bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Det är naturligtvis någonting som diskuteras mycketinternationellt. genomfördes en utredning därför att detfanns ett förslag inom att man skulle byta ut deras utvärderingsenhetoch göra en extern funktion.Till slut valde man att inte göra det. Man gjorde då en översikt överhur man hade ordnat utvärderingsfunktioner inom olika biståndsorganisationeroch fann att inte i något enda fall hade man valt en extern lösning. Dåkan man fråga sig varför man inte har gjort det. Ett skäl kan vara attom det ligger relativt nära den organisation som man utvärderar kan detfrämja lärandet.Man kan också titta på hur mandatet ser ut. UTV kan kanske inte tittapå hela politikområdet. Vi var väldigt glada när man föreslog att manskulle ha en extern utvärderingsfunktion som skulle kunna titta på helapolitiken för global utveckling. Det tyckte vi kändes ganska logiskt.Detfinns kanske också delar av hela utvecklingspolitiken som vi inte harmandat att utvärdera. Därför kunde det vara befogat att ha någontingsom ligger utanför Sida också. ska man vara medveten om attdå pratar man om det som vi lite schablonmässigt ofta pratar om, nämligenmer ansvarsutkrävande, det vill säga accountability-utvärderingar. Detkan ibland vara svårare att få genomslag för sådana utvärderingar iverksamheten.Sedan vill jag säga att det också pågår ett stort gemensamt internationelltarbete här. Det är många gemensamma utvärderingar eftersom det är frågorsom varje land egentligen inte ska utvärdera själva. Vi deltar självfalleti det.Dessutom har jag ytterligare en kommentar. En väldigt viktig fråga ärockså att stödja våra samarbetsländers egen uppföljnings- ochutvärderingskapacitet. Det är deras politik, och det är de som har intresseav att följa upp resultatet av den egna utvecklingen.Anders : Jag ska försöka fatta mig kort. Vi uppskattar också atthiv/aids togs upp som en fråga. Det nämns i propositionen som ett avvår tids största utvecklingshot. Jag tycker att väl beskrevbetydelsen av det.Sida har kraftigt förstärkt sitt arbete på hiv/aids-området under desenare åren. Förutom att utveckla direkta insatser mot hiv/aids på enrad områden, arbetar vi mycket på att försöka integrera hiv/aids-arbetetkonkret inom alla sektorer inom utvecklingssamarbetet. Man ska intekunna bidra till ett infrastrukturprojekt i ett land där av denvuxna befolkningen är hivpositiv utan att man tar konkret ställningtill hur det projektet påverkar hiv/aids-epidemin i landet och hur detprojektet påverkas av hiv/aids-epidemin i landet. Det arbetar vi hårtmed.Den sista delen av frågan handlade om den situation vi har där viser ganska stora pengavolymer komma in som är ämnade till hiv/aids-arbetet.Det är naturligtvis i botten väldigt bra, men det leder till riskerför att man snedvrider arbetet i länderna. Det finns en risk attentusiasmen inför behandlingsagendan gör att man får en obalans mellanförebyggande åtgärder och behandling. Där har Sida, UD och istort en mycket viktig roll att spela.Jag vill nämna två nivåer på det. Vi har samarbetet mellan Sida och UDnär vi sitter i olika styrelser i det multilaterala systemet. Sverigeär också med i styrelsen för den globala fonden mot aids, tuberkulosoch malaria. Där är vi en viktig röst för att den här balansen skabibehållas. Men det kanske allra viktigaste är att vi med våra relativtbegränsade resurser dock bidrar till att förstärka de nationellaregeringarnas möjligheter att koordinera de medel som kommer in på landnivå.Där kan även relativt små insatser i pengar räknat vara av en avgörandebetydelse.Representant för Forum Syd: Jag ska försöka göra detta kort. Du sadeatt det i princip var ett impopulärt budskap att man måste minska påden andel av befolkningen som försörjer sig på jordbruket. Jag trortvärtom att det skulle vara ett väldigt populärt budskap hos de fattigasmåbönderna själva om du gick ut och sade att vi kan fixa en annanförsörjning. Då skulle de slippa slita på fälten i solen.Problemet är att i realiteten finns ofta inte den här andra försörjningenför väldigt stora grupper. Där tycker nog både vi och de själva att enlite racklig försörjning är bättre än ingen försörjning alls. Alternativetär helt enkelt utslagning. När det gäller är det nog dessutomdet feodala systemet som är det huvudsakliga försörjningsproblemet.Om man ser lite mer strukturellt på det tror jag ändå att det är viktigtatt se att utveckling inte är en motorväg. Alla kommer inte att utvecklasexakt identiskt som . Jag är fullkomligt övertygad om att olikaländer kommer att ha olika stor andel av befolkningen jobbande inomjordbruket till exempel. Jag tror också att vår syn på jordbrukets rolli förhållande till biologisk mångfald kommer att omvärderas och förtydligas.Det kommer att se olika ut.Om man ser till möjligheten till diversifiering i försörjningen ärmöjligheten till industrialisering naturligtvis oerhört viktig. Där kommervi tillbaka till alla andra regler inom handelsregelverket som vi oftainte alls pratar om. De handlar om man kan tillåta användning av olikastrategier och lämna ett policyutrymme för industrialisering.Det finns en brittisk ekonom som sammanfattade det här så utmärkt isenaste numret av . Han beskrev investeringsreglerna så här:I princip alla de strategier och ekonomiska verktyg som används avkapitalistiska regeringar för att få fart på tillväxten i -med tillägget förbjudet.Det är just mot bakgrund av det här resonemanget som vi menar att enomvärdering och fortsatt analys av de här reglerna är central och viktig.Det måste finnas utrymme för det i propositionen. Det hänger ihop pådet sättet att denna delen av handelsreglerna också är viktiga författigbönderna i Guatemala.Vice ordföranden: var vi vid vägs ände i den här utfrågningen.Utrikesutskottet tackar alla er som har kommit hit och ställt upp ochsvarat på våra frågor. Ni har breddat vårt underlag för den process somnu ska ta vid i utrikesutskottet . Den 16december ska vi fatta beslut i med anledning av den härpropositionen och de motioner som har skrivits till följd av den. Tackska ni ha!Jag kan också berätta att som en bilaga till detta kommer det att liggaen utskrift av det som har sagts i denna sal under denna dag.Tack ska ni ha och trevlig helgBilaga 3MillenniemålenI enades världens ledare på om enrad mätbara mål för att minska fattigdomen i världen. Målen ska varauppnådda . Det är ett ansvar för och för de andra146 länder som skrivit under millenniedeklarationen att arbeta för attförverkliga dem. regeringer gör bedömningen att det är möjligtatt förverkliga målen. Men det internationella samfundet måste görasärskilda insatser för att och ska nå ändra fram.MILLENNIEMÅLEN(Millennium Development Goals, MDG)1. Utplåna extrem fattigdom och hunger. skaandelen människor som lever på mindre än per dag halveras.Samtidigt ska andelen som lider av hunger halveras.2. Uppnå allmän grundskoleutbildning. Alla pojkar och flickor ska fågrundskoleutbildning senast år 2015.3. Främja jämställdhet och ökade möjligheter för kvinnor. Utbildningsskillnaderberoende på kön ska elimineras, helst men inte senare än2015.4. Dödligheten bland barn under fem års ålderska minska med två tredjedelar fram till år 2015.5. Förbättra mödrars hälsa. Målet är att minska mödradödligheten medtre fjärdedelar fram till år 2015.6. Bekämpa hiv/aids, malaria och andra sjukdomar. Spridningen av hiv/aids,malaria och andra sjukdomar ska stoppas före år 2015.7. Säkra en miljömässigt hållbar utveckling. Att halvera andelen människorutan tillgång till rent vatten . Att livsvillkoren för minst100 miljoner människor som lever i slumområden signifikant ska haförbättrats för år 2020.8. Utveckla ett globalt partnerskap för utveckling Att utveckla ettöppet, rättvist och icke-diskriminerande handels- och finanssystem. Attbeakta behoven hos de minst utvecklade länderna.