bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — Utredningenremissbehandlas inomRegeringskansliet.Också inom EU pågår en intensiv diskussion rörandebehovet av arbetskraft på kort och lång sikt.Europeiska kommissionen har tidigare presenterat ettmeddelande om en invandringspolitik för gemenskapen,KOM(2000) 757. Kommissionen menar att frågan om EU:sroll i samband med migrationen är av särskiltintresse på grund av bl.a. den demografiskasituationen med en befolkningsnedgång samt bristenpå arbetskraft inom vissa sektorer i flera länder.Enligt meddelandet måste emellertid EU också granskaoch inta en ansvarsfull ställning i fråga omemigrationens effekter på ursprungsländerna. En meröppen och tydlig migrationspolitik skulle enligtkommissionen, i samverkan med en samordnad politikför att minska de faktorer som uppmuntrar tillutvandring s.k. push factors i ursprungsländerna ochökade ansträngningar att verkställaarbetslagstiftningen i medlemsstaterna, också kunnahjälpa till att minska den illegala invandringen. Ijuli 2001 presenterade kommissionen ett meddelandesom rör en öppen samordningsmetod för gemenskapensinvandringspolitik, KOM(2001) 387. Härvidareutvecklar kommissionen sina idéer kring ensamordning av invandringspolitiken.Vidare är frågan om tredjelandsmedborgares friarörlighet föremål för debatt inom EU. En rad förslaghärom har presenterats av kommissionen. I förslagettill direktiv om villkor för tredjelandsmedborgaresinresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhetsom anställd eller egenföretagare, (2001) 386,anges att förslaget syftar till att som eninvandringspolitisk åtgärd harmonisera de nationellabestämmelserna om tredjelandsmedborgares rätt attarbeta i EU. Tredjelandsmedborgaren skall ha etts.k. uppehållstillstånd för arbetstagare respektiveegenföretagare. Tillstånd kan ges efter en bedömningav situationen på den nationella arbetsmarknaden.Viktiga förändringar av arbetsgivare eller yrkekräver nytt tillstånd.När det gäller frågan om arbetskraftsinvandringvill utskottet framhålla följande.Utbudet av arbetskraft behöver långsiktigt öka föratt undvika arbetskraftsbrist och flaskhalsar ochsäkra en hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd. Enviktig del i det arbetet är enligt utskottet attgenomföra insatser för att främja ett bättre ocheffektivare arbetskraftsutbud genom aktivarbetsmarknadspolitik, motverka diskriminering påarbetsmarknaden och genomföra åtgärder mot den ökadeohälsan i arbetslivet och de höga sjuktalen. Utöverdessa åtgärder finns det enligt utskottetsuppfattning skäl att närmare utredaförutsättningarna för en ökadarbetskraftsinvandring. öppnasmöjligheter för ytterligare arbetskraftsinvandringinom ramen för EU:s inre marknad. Utskottet anseremellertid att det finns skäl att även analysera debehov av arbetskraftsinvandring från länder utanförEU/EES-området som kan uppstå framöver och att såsker i ett globalt perspektiv. Utskottet har erfaritatt regeringen kommer att tillsätta en utredning isyfte att analysera det framtida behovet avarbetskraft i olika yrken och sektorer och dekonsekvenser som detta kan få på arbetsmarknaden ochsamhället i övrigt. En viktig utgångspunkt för ensådan utredning är att bibehålla och utvecklatrygghetsreglerna på arbetsmarknaden så att äveninvandrad arbetskraft omfattas av de arbetsrättsligaregler som i övrigt gäller på arbetsmarknaden.Kollektivavtalsrätten måste bevaras. Som utskottettidigare framhållit är det inte lämpligt att införaett s.k. gästarbetarsystem. Enligt utskottets meningmåste hänsyn även tas till emigrationens ekonomiska,demografiska, sociala och politiska effekter påursprungsländerna. Det är också viktigt att hållaisär frågorna om flyktinginvandring, dvs. Sverigesskyldighet att ta emot människor i behov av skydd,och övrig invandring så att en utökadarbetskraftsinvandring inte tillåts leda till enförsämrad rättssäkerhet vid prövning avskyddsgrunderna för asyl. För rätt till asyl ärskyddsskälen avgörande, inte möjligheterna tillförvärvsarbete eller lämplig yrkesutbildning.Utskottet förutsätter att den kommande utredningensker i nära samråd med arbetsmarknadens parter ochriksdagens partier.Utskottet noterar att det också inom EU och i EU:smedlemsstater pågår en bred diskussion om behovet avarbetskraft inom EU utifrån ett demografisktperspektiv. Diskussionen rör även frågan omsambandet mellan invandringspolitiken ochasylpolitiken.Med det anförda får motionerna 2002/03:Sf8 yrkande4, 2002/03:Sf216 yrkande 2 och 2002/03:Sf239 yrkande16 anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Ävenmotionerna 2002/03:Sf7 yrkande 8, 2002/03:Sf214yrkande 9, 2002/03:Sf216 yrkande 1 i denna del,2002/03:Sf248, 2002/03:Sf265, 2002/03:A239 yrkande26 och 2002/03:A320 yrkande 13 avstyrks med detanförda. Utskottet avstyrker även motion2002/03:Sf296 om att bör göras tillförsökslän för arbetskraftsinvandring.När det gäller asylsökandes möjlighet att ändrasin ansökan till att avse ansökan omuppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl harutskottet ovan pekat på att det är angeläget att enutökad arbetskraftsinvandring inte tillåts leda försämrad rättssäkerhet vid prövning avskyddsgrunderna för asyl. För rätt till asyl ärskyddsskälen avgörande, inte möjligheterna tillförvärvsarbete eller lämplig yrkesutbildning.Utskottet kan inte heller ställa sig bakom attarbetstillstånd annat än i undantagsfall skall kunnasökas av den som redan befinner sig i . Ettsådant system skulle bl.a. kunna medföra att skyddetför personer med skyddsbehov urholkas.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf4 yrkande 5 och 2002/03:Sf216 yrkande 1 idenna del.Under 2002 avgjorde 20 068ärenden rörande arbetstillstånd. Den genomsnittligahandläggningstiden var . Utskottet avstyrkermotionerna 2002/03:Sf8 yrkande 5 och 2002/03:Sf367yrkande 29 om handläggningstider.Tanken med systemet för gäststuderande är att deskall ges en möjlighet att komma till föratt bedriva studier. Utskottet kan inte ställa sigbakom yrkanden om att gäststuderande skall gesuppehållstillstånd med automatik efter avslutadestudier. Utskottet, som konstaterar att ett undantagfrån kravet på arbetstillstånd harträtt i kraft , avstyrker motion2002/03:Ub486 yrkande 7.AnhöriginvandringFamiljeåterföreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- nya regler för anhöriginvandring- försörjningskrav vid anhöriginvandring- ansökan om uppehållstillstånd efter inresa- uppehållstillstånd före referentens hemresa- DNA-analysJämför reservationerna 15 (kd, v, c, mp), 16(fp), 17 (v, mp), 18 (fp), 19 (mp), 20 (kd,v, c), 21 (v) och 22 (m)Gällande ordningI 2 kap. 4 § UtlL regleras i vilka falluppehållstillstånd får ges till en utlänning som äranhörig till någon som är bosatt i eller harfått uppehållstillstånd för bosättning här. Deanhöriga som omfattas enligt paragrafens förstastycke 1-3 är make, maka och sambo (och därmedjämställda förhållanden), ogifta barn ,om de är eller har varit hemmavarande, samt annannära anhörig som ingått i samma hushåll somanknytningspersonen. Homosexuella förhållandenlikställs med heterosexuella. Paragrafens förstastycke 4 föreskriver vidare att tillstånd kan gestill en utlänning som på annat sätt har särskildanknytning till . Om makar eller sambor harsammanbott stadigvarande utomlands ges deuppehållstillstånd. En förutsättning för atttillstånd skall beviljas make, maka eller sambo iett förhållande som inte är etablerat sedan tidigareär att förhållandet bedöms som seriöst och attsärskilda skäl inte talar mot att tillståndbeviljas.Vid prövning av en ansökan om uppehållstillståndenligt förevarande bestämmelser skall beaktas omutlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel.Uppehållstillstånd i anknytningsfall skallutverkas före inresan till , och en ansökanom uppehållstillstånd får som huvudprincip intebifallas efter inresan. Undantag skall dock kunnagöras om utlänningen har stark anknytning till en iSverige bosatt person och det skäligen inte kankrävas att utlänningen återvänder till ett annatland för att ge in ansökan där.SkrivelsenI skrivelsen anges att utlänningslagens bestämmelserom anhöriginvandring ändrades den 1 januari 1997.Bland annat begränsades möjligheterna för näraanhöriga utanför kärnfamiljen att invandra tillSverige. Den parlamentariska har idelbetänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13)föreslagit att invandringsmöjligheterna för sådanaanhöriga åter skall vidgas något. Kommittén föreslårsom huvudregel vid oetablerade förhållanden och förnära anhöriga utanför kärnfamiljen attanknytningspersonen skall svara för försörjningenunder högst . Förslagen har remissbehandlatsoch bereds inom Regeringskansliet.Samtidigt pågår inom EU förhandlingar om ettdirektiv om familjeåterförening med ambitionen attett beslut skall föreligga . Dettakan komma att påverka beredningen avutlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring.MotionerI motion 2002/03:Sf216 av m.fl. (fp)yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om enflexiblare lagstiftning i och EU när detgäller anhöriginvandring. Motionärerna anser attantalet månader man levt eller inte levt tillsammansföre eller efter uppbrottet från hemlandet inte börvara avgörande vid prövningen av uppehållstillstånd.På EU-nivå är det synnerligen viktigt att det kommertill stånd gemensamma minimiregler för rätt tillfamiljeåterförening. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att införa ettförsörjningsansvar för dem som intedefinieras som nära släktingar och förarbetskraftsinvandrare som vill ta med sinaanhöriga. Förhandsprövningen bör hållas så minimalsom möjligt, och enligt motionärerna kan regresskravvara en rimlig sanktion gentemotanknytningspersonen.I motion 2002/03:Sf5 av m.fl. (fp)yrkande 1 i denna del begärs ett tillkännagivande omen vidgad anhöriginvandring. Motionärerna anser attden långsamma beredningen av frågan är oacceptabel.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 25 att beslutar att återinförabestämmelsen om sista länken. I motionen begärsockså i yrkande 26 att familjebegreppet iutlänningsärenden bör vidgas och omfatta bl.a. äldreföräldrar.I motion 2002/03:Sf3 av m.fl. (v)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att enproposition om invandring för anhöriga utanförkärnfamiljen bör läggas . Förslagen börenligt motionärerna grundas på Anhörigkommitténsbetänkande SOU 2002:13.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om attfamiljeåterföreningsdirektivet kräver engrundläggande omarbetning för att bringas iöverensstämmelse med de principer som fastslogs i . Motionärernaanser att regeringen annars inte bör godtaförslaget.Mona m.fl. (mp) begär i motion 2002/03:Sf8yrkandena 6 i denna del och 13 tillkännagivanden omatt familjerna bör få bestämma själva vilkafamiljemedlemmar som skall förenas med dem som redanbor i . Motionärerna är också bekymrade överförslag om försörjningsansvar. Motionärerna anservidare att eftersom anger s.k. minimiregler är detinget som hindrar från att införa mergenerösa regler.Sten Tolgfors och () begär imotion 2002/03:Sf202 yrkandena 1 och 2tillkännagivanden om att DNA-prov skall kunna utgöragrund för familjeåterförening, i fall där skriftligdokumentation saknas eller har brister. Huvudregelnbör vara att utförande av DNA-prov medges för attfastställa grund för återförening när detta begärsav enskild person.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 29 ett tillkännagivande om att det bör kunnagöras ett undantag från huvudprincipen, attuppehållstillstånd skall beviljas före inresa, närutlänningen har barn i eller kvinnan iförhållandet väntar barn eller om sökanden med allsannolikhet skulle få sin ansökan beviljad.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)begär motionärerna i yrkande 12 att regeringen skallåterkomma med förslag om ändring i 2 kap. 5 § andrastycket UtlL. Intentionerna med lagändringen 2000,att en ansökan om uppehållstillstånd skulle fåbifallas trots att den i strid mot huvudregelningivits medan den sökande befinner sig i ,har enligt motionärerna inte fått genomslag ipraktiken. Det har visat sig att praxis blivit ännuhårdare än tidigare, tvärtemot vad lagstiftarenåsyftat.Ulla m.fl. (v) begär i motion 2002/03:Sf223att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2kap. 4 § UtlL så att möjlighet ges för personer somlevt tillsammans utomlands att få uppehållstillståndbeviljat före referentens hemresa. I motionen anförsatt uppehållstillstånd på grund av anknytning i daginte kan ges då bägge parterna befinner sigutomlands. Detta kan skapa stora problem förpersoner som t.ex. arbetat utomlands.Utskottets ställningstagandeAnhörigkommittén har bl.a. haft i uppdrag attutvärdera effekterna av de begränsningar vad gällerutlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandringsom infördes . Kommittén har isitt delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU2002:13) anfört bl.a. att en human migrationspolitikmåste innebära att reglerna för anhöriginvandringger möjlighet att undvika oacceptabelfamiljesplittring och att olika familjemönster ochsociala förhållanden skall beaktas inom rimligagränser. Synen på anhöriginvandring utanförkärnfamiljen har i såväl som framför alltövriga EU-länder varit betydligt mer restriktiv änden som avser kärnfamiljen. Kommittén menar att detinte går att bortse från detta när riktlinjerna försvensk praxis läggs fast.Kommittén har föreslagit att föräldrar och ogiftabarn skall kunna ges uppehållstillståndom de är beroende av anknytningspersonen eller omandra särskilda skäl föreligger. Andra särskildaskäl skall utgöras av särskilt ömmandeomständigheter, t.ex. att sökanden utgör "sistalänk". Kraven på hushållsgemenskap, beroende redan ihemlandet och snar ansökan skall enligt kommitténsförslag upphöra. För övriga nära anhöriga utanförkärnfamiljen förutsätts att synnerliga skäl föruppehållstillstånd föreligger. Med synnerliga skälavses närmast "sista länk". Behovet avfamiljekontakt i den gruppen bör i första handupprätthållas genom besök. Kraven påhushållsgemenskap, beroende redan i hemlandet ochsnar ansökan skall även här upphöra. När det gälleråterförening med äldre föräldrar påpekar kommitténatt det inte skall vara omöjligt att ta viss hänsyntill andra kulturers familjegemenskap. Detta skallemellertid inte innebära ett allmänt sett vidgatfamiljebegrepp för personer från vissakulturkretsar.När det gäller uppehållstillstånd för bl.a. näraanhöriga utanför kärnfamiljen föreslår kommitténatt, om inte särskilda skäl föreligger,anknytningspersonen skall svara för utlänningensförsörjning. Försörjningskrav liksom uppskjuteninvandringsprövning skall som huvudregel gälla underhögst . Om försörjningskravet inte fullgörskan förlängning av uppehållstillstånd och permanentuppehållstillstånd vägras. Enligt kommittén kommerförslagen i övrigt med största sannolikhet att ledatill en ökad invandring av nära anhöriga utanförkärnfamiljen. Antalet beviljade tillstånd kan antasfördubblas på och tredubblas under detvå första åren efter ikraftträdandet. Kommitténanser därför att statsfinansiella skäl starkt talarför att ett försörjningskrav bör införas.Ytterligare ett skäl är att de flesta övrigaeuropeiska länder uppställer ett sådant krav. OmSveriges regler för anhöriginvandring avvikerväsentligt från övriga EU-länders kan detta enligtkommittén leda till att intresset för att invandratill just blir större.I ett frågesvar anfördestatsrådet , beträffande vilkaåtgärder som kommer att vidtas för att förslagen iAnhörigkommitténs delbetänkande Våranhöriginvandring (SOU 2002:13) skall kunnagenomföras som planerat och inte fördröjas av EU-förhandlingarna, att ambitionen är att ett direktivskall föreligga . Statsrådet anförde attregeringen därefter kommer att låta utreda hurdirektivet skall genomföras i och efterremissbehandling av utredningsförslaget lämna enproposition till . Ändringar avutlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandringkommer enligt ministern inte att kunna träda i kraftunder 2003.Utskottet har i ett yttrande till (yttr. 2000/01:SfU7y) över kommissionens förslagtill direktiv om familjeåterförening, KOM(2000) 624,uttalat att en klar fördel med direktivförslaget äratt rätten till familjeåterförening kommer attregleras enligt för medlemsstaterna gemensammaregler och att rätten till familjeåterföreningdärmed torde komma att stärkas i vissamedlemsstater. Utskottet beklagade av det skälet attsubsidiärt skyddsbehövande - på förslag av - inte längre omfattas av direktivför-slaget och att nationella regler tills vidare kommeratt gälla för den gruppen. Vidare angav utskottetatt eftersom direktivförslaget är utformat som ettminimidirektiv innebär det att det blir möjligt förSverige att ha generösare regler än vad somföreskrivs i direktivet.Rådet för rättsliga och inrikes frågor har ifebruari fattat en politisk överenskommelse omändrat förslag till direktiv om familjeåterförening,KOM(2002) 225. I samband med förhandlingarnainfördes en särskild, avgränsad bestämmelse sommöjliggör en 15-årsgräns för ansökan omfamiljeåterförening. Vidare godkändes krav frånvissa medlemsstater i fråga om tillträde tillarbetsmarknaden. En sådan begränsning får gällahögst ett år.Utskottet föreslog i betänkande 1998/99:SfU5 etttillkännagivande om att det borde göras enutvärdering av anhöriglagstiftningen somuppmärksammar speciellt udda och ömmande fall liksomäven sista länken-fall och andra speciellaanknytningar. En sådan utvärdering borde enligtutskottet ske skyndsamt. gjorde etttillkännagivande till regeringen i enlighet medutskottets förslag. har lämnatsina förslag till regeringen. Utskottet utgår därförfrån att regeringen skyndsamt lägger fram förslag.Med hänsyn till det anförda är det enligt utskottetsmening inte nödvändigt med något uttalande avriksdagen i dessa frågor. Utskottet avstyrkermotionerna 2002/03:Sf3 yrkande 2, 2002/03:Sf5yrkande 1 i denna del, 2002/03:Sf8 yrkandena 6 idenna del och 13, 2002/03:Sf216 yrkandena 3 och 4,2002/03:Sf239 yrkande 9 samt 2002/03:Sf334 yrkandena25 och 26.I några motioner yrkas att möjligheten att göraundantag från regeln om att uppehållstillstånd skallsökas för inresan bör utökas. I samband med attnuvarande undantag från regeln infördes uttaladeutskottet i betänkande 1999/2000:SfU9 bl.a. att detbör finnas ett principiellt krav på attuppehållstillstånd skall ha beviljats före inresanoch att detta även bör gälla för den som har starkanknytning hit. Undantag skall dock kunna göras omutlänningen har stark anknytning till en i Sverigebosatt person och det skäligen inte kan krävas attutlänningen återvänder till ett annat land för attge in ansökan där. Utskottet ansåg att när detgäller de situationer när utlänningen har ellerväntar barn med någon person bosatt i kaninte heller detta undantagslöst innebära atthuvudregeln skall frångås men bör liksom tidigare ide flesta fall innebära att uppehållstillståndbeviljas, i dessa fall då med uppskjuteninvandringsprövning. Utskottet menade att det fårankomma på de tillämpande myndigheterna att vid sinbedömning av de enskilda fallen och med beaktande avlagstiftningen och de uttalanden som görs iförarbetena avgöra när undantag skall kunna göras.Utskottet vidhåller denna inställning.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf239 yrkande 12 och 2002/03:Sf334 yrkande29.Utskottet noterar att när det gäller etableradeförhållanden mellan makar som bott utomlands och däranknytningspersonen är svensk medborgare ställs kravpå att den anhöriga skall söka uppehålls- ocharbetstillstånd innan makarna reser tillbaka tillSverige. Ansökan görs via den svenska ambassaden idet land där makarna bor. Motion 2002/03:Sf223avstyrks med det anförda.För att en ansökan om familjeåterförening skallbeviljas krävs bl.a. att sökandens identitet ärfastställd och att det påståddasläktskapsförhållandet mellan sökanden ochanknytningspersonen i är styrkt. inte kan anses tillräcklig avslåsansökan om familjeåterförening. En sökande kan i dagsjälv ta initiativ till och bekosta en DNA-analysför att styrka ett påstått släktskapsförhållande.Utlänningsmyndigheterna har däremot inte möjlighetatt erbjuda och bekosta någon sådan analys.När det gäller DNA-analys för att styrka ettpåstått släktskapsförhållande har Anhörigkommitténmed hänsyn framför allt till barns bästa föreslagitatt en sådan möjlighet bör införas då det rör sig omsläktskap i rakt upp- och nedstigande led. Analysenskall vara frivillig och kunna göras när tillräckligutredning om släktskapsförhållandet inte kan tasfram på annat sätt. Var och en som undergår testetskall ge sitt skriftliga samtycke föreprovtagningen.Utskottet anser att beredningen av kommitténsförslag bör avvaktas och avstyrker motion2002/03:Sf202 yrkandena 1 och 2.Nyligen etablerade förhållandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- uppskjuten invandringsprövning- seriositetsprövning för unionsmedborgare- registerkontroll vid etableradeförhållanden- invandring efter fullmaktsäktenskapJämför reservationerna 23 (kd, v, c, mp), 24(mp), 25 (kd) och 26 (c)Gällande ordningAv 2 kap. 4 § första stycket 1 UtlL framgår attuppehållstillstånd får ges till en utlänning som ärgift med eller sambo till någon som är bosatt iSverige eller har beviljats uppehållstillstånd förbosättning här, om makarna stadigvarande sammanbottutomlands. Av andra stycket 1 samma paragraf framgåratt uppehållstillstånd också får ges utan attmakarna eller samborna stadigvarande har sammanbottutomlands eller har för avsikt att ingå äktenskapeller inleda ett samboförhållande om det framstårsom seriöst och särskilda skäl inte talar mot atttillstånd ges.Den 1 juli 2000 har genom ändringar iutlänningslagen skyddet för kvinnor ianknytningsärenden förstärkts (prop. 1999/2000:43,bet. 1999/2000:SfU9, rskr. 1999/2000:159). När detgäller anknytningar som inte bestått någon längretid, kan ett uppehållstillstånd vid förstabeslutstillfället tidsbegränsas, s.k. uppskjuteninvandringsprövning. Ett nytt tidsbegränsatuppehållstillstånd eller ett permanentuppehållstillstånd får ges om förhållandet består.Uppskjuten invandringsprövning tillämpas normaltunder innan permanent uppehållstillståndbeviljas.Fortsatt uppehållstillstånd kan beviljas även omförhållandet upphört inom tvåårstiden för denuppskjutna invandringsprövningen, om förhållandethar upphört främst på grund av att sökanden ellersökandens barn utsatts för våld eller för handlingarsom innefattar allvarlig kränkning av sökandenseller barnets frihet eller frid. Vidare kan ettförsta uppehållstillstånd nekas trots attförhållandet framstår som seriöst, om det finns enpåtaglig risk för att sökanden kommer att utsättasför våld eller annan allvarlig kränkning iförhållandet.En make/maka till en EU/EES-medborgare som arbetari och har utnyttjat sin rätt till frirörlighet har rätt att ansluta sig till den som bori med stöd av EG-regler. I dessa fall prövasinte äktenskapets seriositet. En sambos rätt attkomma till prövas dock enligtutlänningslagens regler i 2 kap. 4 §.Seriositetsprövning görs således när det rör sig omsambor i etablerade förhållanden.MotionerSven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 27 att regeringen ser över lagstiftning ochpraxis avseende anknytningsärenden där förhållandet,på grund av misshandel, upphör före tvåårstiden förden uppskjutna invandringsprövningen. Motionärernaanför att om man finner att förhållandet inte varitseriöst eller varit kortvarigt bedöms orsaken tilluppbrottet som relativt oväsentlig. Kvinnanssituation i hemlandet bör beaktas.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 11 begärs att beslutar om enöversyn av 2 kap. 4 § UtlL. Den tidigarelagändringen till skydd för utländska kvinnor sommisshandlats av sin man begränsades till fall när det varit frågaom våld eller handlingar som innebär allvarligkränkning. Motionärerna anser att försöket att genomlagändring åstadkomma en rimligare och humanarerättstillämp-ning inte har fungerat.Johan m.fl. (c) begär i motion2002/03:Ju249 yrkande 21 ett tillkännagivande om attreglerna om uppehållstillstånd för misshandladekvinnor bör ses över.