bet · GQ01MJU13 · 2003-03-27 00:00:00 — Enligt motion Sk350 (c) yrkande1 bör regeringen målmedvetet arbeta för en övergångtill miljövänliga drivmedel genom att göra demkonkurrenskraftiga prismässigt. För att demiljövänliga alternativen skall varakonkurrenskraftiga krävs enligt motionärernaforskning, direkta subventioner och bidrag. I motionMJ468 (mp, c) föreslår motionärerna nya miljöklasserför att stimulera utvecklingen av renare drivmedeloch bränslen. Samma yrkande återfinns i motion MJ413(v). Enligt motionärerna är det önskvärt att man seröver möjligheten att utvidga miljöklassystemet tillatt även omfatta eldningsoljor liksom bränslen förfartyg och flygplan. I motion MJ418 (v) yrkande 2föreslås att introduktionen av förnybara drivmedelpåskyndas genom bl.a. införande av gröna certifikatför drivmedel.Den svenska åkerinäringens miljöambitioner skallenligt motion T460 (kd) yrkande 2 premieras, intebestraffas. Enligt motionärerna har regeringenmisslyckats med att föra en näringspolitik föråkarna som gör att säkerhet och miljötänkande ökarkonkurrenskraften. Ett exempel på detta ärregeringens höjningar av dieselskatten de senasteåren. Det har enligt motionärerna enbart lett tillfler utländska lastbilar i med sämre dieseloch följaktligen ökad belastning på miljön.Regeringen bör verka för att svavelfri dieselsnarast blir standard inom hela EU.Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet i motionerna MJ289 (v) ochMJ310 (mp) om att införa miljökrav på flygbränslenvill utskottet framhålla att sådana bränslen intefinns att tillgå kommersiellt ännu utan är underutveckling. spelar här en viktig roll bl.a.genom att ett svenskt företag, , sedan år2001 tillsammans med ochLunds tekniska högskola bedrivit forskning för attutveckla ett syntetiskt flygbränsle framställt urbiomassa. Drivmedlet är framtaget, och en rapporthäröver överlämnades till idecember 2002. Företaget avser att sökastatlig finansiering för perioden och 2004 föratt utprova bränslet mot olika miljökrav(motortester, toxicitetstester m.m.). Avsikten äratt inleda utprovningen /hösten 2003.Utskottet ser med intresse på den fortsattautvecklingen av detta projekt. I sammanhanget villutskottet dessutom framhålla att år2000 i ett meddelande till bl.a. rådet ochEuropaparlamentet presenterade resultaten från enoberoende studie om vilka effekter en skatt påkommersiellt flyg kan komma att få (Beskattning avbränsle för luftfartyg (KOM[2000] 110 slutlig).Kommissionen anser att dess förslag om att tillåtamedlemsstaterna att på frivillig basis beskattabränsle som används för inrikesflygningar eller,genom bilaterala överenskommelser, för flygningarinom gemenskapen samt att internationellt arbeta föratt en sådan skatt införs globalt är berättigat ochbör antas. Kommissionen rekommenderarmedlemsstaterna att i nära samarbete medkommissionen och inom ramen för intensifieraarbetet för att skatt på flygbränsle eller andrainstrument med liknande verkan skall införasglobalt. Enligt utskottets mening torde en globalbeskattning av flygbränsle öppna möjligheterna fören effektiv miljöstyrning. Med hänvisning till detanförda anser utskottet inte att bör vidtanågra åtgärder med anledning av motionerna MJ289 (v)och MJ310 (mp). Utskottet avstyrker därförmotionerna.Utskottet har tidigare föreslagit att regeringenbör genomföra en översyn av miljöklassningen avbensin och dieselolja och kriterierna för de olikamiljöklasserna. Med anledning av utskottets förslaghar också gett regeringen iuppdrag att se över miljöklassningen av bensin ochdieselolja (bet. 2000/01:MJU16, rskr. 2000/01:270).Enligt utskottet borde en sådan översyn inriktas påett system som inte missgynnar utvecklingen avalternativa eller mer miljövänliga drivmedel.Utskottet framhöll dessutom att i den mån gällandebestämmelser inom EU skulle motverka en sådanutveckling utskottet förutsatte att regeringenverkar för en förändring av regelverket.Naturvårdsverket har i enlighet härmed erhållitregeringens uppdrag att göra denna översyn.Naturvårdsverket avser att redovisa uppdraget april/. Utskottet anser attNaturvårdsverkets redovisning och den påföljandeberedningen därav bör avvaktas innan riksdagenvidtar några åtgärder med anledning av frågan.Utskottet avstyrker därför motionerna MJ321 (kd),MJ360 (kd), MJ377 (kd) yrkandena 1 och 4, MJ413 (v),MJ418 (v) yrkande 2, MJ468 (mp, c), N307 (kd)yrkande 4 och Sk350 (c) yrkande 1.Det s.k. Auto/Oil-direktivet (direktiv /70/EG)är under revidering. I samband härmed har föreslagit (KOM[2001] 241) att kravenpå svavelhalten i bensin och diesel till vägfordonskärps. Svavelfritt bränsle, högst 10 ppm S, skallenligt förslaget införas . För andra ämnen änsvavel har kommissionen dock ännu inte föreslagitnågra skärpningar. Avsikten är att direktivetutvidgas så att det även skall omfatta diesel tillarbetsmaskiner. För sådan diesel är förslaget attden högsta tillåtna svavelhalten skall vara 2 000ppm fram till , varefter kravetskärps till 1 000 ppm. Medlemsstaterna skall dock harätt att begära att svavelhalten skall vara högst500 ppm eller på samma nivå som fastställts förövriga dieselbränslen. Utgångspunkten för densvenska positionen har varit att införandet avrenare bränslen skall utgå från vad som behövs föratt utnyttja den fulla potentialen hos ren ochenergieffektiv teknik i alla de applikationer somdetta direktiv påverkar. Mot den bakgrunden bordeinförandet av svavelfria bränslen till vägfordontidigareläggas . Dieselbränslena tillarbetsmaskiner borde vara desamma som till bilar. Isyfte att minska utsläppen av cancerframkallandeämnen bör halten av polyaromatiska ämnen i dieselsänkas från den nuvarande nivån . Ettrealistiskt värde är . Därutöver borde Sverigeverka för att den tillåtna högsta inblandningen avetanol i bensin höjs från (se2001/02:FPM17). Ändringsdirektivet bereds förnärvarande, och enligt vad utskottet erfaritberäknas det presenteras . Utskottetvill i detta sammanhang även framhålla att presenterade tvåförslag som berör alternativa drivmedel (KOM[2001]547). Ett förslag handlar om en strategi somförbinder medlemsländerna att kvotera in vissaandelar biobränslen. Målet är att ersätta avall bensin och diesel . Som delmål anges2 % och . Detta förslag ärunder behandling (andra läsningen) och resultat avdenna kan väntas . Vidare finns ettförslag om gemensamma regler för beskattning(skattereduktion) av alternativa drivmedel. Dettaförslag bereds tillsammans med ett störreenergiskattedirektiv. Arbetet medenergiskattedirektivet har pågått ,och det är enligt vad utskottet erfarit för tidigtatt ange något datum för beslut om detta förslag.Frågan var emellertid uppe i i december2002 och . En diskussion om frågornahölls också i . Detanförda innebär enligt utskottets mening att motionT460 (kd) yrkande 2 bör avslås i avvaktan på detfortsatta arbetet. Utskottet avstyrker såledesmotionen.FordonUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett yrkande (s) ommiljöklassning av bilar med hänvisning tillett tidigare riksdagsuttalande och till enpågående utredning. Vidare avstyrkerutskottet fyra motionsyrkanden (kd, c, mp) ommål för miljövänligare bilar m.m. Utskottethänvisar i det sammanhanget till att syftetmed yrkandena är tillgodosett genom detarbete som pågår på området. Utskottetavstyrker vidare två motionsyrkanden (mp) medmiljökrav på entreprenadmaskiner. Slutligenavstyrker utskottet två motionsyrkanden (kd,c) om avgaskrav för historiska fordon medhänvisning till att motionerna ärtillgodosedda.MotionernaRegeringen bör enligt motion MJ461 (s) ge berördmyndighet i uppdrag att utarbeta hårdare krav förbilarnas miljöklassning samt se över beskattningenav moderna dieselbilar.Tidigare erfarenheter, exempelvis frånutmönstringen av den blyade bensinen, visar enligtmotion T466 (c) att marknadsekonomins styrmekanismerär ett effektivt sätt att stimulera en miljövänligteknikutveckling. Med sådana mekanismer skullemiljömålen dessutom lättare kunna uppnås samtidigtsom fordonsindustrin i och skullekunna förbättra sin konkurrenskraft i en situationdär miljöanpassade produkter blir alltmerefterfrågade. Ett rimligt mål borde vara att liksomKalifornien ställa upp ett konkret mål att senast år2005 av de fordon som säljs skall varanollemissionsfordon (yrkande 29). För attytterligare stimulera utvecklingen har Centerpartietföreslagit att en bortre gräns förfossilbränsledrivna fordon sätts till omkring20152020. En sådan målsättning kan stimulerabiltillverkarna till att ta fram nya alternativatekniker. Den politiska viljeinriktningen måste varatydlig och långsiktig för att biltillverkare ochandra branscher som berörs av en sådan målsättningskall våga investera i dyr produktutveckling m.m.(yrkande 30). En liknande uppfattning framförs imotion MJ214 (mp) om att utreda och sätta upp målför införandet av avgasfria bilar i , med ennollvision som slutmål. Enligt motionärerna bör mansätta upp mål för att få avgasfria bilar. Enutredning bör få i uppgift att ta fram olika delmålför när de stora tillverkarna i bilbranschen skallkunna leverera bilar som är bränslesnåla och intesläpper ut avgaser. Strävan bör vara en nollvisioninom t.ex. och däremellan delmål i procent avbilparken. Enligt motion MJ377 (kd) yrkande 6 börlagstiftning och regler på ett bättre sätt än i daggynna utveckling av ny teknik, forskning samt försökmed alternativa bränslen. Det bör vara en störredifferens mellan miljövänliga och miljöstörandealternativ.Det vore enligt motion MJ230 (mp) önskvärt att fåfram miljövänliga drivmedel för entreprenadfordon.Detta skulle också branschen vinna på. Branschenborde dessutom åläggas att minska sina utsläpp avkväveoxider (yrkande 1). Enligt motionen bördessutom utfärdas tomgångsregler förentreprenadmaskiner (yrkande 2).Två motioner tar upp frågan om undantag frånavgasgrav för historiska fordon. I motionerna T461(kd, c) yrkande 3 och T467 (c) yrkande 3 anförs attallt hårdare avgaskrav införts sedan 1970-talet.Avgaskraven som tillämpas på de historiskafordonen är , med vissa skärpningar. Degäller även retroaktivt, varför några få äldrebilmodeller har stora problem att klara dem.Undersökningar från en miljökonferens visarenligt motionärerna att de historiska samlarfordonenutgör en försvinnande liten del, ca , avden totala trafiken. Mot bakgrund av det föreslårmotionärerna att ett generellt undantag frånavgaskraven införs för fordon som är elleräldre.Utskottets ställningstagandeI propositionen Vidareutveckling av systemet medmiljöklasser för fordon m.m. (prop. 1995/96:6)uttalade regeringen att det skulle varamöjligt att införa krav i fråga om bl.a. koldioxid imiljöklassystemet. Utsläpp av koldioxid reglerasinte i EG:s bilavgasdirektiv eller de svenskabilavgasreglerna, men arbete för att minskautsläppen av koldioxid pågår inom EU. Ikommittédirektiven (2001:12) om en översyn avvägtrafikbeskattningen anges bl.a. att utredarenskall göra en översyn av möjligheterna attdifferentiera fordonsskatten med hänsyn till ettfordons utsläpp av koldioxid, varvid även bilarnastransportkapacitet skall beaktas. Resultatet avutredningen skall presenteras senast vid utgången avår 2003. Regeringen har tidigare också gett i uppdrag att utvecklamiljöklassystemet främst med avseende på hurparametern koldioxid skall beaktas i systemet.Naturvårdsverkets uppdrag redovisades tillregeringen (dnr M2001/2928/Mk). Dennarapport har sedermera överlämnats tillVägtrafikskatteutredningen. Utskottet anser att denfortsatta utvecklingen inom EU vad gäller kriterierför miljövänligare bilar är av stor betydelse förutvecklingen av miljöklassystemet. I avvaktan på detredovisade arbetet är utskottet inte berett attföreslå ytterligare ändringar i miljöklassystemet.Motion MJ461 (s) avstyrks därmed.I budgetpropositionen för (prop.2000/01:1, finansplanen s. 228 f.) uttryckteregeringen avsikten att stimulera en frivilligintroduktion av fordon och arbetsmaskinersom uppfyller EU:s framtida avgaskrav med hjälp avekonomiska och andra styrmedel. Ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1finansplanen s. 201) presenterade regeringen motbakgrund härav en strategi för skattenedsättning föralternativa drivmedel för motorfordon.Skattenedsättning skall ske dels via pilotprojekt,för vilka medges befrielse från både energi- ochkoldioxidskatt, dels genom generellkoldioxidskattebefrielse med stöd av ett beslutenligt artikel 8.4 i mineraloljedirektivet (rådetsdirektiv /81/EEG om harmonisering av strukturernaför punktskatter på mineraloljor). En ekonomisk ramför skattestrategin är satt till . Förnärvarande pågår notifiering av förslaget ochavsikten är att det skall träda 2004. Isammanhanget bör också framhållas att sedan januari2002 är bl.a. el- och hybridfordon befriade frånfordonsskatt för attstimulera införandet av fordon med låga utsläpp(prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12). Dessutom harsådana bilar t.o.m. ett 40 %lägre förmånsvärde än motsvarande konventionellabilar. För vissa andra fordon avsedda föralternativa drivmedel är förmånsvärdet sänkt . har fått i uppdrag att isamarbete med och Vägverketutvärdera effekterna av detta beslut. Denutvärderingen slutredovisas vid halvårsskiftet 2005.Utskottet vill slutligen framhålla att regeringen iskrivelsen Hållbara uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling(2001/02:50 s. 53) uttryckt vilja att arbeta för ettsamlat program för teknisk utveckling, demonstrationoch införande av nya lösningar inomtransportpolitiken. Programmet bör enligt skrivelsenfrämja utveckling och kunskapsuppbyggnad inomområdena fordonsteknik, bränslen och emissioner,byggande av energieffektiva, ekologiskt hållbarasystem samt användningen av IT inomtransportsystemet. Programmet bör genomföras inomramen för sektorsansvar. Den svenskabilindustrin arbetar med att miljöanpassa fordonen.Kunskap om teknik och organisatoriska lösningar somkan bidra till en hållbar utveckling är viktigakonkurrensfaktorer. Många av världens ledandefordonstillverkare satsar stora resurser påatt skapa konkurrensfördelar genom att tidigt kunnaerbjuda bränslesnålare eller alternativt drivnafordon. Ett samarbete mellan staten och näringslivetkan bidra till utvecklingen av framtidens teknik.Som ett led i detta samarbete pågår ett samarbetemellan staten och fordonsindustrin med sikte på attutveckla ny och miljövänlig fordonsteknik.Samarbetet innebär att upp till 1 800 miljonerkronor satsas gemensamt till2005, varav den statliga finansieringen kommer attuppgå till maximalt . Industrinbidrar således med ca 1 300 miljoner kronor.Programmet omfattar områden såsom avanceradförbränningsteknik, hybridfordon ochbränslecellsteknik, viktreduktion samt allmänkompetensförsörjning. Utskottet utgår från att detomfattande arbete som pågår på detta betydelsefullaområde kommer att främja en utveckling motmiljövänligare fordon. Utskottet anser därför attsyftet med motionerna MJ214 (mp), MJ377 (kd) yrkande6 samt T466 (c) yrkandena 29 och 30 är tillgodosett.Utskottet avstyrker motionerna i berörda delar.Inom EU regleras avgaskraven för arbetsmaskiner iEuropaparlamentets och rådets direktiv /68/EG avden om tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning om åtgärder motutsläpp av gas- och partikelformiga föroreningarfrån förbränningsmotorer som skall monteras i mobilamaskiner som inte är avsedda att användas förtransporter på väg, det s.k. arbetsmaskindirektivet.Avgaskrav har införts endast för vissastörre dieseldrivna arbetsmaskiner. Enligt vadutskottet erfarit pågår förhandlingar för enskärpning av avgaskraven för dessa maskiner. Ettändringsdirektiv är såvitt utskottet har bekant attvänta tidigast . För jordbruks- ochskogsbrukstraktorer började krav införas under år2001 genom och rådets direktiv2000/25/EG av om åtgärder motutsläpp av gas- och partikelformiga föroreningarfrån motorer avsedda för jordbruks- ellerskogsbrukstraktorer. I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas att det genom ändringsdirektivet2002/88/EG om åtgärder mot avgasutsläpp frånförbränningsmotorer som skall monteras iarbetsmaskiner och arbetsredskap infördes avgaskravi två steg för mindre, bensindrivna arbetsmaskiner.Det första steget införs . Detinnebär att utsläppen per maskin skall minska medungefär en tredjedel. Det andra steget ökar kravenmed beroende på maskintyp. Motbakgrund härav anser utskottet inte att nubör vidta några åtgärder med anledning av kravet imotion MJ230 (mp) yrkande 1 om begränsning avutsläpp från entreprenadmaskiner. Motionen avstyrks.När det gäller kravet i motion MJ230 (mp) yrkande2 om tomgångsregler för entreprenadmaskiner villutskottet framhålla att denna typ av reglering iförsta hand utgör en angelägenhet och attutskottet har erfarit att det i ,och kommuner pågår diskussioner omatt införa miljözoner bl.a. just för att ställa kravpå arbetsmaskiner i tätorterna. Dessutom erbjuderVägverket, vilket är den myndighet som sköter denstatliga entreprenadupphandlingen, en högredagpenning till de entreprenörer som uppfyller vissaav verket ställda miljökrav. Utskottet har erfaritatt denna upphandling har haft stor inverkan påmarknaden för mera miljövänliga arbetsmaskiner.Utskottet anser sig inte berett att föreslåriksdagen några åtgärder med anledning av motionen iberörd del, som därmed avstyrks.De svenska bestämmelserna om avgasreningskrav m.m.återfinns i bilavgasförordningen (1991:1481) ochNaturvårdsverkets kungörelse om bilavgaskontroll(SNFS 1992:12). Till kungörelse ärfogad de s.k. A40-bestämmelserna ombilavgaskontroll. De närmare bestämmelserna omavgasrening återfinns i bilaga 2 tillbilavgasförordningen. Halten kolmonoxid och kolväteni avgaserna får enligt dessa högst uppgå till vissavärden beroende på bilens ålder. Bestämmelserna äremellertid mycket generösa, eftersom det däri angesatt om det i bilar av 1984 och tidigare års modellförekommer driftstörningar hos motorn vid angivethögsta tillåtna värde, godtas det lägsta värdedäröver vid vilket sådana störningar inteförekommer. Bestämmelsen med det redovisadeundantaget innebär att det i avgasreningshänseendeinte torde finnas några begränsningar för historiskafordon med originalmotorer. Utskottet avstyrker motbakgrund härav motionerna T461 (kd, c) yrkande 3 ochT467 (c) yrkande 3.Utsläpp av dioxin m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (v,c) med förslag till åtgärder för atteliminera dioxinutsläppen. Dessutom avstyrkerutskottet ett motionsyrkande (kd) omåtervinning av flyktiga organiska ämnen(VOC). Slutligen avstyrker utskottet ettmotionsyrkande (kd) om naturgas. Utskottetsställningstagande grundar sig i samtliga fallhuvudsakligen på det arbete som pågår.MotionernaMotion MJ270 (v) yrkande 7 behandlar arbetet för atteliminera dioxinutsläppen. Motionärerna anför atteftersom dioxinet är svårnedbrytbart innebär varjetillskott i praktiken en ökning. En trovärdigstrategi för att minska utsläppen av dioxin måstedärför enligt motionärerna baseras på principen omatt inte tillåta några dioxinutsläpp över huvudtaget. I motion MJ419 (v) yrkande 11 föreslås attregeringen antar en handlingsplan för hurkällor till dioxinutsläpp skall stoppas. Också imotion MJ428 (c) yrkande 26 framhålls angelägenhetenav en god kontroll av alla små utsläppskällor avdioxin. Det är därför enligt motionärerna angelägetatt alla former av förbränningsanläggningar,deponier m.m. kartläggs och åtgärdas. börinom EU ta initiativ till ett brett åtgärdsprogramför att minska dioxinutsläppen och därmed minskarisken för att vi får dioxin i vår mat.För att komma till rätta med utsläpp av flyktigaorganiska ämnen (VOC) föreslås i motion T464 (kd)yrkande 9 att återvinningsanläggningar börinstalleras i samtliga hamnar. Motionärerna krävervidare att regeringen arbetar för att obligatoriskåtervinning av VOC införs i alla hamnarinternationellt samt kortsiktigt ser till attkompensera berörda hamnar för konkurrenssituationen.Enligt motion N268 (kd) yrkande 2 fungerarnaturgasen utmärkt som komplement till deexisterande energislagen och bidrar till att anpassade lokala behoven och deras förutsättningar till eneffektiv energianvändning. Det gäller att utnyttjarespektive bränsles egenskaper optimalt och skapa ensammantaget förbättrad miljösituation. Mot bakgrundhärav anser motionärerna att naturgasen kan utgöraen viktig länk i arbetet för minskad klimatpåverkan.Utskottets ställningstagandeDioxiner bildas i mycket små mängder vid de flestaförbränningsprocesser (t.ex. vid sopstationer och ibensinmotorer som drivs med blybensin) samt somföroreningar vid tillverkning av vissa kloreradeorganiska ämnen. Dioxiner kan på grund av hög kemiskstabilitet och god fettlöslighet anrikas vidvandring i naturens näringskedjor, t.ex. ifettdepåerna i fiskar och däggdjur och orsakar hosdjur bl.a. hudskador, undertryckande avimmunsystemet, störningar av reproduktion ochtumörer. har med anledning av proposition2000/01:65 Kemikaliestrategi för giftfri miljöbeslutat att en rad särskilt farliga ämnen,däribland långlivade och bioackumulerande organiskaämnen, skall fasas ut (bet. 2000/01:MJU15, rskr.2000/01:269). De ämnen som omfattas av den avSverige tillträdda (prop.2001/02:79) omfattas av detta utfasningskrav. Ipropositionen om tillträdande tillStockholmskonventionen anförde regeringen attytterligare långlivade organiska föroreningar, s.k.POP-ämnen, bör läggas till såsnart som möjligt och har därför givitKemikalieinspektionen i uppdrag att tillsammans medNaturvårdsverket ta fram en prioriteringslista översådana ämnen. Dessa ämnen bör även inkluderas i detredan färdigförhandlade POP-protokollet inom ramenför konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar (CLRTAP). har irapporten ekologiskt hållbart omhändertagande avavfall (dnr M2001/5278/Kn) redovisat ettregeringsuppdrag där bl.a. frågan om förbränning avavfall behandlas. (M2000:01) har presenterat sittbetänkande (SOU 2001:102) som innehåller en bredöversyn av producentansvaret. I februari 2002lämnade (Fi 2001:05) sittbetänkande om skatt på förbränning av avfall (SOU2002:9). I betänkandet redogör utredaren bl.a. förskälen för en skatt på förbränning av avfall ochmenar att en sådan skatt kan medföra attmiljöbelastningen minskas och en effektivareresursanvändning uppnås. Betänkandet bereds förnärvarande inom regeringen ().Mot bakgrund av resultaten av de pågåendeutredningarna avser regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till de åtgärder som kanbehövas för att den framtida avfallshanteringen,inkluderande frågan om avfallsförbränning, skall bliekologiskt hållbar. I detta sammanhang bör vidarepåpekas att regeringen har uppdragit åtNaturvårdsverket att kartlägga utsläppskällor föroavsiktligt bildade ämnen såsom dioxiner, furaner,PCB och HCB. I kartläggningen skall också ingåuppgifter om hantering av avfall innehållande sådanaämnen och förekomst av områden förorenade avdesamma. skall även definierabehovet av ytterligare åtgärder för att minska ellereliminera utsläppen. Åtgärderna skall om nödvändigtavse både modifierade och alternativa processer vidutsläppskällan såväl som ändringar i lagstiftningeneller införande av ytterligare styrmedel. Iuppdraget skall också ingå att ge förslag tillformer för framtida miljöövervakning ochutsläppskontroll samt att göra en prognos övertillståndet i miljön utifrån beslutade ochföreslagna förändringar. Uppdraget skall genomförasi samverkan med Kemikalieinspektionen och i dialogmed universitet och högskolor med forskning inomområdet samt berörda branscher inom näringslivet. Enförstudie redovisades till regeringen i december2002. Förstudien innehåller en översiktligsammanställning av befintlig kunskap, en analys avkunskapsluckor och en plan för det fortsatta arbetet(M2002/2286/Kn). Uppdraget skall slutligt redovisassenast . Utskottet anser föregen del att resultatet av det arbete som redovisasbör avvaktas innan vidtar några åtgärdermed anledning av motionerna MJ270 (v) yrkande 7,MJ419 (v) yrkande 11 och MJ428 (c) yrkande 26.Motionerna i berörda delar avstyrks därför.När det gäller kravet i motion T464 (kd) yrkande 9om återvinning av flyktiga organiska ämnen (VOC)vill utskottet anföra följande.