhetviss museiverksamhetupphovsrätt till litterära och konstnärligaverkrätt till ljud- och bildupptagningidrottsområdetMervärdesskatten utgör en stor inkomstkälla förstaten. förväntas intäkterna uppgå till175 miljarder kronor. Jämförelsevis kan nämnas attinkomsten för den statliga inkomstskatten förväntasuppgå till ca 35 miljarder och inkomsterna avbolagsskatten till ca 60 miljarder. Av den totalabasen för mervärdesskatten beskattas mednormalskattesatsen, med den reduceradeskattesatsen och med den reduceradeskattesatsen på 6 %.I övriga EU-länder varierar den normala nivån påmervärdesskatten mellan () och (). Tar man de stora länderna uppgår dennormala momsen till i , iItalien, i och iTyskland.EG:s mervärdesskatteregler bygger i likhet medmervärdesskattelagen (ML) på principen att allaomsättningar omfattas av skatteplikt. De omsätt-ningar av varor och tjänster som skall undantas frånbeskattning eller får beskattas med en lägreskattesats räknas därför upp särskilt i en bilagatill sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG).Till de områden som inte får beskattas med enreducerad skattesats hör elektronisk handel. När detgäller frågan var och hur elektroniska leveranserskall beskattas gäller skilda regler för varu-respektive tjänsteleveranser.Om det gäller on-line-leveranser varvid mottagarenladdar ned produkten i sin dator (bl.a. digitaltlevererade filmer, musik, dataprogram, spel samtböcker, tidningar och andra former av text- ochsifferdokument) betraktas de imervärdesskattehänseende som tjänsteomsättningar ochinte som varuomsättningar. Inom EG:smervärdesskatteområde skall i sådana fall reglernaom mervärdesskatt vid omsättning av tjänstertillämpas. Detta innebär bl.a. att om köparen är enprivatperson i ett (t.ex. ) ochsäljaren också finns i ett skall säljaren taut moms enligt sitt hemlands momssystem, dvs. enligtursprungslandsprincipen.Vid motsvarande handel mellan företag inom EU tasdäremot momsen ut i köparens hemland, dvs. Beskattning sker genom attköparen beskattas för förvärvet, för att sedan fåomedelbart avdrag, s.k. reverse charge -förvärvsbeskattning.När det gäller moms på elektroniska tjänster vidhandel mellan EU och tredje land innebär nuvaranderegler i princip att tjänster som säljs över nätetav tredjelandsföretag till kunder i EU inte blirbeskattade i EU. Det innebär också att tjänster somsäljs av ett företag inom gemenskapen till kunderutanför EU beskattas i EU. Utskottet återkommer idet följande till de regler som EU-ländernasfinansministrar kommit överens om skall gälla försådan handel.Vid handel med varor (fysiskt gods) över Internet,som utgör den till omfånget största andelen av e-handeln och som till sin innebörd egentligen inteskiljer sig från postorderhandel, sker beskattningennormalt i destinationslandet, dvs. köparens hemland.Ett företag i ett annat EU-land kan dock sälja tillkonsumenter i för per årutan att ta ut svensk moms.En svensk privatperson, som själv ordnartransporten av varorna från ett annat EU-land, kan iprincip köpa en obegränsad mängd varor för personligkonsumtion med tillämpning av ursprungslandetsmervärdesskatt. Det gäller även flertaletkapitalvaror, med undantag för nytillverkade bilaroch andra motorfordon, större båtar och flygplan.Inom EU gäller således inte de regler som normalttillämpas mellan länder, där varor till större värdenormalt inte kan föras över gränserna utanbeskattningskonsekvenser.För resande från icke EU-land, samt ,och liknande områden får andra varor änalkohol- och tobaksvaror (resanderansonen) endastinföras tull- och skattefritt till ett sammanlagtvärde av . När en privatperson beställer envara från ett land utanför EU räknas det somprivatimport och tull och andra avgifter måstebetalas. Tullsatsen för varan finns angiven i EG:stulltaxa och är olika beroende på vilken vara sombeställs och vilket land varan beställs ifrån.Tullsatsen är oftast en procentsats som beräknas påvarans pris inklusive frakt och eventuellförsäkringskostnad. När varan kommer till ut tullavgiften och moms på varorna.Arbete inom EUDigitala tjänster från tredje landKommissionen lämnade ett förslag (KOM (2000) 349)till ändring av de gemensammamervärdesskattereglerna vad gäller mervärdes-skatteordningen för vissa tjänster som tillhandhållspå elektronisk väg (s.k. onlineleveranser).Förslaget innebär att sådana tjänster som levereraselektroniskt skall beskattas inom EU om dekonsumeras här. (Tjänsterna skall undantas frånbeskattning i EU när de tillhandahålls utanförgemenskapen). Är köparen en privatperson skalltredjelandsföretaget registrera sig i ett valfrittland och betala momsen i det landet efter denskattesats som gäller där, oavsett i vilka andra EU-länder kunderna finns. Förslaget såvitt gällerhanteringen av momsen vid försäljning tillprivatpersoner accepterades inte av medlemsstaternaeftersom det befarades att skattesatserna, tillföljd av skillnaderna i skattesatser mellan de olikamedlemsstaterna, skulle få en avgörande inverkan påvilket land företagaren valde att momsregistrera sigi.Vid ett Ekofinmöte ingicks enpolitisk överenskommelse om en treårig provisorisklösning som bygger på ett kompromissförslag somarbetades fram under det svenska ordförandeskapet iEU. Förslaget innebär att säljaren i tredje land vidförsäljning till konsument endast behöver registrerasig i ett EU-land (kontaktstaten). Dit skall sedandeklaration och betalning sändas. Skatten skall tasut efter konsumtionslandets skattesats ochkontaktstaten vidarebefordrardeklarationsuppgifterna och skattebetalningarna tillrespektive konsumtionsstat. Vid försäljning tillföretag sker förvärvsbeskattning, dvs. det ärköparen inom EU som betalar in skatten enligt sittlands skattesystem.De nya reglerna skall träda i kraft den 1 juli2003. Efter treårsperioden är avsikten att enlångsiktig lösning skall tas i bruk. möte antogs de nyadirektiv- och förordningstexter som skall gälla. Enproposition med de nationella ändringar som behövsär aviserad att lämnas till under våren2003. En lagrådsremiss har redan överlämnats tillLagrådet.Avdragsrätt för ingående mervärdesskattEtt förslag angående avdragsrätt för mervärdesskatt lades framav kommissionen (KOM (1998) 377).Direktivförslaget består av två delar, dels fråganom harmonisering av avdragsrätten, dels frågan omett s.k. gränsöverskridande system för avdragsrättför moms som betalats i en medlemsstat där denskattskyldige inte är etablerad. Förslaget syftartill att göra det enklare för företagare som agerari andra EU-länder. Förslaget om harmonisering avavdragsrätten rör kostnader för bl.a.passagerarfordon (tjänstebilar och andra bilar somtill viss del kan användas privat), logi, mat ochdryck. Förslaget om ett gränsöverskridandeavdragssystem innebär att företagarna, i stället föratt ansöka om återbetalning i varje land där de haftmomskostnader men inte är registrerade, skall fårätt att dra av mervärdesskatten i sin deklaration idet land där de är etablerade och registrerade förmervärdesskatt (avdragsmedlemsstaten). Momsen kommerdärefter att föras över från den medlemsstat därinköpet skett och momsen har betalats(inköpsmedlemsstaten). får företagarna sökaåterbetalning för sådan moms i inköpsmedlemsstaten,vilket är betungande för företagarna samt medförkontrollmässiga och legala problem.En klar majoritet av medlemsstaterna har meddelatatt de kan följa den strategi som föreligger.Arbetsgruppen för skattefrågor skall fortsätta attgranska frågor om momskontroll och riskerna förbedrägeri, administrativa kostnader samtbudgeteffekter för medlemsstaterna. ärpositivt till ett införande av en gränsöverskridandeavdragsrätt.Översyn av EG:s skattesatsreglerI juni lade kommissionen fram ett s.k. meddelande sominnehåller en ny arbetsstrategi för att förbättradet europeiska mervärdesskattesystemet. Meddelandetinnehåller ett åtgärdsprogram för olika delar avmervärdesskattesystemet där lagstiftningsinsatseransetts angelägna. Den nya arbetsstrategin innebäratt det skall ske en successiv anpassning,modernisering och förenkling avmervärdesbeskattningen (KOM (2000) 348). I dettaarbete ingår en översyn av EG:s skattesatsregler.Administrativt samarbeteUnder lämnade kommissionen ett förslag till ny förordningom administrativt samarbete inom momsområdet (KOM(2001) 294). Förslaget är ett led i kampen motskatteundandraganden och bedrägerier.Sverige har uttalat att man välkomnar att detadministrativa samarbetet mellan medlemsstaternastärks. Avsaknaden av fiskala gränser kräver etteffektivt samarbete och informationsutbyte mellanländerna för att skattekontroller ochbedrägeribekämpning skall kunna genomföras på ettframgångsrikt sätt.Behandlingen i rådsarbetsgruppen för indirektskatt är avslutad. När en politisk överenskommelsenåtts måste yttrande inhämtasinnan förordningen formellt kan beslutas. Avsiktenhar så här långt varit att den skall tillämpas frånutgången av 2003.OECD och elektronisk handelBasen för samarbetet inom utgör denöverenskommelse som träffades vid ett möte i Ottawa1998. Där slog man fast vissa allmänna principer somskall vara vägledande för arbetet. I dessa finnskrav på neutralitet och likabehandling, som innebäratt man i praktiken avvisar att e-handeln skallutgöra en skattefri zon. Vidare skall e-handeln istörsta möjliga mån behandlas med hjälp avexisterande regelsystem. Staternas skattesuveränitetskall beaktas, som en rättvis fördelningav skattebasen skall eftersträvas. Reglerna skallutformas så att såväl dubbelbeskattning som icke-beskattning undviks.Beträffande konsumtionsbeskattningen framhållsbl.a. att skattesystemen bör utformas så attbeskattning av e-handel sker i det land därkonsumtionen äger rum (destinationslandsprincipen).Här avviker från EU:s ståndpunkt beträffandeEU-intern handel, men överensstämmer med EU:sprinciper för handel med länder utanför EU. Det harifrågasatts om inte destinationslandsprincipen bordeinföras också inom EU för tjänster som säljs överInternet. Något förslag i den riktningen finns inte.EG-kommissionen har dock aktualiserat en diskussioni frågan.UtredningarSkattebasutredningen, som tillsattes av regeringenår för att utreda internationaliseringensbetydelse för svenska skattebaser och framtidaskattestruktur, har i sitt betänkande SOU 2002:47,Våra skatter, uttalat att i ett längreperspektiv bör ha en beredskap för att kunna minskagapet mellan den svenska 25-procentsnivån på momsenoch EU:s miniminivå på . Bara genom att rensabland momsnedsättningarna går det sannolikt attsänka den generella nivån till , menarutredningen.När det gäller försäljning med digital leveransdirekt till konsument bosatt i annat EU-land pekarskattebasutredningen på att den svenskamomsskattesatsen innebär en nackdel för svenska e-handelsföretag i konkurrensen med andra EU-företagmed lägre hemlandsmoms. E-handel från t.ex.Luxemburg till konsument här i landet får enmomsbelastning på . Ett annat problem äratt EG-rätten inte tillåter ett land att införanedsatt moms på e-handel och andra tjänster därursprungslandsprincipen tillämpas. får medandra ord inte införa specialmoms på dessa områdenför att eliminera konkurrenssnedvridningen.Utredningen föreslår att med kraft verkarför att en specialskattenivå för e-handel ochliknande tjänster tillåts inom EU. Ett sådant kravbör gälla alla internationellt konkurrensutsattaområden där man inom EU väljer att tillämpaursprungslandsprincipen. Dock bör länderna intetillåtas att sätta en lägre nivå än 15 %.Betänkandet har skickats på remiss till den 1 juni2003.Mot bakgrund av tillkännagivande (bet.2001/02:SkU18, rskr. 199) har regeringen tillkallaten särskild utredare med uppdrag att göra en översynav tillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna och undantagen från beskattning inommervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). I uppdragetingår att kartlägga de avgränsningsproblem som finnsmed nuvarande regler. Översynen skall syfta till enbegränsning av dessa problem. I uppdraget skall äveningå att analysera skattesatsernas struktur utifrånrättsliga, administrativa, ekonomiska,konkurrensmässiga, fördelningspolitiska ochstatsfinansiella aspekter. I sin analys avskattesatsernas struktur skall även internationellakonkurrensfrågor beaktas. I direktiven sägs attvalet av skattesatser inte kan ske utan beaktande avskattenivåerna i andra länder med vilka Sverigebedriver handel.Uppdraget skall bedrivas i två etapper varav denförsta delen skall redovisas ochden andra delen senast den 1 februari 2005.MotionerI motion Sk417 yrkandena 19 och 21 av LennartHedquist m.fl. (m) begärs tillkännagivanden om attmervärdesskatten skall sänkas till europeisk nivå.Enligt motionärerna medför den höga svenska nivån påmervärdesskatten att svenska företag har svårt attkonkurrera med privatimport av bilar och andrakapitalvaror från övriga EU-länder. Den högamervärdesskattenivån innebär också problem när detbl.a. gäller handel med digitala leveranser, dvs.tjänster som säljs och levereras via Internet.Därutöver anser motionärerna att en översyn avmervärdesskattens konstruktion bör göras i syfte attminska momsrelaterade konkurrenssnedvridningar såvälinom landet som i förhållande till EU.I motion Sk228 av och () förordas att lika regler skall gälla för köp viaInternet från länder utanför EU som vid införsel avtull- och skattefria varor vid personligt besök isamma länder.I motion L319 yrkande 5 av m.fl.(fp) föreslås ett tillkännagivande till regeringenom att verka för att det inom EU införs en noll-skattesats på elektronisk handel. Denna skattesatsskall gälla till dess en rejäl genomgång gjorts avmomsreglerna för icke-elektroniska varor ochtjänster och kommit överens om engemensam syn på beskattningen av e-handeln.Utskottets ställningstagandeEnligt gängse mätningar är såväl det totalaskatteuttaget som nivån på mervärdesskatten högre iSverige än i de flesta andra industriländer. tidigare framhållit torde detta hängasamman med de generellt utformade välfärdssystemen iSverige som i hög grad syftar till att kompenseraför inkomstbortfall - och där ersättningarnabeskattas - samt att vi i har en högambitionsnivå när det gäller offentligt finansieradverksamhet.Mot bakgrund av den ovan lämnade redovisningen överarbetet i EU och inhemska utredningar ominternationaliseringens betydelse för den framtidaskattestrukturen samt inom momsområdet konstaterarutskottet att de frågor om mervärdesskattesatser, e-handel och internationella och nationella konkur-rensproblem som tas upp i motionerna redanuppmärksammats både av den ochinom EU. Det finns därför enligt utskottets meninginte någon anledning för att göra någottillkännagivande till regeringen av det slag sommotionärerna efterlyser. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sk417 yrkandena 19 och 21 och L319yrkande 5.Utskottet avvisar motionsförslaget om att låta detundantag som gäller för resande från icke EU-landäven gälla varuhandel via Internet från ett landutanför EU. Inte minst kontroll- ochkonkurrensmässiga aspekter talar mot en sådanåtgärd. Utskottet avstyrker därmed även motionSk228.Vissa varu- och tjänsteomsättningarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredningsarbeteavslår samtliga motionsyrkanden omsänkt mervärdesskatt på restaurangtjänster,transport i skidlift, danstillställningar,nöjesparksverksamhet m.m. och om en översynav gränsdragningarna inom lågbeskattadeområden.Jämför reservationerna 3 (fp), 4 (kd) och 5(c).Gällande bestämmelserLivsmedelLivsmedel som konsumenten köper och tar med sig hem beskattasmed medan mat som serveras på restaurang ellerannat serveringsställe beskattas på normal nivå,dvs. var mervärdesskatten påservering lika med mervärdesskatten på mat, menfr.o.m. höjdes den till denallmänna nivån. Skälet var att EG-reglerna intemedgav en lägre skattesats på serveringstjänster (seprop. 1994/95:57 s. 124, bet. 1994/95:SkU7s. 80-81).En reducerad mervärdesskattesats, , tillämpaspå rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknandeverksamhet och camping.Transport i skidliftMervärdesskatt på transport i skidliftar tas ut med 12 %.Mervärdesskatt på personbefordran tas ut med 6 %fr.o.m. Motivet till sänktmomssats på personbefordran var att mildraeffekterna för kollektivtrafiken av en höjning avdieselskatten (budgetprop. för ).Nöjesparker, danstillställningar, m.m.Mervärdesskattesatsen för allmänna nyhetstidningar är . avses i ML sådanapublikationer av dagspresskaraktär som normaltutkommer med minst ett nummer . Den lägreskattesatsen omfattar även motsvarande radio- ochkassettidningar. Från och med den 1 januari 2002gäller samma skattesats för tidskrifter och böcker.Skattesatsen för nöjesparker och kommersiell dansbeskattas . EG-direktivet tillåter reduceradskattesats på bl.a. nöjesparker men har inteutnyttjat denna möjlighet till differentiering. Dansnämns däremot inte uttryckligen i den förteckning(bil. H) i det berörda direktivet över varor ochtjänster som får lågbeskattas.På entréavgiften till museer, vid tillträde tillkonserter, djurparker och cirkusföreställningar,biograf-, teater- och operaföreställningar samt vidbalettföreställningar eller liknande tas moms ut med6 %.GlasögonEnligt ML är synundersökning utförd av legitimeradglasögonoptiker att anse som sjukvård och därmedmomsfri. Försäljning av glasögon, kontaktlinser ochandra synhjälpmedel är dock momspliktiga. Enligtsjätte momsdirektivet får reducerade skattesatserendast tillämpas i fråga om vissa särskilt uppräk-nade kategorier av varor och tjänster. Uppräkningensker i bilaga H till direktivet. En kategori ärmedicinsk utrustning, hjälpmedel och andra apparatersom normalt är avsedda att lindra eller behandlainvaliditet, för den handikappades uteslutandepersonliga bruk.PrydnadsväxterMervärdesskatt på prydnadsväxter tas i ut med dennormala skattesatsen, . EG-direktivet 96/42/EGgör det i och för sig tillåtet för medlemsstaternaatt tillämpa en reducerad skattesats förtillhandahållande av levande växter och andraprodukter från blomsterodling, men har inteanvänt sig av denna möjlighet.UtredningMot bakgrund av tillkännagivande (bet.2001/02:SkU18, rskr. 199) har regeringen tillkallaten särskild utredare med uppdrag att göra en översynav tillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna och undantagen från beskattning inommervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). I uppdragetingår att kartlägga de avgränsningsproblem som finnsmed nuvarande regler. Översynen skall syfta till enbegränsning av avgränsningsproblemen. I uppdragetskall även ingå att analysera skattesatsernasstruktur utifrån rättsliga, administrativa,ekonomiska, fördelningspolitiska ochstatsfinansiella aspekter. Mervärdesskattenspåverkan på konkurrenssituationen mellan och inomolika branscher skall belysas.MotionerI ett flertal motioner föreslås att nya grupper avvaror och tjänster skall beskattas med reduceradskattesats eller att gränsdragningarna inom låg-beskattade områden ses över.I motionerna Sk263 av och (), Sk289 av (), Sk344 av TorstenLindström (kd), N226 yrkande 2 av (), Sk287 av () och Sk392 avBörje Vestlund (s) begärs tillkännagivanden om attbeskatta restaurangtjänster på samma låga nivå sommat som köps i livsmedelsbutik.