bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — I avvaktan på attbostadsbidragen växlas mot sänkt skatt och att enreformering av familjepolitiken kommer till ståndbör enligt den senare motionen bostadsbidragen tillungdomar avskaffas.Förslagen i partimotionerna 2003/04:Fi240 (fp)yrkande 24 samt 2003/04:Bo253 (fp) yrkande 24, bådayrkandena i motsvarande del, innebär att anslagettill bostadsbidrag i förhållande tillregeringsförslaget skall minskas med 100 miljonerkronor.Det förslag som läggs fram i motion 2003/04:Bo297(kd) yrkande 30 i motsvarande del innebär attanslaget bör ökas med iförhållande till förslaget i budgetpropositionen.Ökningen av anslaget föranleds av de förslag omförändringar i bostadsbidragen som läggs fram imotion 2003/04:Bo249 (kd). Dessa förslag innebär attbostadsbidragen skall stämmas av halvårsvis, yrkande2, att den barnrelaterade delen av bostadsbidragetskall höjas med per barn, yrkande 3, samt atten gemensam inkomstgräns om förreducering av bidragen skall införas, yrkande 4.Förslag om höjning av den barnrelaterade delen avbostadsbidraget förs även fram i motion2003/04:Sf400 (kd) yrkande 9 samt i partimotion2003/04:Sf404 (kd) yrkande 36. Det sistnämndaförslaget innebär dessutom att en gemensaminkomstgräns om skall införas.Anslaget till bostadsbidrag bör enligt motion2003/04:Bo275 (c) i motsvarande del minskas med i förhållande tillregeringsförslaget. Enligt motionen blir dettamöjligt genom en engångsvis indragning avanslagssparande på och genom attbostadsbidragen minskas med sammanlagt 900 miljonerkronor.Utskottets ställningstagande i fråga om anslagettill bostadsbidrag innebär följande.Statens kostnader för bostadsbidragen har under desenaste åren minskat kraftigt. Orsakerna till dettaär dels den reformering av bostadsbidragen somgenomförts , dels den samhällsekonomiskautvecklingen. Till minskningen har också bidragitatt inkomst- och boendekostnadsgränser har behållitsoförändrade. Som en följd av detta har utgifternastabiliserats på en nivå som ligger väsentligt underden tidigare utgiftsnivån. På denna punkt har alltsåmålen med reformen uppnåtts. Som utskottet vid fleratidigare tillfällen uttalat är det avstörsta vikt att bostadsbidragens roll sombostadspolitiskt instrument inte åsidosätts. Detinnebär att bostadsbidragen i första hand måsteutvärderas mot det bostadspolitiska målet. menings skall sålunda bostadsbidragenäven fortsättningsvis ge ekonomiskt svaga hushållmöjlighet att hålla sig med goda och tillräckligtrymliga bostäder.I budgetpropositionen lämnas vissa uppgifter omhur bostadsbidragen har utvecklats efterreformeringen av dem 1997. En påtaglig effekt av denya reglerna är att bostadsbidragen nu i betydandeutsträckning är ett stöd till ensamstående hushållmed barn boende i hyresrätt. Av redovisningenframgår att ensamföräldrarna utgör två tredjedelarav bidragshushållen. En slutsats som kan dras pågrundval av den hittillsvarande utvecklingen är attbostadsbidragen fyller de uppsatta målen såtillvidaatt bidragen i första hand går till ekonomiskt svagahushåll. Det innebär dock inte att bidragen mednödvändighet i alla delar svarar mot de mål somsatts upp. Som utskottet tidigare framhållit börutvecklingen av bostadsbidragen därför fortlöpandeses över.Den beräkning av anslagsbehovet som läggsfram i budgetpropositionen förutsätter bl.a. att denregeländring som regeringen föreslår genomförs. Tillgrund för beräkningen ligger också de antagandenavseende den ekonomiska utvecklingen somredovisas i finansplanen. Däremot har naturligtvishänsyn inte kunnat tas till den utgiftsökning somföljer av att de temporära reglerna för beräkningenav den bostadsbidragsgrundade inkomsten tillämpasockså . Kostnaderna för denna ändring avbostadsbidragen är dock begränsade. För budgetåret2004 kan de beräknas till högst 30 miljoner kronor.Utskottet gör emellertid bedömningen att dennabegränsade utgiftsökning kommer att rymmas inomanslaget för bostadsbidrag. Erfarenheterna från desenaste åren visar att regeringen regelmässigtöverskattat utgifterna för bostadsbidragen. Förinnevarande budgetår beräknar regeringen att deslutliga utgifterna för bostadsbidragen kommer attligga under detursprungligen anvisade anslaget. För budgetåret 2002var motsvarande differens omkring 280 miljonerkronor. Det finns mot den bakgrunden inte anledningatt nu göra någon justering avbostadsbidragsanslaget med anledning av utskottetsförslag om beräkningen av bostadsbidragen för 2004.Utskottet är inte heller berett att göraförändringar av anslaget i enlighet med demotionsförslag som lagts fram. Förslagen bygger inågra av motionerna på att förändringar görs ireglerna för bostadsbidragen som utskottet inte kanställa sig bakom. I övriga fall redovisas inte ensde regeländringar som skall ge de föreslagnabesparingarna. Enligt utskottets mening bör inte såoprecisa förslag ligga till grund för riksdagensbeslut.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda partimotionerna 2003/04:Bo253 (fp) yrkande24, 2003/04:Fi240 (fp) yrkande 24 och 2003/04:Sf404(kd) yrkande 36, de båda förstnämnda yrkandena imotsvarande del, och motionerna 2003/04:Bo249 (kd)yrkandena 2-4, 2003/04:Bo257 (m) yrkande 2,2003/04:Bo275 (c) i motsvarande del, 2003/04:Bo283(m) yrkande 1, 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 30 imotsvarande del och 2003/04:Sf400 (kd) yrkande 9. Regeringens förslagtillstyrks.31:1 är central förvaltningsmyndighet för frågorom byggd miljö och hushållning med mark och vattenoch den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering,byggande och boende. Verket svarar också för dencentrala administrationen av statligt bostadsstöd iform av bidrag för finansiering av bostäder.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 anvisar ett ramanslag om förverksamheten vid . Vid beräkningen avanslagsbehovet utgår regeringen från vissaomdisponeringar i förhållande till andra anslag. Förett nationellt kompetensutvecklingsprogram omhållbar utveckling av bygg- och fastighetssektornförs till anslag frånanslaget 31:5, Fonden för fukt- och mögelskador.Vidare föreslås engångsvistillföras anslaget från utgiftsområde 20 medanledning av att Stiftelsen för närvarandeär under omstrukturering.Förslag om ett lägre myndighetsanslag läggs fram ifem motioner.Förslagen i partimotioner2003/04:Fi240 yrkande 24 samt 2003/04:Bo253 yrkande24, bägge yrkandena i motsvarande delar, innebär attanslaget för reduceras med 20 miljonerkronor i förhållande till regeringsförslaget. Imotionen anförs att framtida uppdrag börförändras och att ett första steg kan tas redannästa år.Enligt motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 2 kan enökad avreglering och en mer efterfrågestyrdbostadsmarknad möjliggöra en anslagsminskning med25,. En översyn avBoverkets verksamhet bör också genomföras, bl.a. medinriktningen att den ideella föreningen avvecklas.En överföring av ansvaret för de uppgifter somByggkostnadsforum har till Konkurrensverketmöjliggör enligt motion 2003/04:Bo275 (c) enanslagsminskning med 5 miljoner kronor.Slutligen föreslås i motion 2003/04:Bo297 (kd)yrkande 30 i motsvarande del en anslagsminskning med8 Det sker med hänvisning till attdet är möjligt att genomföra vissa nedprioriteringari förhållande till regeringens budgetförslag genomatt de anslag som är relaterade tilladministrationen reduceras.Utskottet tillstyrker regeringens förslag omanslag för och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena. Någon förändring av Boverketsuppgifter som motiverar anslagsminskningar ienlighet med motionsförslagen är inte aktuell. Ifråga om förslaget i c-motionen bör dessutom noterasatt Byggkostnadsforums verksamhet finansieras genomanslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhet.31:2 Räntebidrag m.m.Från anslaget till räntebidrag bekostas statligaräntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligtförordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention, det s.k. system.Anslaget disponeras vidare för bidrag tillförvaltningsförluster, s.k. § 33-ersättning, tillkommuner.I budgetpropositionen föreslås att anvisar ett ramanslag om på anslaget Räntebidrag m.m.Regeringens beräkning av anslagsbehovet baseras påvissa förutsättningar avseende bl.a.ränteutvecklingen och bostadsproduktionen somredovisas i propositionen. I fråga om nyproduktionenav bostäder gör regeringen bedömningen att 20 000lägenheter kommer att påbörjas och 22 500lägenheter . Motsvarande bedömning avseendeombyggnad av bostäder är 21 000 påbörjade lägenheterår 2003 och 22 000 lägenheter år 2004.I fyra motioner redovisas förslag om minskatanslag för räntebidrag.Förslag om ett i förhållande tillregeringsförslaget med minskatanslag läggs fram i partimotioner2003/04:Fi240 yrkande 24 samt 2003/04:Bo253 yrkande24, bägge yrkandena i motsvarande delar. Förslagenom en anslagsminskning motiveras med attmotionärerna gör en annan bedömning avnyproduktionsvolymerna än regeringen.Enligt motion 2003/04:Bo275 (c) i motsvarande delbör anslaget för räntebidrag minskas med 23 013 000kr i förhållande till regeringsförslaget.I motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 30 imotsvarande del föreslås en minskning avräntebidragsanslaget med . Inga nya räntebidrag bör enligtmotionen beviljas. Förslaget i motionen vad gällerprinciperna för förändringar i räntebidragssystemetbehandlas i avsnittet om bostadsfinansiering. Idetta avsnitt tas endast upp förslaget som avseranslagsnivån för år 2004.Bostadsutskottet anför följande vad gälleranslaget för räntebidrag m.m.Det bör inledningsvis framhållas attanslagsbehovet i princip är bestämt av gällanderegelsystem för räntebidrag samt de allmännaekonomiska förutsättningarna vad gäller räntenivåm.m. Förslag om ändrad anslagsnivå förutsättersåledes att även förslag om ändrade regler vadgäller det system som styr bidragsutbetalningarnakan presenteras. Utskottet kan emellertid konstateraatt motionsförslagen i detta avseende är mycketknapphändigt motiverade eller bygger på tveksammaberäkningsgrunder. I fråga om c-motionen synesdessutom motivering till den förordadeanslagsminskningen helt saknas. Den kortfattademotiveringen till förslaget i fp-motionen om minskaträntebidragsanslag är att man utgår från en annannyproduktionsnivå. Även om utskottet kan instämma iatt byggprognoser alltid bör tolkas med vissförsiktighet är osäkerheten om antalet påbörjadelägenheter för den period som kan påverka nästa årsanslagsnivå inte av den omfattningen att den skullekunna motivera en anslagsförändring om 100 miljonerkronor. Vad gäller förslagen om anslag i kd-motionenutgår de från en omedelbar förändring iräntebidragssystemet som bostadsutskottet inteställer sig bakom. Utskottet återkommer i avsnittetom bostadsfinansiering med en redovisning av sin synpå förslag om förändringar i räntebidragssystemet pålängre sikt. I anslagsfrågan kan utskottet dockkonstatera att den kortsiktiga anslagseffekten avden föreslagna systemförändringen sannolikt ärkraftigt överskattad.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag om att det underanslagsposten Räntebidrag m.m. skall föras upp ettramanslag om och avstyrkermotstående förslag i motionerna 2003/04:Bo253 (fp)yrkande 24, 2003/04:Bo275 (c), 2003/04:Bo297 (kd)yrkande 30 och 2003/04:Fi240 (fp) yrkande 24,samtliga yrkanden i motsvarande delar.31:3 Statens bostadskreditnämnd:FörvaltningsanslagStatens bostadskreditnämnd () utfärdarkreditgarantier för lån till bostadsinvesteringaraffärsmässigt inom ramen för de fastlagdabostadspolitiska målen. Nämnden administrerar ävende äldre kreditgarantier som utfärdades enligttidigare gällande regler. De förvaltningskostnadersom är hänförliga till denna verksamhetsgren täcksgenom ett anslag. Regeringen föreslår att dettaanslag bestäms till för . IFolkpartiets partimotioner 2003/04:Fi240 yrkande 24samt 2003/04:Bo253 yrkande 24, bägge yrkandena imotsvarande delar, föreslås att anslaget minskas med2 i förhållande tillregeringsförslaget.Någon motivering till förslagen om enanslagsminskning redovisas inte i fp-motionerna.Utskottet har inte underlag för annan bedömning änregeringen vad gäller anslagsbehovet för denaktuella verksamheten. Regeringsförslaget tillstyrkssåledes och motionsförslagen avstyrks.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskadorDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag tillkostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador iegnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medelenligt förordningen (1993:712) om den statligafonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m.Vidare får anslaget belastas med utgifter förkansli- och utredningskostnader samt för att spridaen sammanställning av kunskap och erfarenheter.Regeringen föreslår att anvisaspå anslaget för år 2004.I motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 9 föreslås attriksdagen beslutar om en successiv avveckling avbidragsformen fram . Anslaget för år2004 föreslås begränsas med iförhållande till regeringens förslag. Motionärernaanser att bidragsformen nu fyllt sitt syfte och attskador i de hus som kan komma i fråga för bidragredan har hunnit visa sig. Med hänvisning till detidigare reglerna för självrisk anser emellertidmotionärerna att bidrag skall kunna utgå ännu entid.Ett i förhållande till regeringsförslaget med 10miljoner kronor höjt anslag föreslås i motion2003/04:Bo275 (c) i motsvarande del. Motionärernaframhåller att anslagsökningen gör det möjligt attge stöd till fler drabbade småhusägare.Nya regler för självrisken vid stöd från fondenträdde i kraft . Detta fick tillföljd att antalet ansökningar till fonden ökadekraftigt . Därefter har antalet inkomnaansökningar till fonden åter minskat. Enligtgällande bestämmelser kan stöd lämnas till hus somär byggda men är . Dettaförhållande tillsammans med att bidragsverksamhetenfunnits och att husägaren som självriskskall stå för en del av kostnaden torde enligtpropositionen förklara den successivaärendeminskningen. har 323 slutligabeslut fattats som innebär åtaganden mot husägarnaom för att åtgärda fukt- ochmögelskador i egnahem. Under har 20miljoner kronor betalats ut.Bostadsutskottet utgår från att regeringen i sittanslagsförslag beaktat utvecklingen av ansökningarnatill fonden. Utskottet tillstyrker därför dettaförslag och avstyrker anslagsförslagen i motionerna2003/04:Bo275 (c) i motsvarande del samt2003/04:Bo283 (m) yrkande 9.31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderDe utgifter som belastar anslaget för åtgärder motradon i bostäder avser det bidrag som kan utgåenligt förordningen (1988:372) om bidrag tillåtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas i mån avtillgång på medel. I budgetpropositionen föreslåsatt anslaget för bidrag till åtgärder mot radon ibostäder bestäms till för år2004.Regeringen framhåller i propositionen attförordningen ändrades i väsentliga delar fr.o.m. den1 . Fler egnahem kan nu komma i frågaför radonbidrag. Bidrag kan lämnas för åtgärder sombedöms nödvändiga för att huset efter åtgärden skallha en halt på högst /m3 luft. Enligt uppgifterfrån och länsstyrelserna ökar nu stadigtantalet inkomna ansökningar om sådant bidrag. Regel-ändringarna anges dock ännu inte ha fått fulltgenomslag bl.a. på grund av att radonmätning måsteutföras under eldningssäsong. beviljadesbidrag om ca till kostnader föråtgärder för att avhjälpa radon i egnahem. Beviljademen ännu ej utbetalade bidrag uppgick den 31december 2002 till 1,5 miljoner kronor.I motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 10 föreslås attanslaget bestäms till och enbartanvänds för att bekosta informationsverksamhet omradon. Motionärerna hänvisar till forskningsrön somanses visa att sanering av radonhus kan öka halternaav radon i stället för att minska dem. IFolkpartiets partimotioner 2003/04:Fi240 yrkande 24samt 2003/04:Bo253 yrkande 24, bägge yrkandena imotsvarande delar, föreslås att anslaget minskas med10 i förhållande tillregeringsförslaget, dock utan att någon närmaremotivering till förslaget redovisas.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällenframhållit att åtgärder som kan begränsa dehälsoproblem som följer av höga radonhalter i vårabostäder och övriga byggnader bör ha en högprioritet. Ett viktigt steg i detta arbete togsvåren 2002 då fastställde ett nytt delmålavseende inomhusmiljön till det nationellamiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta delmålinnebär bl.a. att radonhalten i alla bostäder år2020 skall vara lägre än /m3 luft. Som ett ledi arbetet med att uppnå detta mål ändrade regeringenvid reglerna för radonbidrag så att stödskall kunna utgå till fler fastigheter.Det bidrag som kan utgå till åtgärder mot radon ibostäder har visat sig utgöra ett betydelsefulltinstrument i arbetet med att påverka ägare tillfastigheter som har radongashalter som på siktbedöms vara hälsovådliga att vidta nödvändigasaneringsåtgärder. Utskottet kan således inte allsinstämma i den syn på radonbidraget som framförs imotion 2003/04:Bo283 (m). Bidragsverksamheten börinte avvecklas utan medel tillföras anslaget så attnödvändiga saneringsåtgärder kommer till stånd ierforderlig omfattning. Av detta skäl avvisarutskottet även förslagen i de aktuella fp-motionernaom en kraftig begränsning av anslaget.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt anslaget för bidrag till åtgärder mot radon ibostäder bör fastställas till den nivå somregeringen föreslagit. Motionsförslagen om andraanslagsnivåer avstyrks.31:8 LantmäteriverketFinansieringsprinciperna förlantmäteriverksamhetenDet statliga lantmäteriet består av Lantmäteriverketoch länsvisa lantmäterimyndigheter. Lantmäteriverketär en central förvaltningsmyndighet förlantmäterimyndigheterna och skall bl.a. utövatillsyn över dessa samt över de kommunalalantmäterimyndigheterna. Verksamheten bedrivs i tredivisioner, nämligen Fastighetsbildning, Landskaps-och fastighetsdata samt Uppdragsverksamhet (Metria).Uppdragsverksamheten skall hållas organisatorisktskild från övrig verksamhet. ilänet får mot avgift bedriva myndighetsservice somhar ett naturligt samband med myndighetsutövningen.Anslaget till finansierar detstatliga lantmäteriets ansvar för frågor omfastighetsindelning och för grundläggande geografiskinformation och fastighetsinformation. Avgiftsbelagdverksamhet bedrivs inom områdena fastighetsbildning,geografisk information och fastighetsinformationsamt uppdragsverksamhet (Metria).Riksdagen beslutade (prop. 2002/03:100,bet. FiU21, yttr. BoU3y) att de avgifter som uppbärsför information från Landskaps- ochfastighetsdatadivisionen skall täcka en större andelav kostnaderna för verksamheten. Som en följd häravminskades också anslaget med 25 miljonerkronor. Överfört till 2004 innebär det enligtregeringen att anslagen för lantmäteriverksamhetengenom kan minskas med 100 miljonerkronor eller . Detta medför att de mål,avgiftssystem m.m. som gäller för verksamheten måsteses över. Regeringen lägger mot den bakgrunden framett förslag om ändrade finansieringsprinciper förlantmäteriverksamheten som innebär att kostnaden förden förrättningsrelaterade fastighetsregistreringenskall inkluderas i taxan förlantmäteriförrättningar.De skäl som redovisas för regeringens förslag ärbl.a. Reglerna för hur lantmäteritaxanskall tillämpas finns i förordningen (1995:1479) omavgifter vid lantmäteriförrättningar. I dennaregleras att avgiften skall beräknas efter den tidsom behövs för handläggning av en förrättning ochkostnaderna för handläggningen. Utvecklingen av dettekniska handläggningsstödet hoslantmäterimyndigheterna har gjort attfastighetsregistreringen alltmer integreras iförrättningshandläggningen. Gränsen mellanförrättningshandläggning och registrering bliralltmer diffus. Det är inte heller orimligt attfastighetsägaren står för registerkostnader isamband med en av denne initierad förändring avfastighetsindelningen. Redan Lantmäteri- ochinskrivningsutredningen (SOU 1994:90) uppmärksammadesvårigheterna att upprätthålla gränsdragningenmellan fastighetsbildningen och denfastighetsbildningsanknutnafastighetsregistreringen. Frågan om hur registreringav lantmäteriförrättningar bör finansieras hardärefter utretts av både ochEkonomistyrningsverket, vilka rekommenderade attkostnaderna skulle ingå i lantmäteritaxan.Lantmäteriverket ansåg dock attfastighetsregistreringen måste integreras successivti lantmäteritaxan i takt med den nya arbetsprocessenoch vara fullt integrerad först . Riksdagensrevisorer påtalade i sin rapport om det nyalantmäteriet (2001/02:RR10) svårigheterna med att iden nya arbetsprocessen särskiljaförrättningsverksamhet och fastighetsregistrering.Revisorerna menade att regeringen borde se över ochklargöra finansieringsprinciperna inomfastighetsbildningen. På grund härav och atttillämpningen av lantmäteritaxan numera genererarett visst överskott finner regeringen att denfastighetsbildningsanknutna fastighetsregistreringenfortsättningsvis bör finansieras genomlantmäteritaxan.Förslaget om ändrade finansieringsprinciper förlantmäteriverksamheten, som inte mött invändningar imotioner eller på annat sätt, tillstyrks avutskottet. Detta ställningstagande ligger i linjemed vad utskottet anförde redan vid sittställningstagande (bet. 2002/03:3y s. 5)till förslaget om att de avgifter som uppbärs förinformation från Landskaps- ochfastighetsdatadivisionen skall täcka en större andelav kostnaderna för verksamheten. Utskottet framhölldå att de finansieringsprinciper som lagtfast för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheteninnebär att användarna av fastighets- ochlandskapsinformation i ökad utsträckning skall bidratill finansieringen av kostnaderna för drift ochutveckling av informationssystemen. Det av utskottetnu tillstyrkta förslaget kan ses som ytterligare ettsteg i denna riktning.Anslaget till för 2004Av budgetpropositionen framgår att 2003 är sistaåret för den nioåriga planen för produktion avgeografisk information som regeringen beslutat om.Därmed har en övergång från analog till digitalteknik genomförts för såväl geografisk informationsom fastighetsinformation. Detta utvecklings- ochuppbyggnadsarbete måste nu avlösas av ökade insatserför förvaltning, komplettering, ajourhållning ochutveckling av databaserna. Det innebär enligtregeringen att kostnaderna för förvaltning ochtillhandahållande förväntas ta i anspråk enförhållandevis större andel av anslaget än tidigare.Regeringen föreslår att anvisasunder anslaget 31:8 under 2004.Hänsyn har då tagits till att den ökadeavgiftsfinansiering som regeringen samtidigtföreslår möjliggör en anslagsminskning med 100miljoner kronor. Dessutom ingår som en förutsättningför anslagsberäkningen att fr.o.m.2004 överförs till anslaget 31:7 för samordningsansvaret med stranderosion.Förslag om minskat anslag till Lantmäteriverketförs fram i två motioner.Utöver den anslagsminskning som följer av en ökadavgiftsfinansiering kan enligt motion 2003/04:Bo283(m) yrkande 11 ytterligare besparingar göras genomeffektiviseringar i verksamheten. Anslaget tillLantmäteriverket föreslås därför minskat med 10miljoner kronor i förhållande tillregeringsförslaget.Enligt motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 30 idenna del måste vissa nedprioriteringar göras iförhållande till regeringens budget. Med hänvisninghärtill föreslås en väl avvägd reducering avLantmäteriverkets anslag med 23 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag.Utskottets ställningstagande till anslaget tillLantmäteriverket innebär följande.Redan det förslag till ökad avgiftsfinansieringsom utskottet ovan ställt sig bakom innebär attanslaget till kan minskas med 100miljoner kronor . Jämfört med innevarandebudgetår är det en avsevärt minskadanslagsbelastning. är neddragningen avanslaget inte avsedd att totalt sett minska de medelsom disponeras för verksamheten, eftersomavgiftsuttaget är tänkt att öka imotsvarande grad. De förslag om minskade anslag somläggs fram i motionerna är däremot inte finansieradepå något motsvarande sätt. Någon vägledning för hurbesparingar eller andra åtgärder skulle möjliggöraen nedskärning av anslaget lämnas inte heller imotionerna. Utskottet är mot bakgrund härav inteberett att ställa sig bakom förslagen i motionerna2003/04:Bo283 (m) yrkande 11 samt 2003/04:Bo297 (kd)yrkande 30 i denna del.