bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Samordnaderehabiliteringsinsatser skall således komma tillstånd mellan allmän försäkringskassa,länsarbetsnämnd, kommun och landsting. Vidare harregeringen föreslagit förlängning avförsöksverksamhet inom Socsam i vissa fall.Regeringen anser det vidare angeläget attfortsatta informationsinsatser görs tillarbetsgivare, berörda vårdgivarkategorier,arbetstagarna och allmänheten bl.a. för att ökamedvetenheten och kunskaperna om sjukfrånvaro ochsjukskrivning.Det är också regeringens avsikt att en pågåendeöversyn av administrationen av socialförsäkringensnabbt skall kunna leda fram till en organisationsom blir ett effektivt instrument bl.a. för attbryta den negativa ohälsotrenden.Ytterligare åtgärder som planeras av regeringenfinns redovisade ovan i avsnittet Orsaker tillohälsan och mål för ökad hälsa i arbetslivet.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf366 yrkande11 att beslutar att anvisa 11 250 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 1 liksom även i motionSf289 yrkande 13 av m.fl. (m) begärs ettupphävande av beslutet att SGI skall multiplicerasmed faktorn 0,97 vid beräkning av sjukpenning.I motion Sf366 yrkande 2 begärs att SGI skallberäknas på de två föregående årens inkomst. Ettlikalydande yrkande finns i motion Sf289 yrkande 14.Vidare begärs i motionerna Sf366 yrkandena 3 - 6och Sf289 yrkandena 9, 11, 12 och 16 attersättningsnivån i sjukförsäkringen skall sänkasdels till av SGI från den 15 till den 360sjukdagen, dels till av SGI fr.o.m. den 361sjukdagen. Vidare begärs att en andra karensdaginförs den åttonde sjukdagen. Motionärernaframhåller att det är nödvändigt att höjasjälvrisken i sjukförsäkringen och att den ökandeförtidspensioneringen måste stoppas. Någonautomatisk prövning av rätten till aktivitets- ochsjukersättning skall således inte göras inom ett årssjukskrivning. Därtill krävs att den tredjesjuklöneveckan avskaffas. Motionärerna anser attinförandet av denna har samma effekt som enskattehöjning och att den dessutom medför attarbetsgivare blir ännu mer återhållsamma med attanställa arbetskraft i allmänhet och personer medhögre risk att bli sjuka i synnerhetI motion Sf366 begärs i yrkande 7 etttillkännagivande om att sjukskrivningarna på grundav trafikolyckor skall överföras från den allmännasjukförsäkringen till den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen.Vidare begärs i motion Sf289 yrkande 3 etttillkännagivande om ändringar i AFL. Motionärernaframhåller att sjukdom skall bedömas "i enlighet medvetenskap och beprövad erfarenhet" i syfte attsjukskrivning endast skall tillåtas vid sjukdom.Vidare skall skyldighet för den sjukskrivne attintyga nedsatt arbetsförmåga återinföras.Deltidssjukskrivning bör även göras mer flexibel.Det bör således vara möjligt att bl.a. varasjukskriven endast , från vissaarbetsuppgifter eller genom att vara på jobbet påheltid men med halv arbetstakt. I yrkande 8 begärsett tillkännagivande om en förtydligadansvarsfördelning för rehabilitering. Motionärernaanser att skall ha ansvaret föratt en rehabiliteringsutredning initieras och kommertill stånd.I motion So503 av m.fl.(m) begärs i yrkande 2 ett beslut om att låtaförsäkringskassorna köpa vård. Motionärernaframhåller att särskilda medel avsätts för attpåskynda rehabiliteringsinsatser.Köp av rehabiliteringsinsatser bör därvid kunnagöras från olika sjukvårdshuvudmän samt frånvårdgivare utomlands.Slutligen begär m.fl. (m) i motionSf405 yrkande 6 att de pågående Socsamförsöken skallges möjlighet att fortsätta i ytterligare tre årutan begränsningar.FolkpartietI motionerna Fi240 yrkande 19 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och Sf359 yrkande 2 av BoKönberg m.fl. (fp) begärs att beslutar attanvisa mindre än vadregeringen föreslagit.I motion Sf358 av m.fl. (fp)begärs i yrkandena 1, 2, 8-11 och 13 följande.Regeringen måste vidta åtgärder mot missbruk avsjukförsäkringen i form av att ett med gällande lagoförenligt sjukdomsbegrepp används i tillämpningen.Sjukdomsbegreppet har förskjutits så attsjukförsäkringen har kommit att användas i annatsyfte än den är avsedd för. Vidare skall beslutet ominförandet av den tredje sjuklöneveckan upphävasfr.o.m. Beslutet motverkarnyanställningar, försvårar för dem som är litesvagare på arbetsmarknaden att bli anställda ochökar de direkta kostnaderna för företagen. Samtidigtfinns det inget som talar för att den totalasjukfrånvaron påverkas nämnvärt. Det ärlångtidssjukskrivning och övergång i sjukersättningsom är det stora problemet. Regeringen bör ävenåterkomma med förslag om attrehabiliteringsersättning skall kunna utgå underlängre tid än 12 månader. En rehabiliteringsgarantiskall införas så att alla sjukskrivningar som kanbli långvariga snabbt leder till prövning avrehabiliteringsbehovet av en annan läkare än den somförst sjukskrev. De beslutade skärpta kraven påmedicinskt underlag för heltidssjukskrivning böräven komma till uttryck i AFL. Vidare bör en allmängenomgång av lagar, föreskrifter m.m. göras medavseende på intygsskrivandet och med inriktning påatt detta skall innebära medicinska bedömningar avvad som bäst kan leda till tillfrisknande. Slutligenbegärs ett tillkännagivande om begränsning avbehörigheten för en läkare med vissspecialistutbildning att för längre tids sjukpenningskriva sjukintyg som grundas på diagnoser inom enannan medicinsk specialitet.I motion So505 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 2 att närståendepenning från den 1januari 2004 skall kunna betalas ut i upp till 120dagar.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf397 yrkande 33i denna del att beslutar att anvisa mindre än vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 15 liksom även i motionA308 yrkande 8 av m.fl. (kd) begärsatt en ny rehabiliteringsförsäkring införs ienlighet med den modell som föreslagits av GerhardLarsson i utredningsbetänkandet SOU 2000:78, och meden offentlig aktör. Motionärerna anser attrehabiliteringen har varit eftersatt och föreslårdärför att den nya rehabiliteringsförsäkringen ialla väsentliga huvuddrag genomförs från den 1januari 2004 med en utbyggnad . Enökad totalkostnad reformengenomförs balanseras åren därefter med en nettovinsti form av lägre utbetalningar av sjukpenning ochförtidspension.I motion Sf397 yrkande 4, 5, 16, 26, 28, 29 och31 begärs att regeringen påbörjar det nödvändigalagstiftningsarbete som krävs för att införa den nyarehabiliteringsförsäkringen. Vidare begärs attregeln om att en rehabiliteringsutredning alltidskall göras av arbetsgivarna upphör till förmån förinförandet av rehabiliteringsförsäkringen. Därtillbegärs ett upphörande av regeln om attförsäkringskassan regelmässigt skallutreda om sjukpenning skall övergå till sjuk- elleraktivitetsersättning. Motionärerna anför attregeringens förslag riskerar att leda till attsjukpenning rutinmässigt övergår till sjuk- elleraktivitetsersättning i stället för attfokus läggs på rehabiliteringsinsatser. Motionärernaanser även att ytterligare en karensdag medbibehållet högriskskydd skall införas.Arbetsgivaravgiften skall i stället höjas något förföretagen. Vidare begärs att ersättningsnivån isjukförsäkringen höjs till och att SGI beräknaspå ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster.Skattepliktiga förmåner samt semesterersättningskall även vara SGI-grundande. En ny modell förtrafikförsäkringen bör införas som innebär attsamtliga personskadekostnader i samband medtrafikolyckor förs över från sjukförsäkringen tilltrafikförsäkringen från och med den 1 juni 2004.Slutligen begärs i motion Sf397 yrkande 3 attsjuklöneperioden för arbetsgivarna skall återgå till14 dagar. Motionärerna menar att det saknasforskning som tyder på att ett utvidgatarbetsgivaransvar har någon som helst effekt påsjuktalen. Likalydande yrkanden har framställs imotionerna N412 av m.fl. (kd) yrkande20, A308 av m.fl. (kd) yrkande 7,A309 av m.fl. (kd) yrkande 10 samtN346 av m.fl. (kd) yrkande 11.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf389yrkande 1 i denna del att beslutar attanvisa mindre än vadregeringen föreslagit. Motionärerna framhållerminskade sjukpenningkostnader med anledning avsatsningar på rehabilitering och en historiskberäkning av den sjukpenninggrundande inkomsten. Isamma motion yrkande 2 begärs att av anslaget skall3,användas tillrehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstödoch i motsvarande grad skall medlen försjukpenningen minskas.I Sf389 yrkande 3 begärs att av anslaget skall 500miljoner kronor avsättas för finansiell samordningoch för rehabiliteringsinsatser m.m. i syfte attförstärka arbetet kring personer med socialutslagningsproblematik såsom hemlösa, psykiskt sjukasamt personer med alkohol- och drogberoende. ÄvenKenneth m.fl. (c) begär i motion So637yrkande 2 att inom utgiftsområde10 skall reserveras för deltagande i finansiellsamordning för rehabilitering av psykiskt sjuka.I motion Sf327 begär m.fl. (c) iyrkande 3 att en grundnivå införs i sjukpenningen om200 kr per dag. I yrkande 8 begärs att enrehabiliteringsgaranti införs. En preliminärrehabiliteringsplan skall normalt föreligga inom sexveckor efter sjukskrivningen. Även i motion So497 avKenneth m.fl. (c) yrkande 4 begärs att enrehabiliteringsgaranti införs.Vidare begärs i motion Sf327 yrkande 12 att densjukskrivne skall undersökas av försäkringsläkareefter omkring . I yrkande 9 begärsinförande av en rehabiliteringslots. Innebörden äratt efter sex veckors sjukskrivning skall enkontaktperson samordna rehabiliteringsinsatserna,lotsa den enskilde mellan olika aktörer och ansvaraför att rehabiliteringsplanen fullföljs. I yrkande10 begärs att en rehabpeng införs. Omrehabiliteringsgarantin inte uppfylls skall densjukskrivne ha möjlighet att få kostnadsteckning förrelevanta rehabiliteringstjänster från t.ex. privataaktörer. Sjukskrivna skall också ha möjlighet attefter ansökan förfoga över vissa resurser för köp avrehabiliteringstjänster. medfärre än 15 anställda begärs i yrkande 11 att dessaskall befrias från skyldigheten att genomföra enrehabiliteringsutredning. Vidare begärs i yrkande 14ett tillkännagivande att karensdagen skall motsvaraen hel dag oavsett somsjukskrivningen inleds. Slutligen begärs i yrkande16 ett tillkännagivande om att adekvatarehabiliteringsåtgärder även skall riktas till demsom har sjuk- och aktivitetsersättning.I motionerna N329 av m.fl. (c)yrkande 16, N348 av och () yrkande 5 och Sf353 av AnnikaQarlsson och () begärs att ensjuklönemodell med storleksrelateratarbetsgivaransvar införs. Motionärerna anser att detär antalet anställda som skall avgöra omfattningenav detta ansvar. Detta efter principen att t.ex. femanställda motsvarar per anställdupp till maximalt . Genom en likformignedsättning av arbetsgivaravgifterna kommer en vissöverkompensation att ges åt småföretagare.Övriga motionerArbetsgivarnas kostnadsansvarClaes Västerteg (c) begär i motion Sf227 etttillkännagivande om att arbetsgivare inte skallbetala sjuklön vid sjukskrivning på grund av olyckori samband med idrottsutövande och övrigafritidsaktiviteter. Sjuklön skall bara utges vidordinär och arbetsrelaterad sjukfrånvaro.I motion Sf240 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att låta utredamöjligheten till differentieradesjukförsäkringsavgifter för småföretag som ett led iarbetet med att få ned ohälsotalet. Differentieradeavgifter bör kunna användas både som ett slags bonustill företagen för deras låga antal sjukskrivna ochsom en uppmuntran till arbetsmiljöförbättringar. Isamma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeom en utredning om lägre sjukförsäkringsavgifter försmåföretag. Småföretagens kostnader försjukfrånvaron är enligt motionären två till tregånger högre i procent räknat av lönesumman än förde större företagen.I motion Sf289 av m.fl. (m) begärs iyrkande 10 ett tillkännagivande om attavtalslösningar som innebär ersättning över en vissnivå skall kunna medföra att arbetsgivaren får bärahela sjukpenningkostnaden. Beträffande incitamentför arbetsgivare att minska sjukfrånvaron kritiserarmotionärerna i yrkande 17 det förhållandet att dearbetsgivare som har störst behov av att påverkasjukfrånvaron, dvs. kommunerna, skyddas från deökade incitamenten genom särskilda statsbidrag.Slutligen begär motionärerna i yrkande 21 etttillkännagivande om att låta utreda förslag omförändrad sjukförsäkring från ,och Företagarna. De olika förslagenavser privat försäkring genom arbetsgivaren, s.k.friskpeng respektive sjuklöneansvar som varierarefter antalet anställda på företaget.Holger m.fl. (kd, m) begär i motionSf381 ett tillkännagivande om att reformera systemenför sjuklön och sjukpenning i linje med förslaget"Sjuklön efter storlek". Förslaget innebär bl.a. attvarje arbetsgivare skall ansvara för så mångasjuklönedagar och anställd som det finnsanställda i verksamheten. Vidare skall arbetsgivarenbetala sjukförsäkringsavgift efter hur mångasjuklönedagar som verksamheten bär. Fler dagar geren lägre avgift. Arbetsgivaren kan dock välja attansvara för fler dagar än vad antalet anställdamotiverar och får då en sänkt avgift.SjukförsäkringsfrågorSven m.fl. (kd) begär i motion Sf397 yrkandena20-22 och 27 olika tillkännagivanden. Motionärernaanser att eftersom en förskjutning av attitydernatill bl.a. sjukförsäkringen synes ha skett ärinformation om försäkringens syfte viktig.Motionärerna framhåller även att det är mycketviktigt att precisionen ökar isjukskrivningsprocessen, inte minst för att denenskilde skall få adekvat behandling ochrehabilitering. Sjukskrivningen måste bedömas ur etthelhetsperspektiv och den intygslämnande läkarenmåste så långt möjligt undvika heltidssjukskrivning.Vidare bör en tydligare koppling mellan läkarnassjukskrivning och kostnadsansvaret finnas.Motionärerna anser slutligen att en individanpassadersättning i sjukförsäkringenbör införas och en regeländring göras så att vissaanställda inte missgynnas av den nuvarandebestämmelsen om karensdag.I motion Sf207 av de ()begärs ett tillkännagivande om en steglössjukpenningnivå.Helene och () begäri sin motion Sf223 ett tillkännagivande om möjlighettill sjukskrivning på vilken nivå som helst.Motionärerna menar att sådan sjukskrivning bättreanpassas till den sjukskrivnes behov.Även m.fl. (s) begär i motion Sf228ett tillkännagivande om utformningen avsjukpenningen. Hon anser att det finns goda skäl föratt öppna en möjlighet till sjukskrivning också påt.ex. 40 eller och särskilt för människor somär på väg tillbaka till arbetsmarknaden.I motion Sf345 av () begärs etttillkännagivande om att deltidssjukskrivning börkunna innebära möjlighet att arbeta fullt ut underen tid för att sedan få en återhämtningsperiod osv.Flera motionärer har begärt tillkännagivanden omsjukskrivningar som är föranledda av operationer sominte är betingade av medicinska skäl. () anser i motion Sf237 att rätten tillsjukpenning och sjuklön endast skall avse tillfälligarbetsoförmåga av sjukdomskaraktär efter medicinskbedömning. Sjukpenning skall således inte utgå vidingrepp av icke medicinsk art, t.ex. vidskönhetsoperationer. Även och () anser i motion Sf262 att sjukpenninginte bör utgå vid sådana operationer. (v) anser i motion So416 yrkande 2 att RFV börgöra analys av sjukskrivningar som är föranledda avestetisk intimkirurgi.Martin () begär i motion Sf312 etttillkännagivande om att de som kombinerar två ellerflera deltidsanställningar kan bli orättvistbehandlade genom att få fler karensdagar än andra.I flera motioner begärs tillkännagivanden om sjuk-och friskskrivningsrätt för sjukgymnaster. IngridBurman m.fl. (v) anser i motion So312 yrkande 1 attett projekt med sjukskrivningsrätt för sjukgymnasterav patienter med långvariga problem frånrörelseapparaten bör initieras. Även () begär i motion Sf336 yrkande 1 att enförsöksverksamhet med rätt för sjukgymnaster attutfärda intyg om sjukskrivning inleds. Vidare begärsi samma motion yrkande 2 att frågan om sjukgymnasterskall kunna utföra sjuk- och friskskrivningar börutredas. Motionären anser detta vara rimligt i vissafall, främst vid belastnings- och stressrelateradebesvär från . Slutligen anser AnnaLilliehöök och () i motion Sf363 attsjukgymnaster bör ges rätt att friskskriva så attdetta kan ske så snart som möjligt.I motion Sf355 av () yrkande 2begärs ett tillkännagivande om attsjukdomsdiagnoserna inom psykiatrin behöverdefinieras och att läkarunderlagen måste bli merlikvärdiga och informativa. Motionären anför attbegreppsanvändningen inom psykiatrin behöverrenodlas för att få ökad förståelse och färremissförstånd mellan framför allt ,arbetsgivaren och sjukvården men även mellan dessaaktörer och den sjukskrivne.I motion Sf374 av () begärs etttillkännagivande om att konsekvenserna som uppstårvid retroaktiva lönepåslag bör uppmärksammas.Motionären menar att även sjukskrivna ochföräldralediga bör få del av retroaktiva lönepåslag.I flerpartimotionen Sf386 av m.fl.(c, m, fp, kd) begärs ett tillkännagivande om attreformera sjukförsäkringen så att den försäkrade somhåller nere sin sjukfrånvaro belönas med enfriskbonus i form av ett skatteavdrag.RehabiliteringI motion So409 av m.fl.(m) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om vårdi tid och snar rehabilitering. Motionärernaframhåller att det vanligtvis är mycket billigareatt erbjuda rehabilitering än att låtamänniskor vänta.Vidare begärs i motion Sf327 av . (c) yrkande 5 ett tillkännagivande omkvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet. Motionärernaframhåller att kunskapen är sämre vad gällerprevention, rehabilitering och behandling avkvinnors ohälsa och att det kan bidra tillutslagning eller längre sjukskrivningar än vad somannars skulle vara möjligt.Carl-Axel () begär i motion Sf203 etttillkännagivande om att sjukförsäkrings-,arbetsmarknads- och arbetsskadeavgiften iarbetsgivaravgifterna bör slås samman till enrehabiliteringsavgift och utgöra grunden för enrehabiliteringsförsäkring med försäkringsbolag somförsäkringsgivare.Vidare begär () i motionSf204 ett tillkännagivande om läkarintygets framtidaroll i rehabiliteringen. Motionären anser attläkarintyg inte skall behöva företes för rätt tillsjukpenning vid långa sjukfall där avstämningsmöteninletts och den sjukskrivne har flera orsaker tillsin arbetsoförmåga utöver de medicinska.Jan Ertsborn (fp) begär i motion Sf216 etttillkännagivande om regelförändringar så attstatliga medel hos försäkringskassorna ocharbetsförmedlingarna kan användas till att stödjaden verksamhet med rehabilitering av långtidssjukasom pågår på Fontänhusen i i motion Sf241 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande omatt medel för rehabilitering av psykisktlångtidssjuka skall kunna användas för att startaoch driva fler klubbhus enligt Fountain-housemodellen i . De klubbhus som redan finnsi har enligt motionärerna lyckats väl medrehabilitering av denna grupp.Annika Qarlsson och () begär imotion Sf220 ett tillkännagivande om att regeringenutvidgar rehabiliteringsbegreppet till att innefattabåde social, medicinsk och arbetslivsinriktadrehabilitering. Rehabilitering skall ses ur ettlivslångt perspektiv och inte bara varayrkesinriktad.Även () begär i motion Sf258 etttillkännagivande med innebörd attrehabiliteringsbegreppet ges en definition sominnefattar både social, medicinsk ocharbetslivsinriktad rehabilitering. De som stårutanför arbetsmarknaden skall således ha samma rätttill insatser som övriga medborgare.I motion Sf250 av () begärs etttillkännagivande om att det bör vara möjligt attuppbära både partiell sjukpenning och partielltaktivitetsstöd.Mikael () begär i motion Sf260 etttillkännagivande om möjlighet för försäkringskassanatt direktfinansiera medicinsk rehabilitering försjukskrivna där den snabbast finns att tillgå.I motion Sf270 av och () begärs ett tillkännagivande om att inrätta endelegation mot stress och utbrändhet. Motionärernaanser att det finns behov av att föra sammanpersoner som har kunskap om stress och utbrändhet ien delegation.I motion Sf330 av () begärs etttillkännagivande om att skapa ekonomiska incitamentför arbetsgivarna att återfå långtidssjukskrivna iarbete. Arbetsgivaren bör premieras om enlångtidssjuk kan fås att återgå i arbete.Birgitta och () begär imotion Sf335 ett tillkännagivande om att tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att bl.a. lägga framförslag i syfte att minska ohälsan på grund avsjukdomar i rörelseorganen.Mia () begär i motion Sf355 yrkande 6ett tillkännagivande om att börerbjuda rehabilitering även för dem med psykiskabesvär. Samtalsterapi skall finnas som enrehabiliteringsinsats. I samma motion yrkande 7begär motionären ett tillkännagivande om att den somär långtidssjukskriven på grund av psykiska besväroch arbetslös i större utsträckning än skallerbjudas rehabiliteringsinsatser för själen.I motion Sf370 av () begärs etttillkännagivande om att den s.k. steg-för-steg-modellen i praktiken innebär att många som på grundav sjukdom inte kan fortsätta i sitt arbete intekommer i fråga för arbetslivsinriktadrehabilitering.I motion Sf376 av och () begärs ett tillkännagivande om attpröva möjligheten att för långtidssjukskrivna ökamöjligheterna till utbildning som ett led irehabiliteringen för att snabbare kunna återvändatill arbetslivet.Majléne m.fl. (s) begär i motionSf399 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om en ökadutvecklad samverkan mellan arbetsförmedlingen ochförsäkringskassorna vad avser sjuka arbetslösa ochäven andra parter och om att minska antaletlångtidssjukskrivningar. Motionärerna anför att detbehövs en omfattande förnyelse avrehabiliteringsverksamheten där den enskildetydligare sätts i centrum.I motion Sf361 av och () begärs ett tillkännagivandeom att alla döva som förvärvsarbetar skall kunna fåbildtelefon som arbetshjälpmedel. Likalydandeyrkanden finns i motionerna So212 av dePoubaix-Lundin (m) och Sf377 av (). Motionärerna anför att en åtgärd som ger dövamöjlighet att kommunicera på sitt modersmål måsteanses bidra till att förebygga ohälsa som exempelvisstress och utbrändhet hos döva.Heli () begär i motion Sf238 etttillkännagivande om ersättning för utbildningtillsammans med ledarhund. En väl fungerandeledarhund är ofta en förutsättning för densynskadade att kunna fungera i arbetslivet, såväl påarbetsplatsen som under resor till och från arbetet.För detta krävs en bra grundutbildning samtåterkommande vidareutbildningar. Det är därförrimligt att den enskilde för dessa utbildningarskall vara berättigad till ledighet och ersättningmotsvarande exempelvis sjukpenningen.Anne () begär i motion So644 yrkande2 ett tillkännagivande om att en avgränsad del av deanslagna medlen till rehabiliterande verksamhetanvänds för stöd till försöksverksamheter medmedicinska hälsoklubbar, s.k. Health Clubs.NärståendepenningI motion So505 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om attregeringen återkommer med förslag till vidgademöjligheter att få närståendepenning i form av lägrekrav på den närståendes sjukdom och en vidgning avden berättigade kretsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisar i de olika avsnitten omarbetsgivarnas kostnadsansvar,sjukpenningförsäkringen, rehabilitering m.fl. frågordels skälen för utskottets ställningstaganden tillmotionsyrkanden som har betydelse förmedelsanvisningen, dels utskottetsställningstaganden till övriga motionsyrkanden.Utskottets ställningstaganden till motionsyrkandenmed betydelse för medelsanvisningen liksom tillregeringens förslag till medelsanvisning redovisasnedan i avsnittet Förslag rörande medelsanvisningtill anslag 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.Arbetsgivarnas kostnadsansvar m.m.Regeringen framhåller i budgetpropositionen attarbetet med att ta fram ett system med ekonomiskadrivkrafter för arbetsgivare i syfte att minskasjukfrånvaron skall fortsätta och systemet utformasså att det långsiktigt stärker både företagande ochindivider och därigenom hela samhällsekonomin. Detskall omfatta hela arbetsmarknaden, och inriktningenär att arbetsgivarna skall betala en del aversättningen vid sjukdom även utöversjuklöneperioden. Särskild uppmärksamhet måsteriktas mot de grupper som har svårt attkomma in på arbetsmarknaden så att en ökad selektioninte uppstår på denna.