bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Det är inte rimligt att sjöfarten betalarkostnader som inte är sjöfartsrelaterade.Sjöfartens avgifter bör sänkas så att svenska hamnar får möjlighet attkonkurrera på lika villkor med andra länders hamnar och sjöfarten fårkonkurrensneutralitet gentemot andra transportslag.I motion 2003/04:T322 av () anförs att farledsavgifternaär inkomst till och bidrar till att täcka Sjöfartsverketsfaktiska kostnader för tillhandahållandet av tjänster. I endel andra länder är en myndighet motsvarande inteintäktsfinansierad utan anslagsfinansierad. Det innebär således en annankonkurrenssituation för de länderna då näringen inte står för myndighetenskostnader utan i stället är det staten som betalar. Motionären anser attSverige bör verka för att det inom tillämpas samma finansiering (yrkande 1). I det sammanhanget bör regeringen överväga en annanfinansiering av (yrkande 2).I samma motion anförs också att nuvarande avgiftssystem innebärkonkurrensnackdel för sjöfarten gentemot andra transportslag. Redan deexisterande avgifterna har medfört en snedvridning till fördel förÖresundsbron som kan komma att utarma sjötransportsverksamheten iSkåne. Utgångspunkten måste vara att försöka uppnå en konkurrensneutralitetmellan de olika transportslagen oavsett om det är på bro eller vatten (yrkande 3).En modell för ett stegvist införande av gemensamma avgiftsprinciper förtransportinfrastrukturer i EU påverkar infrastruktursavgifterkonkurrensvillkoren på den inre marknaden och har betydelse för deinternationella transporternas utveckling. Mot denna bakgrund bör sammagrundläggande principer tillämpas för alla kommersiella transportslag i varoch en av Europeiska unionens medlemsstater (yrkande 4).I motion 2003/04:T441 av m.fl. (kd) anser Kristdemokraternaatt statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka en del avkostnaderna för sjöfartens infrastruktur. Det av Sjöfartsverketadministrerade farledssystemet kan inte helt ut finansieras med avgifter.Staten har ett ansvar att stödja regionala satsningar och tillse att destora godsstråken, som utgör möjliga alternativ till vägtrafiken, ocksåblir kommersiellt gångbara alternativ.För att utveckla sjöfarten genom en förbättrad infrastruktur anserKristdemokraterna att planering för 2004-2015 bör ha sinutgångspunkt i att anslagsmedel avsätts för investeringar i farleder. IKristdemokraternas budgetalternativ avsätts fördetta ändamål (yrkande 5).I motion 2003/04:T453 av m.fl. (m) anförs att en storgodsmängd transporteras genom via hamnarna och varvidfärje- och järnvägstransporter konkurrerar med varandra. I det sammanhangetär det viktigt att konkurrensneutralitet råder mellan olika transportsätt.I dag ges sjöfarten i och södra , genom statliga avgifter,sämre konkurrensvillkor. Staten ger järnvägstrafiken överÖresundsbron fördelar som sjöfarten i denna del av Sverigemissgynnas genom avgifter. Motionärerna menar att det inteär rimligt att staten, genom snedvriden avgiftspolitik, ger sjöfarten sämrekonkurrensförutsättningar än andra transportslag, speciellt eftersomsjöfarten får anses vara minst miljöstörande med hänsyn till fraktadgodsmängd (yrkande 4).I motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) anförs bl.a. att del av rederiernas anlöpskostnader utgörs av avgifter tillSjöfartsverket. Verket har efterhand fått kostnadsansvar för utgifter sominte har någon motsvarighet för eller . Isbrytning,sjömätning, sjöräddning, lotsning och välfärdsråd är dryga kostnader somsjöfarten måste betala men som saknar motsvarighet för de landburnatransportslagen. Till detta skall läggas statens avkastningskrav påSjöfartsverkets kapital som gör till ett av landets mestlönsamma "transportföretag". Denna kostnadsfördelning förekommer inte iandra närliggande länder och avgifterna för anlöp av svensk hamn är därförungefär dubbelt så höga som motsvarande kostnad i konkurrerande hamnar.Genom taxekonstruktion riskerar stora delar av sjöfartenatt slås ut. En anpassning av taxa till densamhällsekonomiska marginalkostnaden skulle innebära väsentligt lägrekostnader för sjötransporter och därmed också minskad belastning på väg-och järnvägsnäten. Det är av största vikt att de rationaliseringar sompåbörjats inom fullföljs (yrkande 16).I två motioner tas frågor upp som rör den genomförda översynen Nyafarledsavgifter (Ds 2003:41).I motion 2003/04:T366 av () framhålls att bör värna omden ökade sjöfartsturismen i stället för att motverka den. Motionären menaratt om det införs farledsavgifter i enligtSjöfartsavgiftsutredningens förslag (Ds 2003:41) medför det risker för attkryssningsfartygen i stället slussas till andra hamnar i som intetar ut sådana avgifter.Motionären framhåller att sjöfarten helt och hållet bär sina kostnader iSverige. Kryssningstrafiken har varit förskonad frånfarledsavgifterna eftersom trafiken betalar väl för sig till statskassan iform av momsintäkter som är mycket större än eventuella avgifter. Förslagetom farledsavgifter för kryssningstrafiken saknar en samhällsekonomiskanalys som tar upp vilka effekter dessa avgifter kan komma att medföra närdet gäller uteblivna turistintäkter.I motion 2003/04:T441 av m.fl. (kd) anförs bl.a. att enligtrapporten (Ds 2003:41) Nya farledsavgifter betalar handelssjöfarten mer ände konkurrerande transportslagen - bil och järnväg - för sinamarginalkostnader. Trots denna korrekta analys lämnas i rapporten förslagsom har mötts av kritik från sjöfartsnäringen på framför allt två punkter:dels lättar förslagen inte den totala avgiftsbördan för sjöfarten, delsväntas kryssningstrafiken till minska drastiskt om den belastas medavgifter.Kristdemokraterna menar att förslag inte kangenomföras rakt av utan att skada sjöfarten och turistnäringen. Det ärförvisso inte enkelt att inom ramen för ekonomiska ramarskapa ett helt rättvisande system som lättar avgiftsbördan.Enligt uppfattning bör frågan om avgiftssystemetöverlämnas till Godstransportdelegationen för vidare beredning ochdiskussion innan regeringen fattar beslut om förändringar (yrkande 2).LotsavgifterI motion 2003/04:T377 av () framhålls bl.a. attmöjligheterna måste undersökas för att konkurrensutsätta lotsverksamheten isyfte att uppnå effektiviseringsmöjligheter. I detta sammanhang bör ocksåhela verksamhetsform utredas. Motionären menar att enanslagsfinansierad verksamhet skulle vara av godo för sjöfarten samt skapalikvärdiga förutsättningar för de olika transportslagen. Vidare föreslåsatt prissättningen för lotstjänster bör baseras på de utförda tjänsternasinnehåll, snarare än en rent tidsbaserad prissättning.I motion 2003/04:T544 av och (båda s)framhålls bl.a. att hamn är en av landets största hamnar ochatt hamn har som mål att bli den mest betydelsefullacontainerhamnen på ostkusten. Avgörande för att denna satsning ochmålsättning skall bli verklighet är att hamn har likvärdigakonkurrensvillkor med övriga hamnar. Oroande är därför att kostnaderna förlots har ökat med 120 %.Dagens system medverkar till att snedvrida konkurrensen, eftersom avgiftenför lotsningen till en inlandshamn är betydligt mycket högre än motsvarandetjänst till en hamn belägen vid kusten. Motionären anser att systemetmedför att myndigheten styr konkurrensen mellan hamnarna med sinprissättning och sin monopolsituation och kräver en översyn av systemet medlotsavgifter, dess konstruktion och nivåer.Finansiering av isbrytningenI motion 2003/04:T441 av m.fl. (kd) tas bl.a. frågan upp omen långsiktig plan som stärker sjöfarten både som transportslag och somnäring. En del i en sådan plan bör vara att få bort isbrytningen frånfarledsavgifterna. För att inte missgynna bordeisbrytningen endast till en mycket liten del belasta sjöfartens avgifter.Regeringen borde tillsammans med och - som snart ärunionsmedlem - utverka regionala EU-stöd för att hålla isen borta frånfarlederna (yrkande 4).I motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) framhålls attkostnaden för isbrytning utgör en betydande del av budgetoch utgör större delen av verkets regionalpolitiska kostnad. Reglerna förisbrytarassistans tillkom när merparten av tonnaget hadestörre behov av assistans än . Reglerna premierar inte i tillräckligomfattning investering i tonnage med bättre isegenskaper. På samma sätt sommiljörabatt har införts i sjöfartstaxan för bättre miljöegenskaper börmodernt isbrytande tonnage premieras. Enligt motionärerna börkostnadsansvaret för isbrytningen ingå i statens generellaregionalpolitiska åtagande (yrkande 17).Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade motionsyrkanden om handelssjöfartenskostnadsansvar delade utskottet motionärernas uppfattning omkostnadsansvarets betydelse för sjöfartens fortsatta utveckling (bet. 2002/03:TU1). Utskottet anförde bl.a. att enligt gällande transportpolitiskaprinciper har rättvisa konkurrensvillkor tillmätts en stor betydelse förutvecklingen av ett långsiktigt hållbart transportsystem. I en vitbok omden gemensamma transportpolitiken fram har också presenterat principerna för avgiftssättning avtransportinfrastrukturen samt vikten av att förbättra förutsättningarna försjöfarten i och åstadkomma ett hållbart transportsystem.Vid utskottsbehandlingen anfördes också att mot bakgrund av och med anledning av motsvarande motionsförslag harriksdagen som sin mening gett regeringen till känna att en översyn avfarledsavgifterna bör genomföras i syfte att skapa ettavgiftssystem som ger ett konkurrensneutralt förhållande mellantransportslagen och som motsvarar de marginalkostnadsprinciper somredovisas i EU:s vitbok.Utskottet kan nu konstatera att översynen är genomförd och redovisad i juli2003 i rapporten (Ds 2003:41) Nya farledsavgifter. Utredningens analys avsjöfartens avgiftsrelevanta marginalkostnader visar att färjornas avgifterendast täcker en mindre del av de miljökostnader de orsakar.Kryssningsfartyg, som är undantagna farledsavgift, täcker inte hellersina kostnader. Annan, särskilt lågfrekvent trafik, tycks däremot betalamer än vad som är motiverat ur ett marginalkostnadsperspektiv. Förslagetinnebär därför en omfördelning av avgifter så att färjor ochkryssningsfartyg betalar mer, medan andra fartygstyper i motsvarande gradbetalar mindre.Främst i syfte att åstadkomma ett mer flexibelt och dynamiskt avgiftssystemföreslås vidare att den fartygsrelaterade farledsavgiften sänks.Utredningen föreslår att denna del av avgiften dock skall belasta fleranlöp samt att anlöpstaken skall räknas per kalendermånad i stället för somi det nuvarande systemet där de räknas per kalenderår. Den föreslår ocksåen begränsning av rabattmöjligheterna och att de rabatter som ändå kommeratt finnas tydligt måste redovisas.Av rapporten framgår också, vid en jämförelse av hur de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna täcks för de olika transportslagen, att sjöfarten harett kostnadsansvar på , vägtrafiken och järnvägen 50 %.Sjöfarten täcker således inte sina samhällsekonomiska marginalkostnaderfullt ut, men svarar för ett klart större kostnadsansvar än konkurrerandetransportslag.Utskottet har erfarit att Godstransportdelegationen (dir. 2002:98) itilläggsdirektiv (dir. 2003:65) fått i uppdrag att analyseraprissättningen på utnyttjande av infrastrukturen i syfte att uppnåkonkurrensneutralitet mellan transportslagen. Till de delar av kommitténsarbetsområde som rör avgiftsfrågor skall en parlamentarisk referensgruppknytas. Begreppet konkurrensneutralitet skall tolkas i ljuset av 1998 årstransportpolitiska beslut. Det transportpolitiska beslutet lyfter fram etttransportslagsövergripande perspektiv. Det innebär bl.a. att det inte iförsta hand är transportslag, utan olika transportlösningar, som skallkonkurrera mot varandra. Godstransportdelegationens arbete skall varaavslutat senast den 30 juni 2004.När det gäller lotsavgifter kan vidare tilläggas att dessa höjdes den 1juli 2003 med i genomsnitt . Syftet är att uppnå en ökadkostnadstäckning för denna tjänst och därigenom minskakorssubventioneringen från farledsavgifterna.Frågor om finansiering av isbrytningen, som mer specifikt tas upp i ett parmotioner, vill utskottet erinra om att med EU-medlemskapet följermöjligheter att ansöka om finansiellt stöd inom området för - TEN. På sjöfartsområdet har fått stöd för bl.a. tekniskastudier i samband med den senaste isbrytaranskaffningen. För närvarandepågår en revidering av riktlinjerna för TEN-stöd som bl.a. innebär förslagtill en ny högprioriterad projektlista.Utskottet har erfarit att förslaget bygger på ett utvidgat EU där de nyamedlemsländerna ingår. Högnivålistan omfattar därför fler projekt äntidigare. Ett nytt koncept har tagits fram, det s.k. Motorways of the Sea,varav Motorways of the Baltic Sea föreslås som en del. Både ochFinland stöder detta förslag. anser att stödet skall inriktas påinfrastruktur och att isbrytningen är en viktig del i detta, liksominformationssystem till sjöfarten. Enligt förslaget skall investeringsstödkunna beviljas för särskilt angelägna projekt.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringen i allt väsentligtuppmärksammat de frågor som tas upp i motionerna om handelssjöfartenskostnadsansvar. Efter initiativ från har en översyn avfarledsavgifterna färdigställts. Utredningsdirektiv har vidarelämnats till Godstransportdelegationen om en mer övergripande prövning medparlamentariskt inflytande av kostnadsansvarets utformning. Därmed tordeyrkandet om att överlämna frågan om avgiftssystemet tillGodstransportdelegationen, i enlighet med vad som förordas i motion 2003/04:T441 yrkande 2, till huvudsaklig del bli tillgodosett. Motionen i nubehandlad del avstyrks därmed.Utskottet anser i övrigt att resultatet av pågående beredningsarbete ochförslag från regeringen måste föreligga innan kan ta ställningtill de frågor som aktualiserats i motionerna. Utskottet vill därutöverframhålla att det arbete som drivs aktivt inom EU på bl.a.sjöfartsområdet ligger väl i linje med vad som efterfrågas i motionerna.Motionerna 2003/04:T285 (m), 2003/04:T299 (kd), 2003/04:T322 (s), 2003/04:T366 (s) 2003/04:T377 (m), 2003/04:T441 (kd) yrkandena 4 och 5, 2003/04:T453 (m) yrkande 4, 2003/04:T530 (m) yrkandena 16 och 17 och 2003/04:T544 (s) avstyrks mot den bakgrunden.Vänersjöfart samt övrig insjö- och kustsjöfartUtskottets förslag i korthetUtskottet framhåller - i likhet med tidigare uttalanden - attVänersjöfarten är värdefull för och att den träffadeöverenskommelsen om Vänersjöfarten ger möjligheter att trygga och utvecklaVänersjöfarten. Överenskommelsen visar att undertecknade parter är bereddatill långtgående insatser för Vänersjöfartens utveckling i syfte att ökaeffektiviteten och att sänka kostnaderna för Vänersjöfarten. Utskottet serpositivt på att hamn avser att genomföra successiva sänkningar avpassageavgifterna . Utskottet förutsätter en fortsattuppföljning av genomförandet och att regeringen för redovisarvilka effekter som uppnåtts. Utskottet anser också bl.a. att kraftfullainsatser även bör göras för övrig insjö- och kustsjöfart. Jämför reservation 11 (fp, kd, c).MotionsförslagI motion 2003/04:T343 av () tas frågor omVänersjöfartens ekonomiska villkor upp. Motionären pekar bl.a. på attsjöfarten är en viktig resurs för näringslivet runt och attgodssjöfarten medverkar till att kraftigt avlasta väg- och järnvägsnätet iregionerna runt . Enligt motionären brådskar det med åtgärder som geren ökad sjöfart på Vänern.Mot den bakgrunden föreslås att skall erhålla EU-status som inrevattenväg (yrkande 1) och ekonomisk konkurrensneutralitet skapas mellansjöfart, landsväg och järnväg (yrkande 2). Vidare föreslås att deenergieffektiva och trafiksäkerhetsmässiga fördelarna med sjöfart på Vänernbeaktas (yrkande 3) samt att regeringen har ett samordningsansvar förgodstrafikens framtid på (yrkande 4).I motion 2003/04:T397 av m.fl. (s) framhålls attVänersjöfarten har stor regional- och miljöpolitisk betydelse.Vänersjöfarten är en viktig transportnäring och betydande godsvolymertransporteras till och från företag som är i stort behov av en välfungerande Vänersjöfart. Motionärerna anser att det är viktigt att nu tafram en långsiktig tillväxtstrategi för Vänersjöfarten, och attVästsveriges hamnar får utvecklas utifrån sina förutsättningar ochspecialområden.I motion 2003/04:T436 av () tas överenskommelsen av den 30september 2002 mellan intressenterna av Vänersjöfarten upp. Motionäreninstämmer i förhandlingsmannens utsago om att Vänersjöfarten kan förbättrasom alla bidrar. Överenskommelsen syftar till att förbättra villkoren, bl.a.att avgifter som fördyrade Vänersjöfarten skulle reduceras. Enligtmotionären har ännu inga sänkningar av detta slag börjat träda i kraft. Imotionen framhålls att det är av yttersta vikt att de statliga ochregionalpolitiska transportbidragen inte missgynnar Vänersjöfartenskonkurrenssituation gentemot andra transportslag.I motion 2003/04:T441 av m.fl. (kd) pekar Kristdemokraternapå den svenska kustsjöfartens och Vänersjöfartens behov av bättre villkor.Det är väsentligt att infrastrukturella förutsättningar för att utvecklaVänersjöfarten finns. Standarden på utgör en sådanförutsättning. Staten bör garantera fortsatt drift av kanalen och tillseatt nödvändiga underhållsarbeten kommer till stånd. harmotsvarande betydelse för Mälarsjöfarten. föreslår attregeringen redovisar ett handlingsprogram för att förbättravillkoren för kustsjöfarten (yrkande 6).I motion 2003/04:T495 av och ()framhålls att i har Mälar- och Vänersjöfarten varit en väsentligdel av transportsystemet. I finns en av landets tre främstastyckegodshamnar, nämligen hamnen /Köping.Enligt motionärerna finns det således en transportkultur i Mellansverigesom är väl värd att utveckla, främst av miljöskäl, men även utifrånnäringslivets behov i det inre av . Mot den bakgrunden börstatens stimulans kunna ske bl.a. genom förändring av farledsavgiften. Ettslopande av den godsrelaterade farledsavgiften för insjösjöfarten skulle påett aktivt sätt stimulera utvecklingen av detta miljövänligatransportsystem.I motion 2003/04:T562 av m.fl. (fp) framhålls att sjöfart är,speciellt för bulktransporter, en miljömässigt och ekonomiskt effektivtransportform. anser att en del transporter kan lockas övertill sjöfart under förutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpandemoderniseras. Det gäller särskilt inlandshamnar framför allt i ochMälaren, där sjötransporter utgör ett attraktivt och säkert alternativ tilljärnvägs- och lastbilstransport. Ett tankfartyg som går upp i viaGöta älv motsvarar ca 40-45 tankbilar på väg. vill genom enannorlunda hamnpolitik och en annan avgiftssättning stimulerainsjöfarten. Regeringen bör hitta ett system så att insjö- och kustfart iSverige kan öka och därmed tryggas (yrkande 4).I motion 2003/04:T564 av m.fl (c) framhålls att sjöfarten påvåra inre vattenvägar har en viktig roll i transportsystemet. Att godstransporteras på och i stället för på lastbil är positivtfrån miljösynpunkt, eftersom det minskar slitage och trängsel på ett redanhårt belastat vägnät. välkomnar den tillkännagivnaöverenskommelsen mellan berörda kommuner och Näringsdepartementetbeträffande Vänersjöfarten. En översyn skall nu göras som syftar till attutveckla Vänersjöfarten och utveckla förhållandena för verksamheten så attkonkurrensneutralitet med övriga transportslag uppnås. En parlamentariskutredning bör tillsättas som skall påbörja kartläggningen avrådande förhållanden och utifrån den föreslå åtgärder. Även kapaciteten iSödertälje- och Trollhättekanalerna måste säkerställas så att den kanutvecklas på ett positivt sätt. Bättre villkor för Väner- ochMälarsjöfarten är av stor vikt för näringslivet och miljön (yrkande 42).Utskottets ställningstagandeUtskottet har i tidigare uttalanden bl.a. framhållit att Vänersjöfarten kanbidra till att uppnå de transportpolitiska målen enligt 1998 årsriksdagsbeslut om ett tillgängligt transportsystem, en högtransportkvalitet, en säker trafik, en god miljö och en positiv regionalutveckling (bet. 2002/03:TU1). Utskottet vidhåller den uppfattningen och äralltjämt övertygat om att man bör söka utnyttja de goda möjligheter somfinns att frakta stora lastkvantiteter direkt via hamnar i , Mälarenoch utmed våra kuster. Därigenom kan en väsentlig avlastning av väg- ochjärnvägsnäten uppnås.I den senaste behandlingen av Vänersjöfarten välkomnade ocksåutskottet att regeringen tillsatt en särskild förhandlingsman förVänersjöfarten (bet. 2002/03:TU1). Uppdraget till den särskildeförhandlingsmannen för Vänersjöfarten var att överväga åtgärder och läggaförslag i syfte att nedbringa kostnaderna för Vänersjöfarten. Arbetetresulterade i en överenskommelse om Vänersjöfarten som presenterades den 30september 2002. Bakom överenskommelsen står de flesta kommunerna runtVänern, , Region , ,, , , olikanäringslivsintressenter samt statens förhandlingsman.I överenskommelsen föreslås en rad åtgärder som sammantaget skall sänkaVänersjöfartens kostnader och öka dess effektivitet. Huvuddragen iöverenskommelsen är att skall sänka verksamhetens kostnadermed , att hamn verkar för attpassageavgifterna avskaffas för in- och utgående sjöfart till ochatt Seglationsstyrelses verksamhet överförs till Sjöfartsverket.Den senare åtgärden beräknas kunna sänka kostnaderna för verksamheten inomsjötrafiksområdet med . Vidare skall en treårigprovverksamhet prövas med vidgat lotsdispensförfarande för sjötrafiken påGöta älv. Enligt överenskommelsen skall det nuvarande ombildastill ett Näringslivsråd för och för att främja sjöfartensutveckling inom regionen skall tillsammans medRegion tillskjuta ett engångsbelopp om 9 miljoner kronor.En uppföljning av överenskommelsen har genomförts och rapporterats tillregeringen . Det framgår bl.a. att en strukturplan ochbudget för åren 2003-1 juli 2005, som skall planeras utifrån enkostnadsminskning med , har presenterats. Arbete pågår nu inomVänerhamn AB för att fullfölja arbetet med att sänka kostnaderna.Resultatet av detta arbete kan inte slutligt utvärderas före den angivnatidpunkten . noterar att denna fråga haravgörande betydelse för att uppnå de med överenskommelsen avseddakostnadssänkningarna för Vänersjöfarten.Av uppföljningen framgår också att överenskommelsen om att hamnåtar sig att verka för att passageavgifterna avskaffas för in- och utgåendesjöfart till ännu inte fullföljts. Lotsningsverksamheten haröverförts till från . För att kunna nå dei överenskommelsen angivna besparingar på förövertagande av farledsservicen måste och Seglationsstyrelsenfinna en rationell form för att i fortsättningen driva farledsservicenunder verkets huvudmannaskap. Det framgår också av uppföljningen attregeringen genom tilläggsdirektiv till Godstransportdelegationen harbeslutat att utreda frågan om en konkurrensneutralinfrastrukturprissättning i enlighet med överenskommelsen. Utskottet har påannan plats i betänkandet redogjort för Godstransportdelegationenstilläggsdirektiv (dir. 2003:65).Sjöfartsverket har tagit över lotsningsverksamheten påVänern. Utskottet har erfarit att i avvaktan på att den så kalladeVäneröverenskommelsen genomförs av samtliga parter, kommer verket tillsvidare att tillämpa taxa för lotsavgifter också förVänertrafiken. Någon höjning kommer däremot inte att genomföras för dennatrafik . En översyn av lotsavgifterna för trafiken på Mälarenkommer också att göras.Utskottet vill framhålla, i likhet med tidigare uttalanden, attVänersjöfarten är värdefull för och att den träffadeöverenskommelsen ger möjligheter att trygga och utveckla Vänersjöfarten.Överenskommelsen visar att undertecknade parter är beredda till långtgåendeinsatser för Vänersjöfartens utveckling i syfte att öka effektiviteten ochatt sänka kostnaderna för Vänersjöfarten.Utskottet kan nu konstatera att visst arbete kvarstår för att fullföljaöverenskommelsen, så att avsedda kostnadssänkningar för Vänersjöfarten kanuppnås.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att av lagen (1981:655) om vissaavgifter i allmän hamn framgår bl.a. att den som innehar en allmän hamn fårta ut avgifter utan att hamninnehavarens brygga, kaj eller liknandeanordning anlöps eller utnyttjas.