bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — och avstyrker motionsförslaget.Jämför reservation 4 (mp).Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om tillsyn m.m.(s. 294-306) jämte motion 2002/03:T14 (mp) yrkande 1.13.1 Regeringens bedömningar och förslagTillsynsmyndighetens uppgifter och befogenheterAv artikel 10 i auktorisationsdirektivet framgår ramarna för hur tillsynen fårbedrivas. Av artikel 5.4 i tillträdesdirektivet framgår dessutom att den natio-nella regleringsmyndigheten när det gäller tillträde och samtrafik skall habefogenhet att ingripa för att säkerställa övergripande mål.I lagen bör inte närmare anges hur tillsynen skall bedrivas. Det ankommeri stället på tillsynsmyndigheten att utforma en lämplig tillsynsverksamhetmed utgångspunkt i de verktyg och befogenheter som lagen föreskriver ochmed lagens mål som ledstjärna.En grundläggande förutsättning för en fungerande tillsyn är att initiativ ochbeslut är väl underbyggda. Det är därför av vikt att tillsynsmyndigheten kanbegära in de upplysningar och handlingar som är av intresse för tillsynen.Tillsynsmyndigheten skall ges möjlighet att förelägga den som bedriver verk-samhet enligt lagen att tillhandahålla sådan information och får förena före-läggandet med vite.Den rätt som tillsynsmyndigheten enligt 57 § andra stycket 2 telelagen haratt få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen där verksamhet somomfattas av lagen bedrivs är enligt utredningens mening nödvändig för attsäkerställa att en effektiv tillsynsverksamhet kan upprätthållas. Bestämmelsenskall därför överföras till den nya lagen om elektronisk kommunikation. Vidbehov skall tillsynsmyndigheten kunna ansöka om verkställighet hos krono-fogdemyndigheten.Om tillsynsmyndigheten inom ramen för sin tillsyn finner skäl att misstän-ka att en verksamhet som omfattas av lagen inte bedrivs i enlighet med lageneller skyldigheter, villkor eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen,skall tillsynsmyndigheten underrätta den ansvariga parten om detta förhållan-de och ge denne tillfälle att yttra sig.Den tid som anges för rättelse skall inte understiga en månad från under-rättelsen. Om rättelse inte skett inom den tid som angetts i underrättelsenskall tillsynsmyndigheten kunna utfärda ett föreläggande eller förbud, vidbehov förenat med vite.Om rättelse inte heller sker med anledning av föreläggandet skall tillsyns-myndigheten kunna återkalla eller ändra det tillstånd som verksamheten avsereller besluta att verksamheten helt eller delvis skall upphöra.Om ett föreläggande inte efterkoms kan tillsynsmyndigheten meddela yt-terligare förelägganden eller förbud som är nödvändiga för att förmå partenatt upphöra med överträdelsen eller i övrigt agera i enlighet med lagen.Förutom de tillfällen när återkallelse kan aktualiseras enligt det an-förda, finns det behov för tillsynsmyndigheten att kunnaåterkalla tillstånd eller ändra tillståndsvillkor under särskildaomständigheter. Det skall givetvis vara möjligt att återkalla tillståndetom tillståndshavaren själv begär detta. Likaså skall omedelbar återkallelsefå ske om tillståndshavaren lämnat oriktiga eller ofullständiga uppgifter isamband med tilldelningen eller om tillståndshavaren trots påminnelseunderlåtit att betala fastställda avgifter. Slutligen kan ett tillståndomedelbart återkallas eller ändras om förutsättning- arna förradioanvändningen ändras på grund av radiotekniska förändringar ellerinternationella överenskommelser eller om ett tillstånd enligt annan lagsom utgjort förutsättning för tillstånd att använda radiosändaren upphörtatt gälla.Regeringen anser inte att det behöver införas några bestämmelser om eko-nomisk kompensation i den nya lagen för den som eventuellt lider skada tillföljd av en återkallelse eller ändring av tillstånd att användaradiosändare eller nummer.Den som efter ett allmänt inbjudningsförfarande med anbudsgivning harerhållit tillstånd skall betala ersättning till staten. Om tillståndetåterkallas eller ändras skall betalningsskyldigheten inte påverkas.Ersättningsskyldig- heten till staten skall dock kunna omprövas näråterkallelse eller ändring sker utan tillståndshavarens förskyllan. Detskall därför anges i lagen att skyldig- heten att betala ersättning förtillstånd inte påverkas av återkallelse eller änd- ring, om inte annatbestämts i samband med återkallelsen eller villkorsänd- ringen.Regeringen föreslår att den myndighet som regeringen bestämmer skall hatillsyn över efterlevnaden av lagen och de skyldigheter, villkor och föreskrif-ter som meddelats med stöd av lagen.Tillsynsmyndigheten skall inom ramen för tillsynen kunna kräva in infor-mation, beredas tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen samtmed- dela förelägganden och förbud. I särskilt angivna fall skalltillsynsmyndighe- ten kunna besluta om återkallelse av tillstånd, ändring itillståndsvillkor eller att en verksamhet helt eller delvis skall upphöra.Tillsynsmyndigheten skall som regel först ge den som är föremål för till-syn rimlig tid att inkomma med synpunkter eller frivilligt åtgärda eventuellaöverträdelser.TvistlösningDen tvistlösningsordning som väljs måste innebära snabbhet i hand-läggningen och kvalitet i avgörandet. Det är vidare viktigt atttvistlösaren har hög kompetens och att den valda ordningen ärkostnadseffektiv. Vad som komplicerar frågan är att de tvister somaktualiseras ofta har privaträttsliga inslag som deoffentligrättsliga intressena kan vara betydande.De tvister som skall prövas torde ofta vara av den karaktären att det krävssärskild teknisk och ibland ekonomisk kunskap för att verifiera - eller för dendelen falsifiera - de tvistande parternas argumentation och information. Sådankompetens torde återfinnas just hos tillsynsmyndigheten, varför denna börutpekas som den myndighet som skall göra prövningen.Såsom föreskrivs i ramdirektivet skall myndigheten meddela sitt beslutinom , om inte särskilda omständigheter föranleder annat.Enligt artikel 20 i ramdirektivet får medlemsstaterna ge de nationella re-gleringsmyndigheterna rätt att vägra lösa en tvist när andramekanismer, t.ex. medling, finns att tillgå. Denna möjlighet att hänskjuta entvist till medling bör utnyttjas.Regeringen föreslår att tillsynsmyndigheten på begäran av part skall avgöratvister om skyldigheter enligt lagen mellan dem som tillhandahåller elektro-niska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster eller tillhörandetjänster. Beslut i de frågor som tvisten gäller skall meddelas inom fyra måna-der, om det inte finns särskilda omständigheter. Myndigheten skall kunnahänskjuta en tvist till en medlare som bekostas av parterna.KonsumenttvisterRegeringen bedömer att USO-direktivets bestämmelser om utomrättsligtvistlösning för tvister som berör konsumenter och andra slutanvändare inteföranleder någon åtgärd.13.2 MotionsförslagI motion 2002/03:T14 (mp) av m.fl. påpekas att av 7 kap.4 § i den föreslagna lagen om elektronisk kommunikation framgår att omtillsynsmyndigheten finner skäl att misstänka att t.ex. licensinnehavaren inteefterlever licensvillkoren skall myndigheten underrätta bolaget om detta samtatt tillsynsmyndigheten kan komma att vidta åtgärder om inte rättelse skerinom skälig tid. Vid tolkningen av ett begrepp som skälig tid kan förarbetentill propositionen ge vägledning. I detta fall finns inget i propositionen somföreskriver att () skall ha en sådan omständligprocedur och i praktiken ge ett så långt uppskov som PTS aviserat. Där ståratt "den tid som anges för rättelse skall inte understiga en månad". PTS haraviserat en rättelsetid på cirka ett och ett halvt år.Det är därför enligt motionen befogat för att i sina uttalandenge vägledning till exempelvis PTS och andra som kan beröras av lagen, omhur den ska tolkas. bör klargöra att skälig tid bör syfta påt.ex. det som licensgivaren eller allmänheten rimligen kunnat förvänta tillfället för tillståndsgivningen, inte vad bolagen anser möjligt fördem att uppnå efter orealistiska utfästelser eller misskötta relationertill bl.a. kommuner. Eller, om det har tillkommit nya krav frånlicensgivaren eller andra omständigheter som licenstagaren inte kunnateller bort kunna förutse, bör skälig tid avse den tid som är rimlig medhänsyn till dessa förändringar.Enligt motionärerna kan det vara befogat med preciseringar av villkorengenom en tilläggsförhandling. En sådan förhandling kan medföra att en längreanpassningstid är skälig också enligt en rimlig tolkning av begreppet. Ensådan precisering kan vara lämplig i samband med att PTS får ett uttalat sek-torsansvar på miljöområdet.Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tolkningen av begreppet skälig tid i 7 kap.4 § lagen om elektronisk kommunikation (yrkande 1).13.3 Utskottets ställningstagandeMed anledning av motion T14 (mp) yrkande 1 och frågan om begreppetskälig tid vill utskottet inledningsvis erinra om att en grundläggande förut-sättning för en fungerande tillsyn är att initiativ och beslut är väl underbyggda. Det är därför av vikt att tillsynsmyndigheten kan begära in de upplysning-ar och handlingar som är av intresse för tillsynen. Utskottet delar regeringenssyn att det i lagen inte bör närmare anges hur tillsynen skall bedrivas. Detankommer i stället på tillsynsmyndigheten att utforma en lämplig tillsyns-verksamhet med utgångspunkt i de verktyg och befogenheter som lagen före-skriver och med lagens mål som ledstjärna.Om således tillsynsmyndigheten inom ramen för sin tillsyn finner skäl attmisstänka att en verksamhet som omfattas av lagen inte bedrivs i enlighetmed lagen eller skyldigheter, villkor och föreskrifter som meddelats medstöd av lagen, skall tillsynsmyndigheten underrätta den ansvariga parten omdetta förhållande och ge denne tillfälle att yttra sig. Som framgår avpropositionen anser regeringen att tid för rättelse inte skall understigaen månad från under- rättelsen. Om rättelse inte skett inom den tid somangetts i underrättelsen skall tillsynsmyndigheten kunna utfärda ettföreläggande eller förbud, vid behov förenat med vite.Enligt vad utskottet kan bedöma torde bestämmelsen jämföras med gällan- de6 § teleförordningen, enligt vilken () vidingri- pande enligt telelagen skall förelägga företag att åtgärdaöverträdelser inom en månad från det att företaget fick del av beslutet.Den kan också jämföras med den generella regeln i 17 § förvaltningslagen,som bl.a. handlar om att ett ärende inte får avgöras utan att den berördehar underrättats om en uppgift som har tillförts honom genom någon annan änhonom själv.Således är 7 kap. 4 § inte avsedd att innebära någon större förändring motgällande ordning, annat än att det uttryckligen sägs att den enskilde måstefå skälig tid, minst en månad på sig för rättelse, innan ett föreläggandeutfärdas.Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i detta avseende. Nå-got ytterligare uttalande anser utskottet inte vara påkallat. Motion T14 (mp)yrkande 1 avstyrks därmed.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vad regeringen föreslår om tillsynm.m.14 ÖverklagandeUtskottets förslag i korthetRegeringen föreslår bl.a. att beslut enligt lagen skall kunna över-klagas hos allmän förvaltningsdomstol.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om överkla-gande.Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om överklagan-de (s. 307-309).14.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att beslut enligt lagen skall kunna överklagas hosallmän förvaltningsdomstol. Ett beslut om underrättelse om atttillsynsmyndigheten överväger att vidta åtgärder skall dock inte kunnaöverklagas. Ett beslut om identifiering av företag med dominerandeställning på en angiven marknad och ett beslut som endast innefattarförberedelse till ett senare beslut skall inte få överklagas särskilt.14.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslår om överklagande.15 Vissa TV- och radiorelaterade frågorUtskottets förslag i korthetRegeringen bedömer att bestämmelserna i radio- och TV-lagen(1996:844) om vidaresändningsplikt bör behållas oförändrade.Regeringen föreslår också bl.a. att hänvisningarna i lagen (1998:31)om standarder för sändning av TV-signaler (TSL) skall ändras tillatt avse genomförande av tillträdesdirektivet, ramdirektivet ochUSO-direktivet.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om vissa TV-och radiorelaterade frågor.Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om vissa TV-och radiorelaterade frågor (s. 309-321).15.1 Regeringens bedömningar och förslagVidaresändningspliktRegeringen bedömer att bestämmelserna i radio- och TV-lagen (1996:844)om vidaresändningsplikt bör behållas oförändrade.System för villkorad tillgång m.m.Regeringen föreslår att hänvisningarna i lagen (1998:31) om standarder försändning av TV-signaler (TSL) skall ändras till att avse genomförande avtillträdesdirektivet, ramdirektivet och USO-direktivet. Tillämpningsområdeför TSL skall utökas till att omfatta dels ljudradiosändningar, dels alla elek-troniska kommunikationsnät som används för distribution av TV-program tillallmänheten. Lagens namn skall ändras till lagen om standarder för sändningav radio- och TV-signaler.Bestämmelserna om villkorad tillgång skall anpassas till tillträdesdirekti-vets bilaga I. Möjligheten att föreskriva en skyldighet för programföretagsom marknadsför en digital betal-TV-tjänst att tillhandahålla en prislistaskall tas bort.Föreskriftsrätten för regeringen eller den myndighet som regeringen be-stämmer angående användning av vissa sändningsstandarder skall utsträckasfrån att gälla sändning av program till allmänheten till att omfatta även sänd-ning av TV-tjänster.Begränsningen beträffande vidaresändning av TV-tjänster i bredbildsfor- mattill vidaresändningar i kabelnät skall tas bort. Skyldigheten skall istället avse TV-tjänster och program som tas emot i bredbildsformatet 16:9och sänds vidare i allmänna kommunikationsnät som inrättats fördistribution av digitala televisionstjänster.Elektronisk programguideRegeringen bedömer att det inte behövs någon reglering avtillträde till elektronisk programguide (EPG). Radio- och bör få iuppdrag att följa utvecklingen på området.TillämpningsprogramRegeringen bedömer att främjandet av gemensamma standarder för tillämp-ningsprogram (API) bör beträffande det digitala marknätet för TV kunnatillgodoses inom ramen för gällande bestämmelser för tillståndsgivning enligtradio- och TV-lagen. I övrigt bör Radio- och få i uppdrag att följautvecklingen och att uppmuntra den frivilliga branschanpassningen för an-vändning av en gemensam standard för API.15.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslår om vissa TV- ochradiorelaterade frågor.16 i korthetUtskottet framhåller att en bärande tanke bakom det nya EG-rättsliga regelverket är att i takt med att konkurrensen utvecklasskall särlagstiftningen ge vika för den generella konkurrenslagstift-ningen. Särlagstiftning skall endast användas när det föreligger ettsärskilt behov av det. Med hänsyn till att det finns ett antal frågoratt ta med i avvägningen när myndighetsstrukturen skall bestämmasär det rimligt i den nuvarande situationen att Post- och telestyrelsenskall ha det övergripande sektorsansvaret för området elektroniskkommunikation och vara ansvarig myndighet enligt den nya lagen.En sådan lösning ligger också i linje med vad de flesta andra länderinom EU har kommit fram till. Utskottet förutsätter att en avstäm-ning med analys av hur den bedömda myndighetsordningen harfungerat kommer att ske senast efter det att lagen trätt i kraft,dvs. i juli 2005.Utskottet förutsätter också att de uppföljningar och utvärderingarsom genomförs vid lagens genomförande kommer att omfatta frå-gor om bl.a. miljöeffekter vid uppförande av basstationer m.m.Motionsförslagen avstyrks.Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c), 6 (mp) och 7 (mp).Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om myndighets-organisationen (s. 322-336) jämte motionerna 2002/03:T10 (m) yrkande 2,2002/03:T11 (c) yrkande 4, 2002/03:T12 (kd) yrkande 1, 2002/03:T13 (fp)yrkande 8 samt 2002/03:T14 (mp) yrkandena 2-4.16.1 Regeringens bedömningarSektorsmyndigheten för området elektronisk kommunikationDet bör enligt regeringens mening utses en sektorsmyndighet med det över-gripande ansvaret för området för elektronisk kommunikation. Någon nymyndighet behöver dock inte skapas för detta ändamål. Det framstår inteheller som motiverat att i detta skede slå ihop två eller flera befintliga myn-digheter.Utredningen om elektronisk kommunikation konstaterar att nuvarandemyndighetsstruktur och sektorsansvar på området visat sig effektiv. Reger-ingen gör samma bedömning och anser därför att () bör ges det övergripande sektorsansvaret. I sektorsansvaret får, utöverde uppgifter som framgår av lag eller förordning, anses ligga att PTS skallfrämja att marknaderna för elektronisk kommunikation fungerar effektivt ursåväl konkurrens- och konsumentperspektiv som ur regionalpolitiskt per-spektiv. PTS skall också verka för att de handikappolitiska målen uppnåsinom området. Myndigheten skall härvid vara samordnande, stödjande ochpådrivande i förhållande till övriga berörda parter. PTS kan ta egna initiativeller ges särskilda uppdrag från regeringen, bl.a. för att genomdriva statenspolitik på området. Aspekter på sektorsansvaret kan även omfatta miljöfrågoroch integritetsfrågor. Den närmare innebörden av sektorsansvaret anges avregeringen i förordning eller genom regleringsbrev för myndigheten.Myndighetsuppgifter enligt lagen om elektronisk kommunikationI lagen om elektronisk kommunikation återfinns en mängd uppgifter som detkommer att vila på en myndighet att utföra, vilket bl.a. framgår av den följan-de redovisningen.Marknadsanalyser, identifiering av aktörer med betydande marknads-inflytande och åläggande av särskilda skyldigheter.Som framgått ovan skall vissa specifika moment genomföras av en myndighetför att identifiera företag med betydande inflytande på en marknad i syfte attmeddela beslut om att införa, behålla eller ändra en specifik regleringsskyl-dighet på identifierade företag. Prövningen skall ske i följande led:- Fastställande av den relevanta marknaden- Analys av konkurrenssituationen på denna marknad- Identifiering av aktör(er) med betydande inflytande på marknaden- Beslut om särskilda skyldigheter för sådan(a) aktör(er).Marknadsanalysen skall utföras utifrån konkurrensrättsliga principer ochmed hjälp av konkurrensrättslig metodik. Även vid bedömningen av mark-nadsinflytandet skall konkurrensrättsliga principer tillämpas samt relevantpraxis från beaktas. Det eller de företag som har identifieratssom aktörer med betydande inflytande på en relevant marknad skall åläggasen eller flera skyldigheter i enlighet med lagen om elektronisk kommunika-tion.Beslut om särskilda skyldigheter skall föregås av samråd med berördaparter om beslutet har betydande inverkan på en fastställd marknad.De överväganden, analyser och beslut som skall ske enligt prövningen är istora delar nya företeelser, som varken eller Post- ochtelestyrelsen (PTS) har tidigare erfarenhet av. Visserligen utförs marknads-analyser i viss omfattning redan nu inom såväl PTS som Konkurrensverket.Inom PTS utförs analyser som tar sikte på konkurrenssituationen på tele-marknaden som ett led i arbetet att främja marknadens utveckling och kon-kurrens inom området. å sin sida utför marknadsrelateradeanalyser som bl.a. innehåller bedömningar av konkurrensbegränsande avtal,missbruk av dominerande ställning och företagsförvärv. I de sistnämndaanalyserna ingår också att fastställa relevanta marknader. Varken PTS ellerKonkurrensverket utför emellertid den typ av s.k. ex ante-bedömningar base-rade på konkurrensrättsliga principer som beskrivs i lagförslaget.Konkurrensverket har till utredningen framfört att det inte är önskvärt attarbetet med marknadsanalyser anförtros verket. Visserligen skall analysernaenligt lagen om elektronisk kommunikation göras enligt konkurrensrättsligaprinciper och med hjälp av konkurrensrättslig metodik. Marknadsanalysernaskall emellertid inte ske utifrån den konkurrensrättsliga lagstiftningen.Det vore enligt olyckligt om verket parallellt utfördeanalyser enligt olika system. De beslut som fattas och de bedömningar somgörs inom ramen för en marknadsanalys skulle enligt Konkurrensverketsuppfattning på ett olyckligt sätt riskera att binda upp verket i liknandefrågor. Verket anger i sitt remissyttrande att övervägande skäl, i varjefall , talar för att PTS skall utföra nämnda analyser.Konkurrensverket anser att det sam- rådsförfarande som utredningenföreslagit säkerställer att PTS tillämpar de konkurrensrättsligaprinciperna på ett konsekvent sätt.Regeringen bedömer att kompetens kan tas till vara ge-nom ett krav på samråd med . För att tydliggöra vikten avsamrådet med bör det krävas att PTS skall inhämta ettskriftligt yttrande från verket under samråd avseende marknadsanalyser ochidentifiering av aktörer med betydande marknadsinflytande. Härmed gesKonkurrensverket förutsättningar att säkerställa att konkurrensrättsliga prin-ciper tillämpas på ett korrekt sätt. Genom kravet säkerställs attförfarandet dokumenteras, varigenom öppenheten och möjligheten att granskaprocessen gynnas.PTS har givits i uppdrag att genomföra de marknadsanalysersom skall ligga till grund för övergången till den nya lagen. Häri ingår ävenatt särskilt återrapportera till regeringen om hur samarbetet med bedrivs. Utöver denna typ av återapportering anser regeringen att det ärangeläget att en avstämning med analys av myndighetsansvaret för genomfö-randet av marknadsanalyser, identifiering av företag med betydande mark-nadsinflytande och beslut om särskilda skyldigheter på sådana företag sker.Konkurrensverket väcker även frågan om inte sektorsmyndigheter i fram-tiden organisatoriskt skall inordnas som myndigheter under konkurrensmyn-digheten vad avser konkurrensrelaterade frågor. Regeringen anser att möjlig-heten att inordna myndigheter som tillämpar sektorsspecifika konkur-rensbestämmelser helt eller delvis under konkurrensmyndigheten bör vara ensådan fråga som senare kan komma under övervägande. föreliggerdock inte förutsättningarna för en sådan ordning.KonsumentfrågorSektors- och tillsynsansvaret för konsumentfrågor inom området för elektro-nisk kommunikation kommer att vara uppdelat på två myndigheter. PTSkommer att ha det övergripande ansvaret för frågorna inom området för elek-tronisk kommunikation och det uttryckliga tillsynsansvaret för de konsument-frågor som uppkommer vid en tillämpning av lagförslagets regler. kommer däremot att ha det övergripande sektorsansvaret förkonsumentfrågor generellt och dessutom vara tillsynsmyndighet enligt bl.a.den konsumentskyddande lagstiftning som nämnts ovan.IntegritetsfrågorEnligt förslaget till lag om elektronisk kommunikation skall tillsyns-myndigheten ha tillsyn över efterlevnaden av lagen och de beslut omskyldig- heter eller villkor samt de föreskrifter som har meddelats medstöd av lagen. Regeringen anser att den nuvarande ordningen är så välfungerande att det inte finns tillräckliga skäl att förändratillsynsuppgifterna som här är aktuella.MiljöfrågorElektronisk kommunikation kan medföra olika former av miljöpåverkan. Detkan exempelvis röra sig om exponering för elektromagnetisk strålning. Idessa fall talas det mest om påverkan i fråga om hälsa och allmänhetens oroinför de hälsoproblem som elektromagnetisk strålning kan innebära. Självautformningen av verksamhet inom området för elektronisk kommunikationkan därutöver få inverkan på natur- och kulturvärden, t.ex. genom att manuppför eller annan utrustning. Gemensamt för de inverkningar somnämnts är att de i olika avseenden påverkar vår miljö.Post- och () har inget särskilt ansvar förmiljöfrågor inom området, förutom det som kan anses ingå i det allmännasektorsansvaret.