bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — De revisorersom är satta att granska styrelsens och denverkställande direktörens förvaltning samtföretagets årsredovisning och bokföring har encentral betydelse för varje ägare av ett företag.Det går inte att nog understryka betydelsen avrevisorernas oberoende gentemot styrelsen ochföretagets verkställande ledning. Den s.k.Enronaffären i och andra liknandefinansskandaler tjänar somavskräckande exempel på vad som kan hända ifallrevisorernas oberoende inte säkerställs.Dessutom är det högst anmärkningsvärt attrevisorerna väljs på mandatperioder om fyra år.Ägaren bör alltid ha möjlighet att ompröva sittförtroende för revisorerna och göra de förändringarden finner nödvändiga för att säkerställa enoberoende, god och högkvalitativ revision. Det ärmin uppfattning att staten som ägare av bolag måsteföregå med gott exempel vad gäller att hålla en högstandard för att säkerställa revisorernas oberoende.Därför bör samma revisorsfirma inte kunna utförauppdrag som revisor och rådgivare till samma bolag.Dessutom bör revisorernas mandatperioder begränsas.Därutöver bör det finnas en tydlig gräns en revisor får tjänstgöra för ett och sammaföretag. Denna övre gräns bör överensstämma med derekommendationer som utarbetats av , dvs. sjuåriga valperioder börutgöra gräns.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir revisorers förslag iberörd del och alla de här aktuella motionerna imotsvarande delar tillgodosedda och tillstyrks.11.Dotterbolagens verksamhet (punkt 8)av (), () ochHåkan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 11. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 6 och motion 2003/04:N2 yrkande 9och avslår motionerna 2003/04:N1 yrkande 5 och2003/04:N2 yrkande 10.StällningstagandeVi delar revisorernas synpunkter när det gällerdotterbolagen till de statliga bolagen. Detta är ettförslag som revisorerna framförde redan vid sinförra granskning. Det är rimligt att regeringen gören översyn av vilka dotterbolag till de statligabolagen som inte skall få säljas utan riksdagensmedgivande. Det finns enligt revisorerna ca 250dotterbolag, varav flera har sådana verksamheter somriksdagen har fattat beslut om. Riksdagenhar dock ingen samlad bild av de olika dotterbolagenoch deras verksamheter. Vi instämmer i de synpunktersom förs fram i motion 2003/04:N1 (m) om att det ärverksamheter, snarare än i vilken juridisk form somen verksamhet bedrivs i, som är den relevantafrågan. ser vi ingen nackdel med attregeringen uppmanas att göra en översyn avdotterbolagen. behöver allmänt sett enbättre och mer täckande information om den statligaföretagssektorn och dess verksamheter. Dettaframförs också i motion 2003/04:N2 (kd). Däremotanser vi inte - i motsats till vad som föreslås iden sistnämnda motionen - att skall begäraatt regeringen skall utarbeta ett förslag tilllagstiftning rörande hanteringen av dotterbolagen.Med det anförda tillstyrker vi revisorernasförslag i här aktuell del och motion 2003/04:N2 (kd)i motsvarande del. Den andra delen av denna motion,liksom motion 2003/04:N1 (m) i berörd del, avstyrkssamtidigt.12.Dotterbolagens verksamhet (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 12. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 6 och motion 2003/04:N2 yrkandena9 och 10 och av-slår motion 2003/04:N1 yrkande 5.StällningstagandeJag anser - i likhet med revisorer ochvad som anförs i motion 2003/04:N2 (kd) - attriksdagen bör begära att regeringen skall upprättaen förteckning över dotterbolag till statligt ägdabolag med en beskrivning av deras verksamhet ochyttrande över huruvida verksamheten är hänförligtill moderbolagets kärnverksamhet eller inte. Vidarebör begära att regeringen skall utarbetaett förslag till lagstiftning och riktlinjer förhanteringen av dotterbolag till statligt ägda bolagi enlighet med vad som här anförs.De statligt ägda bolagen har ca 250 dotterbolag,varav flera har sådana verksamheter som riksdagentidigare fattat beslut om skall drivas i statligregi. Andra har samhällsåtaganden att uppfylla ellerandra mål som kan vara av politisk karaktär. Detfinns även flera dotterbolag vars verksamhet inte ären del av moderbolagets kärnverksamhet. Riksdagenhar ingen samlad bild av de olikadotterbolagen i den statliga bolagssfären. Därförbör regeringen, som nämnts, ges i uppdrag attupprätta en förteckning över dotterbolag tillstatligt ägda bolag. En sådan förteckning kan varatill nytta både för och förriksdagen i arbetet med att förbättra ägarstyrningenoch genomlysningen i statens bolag.Den föreslagna förteckningen kan anses uppfyllasyftet med revisorernas förslag om en översyn avvilka dotterbolag som inte skall få säljas utanriksdagens medgivande. De dotterbolag som ärhänförliga till bolagets kärnverksamhet eller somhar samhällsåtaganden bör inte få säljas utanriksdagens medgivande. För att förtydliga vilkabolag som inte skall få säljas utan riksdagensmedgivande och i vilken utsträckning statligt ägdabolag får ha dotterbolag som inte är hänförliga tillmoderbolagets kärnverksamhet bör geregeringen i uppdrag att utarbeta ett förslag tilllagstiftning och riktlinjer.Med det anförda tillstyrks revisorernas förslag ihär aktuell del och motion 2003/04:N2 (kd) imotsvarande delar. Motion 2003/04:N1 (m) avstyrkssamtidigt i berörd del.13.Bolagsledningarnas löner och ersättningar(punkt 9)av (), (), UllaLöfgren (m), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 13. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 7 och motionerna 2002/03:N21yrkandena 7-9, 2002/03:N22 yrkande 7, 2003/04:N1yrkandena 6 och 7, 2003/04:N2 yrkande 11 och2003/04:N327 yrkande 7 i denna del, bifaller delvismotion 2003/04: N3 yrkande 4 och avslår motionerna2003/04:N203 och 2003/04:N259.StällningstagandeVi delar de synpunkter som framförs i Riksdagensrevisorers förslag, liksom i motionerna 2002/03:N21(m), 2003/04:N1 (m), 2002/03:N22 (kd), 2003/04: N2(kd) och 2003/04:N327 (c), när det gällerbolagsledningarnas löner och ersättningar. Liknandeprincipiella synpunkter framförs också i motion2003/04:N3 (fp).Regeringen har, som redovisats, fattatbeslut om förändrade riktlinjer för företagsledandepersoners anställningsvillkor i statliga bolag ochför anställdas incitamentsprogram. Vi finner detanmärkningsvärt att regeringen, parallellt med attriksdagen behandlar revisorernas förslag och förslagi motioner rörande bolagsledningarnas löner ochersättningar, bedriver ett översynsarbete och fattarbeslut om nya riktlinjer. Det ger ett intryck avsjälvtillräcklighet hos regeringen. ärregeringens beteende i högsta grad avslöjande:regeringsbeslutet om riktlinjerna fattas en knappvecka före utskottets preliminära behandling av deaktuella förslagen. Det är först när regeringen serframför sig ett tillkännagivande av ifrågan som regeringen förmår besluta om uppstramaderiktlinjer.Vi kan konstatera att de nya riktlinjerna innebärett steg i den riktning som förordas av Riksdagensrevisorer och i de nämnda motionerna. Riktlinjernainnebär att det i princip skall bli ett stopp förbonuslöner till de verkställande direktörerna. Bonussystem är en ordning som inte börtillämpas i statliga företag. Det finns en stor,principiell skillnad mellan privata och statligaföretag: Om man är privat aktieägare och inte ärnöjd med hur styrelsen i det berörda företagethanterar lönesättningen för direktörerna iföretaget, så kan man sälja aktierna. Som medborgare- och därmed delägare i de statliga företagen - harman inte den valfriheten.Även om de nya riktlinjerna således innebär steg irätt riktning är de inte tillräckliga. böranmoda regeringen att vidta ytterligare åtgärder ienlighet med revisorernas och motionernas förslag.Det gäller sådant som undersökning av löneskillnadermellan vd för statliga företag och generaldirektöreri affärsverk eller statliga myndigheter avmotsvarande storlek, kontroll avavgångsersättningar, bl.a. att det sker en avräkningfrån avgångsersättning om berörd vd erhåller nyanställning, samt kontroll av pensionsavtal.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir revisorers förslag iberörd del och de tidigare nämnda motionerna imotsvarande delar tillgodosedda och tillstyrks.Motion 2003/04:N3 (fp) blir också till en deltillgodosedd, medan övriga här aktuella motioneravstyrks.14.Bolagsledningarnas löner och ersättningar(punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 14. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 7 och motionerna 2002/03:N21yrkandena 7 och 8, 2003/04:N1 yrkande 6, 2003/04:N3yrkande 4, 2003/04:N327 yrkande 7 i denna del,bifaller delvis motionerna 2002/03:N22 yrkande 7 och2003/04:N2 yrkande 11 och avslår motionerna2002/03:N21 yrkande 9, 2003/04:N1 yrkande 7,2003/04:N203 och 2003/04:N259.StällningstagandeVi delar de synpunkter som framförs i Riksdagensrevisorers förslag, liksom i motion 2003/04:N3 (fp),när det gäller bolagsledningarnas löner ochersättningar. Liknande principiella synpunkterframförs också i motionerna 2002/03:N21 (m),2003/04:N1 (m), 2002/03:N22 (kd), 2003/04:N2 (kd)och 2003/04:N327 (c).Regeringen har, som redovisats, fattatbeslut om förändrade riktlinjer för företagsledandepersoners anställningsvillkor i statliga bolag ochför anställdas incitamentsprogram. Vi finner detanmärkningsvärt att regeringen, parallellt med attriksdagen behandlar revisorernas förslag och förslagi motioner rörande bolagsledningarnas löner ochersättningar, bedriver ett översynsarbete och fattarbeslut om nya riktlinjer. Det ger ett intryck avsjälvtillräcklighet hos regeringen. ärregeringens beteende i högsta grad avslöjande:regeringsbeslutet om riktlinjerna fattas en knappvecka före utskottets preliminära behandling av deaktuella förslagen. Det är först när regeringen serframför sig ett tillkännagivande av ifrågan som regeringen förmår besluta om uppstramaderiktlinjer.Vi noterar att de nya riktlinjerna innebär ettsteg i den riktning som förordas av Riksdagensrevisorer och i de nämnda motionerna. kanvi konstatera att det rör sig om just riktlinjer,som alltså inte är tvingande. Det är fortfarande upptill bolagens styrelser att besluta om eventuellaincitaments-program. Enligt uppgift avnäringsminister i medierna kommerinte heller de nya riktlinjerna att innebära någonminskning av de totala lönekostnaderna för deberörda personerna.Riktlinjerna är alltså inte tillräckliga ochkommer inte att innebära att de avarter somförekommer och som påvisats av revisorernaförsvinner. Därför behövs det ytterligare åtgärder.Revisorerna fann bl.a. att de verkställandedirektörerna i vissa statliga företag hade betydligthögre löner än generaldirektörerna i statliga verkav motsvarande storlek. Vi delar revisorernasbedömning att regeringen bör undersöka motiven bakomdessa löneskillnader. Vi anser vidare, i likhet medrevisorerna, att det är otillfredsställande attstaten inte har kontroll över vilka pensionsavtalsom ingås för ledningarna i de statliga företagen.Att staten i flera fall inte har haft det harframgått tydligt, inte minst genom det pensionsavtalsom Vin & Sprit slöt med sin nuvarande vd. Tillanställningsvillkoren för ledningarna i företagenhör även eventuella bonusavtal. När det gällerbonusavtal visar revisorernas granskning att sådanaär relativt sällsynta hos statens bolag, men att deförekom i sex företag . Vi vill inte utfärdanågot generellt förbud mot bonuslöner utan anser attföretag som verkar på en marknad - även statligaföretag - skall kunna betala sina ledningarmarknadsmässiga ersättningar och även bonuslöner närså är motiverat. Avtalen måste dock vara på enrestriktiv och rimlig nivå. Villkoren för avtalenbör också framgå på ett öppet och tydligt sätt.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringenatt vidta åtgärder i enlighet med vad somhär har anförts. Därmed blir Riksdagensrevisorers förslag i berörd del och dennämnda motionen i motsvarande deltillgodosedda och tillstyrks. Motionerna2002/03: N21 (m), 2003/04:N1 (m),2002/03:N22 (kd), 2003/04:N2 (kd) och2003/04: N327 (c) blir också till en deltillgodosedda, medan övriga här aktuellamotioner avstyrks.15.Kapitalomstruktureringar (punkt 11,motiveringen)av (), (), YvonneÅngström (fp), (), () och ().StällningstagandeRiksdagen behandlade , som nämnts,regeringens förslag i tilläggsbudgeten avseende förbättrad kapitalstrukturi statliga företag (prop. 2002/03:100, bet.2002/03:FiU21). Innehållet i beslut harredogjorts för. Våra synpunkter i fråganöverensstämmer med dem som framfördes i enreservation (m, fp, c) i finansutskottets betänkande2002/03:FiU21. Vi ser ingen anledning att i dettasammanhang åter ta upp frågan till behandling.Motion 2002/03:N22 (kd) avstyrks därmed i berörddel.16.Kapitalomstruktureringar (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 16. Därmedbifaller motion 2002/03:N22 yrkande 5.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i motion2002/03:N22 (kd) - att skall begära attregeringen utformar ett lagförslag för att reglerakapitalomstruktureringar i statligt ägda företag. Ianslutning till regeringens förslag itilläggsbudgeten för om en förbättradkapitalstruktur i statliga bolag (prop. 2002/03:100,bet. 2002/03:FiU21) framförde i enreservation sina synpunkter på hur bristsituationeri statligt ägda bolag bör avhjälpas. Detta bör skeantingen genom en omfördelning av statligatillgångar genom extrautdelningar ellerförsäljningar eller genom att privata investerareskjuter till kapital. Denna typ av överföringar avstatliga tillgångar måste göras inom statsbudgeten.Regeringens modell bidrar till att ytterligareförsvåra genomlysningen av statsbudgeten ochregeringens förvaltning av de statliga bolagen. Föratt öka öppenheten och för att inordna modellen förförändringar i statliga bolags kapitalstruktur istatsbudgeten bör stifta en lag somavgränsar kontots användning och beskriver hur demedel som använts skall redovisas i statsbudgeten.En sådan lag bör tydligt avgränsa regeringensbefogenhet att göra kapitalinsatser utan att iförväg ha inhämtat godkännande. I sambandmed riksdagsbehandlingen av tilläggsbudgetenframhöll (yttr. 2002/03:KU6y)att regeringen bör återkomma till med ettförslag för hur en permanent ordning förkapitalomstrukturering i den statliga företagssfärenbör regleras. 2002/03:FiU21)delade åsikt och anförde attdet är angeläget att ett tydligt regelverk skapasoch att det i sammanhanget bör utredas hur förslagetförhåller sig till den s.k. budgetlagen och gällandepraxis om hur kapitalutdelningar och kapitalinsatserskall beslutas och redovisas.Riksdagen bör nu ge regeringen i uppdrag att utformaden lagstiftning som både ochfinansutskottet efterfrågat. Med ett sådant beslutblir den nämnda motionen tillgodosedd ochtillstyrks.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelse 2002/03:120I regeringens skrivelse 2002/03:120 lämnas enredogörelse för förvaltningen av statensföretagsägande samt för verksamheten i de företagoch affärsverk som förvaltade /03.Riksdagens revisorers förslag2002/03:RR161. Allmänna synpunkterRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört i avsnittet Allmännasynpunkter.2. som ägarföreträdareRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört i avsnittetRegeringskansliet som ägarföreträdare.3. Övergripande mål, ekonomiska mål ochverksamhetsmålRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRikdagens revisorer anfört i avsnittet Övergripandemål, ekonomiska mål och verksamhetsmål.4. Styrelsernas effektivitetRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört i avsnittet Styrelsernaseffektivitet.5. Insyn, uppföljning och revisionRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört i avsnittet Insyn,uppföljning och revision.6. Dotterbolagens verksamhetRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört i avsnittetDotterbolagens verksamhet.7. Bolagsledningarnas löner och ersättningarRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört i avsnittetBolagsledningarnas löner och ersättningar.Motioner med anledning av skrivelsen2002/03:N21 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det statligaföretagandet snedvrider konkurrensen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om avveckling avsådan myndighetsverksamhet som snedvriderkonkurrensen.3. begär att regeringen lägger fram enmotivering till varför vart och ett av bolagen medstatlig ägarinblandning även framgent bör hasådan.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om renodling avrollerna och privatisering av statliga företag.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stopp förhemlighetsmakeriet vid förvaltningen av destatliga företagen.6. begär att regeringen lägger framförslag om helt offentliga bolagsstämmor i allastatliga företag.7. begär att regeringen vidtar åtgärder isyfte att säkerställa att en avgången vd i ettstatligt företag inte kan uppbära lönoch avgångsvederlag.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statens kontrollöver vilka pensionsavtal som ingås i statligabolag.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bonussysteminte skall tillämpas för företagsledningarna istatligt ägda bolag.2002/03:N22 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om grunderna förstatligt ägande (avsnitt 4).2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enenhetlig redovisning för de olika företagen medstatligt ägande (avsnitt 5).3. begär att regeringen i fortsättningenlämnar sin redogörelse för företag med statligtägande i så god tid att med normalarutiner kan behandla den under vårriksdagen(avsnitt 5).4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om revisorernas rolli företag med statligt ägande (avsnitt 6).5. begär att regeringen utformar ettlagförslag för att reglerakapitalomstruktureringar i statligt ägda företag(avsnitt 7).6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enetisk policy för regeringens ägarförvaltning samtför företag med statligt ägande (avsnitt 8).7. begär att regeringen ser över ochomarbetar riktlinjerna för incitamentsprogram samtriktlinjerna för anställningsvillkor för vd ochövriga personer i företagsledande ställning ienlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt9).8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regeringenshandläggning av frågor rörande företag medstatligt ägande (avsnitt 10).9. begär att regeringen, i samråd medriksdagens partier, utarbetar en ny modell för hurfrågor rörande företag med statligt ägande skallhanteras (avsnitt 10).10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ohälsan ocharbetsmiljön i företag med statligt ägande(avsnitt 11).2002/03:N23 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en systematiskförsäljning av de statligt ägda företagen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att statligt ägdaföretag snedvrider konkurrensen på marknaden.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om redovisning avsamarbete med privata företag i form av samägandeför riksdagen.Motioner med anledning av Riksdagensrevisorers förslag2003/04:N1 av m.fl. (m):1. begär att regeringen i den årligaredogörelsen för bolag med statligt ägande förvarje bolag redovisar vilka samhällsintressen sommotiverar att staten även fortsättningsvisupprätthåller ägandet (avsnitt 2.3).2. begär att regeringen under riksmötetlägger fram förslag till privatiseringsplan förbolag där fortsatt koppling till staten inte kanmotiveras (avsnitt 2.3).3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett stopp förhemlighetsmakeri vid förvaltningen av de statligabolagen (avsnitt 2.5)4. beslutar om offentliga bolagsstämmor iföretag där staten har ett dominerande ägande(avsnitt 2.5).5. avslår vad revisorer anförtom dotterbolagens verksamhet (avsnitt 2.6).6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbetalning avavgångsvederlag (avsnitt 2.7).7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fast lön utanbonustillägg för företagsledningarna i statligabolag (avsnitt 2.7).2003/04:N2 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om grunderna förstatligt ägande (avsnitt 4).2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enetisk policy för regeringens ägarförvaltning samtför företag med statligt ägande (avsnitt 4).3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att samlaförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag hosett departement (avsnitt 5).4. begär att regeringen, i samråd medriksdagens partier, utarbetar en ny modell för hurfrågor rörande företag med statligt ägande skallhanteras (avsnitt 5).5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att begränsaantalet styrdokument samt förtydliga och förbättramålbeskrivningar och uppföljning (avsnitt 6).6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om de statligabolagsstyrelsernas sammansättning (avsnitt 7).7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enenhetlig redovisning för de olika företagen medstatligt ägande (avsnitt 8).8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om revisorernas rolli företag med statligt ägande (avsnitt 8).9. begär att regeringen upprättar enförteckning över dotterbolag till statligt ägdabolag med en beskrivning av deras verksamhet samtyttrande över huruvida verksamheten är hänförligtill moderbolagets kärnverksamhet eller inte(avsnitt 9).10. begär att regeringen utarbetar ettförslag till lagstiftning och riktlinjer förhanteringen av dotterbolag till statligt ägdabolag i enlighet med vad som anförs i motionen(avsnitt 9).11. begär att regeringen ser över ochomarbetar riktlinjerna för incitamentsprogram samtriktlinjerna för anställningsvillkor för vd ochövriga personer i företagsledande ställning ienlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 10).2003/04:N3 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att återupptaprivatiseringen av statliga företag.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att målen förvarje statligt företags verksamhet skall framgå iett enda styrdokument.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att varje statligtföretag skall ha en aktuell bolagsordning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersökamotiven till löneskillnader mellan ledningarna ivissa statliga företag och verk.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en jämnarekönsfördelning bland de verkställande direktörernaför statliga företag.6.