bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — När nu verkets finanser förbättrats finns det därför anledning att på nytt pröva vilka ytterligare delar av verksamheten som kan bolagiseras eller på annat sätt marknadsanpassas. Den fortsatta omstrukturering av verksamhet som vi nu förespråkar bör inledas i så god tid att den kan sättas i kraft redan fr.o.m. . Som en följd av detta bör anslaget för detta budgetår kunna minskas jämfört med vad som anvisas för . Även åren därefter bör verksamheten vid systematiskt ses över i avsikt att koncentrera verksamheten till de rent statliga uppgifterna. bör statens anslag reformeras till att motsvara de beställningar som staten lägger på verket. Det innebär att ett s.k. beställningsanslag bör utvecklas, dvs. ett anslag där medelstilldelningen styrs av de bestämda och konkreta uppgifter som är knutna till medlen. Vad vi nu med anslutning till förslaget i motion Bo297 (m) yrkande 8 anfört bör som sin mening tillkännage för regeringen. Taktila kartor (punkt 38) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo234. har ansvaret för försörjningen av grundläggande landskapsinformation (kartor m.m.) i sådan form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. Synskadade kan dock inte ta del av denna information. I uppdrag ingår inte att tillhandahålla grundläggande geografisk information i en form som är tillgänglig för synskadade personer. Det är viktigt för de funktionshindrades/synskadades delaktighet i samhället att de kan få geografisk information i taktil form. Det bör därför klargöras hur behovet av taktila kartor skall tillgodoses och var det huvudsakliga ansvaret skall ligga. har bl.a. med stöd från EU bedrivit en utvecklings- och uppdragsverksamhet när det gäller taktila kartor. Förutsättningar för att med relativt kort varsel påbörja en reguljär produktion finns därför. Trots detta har inte någon sådan produktion kommit i gång. Detta bör enligt vår mening rättas till. I revideringen av långsiktiga plan för samhällsinformation bör därför verksamheten med taktila kartor lyftas fram. Den produktion av taktila kartor som detta bör leda till skall finansieras inom ordinarie anslag och/eller med stöd av externa finansiärer. Vad vi nu med anslutning till motion Bo234 (m) anfört om behovet av taktila kartor bör tillkännage för regeringen som sin mening. Fördelningen av länsstyrelseanslaget på län (punkt 39) (c) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo205. Det är en nationell uppgift att ge förutsättningar för alla län att utvecklas på likvärdiga villkor så att de mål som satts upp kan nås. Det innebär bl.a. att länsstyrelserna måste tilldelas de resurser som fordras för att de skall kunna fylla sin roll i detta arbete. Så är emellertid inte fallet. länsstyrelserna har helt enkelt inte anpassats till utvecklingen i landets olika delar och i de olika länen. län tillhör de mest expansiva länen i landet och har genom sin omedelbara närhet till även fått del av många av huvudstadsregionens problem. En följd av detta är en ständigt ökad belastning på samhällsservicen och då naturligtvis också på . Tillgängliga beräkningar visar också att län inte har den medelstilldelning från det totala länsstyrelseanslaget som länet borde ha för att få bästa möjliga förutsättningar för sitt arbete. Mot den nu skisserade bakgrunden måste en rättvisande modell för hur resurserna skall fördelas mellan de enskilda länsstyrelserna arbetas fram. Den utredning som tillsatts bör därför få tydligare direktiv än de regeringen utfärdat att utarbeta en fördelningsmodell som ger en rättvisande fördelning där bl.a. befolkningsstorlek och befolkningstillväxt ges stor tyngd. Vad jag nu med anslutning till motion Bo205 (c) anfört bör som sin mening tillkännage för regeringen. Nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelserna (punkt 40) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo297 yrkande 16. Det är svårt för att inte säga omöjligt att jämföra hur de olika länsstyrelserna bedriver sin verksamhet. i relation till antalet invånare är de medel som anslås till länsstyrelserna ojämnt fördelade. Det kan naturligtvis finnas olika godtagbara motiv för denna avvikelse. Förhållandena i länen och kraven på insatser från länsstyrelsernas sida varierar. Det gör det enligt vår mening angeläget att finna redovisningsmetoder som möjliggör en uppföljning och utvärdering av dessa skillnader. Nyckeltal bör utvecklas så att det går att mäta effektiviteten vid länsstyrelsernas olika avdelningar och göra jämförelser mellan olika län. Regeringen har i budgetpropositionen hävdat att det pågår ett utvecklingsarbete med den förordade inriktningen inom . Det börjar nu bli hög tid att detta arbete avslutas, så att resultatet av det kan komma till praktisk användning i samband med resursfördelning och prioriteringar. Redovisningar med denna inriktning bör också i lämpliga sammanhang föreläggas . I budgetpropositionen bör jämförelser med nyckeltal alltid ingå i det redovisade beslutsunderlaget. Vad vi nu med anslutning till motion Bo297 (m) yrkande 16 anfört om behovet av nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelserna bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 (m) de (), () och () anför: har under beredningen av detta betänkande arbetat under förutsättningen att en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister kommer att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2003 samt besluta om preliminära utgiftstak för . Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ett övergripande mål för den ekonomiska politiken bör vara att möjliggöra ökad tillväxt. Då måste utgiftskvoten sänkas. För detta krävs bland annat en moderniserad arbetsmarknad, avregleringar, sänkta skatter och lägre offentliga utgifter. Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måste minskas genom att sjukvård och rehabilitering förbättras. Våra förslag syftar också till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växande . Vi vill satsa på en utbildning som ger alla större möjligheter till ett rikare liv. Genom en större enskild sektor och ett starkare civilt samhälle kan både företag och människor växa. Ännu fler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också i andra bemärkelser genom att hushållen får en större ekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrar till mångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskilda människorna får ett större inflytande över sina liv. Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. Avsevärda resurser tillförs till exempel för att bryta den ökade sjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna. Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar - bör ses som en helhet där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. Om majoritet beslutar om ramar för de olika utgiftsområdena i enlighet med finansutskottets förslag och därmed väljer en annan inriktning av poltiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 18. Bostadsbidraget är i praktiken inte ett bidrag som hör samman med bostadspolitiken. Vi anser att bostadsbidragen bör samordnas inom socialpolitiken med syfte att skapa en bättre helhetssyn på stödsystemen. Då skapas också möjligheter att växla bidrag mot sänkta skatter. Till dess att en sådan omläggning skett anser vi att bostadsbidragen enbart skall riktas till barnfamiljer. Bostadsbidragen till ungdomar utan barn bör således avvecklas. Anslaget kan därmed minskas med i förhållande till regeringens förslag. Med ökad avreglering och mer inslag av efterfrågestyrd bostadsmarknad kan anslaget reduceras . En översyn av verksamhet bör göras inför kommande budgetår. Därvid bör bl.a. engagemang i den ideella föreningen avvecklas. Staten och skall inte riskera skattebetalarnas pengar på detta sätt. Räntebidrag och andra subventioner har bidragit till att driva upp boendekostnaderna för vårt boende. Systemet med eviga räntebidrag bör avvecklas successivt, som fastighetsskatten avvecklas. Vi förordar ett system med ett räntebidrag på . Därefter minskas räntebidraget successivt , till dess att fastigheten är berättigad till räntebidrag. Systemet skall gälla . 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Vi har under en rad av år uttryckt uppfattningen att Fonden för fukt- och mögelskador bör avvecklas. Vår principiella uppfattning på denna punkt står kvar. Den typ av skador som fonden ersätter uppträder normalt sett . Med tanke på att fonden inte lämnar ersättning till hus byggda senare än 1988 är det nu hög tid att inleda en avveckling. Det finns dock en grupp småhus för vilken stöd enligt vår mening bör kunna utgå under ytterligare . Det gäller de småhus som inte kunnat erhålla stöd på grund av de höga självrisker som fram till dess gällde. Genom att nya regler för självriskens storlek nu tillämpas finns det enligt vår mening anledning att ge de småhusägare som tidigare nekats stöd möjlighet att söka stöd på nytt. Stöd ur fonden bör därför kunna erhållas under ytterligare . Målet bör dock vara att stödverksamheten avvecklas i sådan takt att anslaget kan upphöra . För bör anslaget bestämmas till . 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Radonbidraget har mist sin betydelse när det gäller att påverka fastighetsägarna att vidta åtgärder mot radonproblemen. Nya forskningsrön visar dessutom att en del av de saneringsåtgärder som vidtagits ökar radonhalten i stället för att minska den. Vad som erfordras är därför inte nya bidrag utan forskning och information som leder till att rätt åtgärder vidtas i tillräcklig omfattning. Anslaget för åtgärder mot radon i bostäder bör därför i fortsättningen uteslutande användas för att stödja informationsverksamheten på detta område. Vi föreslår ett anslag för detta ändamål på för . 31:7 Bidrag för anordnande av bostäder för studenter Det är vår bestämda uppfattning att alla bostäder bör kunna byggas utan statliga subventioner. Naturligtvis gäller detta också för studentbostäder. För att detta skall bli möjligt fordras emellertid en total omläggning av bostads- och skattepolitiken. Vi har i flera motioner lagt fram förslag med denna inriktning. Det handlar bl.a. om sänkt skattetryck på byggande och boende samt åtgärder för en snabbare planprocess och ökad konkurrens inom bostadssektorn. I en reservation i detta betänkande lämnar vi dessutom förslag om särskilda åtgärder som bör vidtas för att lösa studenternas bostadsproblem. Även i andra utskott behandlas motionsförslag (m) som kan förbättra situationen för studenter. Det gäller exempelvis förslag om att en del av stadigvarande bostad skall få hyras ut utan att uthyraren behöver betala skatt på inkomsten. De av oss föreslagna åtgärderna gör det möjligt att helt avskaffa anslaget för bidrag till studentbostäder. Vi konstaterar att det pågående arbetet med att åtgärda verkets strukturella och ekonomiska problem ger resultat och att anslaget bör fastställas i enlighet med regeringens förslag. Genom att marknadsanpassa delar av verksamheten bör anslaget dock kunna minskas . Större likheter med andra aktörer på marknaden bör eftersträvas. 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Av samma skäl som vi anser att bostads- och skattepolitiken skall vara utformad så att bostäder skall kunna nyproduceras utan statligt stöd anser vi att det är byggherrens och förvaltarens sak att bestämma byggnadens utformning inom de ramar som lagar och bestämmelser sätter upp. Förutom att ett statligt stöd snedvrider konkurrensen riskerar det att leda till minskad priskänslighet och till ökade kostnader för reparationer och underhåll. Anslaget bör avvecklas, men vi anser att medel för redan beviljade projekt bör anslås. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Även investeringsbidraget till byggande av hyresbostäder riskerar att leda till kortsiktighet i beslut om byggande och få kostnadsdrivande och konkurrenshämmande effekter. Byggandet av hyresrätter bör i stället stimuleras genom sänkt skattetryck, ett friare hyressättningssystem och förenklade regler för byggandet. Anslaget bör tas bort sedan de redan beviljade projekten fått bidrag. Det kan inte helt uteslutas att staten skall ta ansvar för problem som uppstått på grund av svårligen förutsedda förändringar i befolkningsunderlaget och tidigare bedriven subventionspolitik. Riktlinjerna för statens och kommunernas ansvar skall i sådana fall vara mycket klara och väl avgränsade. Detta grundläggande krav är emellertid inte på långt när uppfyllt när det gäller och myndighetens planerade verksamhet. Regelsystemet ger utrymme för stort godtycke från myndighetens och regeringens sida. bör därför avvecklas. Vi vill i stället låta en tillfällig delegation fortsätta den tidigare Bostadsdelegationens arbete. Den tillfälliga delegationen bör finansieras under utgiftsområde 25. Villkoren för delegationens arbete bör avgränsas genom mycket klara och tydliga riktlinjer. Även riktlinjerna för statens och kommunernas ansvar skall vara mycket väl avgränsade när stöd beviljas. Den tillfälliga delegationen skall kunna ge statligt stöd för att trygga den kommunala kärnverksamheten. I de fall då rivning är enda utvägen skall visst statligt stöd till sådan åtgärd kunna utgå. En av utgångspunkterna för delegationens arbete bör vara att kommuner inte skall ägna sig åt näringsverksamhet. När den tillfälliga delegationens arbete är avslutat i en kommun, skall kommunen därför inte längre ha bostadsföretag i sin ägo. Detta bör vara en absolut förutsättning för det statliga stödet. Alla former av stöd skall redovisas öppet så att det tydligt framgår hur hyressättningen påverkas. 31:1 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Statligt stöd till kommuner som har dragit på sig ekonomiska problem på grund av sin hantering av det kommunägda bostadsbeståndet får inte utformas så att det snedvrider konkurrensen på bostads- och lokalmarknaderna. Utgångspunkten måste vara att stödet går till kommuner som uttömt sina resurser genom att ta ansvar för bostadsbolaget, men ändå har kvarvarande problem. Omstruktureringar av kommunala bostadsbolag skall ske på marknadsmässiga grunder. Olika intressenter skall kunna förvärva delar av eller hela kommunala bostadsföretag i kris. Finansieringen av stödet enligt dessa riktlinjer bör flyttas till utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. Moderata samlingspartiet har lagt fram en rad förslag som vid ett genomförande kommer att minska länsstyrelsernas administrativa uppgifter. Det handlar bl.a. om minskade uppgifter vad gäller bidragshantering och avreglering inom ett flertal områden. Vi anser mot denna bakgrund att det är möjligt att minska anslaget till länsstyrelserna med i förhållande till regeringsförslaget. 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Vi har alltsedan införandet av stödet till lokala investeringsprogram varnat för att det skulle leda till en rad oönskade effekter. Erfarenheterna från bidragsgivningen har besannat våra farhågor. Stöd har i vissa fall utgått på till synes godtyckliga grunder och till ändamål som i alltför många fall starkt kan ifrågasättas. har sent omsider regeringen beslutat upphöra med bidragsgivningen. Anslaget bör endast få användas för att täcka utgifter för redan beviljat stöd. Vi motsatte oss redan från början att (tidigare kallat för ekologisk hållbarhet) inrättades. Institutets främsta uppgift är att bistå de kommuner som önskar söka stöd för lokala investeringsprogram. När detta stöd nu avvecklats finns heller inget behov av myndigheten. Anslaget bör därför halveras för för att därefter helt avvecklas. Anslaget för är endast avsett att täcka avvecklingskostnaderna. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för innebär i sina huvuddrag sänkta skatter på arbete och företagande som syftar till att uppnå en långsiktig och uthållig tillväxt. Det syftar också till en mera rättvis skattepolitik för bl.a. barnfamiljer. Våra utgiftsökningar avser främst bistånd, utbildning, vård och omsorg, förbättringar för handikappade, åtgärder mot ohälsan samt satsningar på miljö och rättssäkerhet. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 18 har emellertid avslagits i budgetprocessens första steg, genom finansutskottets förslag till beslut om budgetramarna. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområde 18. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 18. De selektiva behovsprövade bostadsbidragen är en av de faktorer som bidrar till att den svenska bostadsmarknaden inte fungerar. Bostadsbidragen skapar dessutom kraftiga marginaleffekter. Tillsammans med de marginaleffekter som följer av skatter, underhållsbidrag m.m. leder detta till att det för många låg- och mellaninkomsttagare lönar sig väldigt dåligt eller inte alls att öka sin arbetsinkomst. För att begränsa marginaleffekterna bör bostadsbidragen minskas. bör hushåll med särskilt stor försörjningsbörda, bl.a. barnfamiljer, kompenseras genom andra åtgärder som föreslagit i sina familjepolitiskt inriktade motioner. Vi har föreslagit att flera bidragssystem som delvis administreras av skall avvecklas. Vidare förordar vi förenklingar i den lagstiftning och de regelsystem som delvis är grund för myndighetens verksamhet. Vi anser därför att det är möjligt att genomföra en neddragning av anslaget för myndigheten . har i flera motioner lagt fram förslag som innebär en avveckling av fastighetsskatten, en reviderad planprocess och en friare hyressättning. Ett genomförande av dessa förslag kommer att påtagligt stimulera nyproduktionen av bostäder. Det ger också förutsättningarna för att fullfölja avvecklingen av räntebidragssystemet enligt de ursprungliga intentionerna. När fattat ett beslut om att inleda en avveckling av fastighetsskatten blir det möjligt att också avveckla räntebidragen. Med ett sådant ställningstagande skulle det vara möjligt med vissa besparingar på anslaget . Vi utvecklar vår syn på räntebidragssystemet i en reservation till detta betänkande. 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Vi anser att investeringsbidragen för studentbostäder bör avvecklas. Helt andra åtgärder måste sättas in för att underlätta produktionen av studentbostäder. Vi redovisar vår syn i denna fråga i en reservation till avsnittet om åtgärder för fler studentbostäder. Även om genomgått betydande förändringar finns det enligt mening utrymme för ytterligare rationaliseringar i verksamheten. Flera av de tjänster som verket erbjuder kan också köpas på den privata marknaden. Anslaget till bör därför kunna minskas med i förhållande till regeringens förslag. 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Denna bidragsform fyller inte den avsedda funktionen och bör därför avvecklas. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Det är inte möjligt att rätta till grundläggande brister i de statliga regler som satts upp för bostadsmarknaden genom att införa subventioner och bidrag. De problem som finns måste lösas på andra sätt. Vi hänvisar till de förslag som lagt fram om bl.a. sänkt skattetryck på bostadssektorn, friare hyressättning, regelförenklingar för planprocessen och byggandet samt åtgärder för en bättre konkurrens inom byggsektorn. Investeringsbidraget för hyresbostäder riskerar att snedvrida konkurrensen och även på andra sätt motverka sitt syfte. Bidragsformen liksom anslaget för verksamheten bör därför avvecklas. 31:13 och 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Vi har under föregående års riksdagsbehandling avvisat införandet av den stödform som finansieras med dessa två anslag. Stödsystemet har flera inslag som vi anser vara helt felaktiga. Det gäller bl.a. möjligheten för staten att ta över bostadsfastigheter från kommunala bostadsföretag och den ytterligare styrning och reglering av den lokala bostadsmarknaden som stödsystemet kommer att medföra i de aktuella kommunerna. Vi avvisar regeringens förslag om att tjänster som äldreskyddsombud skall inrättas vid länsstyrelserna. Anslaget kan av detta skäl minskas med det för ändamålet avsatta beloppet om . I stället förordar att dessa medel tillförs kommunerna i form av stimulansbidrag för att få ett snabbt införande av äldreombud i kommunerna. 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet har alltsedan införandet kritiserat stödet till de lokala investeringsprogrammen. Det flertal utvärderingar av stödet som genomförts visar också tydligt att programmen inte haft sin avsedda effekt. har stödformen sent omsider avvecklats sedan använts för åtgärder med i många fall tveksamt värde. De på anslaget återstående medlen bör nu dras in och användas för mer angelägna ändamål. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 (kd) () anför: har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen ska kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. Det handlar bland annat om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel och där den kraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med en förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering. Det handlar om skatterna på arbete och företagande som måste sänkas och anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Det handlar om det svenska konkurrenstrycket, som måste förbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. majoritet - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har genom förslag till ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.