bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar m.m. SammanfattningI betänkandet behandlas dels regeringens förslag ibudgetpropositionen för om anslag inomutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar, dels regeringens skrivelse2002/03:111 Landsbygdspolitik - resultatredovisning.I samband med budgetpropositionen behandlarutskottet 51 motionsyrkanden och i samband medskrivelsen behandlas sammanlagt 85 motionsyrkandenmed anledning av skrivelsen och från allmänmotionstid 2002 och 2003.Utgiftsområdet omfattar 38 anslag fördelade på sjupolitikområden. Det mest omfattande av dessa ärLivsmedelspolitikområdet som omfattar i första handverksamhet som avser jordbruks- ochträdgårdsnäringarna, fiskerinäringen samt livsmedel.Övriga politikområden är Landsbygdspolitik,Djurpolitik, Samepolitik, Skogspolitik,Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Riksdagenhar fastställt utgiftsramen förutgiftsområdet till i enlighet medfinansutskottets förslag. Regeringens förslag ommedelsanvisning på anslag m.m. tillstyrks ochutskottet ställer sig bakom de bedömningar somregeringen har redovisat. Samtliga motioner sombehandlas i samband med budgetpropositionenavstyrks.Regeringens skrivelse 2002/03:111Landsbygdspolitik - resultatredovisning utgör ettkomplement till budgetpropositionen för ochinnehåller en fördjupad redovisning av uppnåddaresultat inom politikområdet Landsbygdspolitik samtmer ingående information om resursfördelningen ochutfallet beträffande de i politikområdet ingåendeverksamhetsområdena. Redovisningen visar också påhur resultaten svarar mot uppställda mål och hur deingående åtgärderna bidrar till att nå en hållbarutveckling på landsbygden. Utskottet har ingenerinran mot regeringens redovisning. Även demotioner som behandlas i anslutning till skrivelsenavstyrks.I betänkandet finns 36 reservationer och 6särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutBudgetpropositionen för år 20041. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord-och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarRiksdagen1. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 42:3 Djurhälsovård, fattabeslut som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst efter år2004,2. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 42:4 Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, fatta beslut sominklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst ,3. bemyndigar regeringen att för låtaKammarkollegiet ha tillgång till en kredit påmyndighetens särskilda räntekonto förViltvårdsfonden i på högst5 ,4. bemyndigar regeringen att för , i frågaom ramanslaget 42:6 , fattabeslut som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst ,5. bemyndigar regeringen att för låtaStatens jordbruksverk ha tillgång till en kreditpå myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på högst5 ,6. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m., fatta beslut som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter påhögst 5 ,7. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 43:6 Intervention ochexportbidrag för jordbruksprodukter, fatta beslutsom inklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter på högst ,8. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 44:1 Åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur, besluta ombidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 1 år2005, högst , högst115 , högst år2008 och högst därefter,9. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 44:2 Från EG-budgetenfinansierade åtgärder för landsbygdens miljö ochstruktur, fatta beslut som inklusive tidigaregjorda åtaganden innebär utgifter på högst1 , högst år2006, högst , högst60 och högst 20 000 000 krdärefter,10. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 44:3 Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket, fatta beslut om åtagandensom medför utgifter på högst år 2005och högst ,11. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 44:7 Ekologisk produktion,fatta beslut om åtaganden som medför utgifter påhögst och högst 4 500 000 krår 2006,12. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 45:1 Främjande avrennäringen m.m., fatta beslut om stöd sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter på högst ,13. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 26:1 förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning och samfinansierad forskning, fattabeslut om stöd som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst 200 000 000kr , högst under år2006 och högst ,14. anvisar anslag för underutgiftsområdet enligt utskottets förslag i bilaga2.Därmed bifaller proposition 2003/04:1volym 11 utgiftsområde 23 punkterna 1-14 samtavslår motionerna 2002/03:MJ28 yrkande 8,2003/04:MJ231, 2003/04:MJ267, 2003/04:MJ285yrkande 4, 2003/04:MJ347, 2003/04:MJ399 yrkandena 8-10, 16, 17, 19,22, 35, 41 och 46-48, 2003/04:MJ427,2003/04:MJ431 yrkandena 1, 5 och 22, 2003/04:MJ449, 2003/04:MJ470, 2003/04:MJ473 yrkandena 2,4, 8-10, 13 och 14, 2003/04:Fi240 yrkande 26 samt2003/04:Sk401 yrkande 7.2. Förändring av ersättningen förproduktionsbortfall vid epizootiutbrottRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ473 yrkandena11 och 12.Reservation 1 (c)3. Principerna för utbetalning avvissa stödRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ319yrkande 1, 2003/04:MJ406 yrkande 2 och2003/04:MJ473 yrkande 5.Reservation 2 (m, fp, kd, c)4. Utbetalning av stöd i euroRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ319 yrkande2.Reservation 3 (m, fp, kd)5. Viss verksamhet vid SverigeslantbruksuniversitetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ239yrkande 2 och 2003/04:MJ431 yrkande 18.Reservation 4 (fp)6. Ytterligare tjänster vid SverigeslantbruksuniversitetRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ377.7. Verksamheten vid denveterinärmedicinska fakulteten vid SverigeslantbruksuniversitetRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ238.8. Landsbygdsforskning, forskning omekologiska livsmedels hälsoeffekter m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ239yrkande 1, 2003/04:MJ410 yrkande 9, 2003/04:MJ445och 2003/04:N328 yrkande 5.Reservation 5 (v)Reservation 6 (c)9. Skogsforskning och forskning inomlivsmedelsområdetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ409yrkande 12 och 2003/04:MJ476 yrkande 7.Reservation 7 (m)Reservation 8 (kd)Landsbygdspolitik - resultatredovisning10. Öppna landskapRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ356yrkande 3, 2002/03:T213 yrkande 1, 2003/04:MJ311och 2003/04:MJ399 yrkandena 4 och 7.Reservation 9 (m, fp, kd, c)11. Ängs- och betesmarksprogrammenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ428yrkande 15 och 2002/03:MJ487 yrkande 4.Reservation 10 (c)12. Skötselplaner för naturreservatRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ29 yrkande 6.Reservation 11 (m, fp)13. FäbodarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ209yrkandena 1 och 3, 2002/03:MJ301, 2002/03:MJ450och 2003/04:MJ399 yrkande 13.Reservation 12 (kd)14. Kallblodig travareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ430yrkande 3, 2003/04:MJ368, 2003/04:MJ467 och 2003/04:MJ475 yrkande 3.Reservation 13 (kd)15. Miljöstöd till vallodlingRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ422yrkande 9 delvis, 2002/03:MJ428 yrkande 14 och 2003/04:MJ399 yrkande 28.Reservation 14 (fp)16. FånggrödorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ487yrkande 29 och 2003/04:MJ399 yrkande 29.Reservation 15 (kd, c, mp)17. Miljöåtgärder kring ÖstersjönRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ489 yrkande4.Reservation 16 (mp)18. SkyddszonerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ245yrkande 4, 2003/04:MJ243 yrkande 4 och2003/04:MJ264.19. VåtmarkerRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ489 yrkande7.20. Användning av natur- ochhandelsgödselRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ315 yrkande10.Reservation 17 (fp, mp)21. Kompetensutveckling inom skogenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ29 yrkande 4.Reservation 18 (fp)22. Bekämpningsmedel m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ28 yrkandena3 och 7.Reservation 19 (kd)23. Skatt på kväveläckageRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ29 yrkande 5.Reservation 20 (fp)24. Ekologisk produktionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ419yrkande 9, 2002/03:MJ424 yrkande 14,2002/03:MJ489 yrkande 6, 2002/03:N302 yrkande 9och 2003/04:MJ399 yrkande 26.Reservation 21 (v)25. Ekologisk odling i växthusRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ28 yrkande 5.Reservation 22 (kd)26. Resurshushållande konventionelltjordbruk, s.k. REKO-stödRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ28 yrkande 4.27. Jordbrukets ochlivsmedelsindustrins konkurrenskraft påGotlandRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ352.28. Hållbar utveckling av landsbygdenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ29yrkande 3, 2002/03:MJ30 yrkande 2 och2002/03:MJ422 yrkande 16.Reservation 23 (fp)29. Startstöd till unga jordbrukareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ30yrkande 8 och 2003/04:MJ473 yrkande 15.Reservation 24 (c)30. Småskalig livsmedelsproduktionm.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ224,2002/03:MJ381 yrkande 2, 2002/03:MJ429 yrkande 4,2002/03:MJ487 yrkande 13, 2002/03:N345 yrkande 8,2003/04:MJ297 och 2003/04:MJ335 yrkande 3.Reservation 25 (v, mp)31. Företagarperspektivet ilandsbygdspolitiken m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ28yrkande 1, 2002/03:MJ29 yrkande 1, 2002/03:MJ30yrkande 1 och 2003/04:MJ431 yrkande 19.Reservation 26 (fp)Reservation 27 (kd)Reservation 28 (c)32. Kvinnligt företagande m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ29yrkande 7 och 2002/03:MJ30 yrkandena 4 och 5.Reservation 29 (m, fp, kd, c)33. Jordbruket i norra avslår motionerna 2002/03:MJ28yrkande 6, 2002/03:MJ30 yrkande 6, 2002/03:MJ303yrkande 1, 2002/03:MJ326, 2002/03:MJ330,2002/03:MJ393, 2002/03:MJ487 yrkande 6,2002/03:N343 yrkandena 8 och 10, 2003/04:MJ222och 2003/04:MJ399 yrkande 11.Reservation 30 (kd)Reservation 31 (c)34. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2002/03:111 tillhandlingarna.35. Förenkling av programmen förlandsbygdsutvecklingRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ30yrkande 3, 2002/03:MJ333, 2002/03:MJ411 yrkande 2och 2002/03:MJ424 yrkande 10.Reservation 32 (m, kd, c)36. Den gemensamma jordbrukspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ29yrkande 2, 2002/03:MJ422 yrkande 9 delvis och2002/03:K288 yrkande 5.Reservation 33 (fp)37. Delning av stödområde 4Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ206 yrkande2.38. Resurseffektivt jordbruk, s.k.REJO-stödRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ263 yrkande2.39. Det fjällnära jordbruketRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ303yrkande 2, 2002/03:MJ381 yrkande 1, 2003/04:MJ358 yrkande 2 och2003/04:MJ399 yrkande 31.Reservation 34 (kd)Reservation 35 (v)40. SkärgårdsjordbrukRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ487 yrkande7.41. Jordbrukets konkurrensvillkorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ28yrkande 2 och 2002/03:MJ30 yrkande 7.Reservation 36 (m, kd, c)den 25 november 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina ()*, (),(), (), (), (), ()*, (), (), (), ()*,(), (),()*, (), MarieWahlgren (fp)* och (). *) Har ej deltagit i beslutet under förslagspunkt 1.2003/04MJU2Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI förevarande betänkande behandlar utskottetinledningsvis regeringens och oppositionens förslagtill fördelning av utgifterna m.m. underutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar. Regeringens förslag tillutgifter har utformats i samarbete medVänsterpartiet och de gröna. Förslagenåterfinns i bilaga 3. Därutöver behandlar utskottetnågra ytterligare motioner med anknytning tillbudgeten. I betänkandet behandlas också regeringensskrivelse /03:111 Landsbygdspolitik -resultatredovisning jämte motioner.Utskottet har med anledning av budgetpropositionenuppvaktats av representanter för () och erhållit skrivelser frånlänsstyrelsen i , iVästerbottens län och SSR.BakgrundBudgetpropositionen för år 2004Utgiftsområde 23 omfattar 38 anslag fördelade på sjupolitikområden. Det mest omfattande politikområdetär Livsmedelspolitik som omfattar i första handverksamhet som avser jordbruks- ochträdgårdsnäringarna, fiskerinäringen samt livsmedel.Övriga politikområden är Landsbygdspolitik,Djurpolitik, Samepolitik, Skogspolitik,Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Inomutgiftsområdet ryms följande myndigheter: , Statens utsädeskontroll, , , Statensveterinärmedicinska anstalt, ,, ,samt Skogsstyrelsenoch skogsvårdsstyrelserna. redovisasunder utgiftsområde 1. För föreslåsatt sammanlagt anslås förutgiftsområdet. av utgifternafinansieras från EU-budgeten. Merparten av EU-stödetavser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning,djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtillkommer delfinansierade stöd och ersättningar somförutsätter nationell medfinansiering. Till dessahör landsbygdsprogrammet och strukturplanen förfiskerinäringen i Sverige.Utgifterna inom utgiftsområdet styrs till stor delav och kan påverkas endast genomförändringar av regelverket som styr den gemensammajordbrukspolitiken och den gemensammafiskeripolitiken. Återflödet från EU bruttoredovisasi den svenska statsbudgeten, dvs. inkomsterna frånEU redovisas på inkomsttitel och motsvaras, med visstidsförskjutning, av en utgift på statsbudgetensutgiftssida.Utgifterna inom utgiftsområdet har ökatkontinuerligt sedan blev medlem i EU och ärnu mer än dubbelt så stora jämfört före EU-medlemskapet (löpande priser). Till stor delförklaras detta av att ett antal nya EU-stöd införtsåren . Framför allt gäller dettamiljöersättningar och arealstöd. De störrevariationerna i utgiftsutvecklingen har förorsakatsav olika val av tidpunkt för utbetalning avarealstöden och motsvaras således inte av någrafaktiska förändringar i verksamheten.Landsbygdspolitik - resultatredovisningSkrivelsen behandlar verksamheten inompolitikområdet Landsbygdspolitik. Dettapolitikområde omfattar verksamheter för en hållbarutveckling av landsbygden samt försöks- ochutvecklingsverksamhet inom ramen för de nationellahandlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkanoch ekologisk produktion. Det övergripande målet förpolitikområdet är en ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar utveckling på landsbygden.Skrivelsen utgör ett komplement tillbudgetpropositionen för och innehåller enfördjupad redovisning av uppnådda resultat samt meringående information om resursfördelningen ochutfallet beträffande de i politikområdet ingåendeverksamhetsområdena. Redovisningen visar också påhur resultaten svarar mot uppställda mål och hur deingående åtgärderna bidrar till att nå en hållbarutveckling på landsbygden.Utskottets övervägandenBudgetpropositionen för år 2004SkogspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens analys avresultatet av vidtagna åtgärder inompolitikområdet.PropositionenOmfattningOmrådet skogspolitik omfattar den skogspolitik som beslutadesav (prop. 1992/93:226, bet.1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). Skogspolitikenföljs upp i särskild ordning och en redovisning medeventuella förslag till justeringar görs tillriksdagen varje mandatperiod.Inom politikområdet ryms de flesta statligaekonomiska medel som har beslutats för att nå deskogspolitiska målen. I budgetpropositionenbehandlas särskilt sombestår av och skogsvårdsstyrelserna.Skogsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet medansvar för frågor som rör skogsbruket ochchefsmyndighet för de tio regionalaskogsvårdsstyrelserna. Försöksverksamheten medvidgad samordnad länsförvaltning på Gotlandfortsätter t.o.m. . Försöksverksamheteninnebär att arbetsuppgiftersedan år 1998 ingår i den verksamhet somlänsstyrelsen ansvarar för. har iregleringsbrevet för fått i uppdrag att medanledning av försöksverksamheten med samordnadlänsförvaltning redovisa initiativ i verksamhetensom varit ett resultat av sådana sektorsövergripandebedömningar som försöksverksamheten möjliggjort. Enutvärdering av försöket kommer därefter att beredas.Skogspolitiken kännetecknas av att den har tvåjämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål.Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarkenskall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så attden ger en uthålligt god avkastning.Skogsproduktionens inriktning skall gehandlingsfrihet i fråga om användningen av vadskogen producerar. Miljömålet innebär attskogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skallbevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation iskogen skall säkras. Skogen skall brukas så attväxt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogenges förutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arteroch naturtyper skall skyddas. Skogenskulturmiljövärden samt dess estetiska och socialavärden skall värnas.Skogspolitiken utvärderas regelbundet och enförsta utvärdering redovisades för våren1998 (prop. 1997/98:158, bet 1997/98:MJU3, rskr.1997/98:32). Regeringen gjorde då bedömningen attskogspolitikens mål skulle ligga fast och riksdagenhade ingen erinran mot detta. Den andrautvärderingen av skogspolitikens effekterredovisades till regeringen av idecember 2001 och regeringen avser att under hösten2003 redovisa utvärderingen för riksdagen.Regeringen anser med stöd av utvärderingen attskogspolitikens mål bör ligga fast. I linje medutvärderingens förslag anser regeringen att skogenssociala värden behöver lyftas fram tydligare.Resultatbedömning, analys m.m.Produktionen av svenska skogsindustriprodukter ökade under år2002 jämfört med föregående år. Exportvärdenauppgick till för massa, 58miljarder kronor för papper och 21 miljarder kronorför sågade barrträvaror. Det samlade värdet avexporten av skogsindustriprodukter var 109 miljarderkronor, vilket det även var . Dettautgör av det totala exportvärdet förlandet. Sysselsättningen i skogsnäringen beräknastill ca 95 000 personer . Den har minskat med54 % och sedan år 1990.Avverkningen ökade och beräknas tillca . Avverkningensbruttovärde beräknas till 21 miljarderkronor, varav avverkningskostnader 7 miljarderkronor och rotnettovärde 14 miljarder kronor.Importen av rundvirke och flis var11,, vilket innebär en ökningjämfört med . Enligtkonsekvensanalyser som utförts i Skogsstyrelsensregi bör det vara möjligt att med nuvarandeskogsvårds- och naturvårdsambitioner successivtutöka den uthålliga årliga avverkningen från nuvarandeca till . Även med dessa avverkningsnivåer kommervirkesförrådet att fortsätta öka liksom andelarnalövträd, äldre lövrik skog, gammal skog och antaletgamla grova träd. Grundläggande förutsättning fördenna utveckling är en fortsatt strävan att nå deskogspolitiska målen.I såväl den senaste utvärderingen avskogspolitiken som 1998konstaterades brister både när det gällerproduktionsmålet och miljömålet. Den senasteuppföljningen av föryngringsresultaten visar att25 % av de undersökta områdena inte uppfyller dekrav som ställs i skogsvårdslagen. När det gällergenerell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i av områdena. Båda utvärderingarna visar påytterligare behov av insatser i form av rådgivning iproduktions- och miljöfrågor samt tillsyn särskiltvad gäller återväxtåtgärder. Vidare behövs ökadeinsatser för områdesskydd.Uppdragsverksamheten utgör av verksamhetenoch av omsättningen. Verksamheten minskadenågot i förhållande dåuppdragsverksamheten utgjorde av verksamhetenoch av omsättningen. Minskningen har varit entrend under senare år.Utvärderingen av skogspolitiken visar att arbetetpå miljösidan haft en positiv utveckling under hela1990-talet, men att det fortfarande återstår mycketinnan målet om att bevara biologisk mångfald iskogslandskapet kan anses vara uppnått. Påproduktionssidan har det skett ett negativttrendbrott när det gäller föryngringsresultatenmellan utvärderingen och utvärderingen år2001. Föryngringsresultaten har signifikantförsämrats. Även röjningsaktiviteten ligger kvar påen alltför låg nivå. Regeringen konstaterar att detsåledes fortfarande finns brister som måste rättastill om skogspolitikens mål skall nås. Insatserkommer att krävas både av skogsnäringen själv och avSkogsvårdsorganisationen i syfte att nå de bådaskogspolitiska målen. Även de förslag som regeringenhar redovisat i propositionen Svenska miljömål -delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130),som antog (bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:326), bl.a. när detgäller miljökvalitetsmålet Levande skogar och dessdelmål ställer stora krav på engagemang frånSkogsvårdsorganisationens sida. Skog och skogsbrukbehandlas även i flera av de andramiljökvalitetsmålen. Den senaste utvärderingenvisade att det behövs ytterligarerådgivningsinsatser för att nå såväl produktions-som miljömålet. Regeringen framhåller som angelägetatt myndighetens arbetsformer utvecklas vidare isyfte att på ett effektivt sätt nå goda resultat.Rådgivning, och även tillsyn, har enligtregeringen visat sig vara effektiva redskap för attnå skogspolitikens mål. Rådgivningen är också ettmer effektivt medel för att nå skogspolitikens målän omfattande statliga subventioner som tillämpas imånga andra länder.Riksrevisionsverket har inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen för år 2002avseende har gett Skogsstyrelsenhögsta betyg, Fullt tillfredsställande, i sin EA-värdering.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen inom politikområdetSkogspolitik är följande (i ).-----------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag-----------------------------------------------------2002 20031 2003 2004 2005 2006-----------------------------------------------------531 534 548 525 482 488-----------------------------------------------------1Inklusive av redan beslutade anslag påtilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget isamband med budgetpropositionen för år 2004.Utskottets ställningstagandeMed anledning av regeringens resultatredovisningm.m. vill utskottet anföra följande. Som regeringenanför har utvärderingen av skogspolitiken visat attarbetet på miljösidan haft en positiv utvecklingunder , men att det fortfarandeåterstår mycket innan målet om att bevara biologiskmångfald i skogslandskapet kan anses vara uppnått.På produktionssidan har det skett ett negativttrendbrott när det gäller föryngringsresultatenmellan utvärderingen och utvärderingen år2001. Föryngringsresultaten har signifikantförsämrats. Även röjningsaktiviteten ligger kvar påen alltför låg nivå. I likhet med regeringen kanutskottet konstatera att det således fortfarandefinns brister som måste rättas till omskogspolitikens mål skall nås. Utskottet delarregeringens uppfattning att insatser kommer attkrävas både av skogsnäringen själv och avSkogsvårdsorganisationen i syfte att nå de bådaskogspolitiska målen. Även de förslag som regeringenhar redovisat i propositionen Svenska miljömål -delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130),som antog (bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:326), bl.a. när detgäller miljökvalitetsmålet Levande skogar och dessdelmål, ställer stora krav på engagemang frånSkogsvårdsorganisationens sida. Skog och skogsbrukbehandlas även i flera av de andramiljökvalitetsmålen. Den senaste utvärderingenvisade att det behövs ytterligarerådgivningsinsatser för att nå såväl produktions-som miljömålet. Som regeringen anför är detangeläget att myndighetens arbetsformer utvecklasvidare i syfte att på ett effektivt sätt nå godaresultat.I likhet med regeringen gör utskottet bedömningenatt arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal isyfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogarhar utvecklats mycket positivt. Den ökademedelstilldelningen har givit högreutdelning än förväntat i form av ökad arealskogsmark som omfattas av någon av dessa bådanaturvårdsverktyg. Bland annat har naturvårdsavtalkunnat träffas med större markägare utan andrakostnader än ren administration förSkogsvårdsorganisationen. Skogsvårdsstyrelsernaslokala anknytning, goda lokalkännedom ochregelbundna kontakter med skogsägarna även i andrasammanhang antas vara de viktigasteframgångsfaktorerna, vilket även den skogspolitiskautvärderingen antyder. Skogsägarna är särskiltpositiva till instrumentet naturvårdsavtal.Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skyddför marken på samma sätt som biotopskydd ellernaturreservat, utan det handlar om avtal som normalttecknas .