bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Vi kan och ska accelerera. Propositionen har en visionäroch övergripande karaktär. Därför återstår självfallet många preciseringaroch vägval. Låt mig nämna ett par frågetecken.Vi saknar direktiv om geografisk koncentration i propositionen. Tvärtomtalas det om breddning och i budgetpropositionen om breddning till flerländer.Sverige ger någon typ av bistånd till ca 120 länder ochhar biståndspersonal i ca 45 länder. Vi har från Sidas sida vid fleratillfällen pekat på behovet av att koncentrera det bilaterala biståndettill ett mindre antal länder. Ja, propositionen anger att viaktivt ska arbeta med samordning och harmonisering, att vi ska föradialog, att vi bör utgå från efterfrågan och inhemska fattigdomsstrategier.Allt detta kräver en gedigen landkunskap och en närvaro som bara ärmöjlig om ansträngningar och resurser koncentreras. Det är inte baravår slutsats, utan det är också den slutsats som DACdrog i sin översyn att svenskt utvecklingssamarbete och den slutsatssom Globkom drog i sitt betänkande.Vi avstyrkte Globkoms modell för det här med, som vi kände det, litefyrkantiga kriterier för 20 länder men hade och har sympati för ambitionentill koncentration.En annan sak är att redan, inte minst genom EU, är givare iännu fler länder än i dem som Sida arbetar i. Ett breddat engagemang iform av ett mer slagkraftigt svenskt agerande i multilaterala sammanhangär självfallet naturligt och nödvändigt.Ett annat frågetecken gäller biståndets roll. Vi uppfattar propositionenså att olika politikområden nu ska dra åt samma håll för att bidra global utveckling. Vi möter ibland tolkningen att biståndet nu skauppfylla även andra mål än global utveckling och minskad fattigdom,andra mål inom andra politikområden. Så bör det inte vara. En globalutveckling och minskad fattigdom bör vara det överordnade.Inom Sida finns ett brett och djupt utvecklingskunnande. Vi vill ochhoppas kunna vara en dynamisk kraft i genomförandet av den nyautvecklingspolitiken och i hanteringen av ett på landnivå sammanhålletbilateralt utvecklingssamarbete. Vi måste nu vara beredda att förändraoss för att genomföra detta uppdrag. Som framgått hoppas vi på preciseringarnu och senare, men som helhet ger propositionen en färdriktning av detslag som Sida är betjänt av.Ordföranden: för det. Jag vill inleda med att ställa en fråga. IGlobkom gällde en del just koncentrationen, och du tog själv upp det iditt anförande. Man kan naturligtvis diskutera vilka kriterier man skaha för det. Men vore det ändå inte en rimlig utgångspunkt att säga attAfrikas låginkomstländer borde vara den första prioriteringen när detgäller bistånd? Det är de länder som är mest illa ute.Rosita Runegrund (kd): Du tog upp biståndets roll, att alla ska dra åtalla håll. Hur ser Sida på den eventuella målkonflikt som jag tyckerinte behandlas på ett ändamålsenligt sätt i propositionen? Man ser sådanttill exempel i handelspolitiken, vapenexporten och skyddet av mänskligarättigheter. Det skulle jag vilja veta.Lotta N (): Min fråga gäller koordinering av politik förglobal utveckling på ett proaktivt sätt. Har man, enligt Sidas mening,en explicit åsikt om var och när och vem som är den bäst lämpade attsköta den typen av koordination av hela politiken? Är det Regeringskanslieteller någon ny myndighet eller en fristående organisation?Berndt (): Du nämnde att propositionen inte uttryckligen talarom koncentration av länder. Men den talar ju om koncentration avverksamhetsområden. Hur ser ni på det?Carina (): Jag har en fråga som handlar om förändringen iskrivningarna som berör jämställdhet. Jämställdhetsmålet är ett av de senastemålen. Det har varit en väldigt tydlig signal till Sida, andra organisationeroch inte minst till våra samarbetspartner i biståndsländerna. skrivsdet på ett annat sätt. Det är inte en förändring i prioriteringen utanen förändring i sättet att uttrycka sig från den politiska nivån. Hurupplever ni att ni kan omsätta de nya skrivningarna i ert arbete så attdet fortfarande ges samma tyngd och så att man inte får den uppfattningsom man ibland kan få, att det nedprioriteras?Kaj (): Jag skulle vilja ha några kommentarer på balansenmellan bilateralt och multilateralt samarbete, hur ni ser på samstämmigheteni det fallet och hur vi kan gå vidare i det avseendet.Staffan , Sida: Jag får börja med ordförandens fråga om länderval.Självfallet spelar låginkomstländer en central roll iutvecklingssamarbetet och måste så göra. Det vi skisserade i vårt remissvarvar ett synsätt där statsmakterna vid beslut om vilka länder som vi skaha ett utvecklingssamarbete med ska ta hänsyn till ett antal kritiskafaktorer, där låg inkomst är ett kriterium, utvecklingen när det gällermänskliga rättigheter och demokrati ett annat, den miljömässigautvecklingen och miljöproblemen ytterligare ett. Men där saknar vi i Globkomsresonemang konfliktperspektivet. Erfarenheten visar att utvecklingssamarbetetofta spelar en väldigt stor roll i kritiska situationer, inte minst ipostkonfliktlägen. Där tror jag att man ska använda sig av begreppetmarginalnyttan, alltså vad kan, givet situationen i det enskilda landetoch den enskilda regionen, svenskt utvecklingssamarbete spela för enextra viktig roll? Vilket marginalvärde kan det vara i att just viengagerar oss där?Vad gäller frågan om hur vi ser på målkonflikter tror jag att detcentrala är att det i de målkonflikter som naturligtvis finns och kommeratt uppstå mellan olika politikområden är tydligt uttryckt att måletför utvecklingspolitiken, en hållbar och rättvis global utveckling, skaväga tungt i de övervägda vägval som regeringen och då måstegöra. Det vore naturligtvis värdefullt om det tydligt sades frånstatsmakternas sida. Det skulle underlätta genomförandet avutvecklingspolitiken.Den tredje frågan gällde koordineringsfunktionen. Vår bedömning är atten sådan koordineringsfunktion behövs och att den rimligen bör ligga iRegeringskansliet. En annan fråga är sedan hur väljeratt organisera det. Det har vi inte några speciella synpunkter på.Berndt ställde en fråga om verksamhetsområden. Koncentration kanoch ska genomföras i ett antal avseenden. Den geografiska koncentrationenär extra angelägen eftersom landkunnandet och landanalyser spelar encentral roll. Sedan måste vi dessutom på landnivå i de enskilda fallenförsöka koncentrera våra program så mycket som möjligt och inte minstse till att vi etablerar ett mycket närmare samarbete med andra givare.Ibland kan man säga att på undervisningssektorn har till exempel Norgeden ledande rollen, och intar en mer tillbakadragen roll. Mendet ena kan inte utesluta det andra. Bägge dessa ambitioner att koncentrerabehövs, inte minst om vi administrativt på ett bra sätt ska kunna hanteradet växande utvecklingssamarbetet.Carina frågade om jämställdhetsperspektivet. Vår bedömning är attvi kan omsätta det, med de tydliga skrivningar som finns om jämställdhetunder rättighetsperspektivet i propositionen, i ett ännu aktivare arbeteän vad som har bedrivits. Vi förespråkar i vårt remissvar attdet skulle finnas ett särskilt jämställdhetsperspektiv. När vi läserpropositionen ser vi att det har slagit igenom väldigt tydligt underrättighetsperspektivet.Den sista frågan gällde balansen mellan bilateralt och multilateraltsamarbete. Den syn som propositionen ger uttryck för, att de här bäggespåren i svenskt utvecklingssamarbete i ännu högre grad än börses som ett spår, tycker vi speglar väldigt väl den verklighet som viser och vad som faktiskt behövs för att den samlade utvecklingspolitikenska bli effektiv.Väldigt mycket av substansen i den ståndpunkt som driver i UNDP,EU och har sina rötter i det kunnande vi får genom detbilaterala utvecklingssamarbetet. I många avseenden har det bilateralautvecklingssamarbetet många komparativa fördelar i enskilda sektoreroch i enskilda länder. Precis som propositionen uttrycker vill vi, imycket högre grad än , se detta som två spår men där vi inte sägeratt det här är det bilaterala och det här är det multilaterala och aldrigmötas dessa två. Tvärtom måste vi jobba mycket mer tillsammans med andraoch genom andra.Ordföranden: Jag tackar för detta.2. KommerskollegiumPeter Kleen, : Jag ber att få tacka för att vi har fåttkomma hit och säga några saker i den här viktiga frågan.Kommerskollegium sysslar med utrikeshandel och handelspolitik sedan ettantal år och jobbar uteslutande med det. Vi ska bidra till regeringenstvå mål som är viktiga och relevanta här, nämligen till att EU:shandelspolitik blir mera öppen och till ett förstärkt multilateralthandelssystem inom ramen för , . Man kansäga att större delen av vårt arbete är analysarbete. Vi tar frambeslutsunderlag för regeringen i olika handelspolitiska frågor. Där harvi särskilt beaktat intressen.Det är en sak som står inskrivet i vår instruktion att det gäller.Vi har också en väldigt viktig funktion som handelshindermyndighet,alltså att försöka hjälpa aktörer att komma in på den svenska marknaden.Jag vill bara nämna att det nu finns ett förslag om att man just föru-länderna skulle upprätta någon form av kontaktpunkt, kanske påKommerskollegium beroende på vad regeringen beslutar, som skulle hjälpau-länderna att komma in på den svenska marknaden och klara av en heldel problem som har att göra med EU:s handelspolitik, krångliga regleroch sådant.Vi har också en väldigt viktig roll, en allt större roll, som justförmedlare av kunskap på olika handelspolitiska områden, kunskapsöverföringtill en rad olika . har vi exempelvis jobbat väldigtmed . Vi har också en väldigt viktig roll sominformatör till vad man kallar den handelspolitiskt intresseradeallmänheten, där vi på ett så objektivt sätt som möjligt försöker informeraom regelverket både i EU och i WTO.Vi tycker allmänt sett att den här propositionen är väldigt bra på dethandelspolitiska området. Jag tror att vi kan ställa upp på allting somsägs. Så jag tänker inte upprepa allt som är bra utan kanske göra ettpar reflexioner.Vi tycker att en handelspolitisk dialog med våra samarbetspartner iolika delar av u-landsvärlden är väldigt viktig inom ramen för detbilaterala samarbetet. Det vi tycker att man skulle passa på att lyftaupp när man har samtal med de här länderna om bistånd är att man ävenlyfter in handelspolitiken, inte bara det tekniska biståndet utan ävenpolitikområdet. Jag tror att just frågan om sambandet mellan handel ochtillväxt, som har lyfts fram i propositionen, är väldigt central. Vitror att det är väldigt viktigt att man i dialogen med olika länderverkligen lyfter fram också den här frågan.När det gäller den tekniska kunskapsöverföringen tror jag att vi frånvår sida kan öka och har ökat våra insatser. Jag tror att vi på olikaområden kan hjälpa en hel del. Vi kunde exempelvis i hjälpatill på en rad områden inom handelspolitiken.Det sägs väldigt mycket om jordbruk i propositionen. Det som står därskriver vi helt under på. Alla vet att EU har stora problem med den såkallade koherensen, samstämmigheten, mellan olika politikområden. Jagvet att förgäves i konventsförslaget har försökt få in nyaskrivningar när det gäller jordbrukspolitiken men inte lyckats. Som vivet har man kanske något förbättrat situationen genom förändringarna iEU:s jordbrukspolitik, men för många aktörer i sticker dehär stöden till bönderna i i-länderna i ögonen, oavsett vilken färg mansätter på stöden - man talar om olika boxar. Problemet är att stödettill jordbruket generellt sett i industrivärlden egentligen inte harminskat särskilt mycket. Här tror jag att det är viktigt att man skaparopinion för det här.Problemet är att vi har en ganska stor samstämmighet om problemet påjordbruksområdet i , men hur ska vi påverka EU-länderna? Vi ärganska ensamma inom EU att driva sak på jordbruksområdet.Det är väl ett par länder till. Vi tycker att man bör fundera över hurman ska kunna påverka de övriga länderna.En annan fråga som vi tycker är viktig när man kommer in på det här medu-länder - var inne på det - är: Ska vi koncentreraoch till vilka länder? Ordföranden frågade själv om man ska koncentrerapå de minst utvecklade afrikanska länderna. Jag tycker att det är viktigtatt inte glömma bort de länder som är fattiga men som befinner sig justovanför sträcket för de minst utvecklade länderna, länder som ,, , och flertalet länder i . Dediskrimineras väldigt ofta. Om man gör särbehandling för de minst utveckladeländerna blir det en motsvarande diskriminering av de här länderna. Dekommer på något sätt i kläm. På något sätt borde man titta på den härfrågan och försöka definiera vilka de här länderna är. Det tror jag ären väldigt viktig fråga.Slutligen vill jag ta upp en fråga som jag tycker är helt central närvi talar om WTO och tilltron till det multilaterala handelssystemet.Just nu är det lite stiltje på den fronten eftersom mötet i , men det pågår en enorm utveckling i olika delar av världennär det gäller att sluta bilaterala och regionala handelsavtal. De slutskors och tvärs mellan olika länder, i i- och , och de ser utprecis hur som helst. sitter vi med ett enormt nätverk av olikaöverenskommelser, som säkert är bra för de länder som ingår i de bilateralaeller regionala avtalen. Problemet är att det finns ett antal ländersom inte ingår i de avtalen. Ta exempelvis - landet bliralltmer diskriminerat på olika marknader, eftersom det inte kommer ini avtalen. Det här gäller ett ökat antal länder. Vi tycker att det ärlite lustigt att man kritiserar WTO, men skeendet, the action, issomewhere elsejust . Det är en enorm utveckling vad gäller de bilateralaoch regionala avtalen, som hotar hela grundvalarna för det multilateralahandelssystemet.Ordföranden: för det, (): Jag är väldigt glad för att man från Kommerskollegiumssida tog upp den som jag ser bekymmersamma utvecklingen med den ökaderegionaliseringen i stället för att man satsar på det multinationella.Jag tror att de fattigaste länderna, de som har svårast att komma inpå den internationella handelsmarknaden, i slutändan kommer att förlorapå den utveckling som har tagit fart efter Cancún.Men jag har en mer precis fråga. I den svenska debatten diskuterar viväldigt ofta syd-nord och handelsrelationer i det perspektivet, medandet är väldigt viktigt att lyfta in att man kan stimulera handeln intebara mellan syd och nord och mellan och utan ocksåmellan länderna i syd och mellan våra biståndssamarbetspartner. Kan nivara en aktiv partner? Känner ni att ni har stöd, med den här propositioneni ryggen, så att ni kan göra ett bättre arbete där?Holger (): För att få den tillväxt som det talas om ipropositionen är handelspolitiken oerhört central, och Kommerskollegiumhar att påverka handelspolitiken. är handelspolitiken en exklusivEU-rätt. Min fråga är: Vilka förutsättningar och möjligheter harKommerskollegium att verkligen påverka handelspolitiken i den riktning sompropositionen vill?Göran (): Jag tar vid där slutade. Vilkabeslut förväntar sig ? Skulle önskaatt den här tar dem för att vi ska komma till rätta medhandelshindren?Lotta N (): Du nämnde dialog i början. , ett inte heltobekant institut, har en liten checklista för hur man skulle skapakoherens och integration i hållbar utveckling i världen och olika kriterieroch påminnelser. Under 24:e kriteriet står hur man involverar allaberörda parter. Det behövs klara guidelinesför vem, vad och hur sådanakonsultationer och dialoger ska ske.Min fråga är: Tycker ni att propositionen är tillräcklig i det häravseendet, eller har ni egna tankar om hur dialogen med utvecklingsländernaska utformas?Birgitta (): Alltfler globala röster höjs för att man skaställa hårdare krav på transnationella företag vad gäller mänskligarättigheter, arbetsrätt och annat. Vad har ni för åsikt om detta? Detär en fråga som kommer att öka i intresse de närmaste åren.Agne (): Handelspolitiken rör ett område där det ska råda enfri marknad. Min fråga är: Behövs det några lagstiftningsåtgärder,regelförändringar, för att kunna få med handelspolitiken på rätt sätt iutvecklingspolitiken?Detta med dumpningar och stöd - behövs det inte också en analys avjordbrukspolitiken i biståndsländerna? Det finns de som påstår att denmera påverkar situationen än stöden som kommer utifrån, exporten?Rosita Runegrund (kd): Det nämndes att EU:s handelspolitik till vissdel har kraschat på grund av mötet i . Min fråga är: Hur ser manpå detta att länderna träffar egna avtal? Vi kristdemokrater har ettförslag om att utveckla samstämmighetsindex, alltså en expertgrupp somi sig skulle kunna binda samman frågorna och där man skulle kunna taitu med jordbrukspolitiken när det gäller TRIPS-avtalen. Hur ser ni påen expertgrupp inom till exempel Sida?Kaj (): Herr ordförande! Kan det finnas ett problem när detgäller demokratimålet och ökad handel och tillväxt?Ewa (): Hur tänker ni på ? I propositionenstår det att vi ska verka överallt där det behövs, det vill säga ökadflexibilitet i utvecklingspolitiken. Hur ser på det?Speciellt inom jordbrukspolitiken handlar det om att förmedla kunskap.Det är en långsiktig fråga som man måste jobba med iett land för att verkligen få effekt.Vice ordföranden: Det gäller frågan om handelshinder mellan ,framför allt mellan grannar. Det spontant riktiga är att handla medsina grannar. De är närmast, och man känner varandra bäst. Det innebäratt handelshinder sinsemellan, till exempel inom , ärett mycket stort bekymmer. Vad gör och EU för att stimulera attsådana handelshinder rivs?Peter Kleen, : Det är möjligt att jag inte klarar allafrågorna. I så fall får vi ta dem sedan.Carina och ställde en fråga om handeln syd-syd.Den är oerhört viktig, särskilt för de små och medelstora företagen.Bangladesh säljer färre skjortor till än till EU. Det säger litegrann om vilka handelshinder som möts mellan . Det är en saksom vi har uppmärksammat. Det finns förslag om att få ned tullarna ivissa av dessa länder, till exempel i där tullarna är höga. Vitycker att det är viktigt.Vi har jobbat mycket med frågan om handelsprocedurer. Det är en speciellform av olika handelshinder, mer tekniska och administrativa men viktiga.Vi har gjort studier som har visat på enorma vinster om det går att fåtill stånd förbättringar och förenklingar. Vi jobbar både inom WTO ochOECD på FN-området.Sedan var frågan vad kollegiet kan göra och påverka. Samstämmighetenmellan den och är stor - nästanhelt sammanfallande. Vi har en del tyngdpunktsförskjutningar och en delsaker som vi driver på. Regeringen måste ta ett helhetsperspektiv. Vijobbar aktivt med analysarbetet. Vi ger inspel till olika möten närregeringen sitter med de övriga medlemsländerna. Vi har en rådgivanderoll. Vi tar inga egna beslut. Våra råd stäms av med andra inspel somregeringen får från andra aktörer. Vi försöker att vara breda i våraanalyser och ta hänsyn till intressen hos olika organisationer ochfolkrörelser i . Vi arbetar i olika referensgrupper.Sedan var det en fråga om vilka beslut vi kan fatta. Vi kan inte tanågra egna beslut annat än i fråga om kunskapsöverföring och att hjälpatill med konkreta handelshinder. När det gäller politiken är vi enstabsmyndighet till regeringen. Vi lägger fram våra analyser, rapporteroch beslutsunderlag, och det är regeringen som fattar beslut om vilkenposition ska ta vid möten med de övriga EU-länderna.I fråga om checklistan och passar jag. Jag kan kanske få återkommatill den frågan. Jag berörde frågan lite grann i början. Det är viktigtatt ha en dialog med länderna i det bilaterala samarbetet, passa på attlyfta fram handelspolitiken som ett viktigt politikområde, om det skavara samstämmighet mellan dem. Det har inte skett på det sättet hittills.Vi tycker att det är viktigt att även om vi har en gemensam handelspolitikatt vi också passar på med våra viktiga samarbetspartner att diskuterafrågan ordentligt. Hur kan man se på politikområdet, och hur kan manpassa in i de övriga områdena?Vi har inte särskilt mycket att göra med transnationella företag närdet gäller koder och agerande. Vi kommer ganska lite i kontakt med detproblemet i våra utredningar. Vi anser att vinsterna framför allt liggeri en öppen handelspolitik för de små och medelstora företagen. De störreföretagen kan ofta hoppa över handelshinder genom att investera i andraländer, vilket små och medelstora företag inte kan göra på samma sätt.Sedan var det en fråga om jordbrukspolitiken. Det var någonting omlagstiftningsåtgärder, och jag kommer tillbaka till den frågan senare.Detställdes en fråga om det är problem med den jordbrukspolitik som försi dessa länder. Det är mycket det det beror på. Det skainte minska insatserna för att ta bort den djupt orättvisa politik somi-länderna bedriver genom sin subventionspolitik, särskilt exportstödet.Överskott hystas ut på världsmarknaden och gör det fullständigt omöjligtför att konkurrera.Jag ber att få återkomma om expertgruppen för EU:s handelspolitik.Det ställdes en fråga om det finns en konflikt mellan demokratimåletoch ökad handel och tillväxt. Det ser inte vi. Vi tror att enöppnare handel går hand i hand med ökad demokrati och ökad öppenhet. Destudier som har gjorts av ekonomer visar att länder som är mer öppnamot omvärlden har en starkare demokratisk förankring och har starkareindikatorer på jämställdhet och demokrati. Det finns naturligtvisundantag, men det är en allmän trend som forskarvärlden har identifierat.Ökad flexibilitet och mer långsiktig kunskap. Många av dessa frågor ärlångsiktiga. Man måste jobba långsiktigt. Det är en långsiktig frågaatt få opinioner i olika länder att svänga om jordbrukspolitik. Politicsstarts at homebrukar man säga. Om vi inte får en ändrad attityd i mångaav de tunga länderna, , och , i fråga omjordbrukspolitik kommer det att gå långsamt.Vice ordföranden: har också möjligheter att komma tillbaka till frågorvi särskilt vill fördjupa oss i under andra halvlek.Tack, och . JämOVi går över till nästa inbjudna remissinstans, nämligen JämO,jämställdhetsombudsman . Välkommen.Claes , JämO: Tack så mycket för inbjudan.Som en nationell och främjande av mänskligarättigheter, som är, är det självklart att viställer oss bakom att politiken för global utveckling ska präglas avett rättighetsperspektiv och också präglas av de fattiga kvinnornas ochmännens perspektiv på utveckling - och också ett barnperspektiv. Det ärett perspektiv sett från pojkar och flickor som lever under fattigaförhållanden. Jag vill gärna understryka detta inledningsvis.Ett led i att främja rättighetsperspektivet är att stödja uppbyggnadenav institutioner som liknar den svenska ombudsmannainstitutionen. Detfinns ett mycket starkt intresse runtom i hela världen vad gäller vårmodell, även om man naturligtvis inte kan kopiera den. Det finns olikavarianter; human rights defender, kommissioner och så vidare.Jag konstaterar med tillfredsställelse att betydelsen av jämställdhetmellan kvinnor och män genomgående framhålls i propositionen som enviktig faktor för ett fruktbart utvecklingsarbete. Jag kan instämma medStaffan att skrivningarna i propositionen är starka på denpunkten. Men jag tycker att det finns anledning att gå längre än så.Jämställdhet mellan kvinnor och män är i själva verket en absolutförutsättning för en reell och hållbar utveckling. Jämställdhet, som ioch för sig är könsneutral, betyder i praktiken att det är nödvändigtatt eliminera diskriminering av kvinnor, att stärka deras rättigheteroch att understödja deras faktiska möjligheter att delta i samhällslivetpå alla olika områden.Bekämpande av fattigdom kan aldrig ge bestående resultat så längekvinnors rättigheter inte stärks. Jämställdhet mellan kvinnor och män,som bland annat Amartya Sen har visat, är av direkt och avgörandebetydelse för befolkningsutvecklingen, vilket i fattiga regioner ellerfattiga länder får en direkt påverkan på fattigdomen.Som nämns i propositionen har jämställdhet omedelbar betydelse förmiljöfrågor, för utbyggnad av den sociala omsorgen och för folkhälsan.Jämställdhet påverkar säkerhets- och försvarspolitiken.