bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Ansträngningarna att påskyndaarbetet med att göra Internet tillgängligt för allabör också öka enligt resolutionen.Den 3 december 2002 antogs vid rådet resolutionene-tillgänglighet - Förbättrad tillgång tillkunskapssamhället för personer med funktionshinder.Gällande rätt, tidigare behandling m.m.Enligt 10 kap. 1 § (1987:10)(PBL) skall ta upp frågan om påföljdeller ingripande så snart det finns anledning attanta att en överträdelse har skett av bestämmelsernaom byggande enligt PBL eller av någon föreskrifteller något beslut som har meddelats med stöd avdessa bestämmelser.I regeringens proposition 2000/01:48 omtillgänglighet till offentliga lokaler och påallmänna platser erinrade regeringen om att plan-och bygglagen innehåller omfattande regler ompåföljd vid överträdelser av lagens bestämmelser,vilket innebär att det åligger attta upp frågan om ingripande eller påföljd när detuppkommer misstanke om att en överträdelse skett avplan- och bygglagen eller föreskrifter meddelade medstöd av lagen. Bland de sanktioner som står tillbuds finns bl.a. föreläggande förenat med vite ellermed föreskrift att åtgärden kan komma att utföras påden försumliges bekostnad. Enligt regeringen finnsdet goda möjligheter att ingripa med stöd avplan- och bygglagen för att förmå byggherrar ochfastighetsägare att uppfylla de krav påtillgänglighet som ställs i lagstiftningen (2000/01:BoU5, rskr. 2000/01:155).Av direktiven till kommittén med uppdrag att se överplan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97) framgåratt nuvarande regler om vilka som skall betraktassom parter i olika slag av ärenden enligt PBL, ochsom därmed skall höras före beslut och kunnaöverklaga, är delvis oklara. Översynen bör därföromfatta också dessa frågor.Regeringen tillkallade en särskildutredare med uppdrag att analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet (dir. 2001:81, 2002:20,2003:111). I utredningsdirektiven ingår bl.a. attanalysera de förändrade förutsättningarna påhjälpmedelsområdet som skett genom utvecklingen inominformations- och kommunikationsteknik och digitalteknik. Utredningen skall slutredovisa sitt uppdragsenast den 15 juni 2004.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkande 2002/03:SoU1 (s. 74), behandlat motionermed förslag om statliga stimulansbidrag för attanpassa samhället så att det blir tillgängligt ocksåför funktionshindrade. Utskottet har gjortbedömningen att insatser behövs för att förbättratillgängligheten i vardagsmiljön och attutvecklingen mot en bättre tillgänglighet för allamåste påskyndas. Utskottet har dock understrukit attansvars- och finansieringsprincipen ligger fast.Utskottet har därmed inte kunnat ställa sig bakomförslaget om att inrätta ett särskilt anslag för entillgänglighetsreform. Motionerna har avstyrkts.Riksdagen har följt utskottet (rskr. 2002/03:81).Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anför med anledning av motion2002/03:So23 yrkande 12 om färdtjänsten attutskottet erfarit att den särskilde utredare som hari uppdrag att se över regelverket för färdtjänsten(dir. 2002:108) kommer att ta upp frågor omledsagare och medresenärer på färdtjänstresan. Enutgångspunkt för utredaren är Vägverketsredovisning, vari bl.a. förslag finns om ändringarrörande ledsagare i lagen (1997:736) om färdtjänst.Utredningsuppdraget skall redovisas den 1 november2003. Utskottet anser att motionsyrkandet därmedtorde bli tillgodosett. Yrkandet avstyrksföljaktligen.Vad gällde yrkande 13 i samma motion omsamverkansprojektet m.m. anförtrafikutskottet följande:Frågan om samordning av trafikföretagen togsockså upp vid budgetberedningen (bet.2002/03:TU1 s. 98-99). Utskottet redovisade dåbl.a. att Rikstrafiken utvecklat etttrafikslagsövergripande projekt, benämnt Helaresan. Rikstrafiken har också drivit krav påbokningssamarbete genom ett särskiltdatagränssnitt, redovisat ett förslag till ettenda telefonnummer för upplysning omkollektivtrafiken och lanserat en Internetportalmed övergripande information om helatrafiksektorn. Utskottet pekade också på denverksamhet som bedrivs av Samtrafiken i SverigeAB.Utskottet har erfarit att som ett resultat avHela resan har generaldirektörerna förRikstrafiken, , ,och undertecknat engemensam tolkning av sektorsansvaret avseendetillgängligheten till kollektivtrafiken förfunktionshindrade.När utskottet behandlade frågan omkollektivtrafik för funktionshindrade (bet. 2001/02:TU2 s. 111-113) i samband medberedningen av regeringens proposition ominfrastruktur för ett långsiktigt hållbarttransportsystem framhöll utskottet det angelägnai att anpassningen av transportsystemet till defunktionshindrades behov påskyndas.Mot bakgrund av utskottets tidigare uttalandeoch det omfattande arbete som för närvarandepågår i frågan anser utskottet att någon åtgärdfrån sida inte är behövlig medanledning av yrkande 13 i motion So23. Motbakgrund av det anförda avstyrks därförmotionsyrkandet.Trafikutskottet lyfter också fram frågor omtillgänglighet för funktionshindrade vad gällerjärnvägsresor och konstaterar att åtgärder gjorts istationsmiljön för att förbättra funktionshindradestillgång till transportsystemet, att tarfram nya råd och rekommendationer för inköp avfordon, att i tillståndsprövningen av tågoperatöreringår samråd med företrädare förhandikappsanpassningsfrågan inom . IFramtidsplan för järnvägen 2004-2015 avsätterBanverket för anpassning avbl.a. stationer och hållplatser förfunktionshindrade. ser arbetet meddessa frågor som utomordentligt väsentligt för attunderlätta och möjliggöra ett ökat järnvägsresandeför bl.a. rullstolsburna personer.Vad gäller frågan om post- och kassaservice anförtrafikutskottet följande:Frågan om post- och kassaservice förfunktionshindrade togs upp vid budgetberedningenhösten 2002 (bet. 2002/03:TU1 s. 119-121), varvidutskottet förutsatte att Postensförändringsarbete skulle ske på ett socialtansvarsfullt sätt och att regeringen noga följerutvecklingen och utvärderar förändringarna.Funktionshindrades krav på en god postservice ärgrundläggande och måste beaktas, ansåg utskottet.Utskottet är alltjämt av den uppfattningen.Enligt trafikutskottets mening är de frågor somutskottet tar upp ovan av stor betydelse för attnå målet om att skapa ett tillgängligt samhälle ienlighet med de transport- och postpolitiskabesluten och den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken. Utskottet utgår ifrån attarbetet med dessa frågor bereds med skyndsamhet.AktuelltRegeringen beslutade ommedgivande till förslag till föreskrifterför enkelt avhjälpta hinder. Föreskrifterna gällerallmänna platser och lokaler dit allmänheten hartillträde.Handikappombudsmannen har till regeringenredovisat resultatet av en enkät till Sverigessamtliga statliga myndigheter. Syftet med enkätenhar varit att få en bild över de statligamyndigheternas arbete med att upprättahandlingsplaner för hur deras lokaler, verksamhetoch information skall bli tillgänglig för människormed funktionshinder. Sammanställningen visar att av myndigheterna påbörjat arbetet med att upprättahandlingsplaner och har färdiga handlingsplaner.Färdtjänstutredningen överlämnade sittslutbetänkande Färdtjänsten och riksfärdtjänsten,SOU 2003:87. Utredningen föreslår bl.a. atttillstånd för ledsagare skall beviljas om behov avsådan hjälp föreligger i samband med resorna för atttillståndshavaren skall kunna genomföra sina resoroch ändamålet med dessa. Utredningen föreslår ocksåatt det införs en bestämmelse, av vilken framgår attom det är skäligt att den som söker tillstånd tillfärdtjänst skall ha sällskap på resorna av en ellerflera medresenärer, skall tillståndet även gälla fördenna eller dessa.Regeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare för att utreda dels hurpostverksamheten bör regleras, dels behovet avstatliga insatser för den grundläggandekassaservicen (dir. 2003:117). Kund- ochkonsumentperspektivet skall vara vägledande förutredarens eventuella förslag. I det politiska måletför postområdet skall det ingå att alla skall hatillgång till en posttjänst av hög kvalitet ochtill rimliga priser (dir. 2003:117).Socialutskottets ställningstagandeSocialutskottet vidhåller sin bedömning att insatserbehövs för att förbättra tillgängligheten ivardagsmiljön och att utvecklingen mot en bättretillgänglighet för alla måste påskyndas. Utskottetvill än en gång understryka att ansvars-och finansieringsprincipen ligger fast. Motion2002/03:So21 (fp) yrkande 1 avstyrks. Utskottetåterkommer till frågan i betänkande 2003/04:SoU1 vidbehandlingen av budgeten för utgiftsområde 9 för2004.Socialutskottet konstaterar attFärdtjänstutredningen har avlämnat sittslutbetänkande. Utredningen föreslår att enledsagare skall få följa med om en sådan behövs isamband med resorna. Vidare föreslås att medresenärskall kunna följa med när detta är skäligt.Utskottet anser att den fortsatta beredningen avförslaget bör avvaktas. bör inte ta någotinitiativ. Motion 2002/03:So23 (mp) yrkande 12avstyrks därmed.Socialutskottet delar trafikutskottets uppfattningatt det är angeläget att anpassningen avtransportsystemet till de funktionshindrades behovpåskyndas. Utskottet kan notera att ettomfattande arbete pågår på området. Rikstrafiken hardrivit på bokningssamarbetet genom ett särskiltgränssnitt, redovisat ett förslag till ett endatelefonnummer för upplysning om kollektivtrafikenoch lanserat en Internetportal med övergripandeinformation om hela trafiksektorn. Utskottet villockså peka på den verksamhet som bedrivs avSamtrafiken i . Som ett resultat av "Helaresan"-projektet har generaldirektörerna förRikstrafiken, , ,och undertecknat engemensam tolkning av sektorsansansvaret avseendetillgängligheten till kollektivtrafiken förfunktionshindrade. avstyrker motion2002/03:So23 (mp) yrkande 13 med hänvisning till detomfattande arbete som pågår på området.Socialutskottet konstaterar att den kommitté somhar i uppdrag att se över plan- ochbygglagstiftningen (dir. 2002:97) också har iuppdrag att överväga om sanktionsbestämmelserna iplan- och bygglagen (1987:10), PBL, behöver ändras.Enligt direktiven kommer utredningen även attöverväga frågan om vilka som skall betraktas somparter i olika slag av ärenden enligt PBL, och somdärmed skall höras före beslut och kunna överklagabeslut. konstaterar utskottet att enligt10 kap. 1 § PBL skall ta upp fråganom påföljd eller ingripande så snart det finnsanledning att anta att en överträdelse har skett avbestämmelserna om byggande enligt PBL. Motionerna2002/03:So23 (mp) yrkandena 11 och 15 samt2003/04:So348 (kd) är därmed tillgodosedda ochavstyrks.I motion 2002/03:So296 (c) yrkande 5 tas frågan omsärskilt stöd till IT-produkter förfunktionshindrade upp. Utskottet kan konstatera attett omfattande arbete pågår på området. Anslaget förstatsbidrag till elektronisk kommunikation hartillförts ytterligare medel och reglerna förstatsbidrag har ändrats. Den särskilde utredaren avhjälpmedelsfrågorna har bl.a. i uppdrag attanalysera de förändrade förutsättningarna påhjälpmedelsområdet genom utvecklingen inominformations- och kommunikationsteknologi ochdigital teknik. Postverksamheten skall utredas (dir.2003:117). Något initiativ från sida medanledning av motionen behövs inte. Motionenavstyrks.Bättre tillgänglighet för ökaddemokratiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om synskadadesmöjlighet att personrösta med hänvisning tillden parlamentariska kommitténs uppdrag att seöver bestämmelserna i vallagen.MotionenI motion 2002/03:So21 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om synskadades möjligheteratt personrösta (yrkande 20). Motionärerna anför attdet borde vara möjligt för att genomteknikupphandling ta fram en apparat som medger ensynskadad att personrösta utan att valhemlighetenröjs.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att vallokaler har blivittillgängligare genom en ny regel som skärperkommunernas ansvar att använda vallokaler som kananvändas av alla. En uppföljning av bestämmelsenvisar att kommunerna endast i ett fåtal fall intehar lyckats hitta vallokaler som är tillgängliga.Tillgängligheten till kommunala lokaler förpolitisk verksamhet skall också förbättras. Detbetonar regeringen i proposition 2001/02:80Demokrati för det nya seklet. Möjligheten att kunnamedverka i politiska sammanträden på lika villkor ärbetydelsefull, inte minst ur demokratisk synvinkel,anförs det.Regeringen anser att det reformarbete som inlettsär viktigt för att underlätta för personer medfunktionshinder att kunna rösta och att kunnafullgöra uppdrag som förtroendevalda. En arbetsgruppinom skall dessutom främjautvecklingen av den politiska processen med stöd avinformationsteknikens hjälp. Sannolikt underlättardet ytterligare deltagandet för personer medfunktionshinder. Regeringen anför att den kommer attfölja hur arbetet för att göra det politiska arbetetmer tillgängligt fortskrider och återkomma medytterligare lagförslag om detta visar signödvändigt.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet redovisar i sitt yttrandeingående tidigare behandling av motioner omsynskadades rätt till valhemlighet. Här redovisasockså de åtgärder som vidtagit isamråd med () så attsyskadade har möjlighet att utan insyn från någonperson rösta på ett parti. Emellertid har man intelöst de problem som uppkommit för synskadade genomde nya reglerna om personröstning.Vidare redovisas att regeringen den 16 april 2003har beslutat om direktiv för en parlamentariskkommitté att se över bestämmelserna i vallagen ochlämna förslag till en ny lag (dir. 2003:37). Iuppdraget ingår bl.a. att överväga i vilkenutsträckning elektroniska förfaranden bör införasvid röstning i röstningslokal. Kommittén skallsärskilt beakta de fördelar sådana förfaranden kanha för bl.a. funktionshindrade väljare. (Uppdragetskall redovisas . )gör därefter följandeställningstagande:I ett samhälle för alla är det av stor betydelseatt funktionshindrade skall kunna delta i dendemokratiska processen på så likvärdiga villkorsom möjligt. Ansträngningar görs för att nå dettamål, och utskottet vill betona vikten av attdessa ansträngningar fortsätter.Som nämnts ovan avser konstitutionsutskottetatt behandla ett antal motioner som rörvallagsfrågor, bland dem motioner om attsynskadade skall ha möjlighet att kunna utöva sinrösträtt fullt ut med bibehållen valhemlighet.Utskottet har tidigare anfört att det är av storbetydelse att alla kan rösta utan attvalhemligheten åsidosätts. Enligt utskottetsmening bör det ovan nämnda utredningsuppdragetatt ta fram förslag till hur elektroniskaförfaranden skall kunna införas vid röstning sessom ett viktigt led i arbetet att uppnå syftetatt synskadade skall kunna rösta på lika villkorsom andra.Med det anförda föreslår konstitutionsutskottetatt socialutskottet avstyrker motion 2002/03:So21yrkande 20.Socialutskottets ställningstagandeSocialutskottet delar konstitutionsutskottetsbedömning att det är av stor betydelse attfunktionshindrade kan delta i den demokratiskaprocessen på så likvärdiga villkor som möjligt.Utskottet konstaterar att den parlamentariskakommitté som har i uppdrag att se överbestämmelserna i vallagen och lämna förslag till enny lag bl.a. har i uppdrag att överväga i vilkenutsträckning elektroniska förfaranden bör införasvid röstning i röstningslokal. Kommittén skallsärskilt beakta de fördelar sådana förfaranden kanha för bl.a. funktionshindrade väljare. Motion2002/03:So21 (fp) yrkande 20 är i huvudsaktillgodosedd.Ett nationellt tillgänglighetscenterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omhuvudmannaskapet för det nationellatillgänglighetscentret med hänvisning tillatt en särskild utredare har i uppgift attutreda en förändrad organisation församordning av arbetet inom dethandikappolitiska området.MotionenI motion 2002/03:So21 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om huvudmannaskapet för detnationella tillgänglighetscentret (yrkande 2).Motionärerna anser att ansvaret för det nationellatillgänglighetscentret bör överföras frånHandikappombudsmannen till annan lämplig instans.Frågan om centrets placering bör överlämnas till denutredning om myndighetsstrukturen för dethandikappolitiska området som regeringen avser atttillsätta.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att Handikappombudsmannenfr.o.m. har fått ett årligt anslagstillskottpå för att driva verksamheten itillgänglighetscentret. Centrets uppgifter - detvill säga att svara för uppbyggnad, utveckling,förmedling av kunskap, rådgivning och samverkan medberörda för att göra samhället tillgängligt - harreglerats i instruktion (SFS1994:949 med ändring SFS 2000:1170 2 § p. 7) ochgäller från den 1 januari 2001.Under det första året byggdestillgänglighetscentret upp. Det har sexheltidsanställda. Centret stöder och vägleder desektorsmyndigheter som har ett särskilt ansvar förgenomförandet av de handikappolitiska målen iarbetet med att utforma förslag till etappmål förrespektive sektorsverksamhet. Centret har ävenarbetat med att ta fram rekommendationer förtillgänglighet.I skrivelsen anför regeringen att centrets arbetemed att hjälpa myndigheter att göra Sverigetillgängligare har kommit i gång. Arbetet går nuvidare i nästa fas när de statliga myndigheternaskall arbeta mer konkret med tillgänglighetsfrågoroch med att förverkliga etappmål.AktuelltRegeringen har beslutat tillkallaen särskild utredare med uppgift att utreda enförändrad organisation för samordning av arbetetinom det handikappolitiska området (dir. 2003:94).Utredaren skall:- analysera och föreslå hur regeringens och övrigaaktörers behov av en samlad statlig organisationinom det handikappolitiska området kan tillgodosesinom ramen för en förändrad organisationsstruktur,-- analysera vilka av de uppgifter som åliggerTillgänglighetscentret hos (), utbildningsstöd(Sisus) och () somlämpligen bör organiseras i en ny struktur,-- om det behövs föreslå nya myndighetsuppgifterutifrån de nuvarande ekonomiska ramarna,-- föreslå olika alternativ för hur de verksamhetersom åligger Sisus och HI, och som inte liggerinom ramen för utredarens förslag om en samladstatlig organisation, skall organiseras,-- lämna förslag till den författningsreglering sombedöms nödvändig samt-- analysera och kommentera de ekonomiskakonsekvenserna av de olika tänkbara alternativen.-Den särskilde utredaren skall redovisa sitt uppdragsenast den 30 april 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen tillkallat ensärskild utredare med uppgift att utreda enförändrad organisation för samordningen av arbetetinom det handikappolitiska området. I uppdragetingår bl.a. den fråga som tas upp i motion2002/03:So21 (fp) yrkande 2. Motionsyrkandetavstyrks.Statsbidrag tillhandikapporganisationerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ändraderegler för stöd till handikapporganisationermed hänvisning till att har iuppdrag att fortsatt följa tillämpningen.Utskottet erinrar också om attanhörigorganisationer erhåller stöd underanslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken. Jämför reservation 15 (m, fp,kd, c).MotionernaI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om statsbidrag till handikapporganisationerna(yrkande 3). Motionärerna anser att anslaget förbidrag till handikapporganisationerna bör tillförasytterligare medel och att dessa extra medel skallriktas särskilt till mindre handikapporganisationersom arbetar oberoende av de stora samarbetsorganeninom handikapprörelsen. Den nuvarandebidragsgivningen missgynnar organisationer somföreträder personer med små och ovanliga handikappeller som väljer alternativa organisationsformert.ex. i form av nätverk.I motion 2002/03:So21 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om bidragen tillhandikapporganisationer (yrkande 11). Motionärernaanser att bidragsreglerna bör ändras så att degaranterar att små handikappgrupper inte ställsutanför. Vidare är avgränsningen av vad som räknasom stödberättigad handikapporganisation för snäv.Det är inte godtagbart att utestänga föreningar sombestår av anhöriga till personer som själva har sådålig hälsa att de inte förmår vara aktiva iföreningar. Detta gäller inte minst föreningar somarbetar med demensfrågor, såsom Anhörigrådet ochDemensförbundet.I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivande om statsbidragoch "stötdämpande åtgärder " (yrkande 17).Motionärerna anser att det behövs mer än så för attleva upp till 2003.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att statsbidraget tillhandikapporganisationerna har höjts med sammanlagt28 tillsammanlagt . Dessutom har5,fördelats som en engångssatsningför att underlätta övergången till ett nyttbidragssystem med ändrade regler.Riksdagen har tillkännagivit att effekterna av denya reglerna måste följas upp och utvärderas. Iuppföljningen bör man särskilt kartlägga ochanalysera hur övergången påverkar de mindreorganisationerna som inte fullt ut uppfyller deformella kriterierna för att få statsbidrag enligtdet nya bidragssystemet, till exempel kravet påriksomfattande verksamhet.Effekterna av de nya reglerna har följts upp avSocialstyrelsen. Uppföljningen visar att enövervägande del av organisationerna anser att detnya systemet är bättre än det gamla. Det särskildaetableringsbidraget anses ha en viktig såvälekonomisk som symbolisk betydelse för nya mindreorganisationer och i förlängningen för förnyelseninom handikapprörelsen.Regeringen anser också att det nya systemet i alltväsentligt fått önskvärda konsekvenser. Det behövsdock ytterligare åtgärder innan det nya systemetfungerar fullt ut. Regeringen kommer därför attföreslå vissa "stötdämpande" åtgärder för attbegränsa effekterna av att statsbidraget minskat förvissa handikapporganisationer.AktuelltRegeringen har i regleringsbrevet för budgetåret2003 avseende uppdragit åt styrelsenatt fortsatt följa tillämpningen av de nya reglernaför statsbidrag till handikapporganisationerna.Uppdraget med eventuella förslag till åtgärder skallredovisas senast den 28 februari 2005.I proposition 2002/03:100, ekonomiskavårproposition, föreslog regeringen påtilläggsbudget att anslaget 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer ökas med 1,5 miljoner kronorför . Regeringen hänvisade till attkartläggningen visar att en övervägande del avhandikapporganisationerna anser att det nyaregelsystemet är bättre och mer rättvist än detgamla. Kritik har dock riktats mot det nya systemetdå ett fåtal gamla organisationer får kraftigtminskade bidrag. Regeringen ansåg att dessa negativaeffekter borde begränsas. beslutade ienlighet med förslaget (protokoll2002/03:32, 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235).I budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 föreslår regeringen att anslagethöjs med ytterligare fr.o.m. 2004och med då det nya systemetär fullt genomfört.Utskottets ställningstagandeBidraget till handikapporganisationer har vid fleratillfällen tillförts nya resurserför att underlätta övergången till ett nyttbidragssystem med ändrade regler. Anslagettillfördes sålunda ytterligare i2003 års tilläggsbudget. I budgetpropositionenföreslås nu ytterligare höjningar med 3 miljonerkronor för och med fr.o.m. 2005.Utskottet noterar att uppföljningav den nya förordningen om statsbidrag tillhandikapporganisationerna visar att en övervägandedel av handikapporganisationerna anser att det nyaregelsystemet är bättre och mer rättvist än detgamla. Styrelsen har i uppdrag att fortsatt följatillämpningen och redovisa uppföljningen medeventuella förslag till åtgärder senast den 28februari 2005. Utskottet anser motion 2002/03:So23(mp) yrkande 17 därmed i huvudsak tillgodosedd.Utskottet erinrar om att anhörigorganisationererhåller stöd under anslaget 17:1 Stimulansbidragoch åtgärder inom äldrepolitiken ibudgetpropositionen , utgiftsområde 9.Anslaget föreslås ökas med för stödtill organisationer inom äldreområdet.