bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Antalethar fördubblats mellan och (se tabell).Medelantal verkställighetsfall på rikets häkten----------------------------------------------------|År |Medelantal |Därav fängelsedömda som|| |verkställighetsfall |väntar på anstaltsplats|| |på häkte | |----------------------------------------------------|1998 | 178 | 135 |----------------------------------------------------|1999 | 201 | 146 |----------------------------------------------------|2000 | 206 | 153 |----------------------------------------------------|2001 | 329 | 277 |----------------------------------------------------|2002 | 350 | 307 |----------------------------------------------------En förklaring till det stora antaletverkställighetsfall i häkte är enligtKriminalvårdsstyrelsen - i likhet med föregående år -platsbristen inom anstaltsorganisationen med åtföljandeproblem att placera ut intagna med verkställbara domar ianstalt. Fortsatt sedan föregående år har det förelegatproblem med mögel i vissa häkteslokaler, något somförvärrat den redan ansträngda platssituationen.Tillfälliga häktesplatser har fått inrättas för att lösaden akuta situationen. Vid utgången av var ca 150sådana tillfälliga häktesplatser i bruk.Kostnaden per producerat vårddygn på anstalt var år 2002i genomsnitt , vilket är i princip samma kostnadsom föregående år. Dygnskostnaden per producerat vårddygnpå häkte var , vilket är en ökning med knappt 4 %jämfört med föregående år (se tabell). Enligtkriminalvårdsstyrelsen kan denna kostnadsökning bl.a.tillskrivas utnyttjandet av mycket dyra tillfälligahäktesplatser.Genomsnittlig kostnad per producerat vårddygn på anstalt och häkte---------------------------------------------------|År | Alla | Slutna | Öppna |Häkte || |anstalter |anstalter |anstalter | |---------------------------------------------------|1998||| ||---------------------------------------------------|1999|||||---------------------------------------------------|2000|||||---------------------------------------------------|2001|||||---------------------------------------------------|2002|||||---------------------------------------------------Regeringen konstaterar beträffande beläggningsläget ianstalter och häkten att situationen påverkatkriminalvårdens arbete . Ytterligare 150miljoner kronor tillfördes kriminalvården under år 2002för att möjliggöra inrättandet av nya platser.Platsutbyggnaden har emellertid inte kunnat ske i planeradtakt, vilket lett till att temporära lösningar fåtttillgripas. Dessa har inneburit såväl verksamhetsmässiganackdelar som fördyringar. Regeringen anför attansträngningarna för att undanröja hinder för en effektivplatsutbyggnad ytterligare måste intensifieras. I ettsärskilt uppdrag till harregeringen lagt fast de riktlinjer som skall gälla vid denfortsatta platsutbyggnaden.Beträffande verksamheten inom frivården kan nämnas attdet genomsnittliga antalet frivårdsklienter, inklusivepersoner dömda till villkorlig dom med samhällstjänst ochklienter i anstalt med förordnad övervakare, ökade år 2002till 15 365 personer, vilket motsvarar en ökning med 10 %jämfört med föregående år och en ökning jämförtmed . Den största procentuella ökningen återfinnsbland skyddstillsynsdömda samt personer dömda tillvillkorlig dom med samhällstjänst. Antalet personer somavtjänar kortare fängelsestraff i form avintensivövervakning med elektronisk kontroll fortsatte attminska (se tabell).Genomsnittligt antal frivårdsklienter--------------------------------------------------| |1998 |1999 |2000 |2001 |2002 || | | | | | |--------------------------------------------------|Skyddstillsyn | | 7 | 6 |6 938 | 7 697|| |7 163 |029 | 944 | | |--------------------------------------------------|- Därav med | | | | | ||kon- | | | | | ||traktsvård | 1 | 1 | 1 | 1 | 1|| | 013 |091 | 092 | 048 | 143|--------------------------------------------------|- Därav med | | | | | ||samhällstjänst| | | | | || | | | 1 | 1 | 1|| | 680 |854 | 087 | 156 | 221|--------------------------------------------------|Villkorligt | 4 | 4 | 4 |4 233 | 4||frigivna | 023 |219 | 234 | | 495|--------------------------------------------------|Intensivövervakade| | | | | || | | | | | || | | 340 | 218 | 202 | 182|| | 381 | | | | |--------------------------------------------------|IÖV-utsluss | - | - | - | | 42|| | | | | 29 | |--------------------------------------------------|Villkorlig | | | | | ||dom med | | | | | ||samhällstjänst| - | 157 | 331 | 646 | 800|--------------------------------------------------|Klienter i | | | | | ||anstalt med | | | | | ||övervakare | 1 | 1 |1 720 | 1 | 2|| | 395 |625 | | 895 | 149|--------------------------------------------------|Totalt | 12 | 13 | 13 | 13 | 15|| | 962 |370 | 447 | 943 | 365|--------------------------------------------------Antalet utförda personutredningar uppgicktill 25 234, vilket utgör en ökning jämfört medföregående år.Antalet lekmannaövervakare var 4 783 ,vilket är en ökning jämfört med samma datum ett årtidigare. Andelen klienter med lekmannaövervakare är ,vilket är samma andel som föregående år.Regeringen anför att frivården uppfyller en central delav kriminalvårdens uppdrag. Inom frivården finns en storkompetens när det gäller återfallsförebyggande arbete.Genom integreringen med kriminalvårdens övriga verksamhetkan ett ömsesidigt och utvecklande utbyte åstadkommas.Inte minst mot bakgrund av arbetet med intensifieradefrigivningsförberedelser anför regeringen att den kommeratt ha anledning att noga följa upp frivårdens arbeteframöver.Här kan också nämnas att påregeringens uppdrag har utvärderat påföljdskombinationernavillkorlig dom respektive skyddstillsyn med samhällstjänstsom de har kommit att tillämpas efter den 1 januari 1999.Av utvärderingen framgår bl.a. att frivårdens utredningarhåller god kvalitet, att misskötsamheten bland klienternaär låg samt att villkorlig dom med samhällstjänst främstutdöms som alternativ till de kortaste fängelsestraffen(2003:3).När det gäller uppgiften för kriminalvården attförhindra grov brottslighet under verkställigheten kanföljande noteras. Förutsättningarna att förhindra grovbrottslighet under verkställigheten har enligtKriminalvårdsstyrelsen förbättrats påtagligt sedankriminalvården gavs möjlighet att arbeta mer samlat medatt följa den grova brottsligheten initierad inifrånanstalt genom att föra ett särskilt s.k.säkerhetsregister. Tjänstemän på de sex större anstaltersom särskilt utsetts att arbeta med dessa frågor harutbildats för uppgiften och givits utrymme att samla inoch kartlägga information om intagna som underverkställigheten kopplats till våld, hot, drogtrafik samttillhörighet till kriminella anstaltsgäng. Arbetet med attdifferentiera de intagna för att förhindra olämpligaklientkonstellationer har förbättrats som en följd av denförbättrade underrättelseinformationen. Kriminalvårdenspersonal har även arbetat med att förhindra nyrekryteringtill de kriminella gängen på anstalterna, bl.a. genom attinte tillåta västar, dekaler och viss litteratur som kanstimulera intresset hos de intagna. Vid de flestakriminalvårdsmyndigheter finns avsnitt i de lokalaberedskapsplanerna som särskilt fokuserar på hur manförebygger och motverkar hot och våld mot personalen ochmellan intagna. Runt om i landet används larmpaket påanstalterna för att skydda utsatt personal.Regeringen konstaterar att situationen inom den slutnakriminalvården med ett allt tyngre och mer svårhanterligtklientel har medfört att ökad uppmärksamhet fått ägnas ettantal säkerhetsfrågor. Detta har kriminalvården enligtregeringen gjort på ett mycket tillfredsställande sätt.Regeringen anser att det är viktigt att detta arbetefortsätter så att brottslighet kan förhindras ochordningen upprätthållas utan att detta går ut över detåterfallsförebyggande arbetet och anstaltsklimatet iallmänhet.I detta sammanhang kan även utvecklingen i antalavvikelser från anstalter beröras. Det kan konstateras attantalet direktavvikelser från anstalterna ökat år 2002jämfört med de närmast föregående åren. För de slutnaanstalterna rör det sig om en ökning jämfört medår 2001 och en ökning jämfört med . För deöppna anstalterna rör det sig om en ökning med 13 %jämfört med och en minskning jämfört medår 2000 (se tabell). Antalet direktavvikelser, såväl frånslutna som öppna anstalter, var dock väsentligt lägre år2002 jämfört med . Antalet avvikelser isamband med permission eller annan utevistelse har minskatunder jämfört med föregående år.Antalet avvikelser från anstalter----------------------------------------------------| | Slutna anstalter | Öppna anstalter |---------------------------------------------------|År |Avvikelser| Vid |Avvikelser| Vid || |direkt |permission |direkt |permission|| | från | eller | från |eller annan|| |anstalt 1 | annan |anstalt 1 |utevistelse|| | |utevistelse| | |---------------------------------------------------|1998| 47 | 148 | 157 | 9 |---------------------------------------------------|1999| 42 | 120 | 119 | 12 |---------------------------------------------------|2000| 44 | 226 | 141 | 61 |---------------------------------------------------|2001| 29 | 225 | 120 | 62 |---------------------------------------------------|2002| 50 | 193 | 136 | 53 |---------------------------------------------------1 Inklusive i samband med transportI fråga om åtgärder för att förebygga återfall ibrott kan följande nämnas. harutvecklingen av de brotts- ochmissbruksrelaterade programmen fortsatt. Enackrediteringspanel bestående av vetenskapligexpertis från olika universitet har inrättats meduppdrag att bedöma programmen i syfte attsäkerställa att de har vetenskapligtdokumenterade effekter på återfall i brott.Den totala sysselsättningsgraden för de intagnai anstalt var , vilket utgör enminskning jämfört medföregående år. Sysselsättningsgraden bland deintagna i anstalt har minskat kontinuerligt desenaste åren.Fördelningen av sysselsättning vid anstalt (tusental tim.)----------------------------------------------------|År |Arbetsdrift|Utbildning|Intern|Program-|Övrig| Outnyttjad|| | | |service|verksamhet|sysselsättning | tid |----------------------------------------------------|1998 |2 |853 |1 296 |652 |968 |1 419 || |081 | | | | | |----------------------------------------------------|1999 |2 |845 |1 312 |526 |991 |1 234 || |045 | | | | | |----------------------------------------------------|2000 |2 |872 |1 425 |402 |1 018 |1 355 || |062 | | | | | |----------------------------------------------------|2001 |2 |898 |1 483 |384 |1 156 |1 561 || |073 | | | | | |----------------------------------------------------|2002 |2 |957 |1 505 |390 |1 189 |1 802 || |065 | | | | | |----------------------------------------------------Beträffande de enskilda sysselsättningsformernakan särskilt noteras att brotts- ochmissbruksprogram legat kvar på enlåg andel av de intagnas totala sysselsättning.Programverksamheten upptog endast avtillgänglig tid, vilket är samma andel somföregående år. har antaletgenomförda timmar i programverksamhet minskat medca . har antalet intagna ianstalterna ökat. Programmen har enligtKriminalvårdsstyrelsen i genomsnitt nått endastca av den volym som avsågs inför år 2002.Undantaget är narkotikaprogrammet Våga välja somnått av den volym som avsågs.Kriminalvårdsstyrelsen anger, som huvudsakligförklaring till att olika brotts- ochmissbruksrelaterade program i ett flertal fallinte uppnått de volymer som anges i uppdragen,den höga beläggningen på anstalterna som tagitstora personalresurser i anspråk.Regeringen anför i denna del bl.a. attkriminalvårdens verksamhet präglatsav den höga beläggningsnivån och de svårighetersom är förknippade med den. Trots det harkriminalvården fortsatt sina strävanden mot etteffektivt återfallsförebyggande arbete.Regeringen anser att den inriktning avprogramverksamheten där kvalitet snarare änkvantitet har prioriterats är värdefull och attdetta arbete bör fortsätta. Det är också viktigtatt det arbete som inleds medatt förebygga återfall i brott fortsätter efterverkställighetens slut. De intagnas egenmotivation till förändring är av centralbetydelse. För att kriminalvårdens inledandeåtgärder skall ha avsedd effekt krävs också attandra huvudmän i samhället fortsätter det arbetesom påbörjats under verkställigheten.Beträffande målet att förbereda de intagna förfrigivning kan till att börja med noteras dentreåriga försöksverksamheten med intensifieradefrigivningsförberedelser som inleddes den 1oktober 2001. Inom ramen för denna verksamhetinfördes nya föreskrifter omverkställighetsplanering, där tyngdpunkten läggspå att identifiera den enskildes behov och riskerför återfall i brott. Nya metoder har införts föratt professionalisera kontakten med de intagna påområden som riskbedömning och motivationshöjandeåtgärder. Genom det nya sättet att planeraverkställigheten har kriminalvården redan frånbörjan större fokus på frigivningen. Vidverkställighetsplaneringen har kriminalvården istörre utsträckning börjat användabedömningsinstrumentet /MAPS, som går ut påatt risk- och behovsbedöma de intagna för attdärigenom bättre kunna planera verkställighetenför dem.Kriminalvårdens samverkan med andra myndigheteroch organisationer för att förbättrafrigivningsförberedelserna har fortsatt under år2002. Det rör sig bl.a. om samarbete medarbetsförmedlingarna, i kommunernasamt hälso- och sjukvården. Flertaletkriminalvårdsmyndigheter har enligtKriminalvårdsstyrelsen även ett positivtsamarbete med föreningen revansch isamhället, . Ett femtontalkriminalvårdsmyndigheter har tecknat avtal medKRIS. Samarbete sker även med ett stort antalandra ideella organisationer.Som ett led i den nämndaförsöksverksamheten med frigivningsförberedelserinfördes en möjlighet för långtidsdömda att fåavtjäna avanstaltsverkställigheten genomintensivövervakning med elektronisk kontroll,s.k. fattadeKriminalvårdsstyrelsen beslut i ca 360 ärendenoch beviljade ca 210 sådana ansökningar. Antaletstämmer enligt relativtväl med på förhand uppgjorda prognoser. Somframgår ovan i tabellen rörande frivårdensklienter var i genomsnitt 42personer underkastade denna typ avintensivövervakning.Självförvaltning bedrevs vid utgången av år2002 vid 12 anstalter och omfattade sammanlagt ca200 platser. Under innevarande år har antaletplatser med självförvaltning ökat till ca 450fördelat på 26 anstalter. Större delen av dennaverksamhet inleddes eller 2003.Härutöver bedrivs vid många anstalter verksamhetmed inslag av självförvaltning. Det är t.ex.vanligt att de intagna städar och sköter sin egentvätt. All nybyggnation av anstaltsplatser skermed beaktande av möjligheten tillsjälvförvaltning.Regeringen anför i propositionen att det ärviktigt att övergången mellan anstalt och frihetsker på ett välplanerat sätt. Det är därförangeläget att kriminalvårdens arbete redan frånbörjan fokuserar på insatser som ger den intagneförbättrade förutsättningar att leva ett liv utankriminalitet och droger efter frigivningen.Regeringen ser därför positivt på attkriminalvården fortsätter sitt arbete med attutveckla metoder som skall höja kvaliteten iarbetet med att identifiera risker och behov,samt motivera klienter till förändring.Regeringen ser positivt på attförsöksverksamheten med intensivövervakning isamband med frigivningen haft godaresultat. Regeringen uppmanar kriminalvården attfortsätta utvecklingen av samarbetet medkommunerna och andra huvudmän i samhället.I fråga om bekämpningen av narkotikamissbrukinom kriminalvården framgår det avKriminalvårdsstyrelsens årsredovisning att tolvanstalter har rapporterat att missbruk förekommitofta eller så gott som under periodenapril-september 2002. Beträffande år2001 rapporterade åtta anstalter sådana problem.Andelen narkotikamissbrukare i anstalt har ökatunder . EnligtKriminalvårdsstyrelsen beror detta bl.a. på attpersoner dömda till upp till tre månadersfängelse i många fall avtjänar sitt straff genomintensivövervakning med elektronisk kontroll. Idenna grupp av dömda är narkotikamissbruksällsynt förekommande. varandelen intagna som klassificerats som antingennarkotikamissbrukare eller blandmissbrukare ,en ökning jämfört medsamma datum föregående år (se tabell). Det börhär påpekas att detta inte innebär att hälften avde intagna missbrukar ;innebörden är att hälften av de intagna bedömdesvara aktiva missbrukare när de togs in.Drogmissbrukare inskrivna i anstalt per den 1oktober ----------------------------------------------------|År | |Narkotikamiss-|Blandmiss- |Alkoholmiss-|| |Totalt|brukare | | || | | | brukare | brukare || |antal| | | || | | | | || | | | | || |intagna| | | |-------------------------------------------------| | |Antal|% |Antal|% |Antal|% |-------------------------------------------------|1998|3 |1 |28,8 |590 |16,6 |523 |14,7|| |546 |021 | | | | | |-------------------------------------------------|1999|3 |1 |29,0 |634 |17,9 |551 |15,6|| |536 |025 | | | | | |-------------------------------------------------|2000|3 |1 |33,4 |624 |17,2 |479 |13,2|| |633 |215 | | | | | |-------------------------------------------------|2001|3 |1 |34,5 |555 |15,0 |468 |12,6|| |708 |279 | | | | | |-------------------------------------------------|2002|4 |1 |34,1 |762 |18,2 |523 |12,5|| |188 |427 | | | | | |-------------------------------------------------Även bland frivårdsklienterna har andelen medkänt missbruk ökat. uppgickandelen frivårdsklienter med käntnarkotikamissbruk eller blandmissbruk till 43 %.För tio år sedan var motsvarande siffra 26 %.Inom ramen för den nationellanarkotikahandlingsplan som beslutades avriksdagen (prop. 2001/02:91, bet.2001/02:SoU15, bet. 2001/02:JuU5y, rskr.2001/02:193) fick i april2002 i uppdrag av regeringen att genomföra ensärskild satsning på att bekämpanarkotikamissbruket bland kriminalvårdensklienter. För detta ändamål avsätts 100 miljonerkronor till kriminalvården.Målsättningen för satsningen är bl.a. attsamtliga narkotikamissbrukare som kommer ikontakt med kriminalvården skall identifieras ocherbjudas vård, att intagna som inte vill komma ikontakt med narkotika erbjuds en narkotikafriverkställighet samt att de missbruksrelateradeprogrammen utvecklas och utvärderas och att flernarkotikamissbrukare genomgår dessa program. Imålsättningen ligger också att kraftigt minskainförseln av narkotika på anstalter och häktensamt att utveckla samverkan både inom och mellanlokala kriminalvårdsmyndigheter samt med andramyndigheter. Personalen skall också ha kunskapersom är relevanta för arbete med bl.a. motivationav missbrukare.Enligt vad som anges i Kriminalvårdensårsredovisning fanns det vid ingången av år 2002633 platser till förfogande som specialresurs föratt motivera narkotikamissbrukare tillbehandling. Som ett resultat av den särskildanarkotikasatsningen har antalet motivations- ochbehandlingsplatser ökat väsentligt. Vid utgångenav var antalet platser 1 430. Av dessautgjorde 168 platser för svårmotiverade, 761motivationsplatser samt 501 platser förmissbruksbehandling. Även antalet placerade förbehandling enligt 34 § lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt (KvaL) ökade under året.Regeringen konstaterar att narkotikasituationenvid anstalter och inom frivården återspeglarutvecklingen av narkotikasituationen i samhälleti stort. har narkotikasituationenvid såväl anstalter som inom frivården förvärratsgenom att fler nyintagna på anstalt eller de nyaklienterna inom frivården varitnarkotikamissbrukare. Regeringen ser därförmycket positivt på att kriminalvården lyckatsvända den negativa utvecklingen såväl vad avsersärskild verksamhet mot intagnasnarkotikamissbruk som avseende placeringar enligt34 § KvaL. Regeringen understryker dock vikten avatt arbetet med att bekämpa narkotikamissbruketges fortsatt hög prioritet. Det är en avkriminalvårdens viktigaste uppgifter att bekämpanarkotikamissbruket och av väsentlig betydelseför att förebygga återfall i brott. Det ärviktigt att kriminalvårdens åtgärder är effektivaoch att ansträngningar görs för att mätaresultaten. Regeringen avser att noga följakriminalvårdens insatser mot narkotikamissbruk.Utskottet vill i fråga om kriminalvårdensverksamhet och resultat framföra följande.Utskottet kan konstatera attbeläggningssituationen på anstalter och häktenförvärrats ytterligare . Avkriminalvårdens månatliga verksamhetsstatistikför innevarande år framgår att denna situationinte heller förbättrats . Tvärtomhar beläggningen ökat väsentligt på de öppnaanstalterna medan beläggningen på de slutnaanstalterna är oförändrat hög. Situationen med enallt högre beläggning på anstalter och häkten ärbekymmersam. Kriminalvårdens förutsättningar attbedriva en säker och human kriminalvård samt attminska antalet återfall i brott påverkashärigenom negativt. Genom den höga beläggningenförsvåras arbetet med att differentiera deintagna, något som är en förutsättning för eneffektiv programverksamhet och ett framgångsriktpåverkansarbete med de intagna. Kriminalvårdenhar på tilläggsbudget under innevarande årtillförts . För år 2004föreslår regeringen ett tillskott om 150 miljonerkronor, bl.a. för att öka anstalts- ochhäkteskapaciteten. Dessa tillskott är nödvändigaför att lösa den akuta beläggningssituationen.Utskottet delar regeringens uppfattning attansträngningarna för att undanröja hinder för eneffektiv platsutbyggnad måste intensifieras ochser positivt på att särskilda riktlinjer för denfortsatta platsutbyggnaden lagts fast avregeringen. Det är enligt utskottets uppfattningangeläget att beläggningsgraden på anstalterna ärsådan att det är möjligt att kontinuerligtupprätthålla erforderlig differentiering av deintagna.Beträffande uppgiften att förhindra grovbrottslighet under verkställigheten delarutskottet regeringens bedömning attkriminalvården mött behovet av ökadesäkerhetsåtgärder i anstalterna på ett myckettillfredsställande sätt och att det är viktigtatt detta arbete fortsätter. Ett ytterligareverktyg i detta arbete utgör den infördamöjligheten till utstörning av mobiltelefontrafikpå anstalterna. Här kan också nämnas attregeringen överlämnade enproposition till (prop. 2003/04:3) medförslag till lagbestämmelser som gerKriminalvårdsstyrelsen rätt att besluta attsamtliga personer som passerar in i en vissanstalt eller ett visst häkte skall fåkroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll).Syftet med kontrollen skall vara att söka efterotillåtna föremål, t.ex. narkotika ochmobiltelefoner. Förslaget behandlas förnärvarande i och lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 februari 2004.I fråga om åtgärder för att förebygga återfalli brott kan utskottet konstatera att den totalasysselsättningsgraden för de intagna fortsatt attminska även . Som utskottet anfört ibudgetbetänkandena avseende de två föregåendeåren (bet. 2001/02:JuU1 s. 86 och bet.2002/03:JuU1 s. 93 f) är det viktigt attfängelsetiden ges ett meningsfullt innehåll ochatt de intagna därvid erbjuds lämpligsysselsättning. Som utskottet anfört ovan och somregeringen också pekar på medför den högabeläggningen svårigheter att tillhandahålla ettför den enskilde lämpligtverkställighetsinnehåll. Utskottet delarregeringens uppfattning att inriktningen påkvalitet snarare än kvantitet inomprogramverksamheten är värdefull och att detarbete som inleds med attförebygga brott måste fortsätta efter frigivning.När det gäller frigivningsförberedelser delarutskottet regeringens uppfattning att det ärangeläget att kriminalvårdens arbete redan frånbörjan fokuserar på insatser som ger den intagneförbättrade förutsättningar att leva ett liv utankriminalitet och droger efter frigivningen.Utskottet ser positivt på de ändradearbetsmetoder som infördes på detta område år2001. Det är glädjande att antalet platser medsjälvförvaltning ökat och ävenfortsatt att byggas ut under innevarande år.Utskottet kan dock med oro konstatera att antaletverkställighetsfall på häkte är fortsatt högt ochatt det därför kan antas att många intagna medrelativt korta straff friges direkt från häkte.Bekämpning av drogmissbruk är en avkriminalvårdens viktigaste uppgifter och avväsentlig betydelse för att förebygga återfall ibrott.