bet · GR01FÖU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Räddningsverketanser att rekryteringsinsatserna måste ägnas och omsorg.Andelen kvinnor inom den kommunala räddningstjänsten måste ökas.Verket pekar även på att kontakterna mellan kommunen somarbetsgivare för den deltidsanställde brandmannen och dennesordinarie arbetsgivare generellt sett måste förbättras och attkommunerna bör vidta åtgärder för att kombinera kommunalatjänster med uppdrag som deltidsanställd brandman.Räddningsverket avser att tillsammans med Svenska Kommunförbundetta initiativ till att en särskild resursgrupp bildas för frågorsom underlättar rekrytering av deltidsanställd personal.Regeringen anförde i budgetpropositionen att det skullevara önskvärt att kunna lämna en samlad bedömning av detoffentliga olycksförebyggande och skadeavhjälpande arbetet tillriksdagen. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragitåt att, i samverkan med berörda myndigheter ochorganisationer, fortsätta uppbyggnaden i av Nationelltcentrum för erfarenhetsåterföring från olyckor (NCO) så att ensamlad bedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet iSverige kan göras utifrån nationella, regionala och lokala behov.En första nationell bild av olycksutvecklingen i harredovisats i rapporten i siffror. Äldre människor äröverrepresenterade i nästan samtliga olyckstyper. De flestadödsolyckor, , sker i boendemiljön. Målet i verketshandlingsprogram för den brandförebyggande verksamheten 2002-2004är bl.a. att till utgången av 2004 nå en 10-procentig minskningav treårsmedelvärdet för antalet omkomna vid bränder i bostäder.Kustbevakningen har genomfört miljöskyddsoperationer avseendeolja och kemikalier samt sjöräddningsinsatser. Vidare harKustbevakningen genomfört sjösäkerhetstillsyn avseende fartygsbemanning, lastning av förpackat farligt gods, lastsäkring avlastbärare, kontroll av giltiga certifikat och deklarationer,kontroll av fartygets djupgående samt kontroll av antaletpassagerare. Myndigheten har också deltagit i det arbete sombedrivits i ett antal internationella organ, såsomHelsingforskommissionen (HELCOM), EU, , IMO,och Arktiska rådet.ResultatbedömningRegeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inompolitikområdet sammantaget har bidragit till en positiv inverkanpå samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minskakonsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället ifred. Regeringen anser vidare att den verksamhet och de åtgärdersom vidtagits av myndigheterna inom politikområdet har haft enpositiv inverkan. Regeringen noterar emellertid att åtgärdernainom vissa delar av politikområdet inte har varit tillräckligaför att uppfylla de långsiktiga målen. Regeringen anser därföratt det finns behov av ytterligare åtgärder för att utvecklasamhällets förmåga att förebygga och mildra konsekvenserna avolyckor särskilt i arbetet med att förebygga personskador.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vad regeringen redovisatangående omfattning, utgiftsutveckling, mål, inriktning m.m.avseende politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar.Verksamhetsområde Svåra påfrestningarOmfattning, mål, resultatbedömning, inriktning m.m.PropositionenBeträffande omfattningen av verksamhetsområdet anger regeringenatt samhällets planering av åtgärder för svåra påfrestningar påsamhället i fred och höjd beredskap sker samordnat inom ramen förde sex samverkansområden som är nämnda under verksamhetsområdetDet civila försvaret. I områdena ingår myndigheter som bedriververksamhet med starka inbördes samband.En svår påfrestning på samhället i fred utgör inte en enskildhändelse i sig, exempelvis en olycka eller ett sabotage, utan ärett tillstånd som kan uppstå när en eller flera händelsergemensamt eskalerar och konsekvenserna av dessa händelseromfattar stora delar av samhället. Svåra påfrestningar kan sägasutgöra olika slag av extrema situationer med låg sannolikhet somskiljer sig i sak. Tillståndet är av sådan omfattning att detuppstår allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner ellerhotar grundläggande värden av olika slag i samhället. För attkunna hantera situationen och därmed begränsa konsekvensernakrävs samordning av insatser från flera olika myndigheter ochorgan.För verksamhetsområdet påfrestningar finns inga särskildamedel avsatta. Verksamhet avseende svåra påfrestningar påsamhället i fred finansieras i huvudsak över andrautgiftsområden än utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motsårbarhet. Åtgärder i syfte att stärka samhällets förmåga atthantera svåra påfrestningar finansieras till en del över anslaget6:5 Civilt försvar enligt gällande finansieringsprinciper. Enförutsättning är att åtgärderna även skall stärka samhälletsförmåga vid höjd beredskap. Genom att skapa förmåga att hanteraen svår påfrestning säkerställs även i allt väsentligt en förmågainom det civila försvaret.Målet är att minska risken för och konsekvenserna av svårapåfrestningar på samhället i fred. Om en sådan påfrestning skulleinträffa, skall människors liv, personliga säkerhet och hälsatryggas samt skador på egendom eller i miljö hindras ellerbegränsas.Beträffande resultatet redovisar regeringen att de åtgärder somvidtas inom ramen för det civila försvaret även ger effekter påsamhällets beredskap mot svåra påfrestningar.NBC-beredskapsåtgärder och de åtgärder som motiveras av hot inomIT-området är exempel där en förmåga har byggts upp i samhälletför att kunna möta svåra påfrestningar på samhället i fred somförorsakas av terrorism och omfattande sabotage.Den framtida inriktningen bör utgå från en bredare syn på hot ochrisker och i större utsträckning än riktas mot förebyggandearbete. Detta för att minska riskerna för störningar isamhällsviktiga system och konsekvenserna av inträffadestörningar.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vad regeringen redovisat omomfattning, mål, resultatbedömning, inriktning m.m. avseendeverksamhetsområdet påfrestningar.Verksamhetsområde Skydd mot olyckorOmfattning, utgiftsutveckling, mål resultatbedömning, inriktningm.m.PropositionenVerksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebygga ochbegränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpa skador.Verksamhetsområdet begränsas till att omfatta verksamheter sombedrivs av och inom detsjätte utgiftsområdet. Liknande verksamheter med motsvarandemålsättning och till en del baserade på samma lagstiftningbedrivs även av ett antal statliga myndigheter inom andrapolitikområden samt av kommunerna.Beträffande utgiftsutvecklingen redovisar regeringen attriksdagen för verksamhetsområdet mot olyckoranvisade 1 . Utfallet för anslagen inomverksamhetsområdet uppgick till 1 186 miljoner kronor.Skillnaden mellan utgifterna och tilldelade medel finansieradesgenom anslagssparande . Vid utgången av 2002redovisade verksamhetsområdet ett anslagssparande på ca 10miljoner kronor. har regeringen tilldelat medel förverksamhetsområdet om 1 205 miljoner kronor.Målet är att skydda människors liv, säkerhet och hälsa motolyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom ochmiljö.I sin resultatbedömning anger regeringen att målet att antaletolyckor skall minska inte har uppnåtts under 2002.Tre faktorer talar enligt regeringens bedömning för att bättreresultat kommer att nås när det gäller att minska antaletolyckor, nämligen den föreslagna nya lagen om skydd mot olyckor,den nya tvååriga yrkesutbildningen i skydd mot olyckor samttillgången på analyser från förerfarenhetsåterföring från olyckor i Karlskoga.Planläggning för räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnenfrån en kärnteknisk anläggning och sanering efter sådana utsläppbör enligt regeringen ägnas större uppmärksamhet. Enligtregeringens bedömning har planlägg-ningen för saneringen integivits tillräcklig prioritet hos länsstyrelserna och ej helleranpassats till regionala förhållanden.Planläggning för räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnenfrån en kärnteknisk anläggning och sanering efter sådana utsläppbör enligt regeringen ägnas större uppmärksamhet. Enligtregeringens bedömning har planlägg-ningen för saneringen integivits tillräcklig prioritet hos länsstyrelserna och ej helleranpassats till regionala förhållanden.Enligt regeringens bedömning har genomförtmiljöövervakning och miljöräddningstjänst i enligt med de mål somålagts myndigheten. Avsikten är att en fortsatt kraftfullövervakning skall leda till att upptäcktsrisken ökar och attlagföringen effektiviseras ytterligare. Därigenom kan antaletoljeutsläpp komma att fortsatt minska. tillsjöss är viktig för att minimera skador på den miljön ochkostnader för sanering.Räddningsverket har tillsammans med slutförtett arbete där man, utifrån terroristhot, belyst riskerförknippade med transport av farliga ämnen. Ett förslag tillöversyn av lagstiftning och regelverk har utarbetats.En översyn har gjorts av nuvarande säkerhet och tillsynbeträffande transporter på väg och järnväg av farligt gods. Dennakommer att ligga till grund för åtgärder inom området, vilkaockså förutses behöva samordnas med pågående översyn avinternationella regelverk för transporter av farligt gods. Ensärskild fråga som uppmärksammats i detta sammanhang gällersäkerheten vid transporter av radioaktiva isotoper.I fråga om jämställdhet och etnisk mångfald framhåller regeringenatt har sett över antagningskraven för fysiskförmåga för att få en jämnare könsfördelning till den nyatvååriga utbildningen för skydd mot olyckor. En normaltränadkvinna eller man bör nu klara de fysiska baskraven. Särskildaåtgärder för att marknadsföra utbildningen har riktats motkvinnor. En uttalad ambition med att införa den nya utbildningenhar varit att i högre grad beakta jämställdhets- ochmångfaldsaspekter.Kustbevakningen arbetar aktivt för att få in fler kvinnor ikustbevakningsyrket liksom att öka den etniska mångfalden. Vidarehar deltagit vid olika utbildnings- ochrekryteringsmässor samt genomfört andra informationsaktiviteter.För att stärka kvinnors ställning inom myndigheten harKustbevakningen även ett mentorprogram för kvinnor och ettkvinnligt nätverk.I en sammanfattande slutsats anser regeringen att de åtgärder somvidtagits inom området skydd mot olyckor haft en positiv inverkanpå samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minskakonsekvenserna av olyckor.Beträffande inriktningen redovisar regeringen att samhälletsförmåga att förebygga och hantera olyckor måste utvecklasytterligare. Införandet av ny lag och ny utbildning ärbetydelsefulla delar. Det förebyggande arbetet bör prioriterasäven fortsättningsvis. Viktiga led i det förebyggande arbetet ärtillsyn och statistikuppbyggnad.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vad regeringen redovisat omomfattning, mål, resultatbedömning, inriktning m.m. avseendeverksamhetsområdet mot olyckor.Budgetförslag för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckoroch svåra påfrestningarUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionenanfört om budgetförslag för politikområdet Skydd och beredskapmot olyckor och svåra påfrestningar (s. 111-116) jämte motionernaFö219 (v) yrkande 3, Fö259 (m) yrkande 11 och Fö265 (kd).Anslag 7:1 KustbevakningenUtskottets förslagUtskottet tillstyrker regeringens förslag till budget ochinvesteringsplan för . Det är angeläget att enmodernisering och ändamålanpassning av fartygoch flygplan kan genomföras och att en hög nivå kan upprätthållaspå havs- och kustövervakningen samt miljöräddningstjänsten tillsjöss. Motionerna Fö259 (m) yrkande 11 samt Fö265 (kd) avstyrks.PropositionenRiksdagen har tidigare beslutat att regeringen, eller efterregeringens bemyndigande , skall besluta i allafrågor som rör regionala indelning (prop.1996/97:1, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97: 109). Regeringen hartidigare berett tillfälle att ta del av frågor rörandeKustbevakningens lokala organisation. Utvecklingen inomKustbevakningens verksamhetsområde ställer krav på attmyndigheten har en för ändamålet lämplig organisatorisk struktur.Regeringen anser därför att självständigt bör fåbesluta om både den regionala och den lokala organisationen.Regeringen avser därför att fatta beslut med denna innebörd.Regeringen anser att miljöövervakningen bör öka och har därför iföreliggande proposition beräknat ytterligare att Kustbevakningentillförs ca i enlighet med deförslag som presenterades i propositionen (prop. 2000/2001:130)Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier. Miljöövervakningoch miljöräddningstjänst till sjöss är viktiga för att minimeraskador på den miljön och kostnader för sanering.Ett antal faktorer kan framgent komma att påverkaKustbevakningens verksamhet och resursbehov, bl.a. EU:s kommandeutvidgning i , ökade roll sombrottsutredare, sjöövervakningsuppdraget samt de ökandeoljetransporterna. De senare kan komma att beröra anskaffningenav tre större kombinationsfartyg.Ramanslaget 7:1 finansierar Kustbevakningensverksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- ochtillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslagetfinansierar även samordning av de civila behoven avsjöövervakning och sjöinformation.Tabell: Anslag 7:1 UtgiftsutvecklingTusental kronor2002 Utfall 533 354 Anslagssparande -662003 Anslag 548 0531 Utgiftsprognos 537 2522004 Förslag 621 6342005 Beräknat 648 48822006 Beräknat 673 94631 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudgetoch förslag påtilläggsbudget i samband med BP för 2004.2 Motsvarar 634 034 tkr prisnivå.3 Motsvarar 648 435 tkr prisnivå.Anslaget har ökats med som tidigareberäknats under utgiftsområde 20 anslaget 34:3 för finansieringav den ökade miljöövervakningen som följer av regeringens förslagi miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3,rskr. 2001/02:36). Mot bakgrund av fördyringen avKustbevakningens investeringsplan samt den planeradeinvesteringen i nya flygplan föreslår regeringen attKustbevakningen tillförs ytterligare medel förräntor och amorteringar.Tabell: Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 7:1KustbevakningenTusental kronor2004 2005 2006Anvisat 2003 statsbudget 1 548 053 548 053 548053Förändring till följd av:Pris- och löneomräkning2 17 592 32 046 43 105Beslut 8 733 9 733 5 733Överföring från annat utgiftsområde 49 300 49 300 49300Överföring inom utgiftsområde 6 -2 044 9 356 27 756Förslag/beräknat anslag 621 634 648 448 673 9461 Statsbudget enligt beslut , (bet.2002/03:FiU10).Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget underinnevarande år.2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 årsstatsbudget.Övriga förändringskomponenter redovisas prisläge.Sammantaget föreslår regeringen att till 7:1Kustbevakningen anvisar för år 2004.Budget för avgiftsbelagd verksamhetTabell: Offentligrättslig verksamhetTusental kronorOffentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (sominte får disponeras)Utfall 2002 347Prognos 2003 2 000Budget 2004 2 000Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare föruppkomna oljeskador. Det är svårt att prognostisera kommandeintäkter. För att få ut avgiften krävs ofta att skadevållarenförs inför domstol. Av denna anledning kan det dröja flera årinnan statens fordran säkrats.Mot inkomsttitel redovisas även vattenföroreningsavgifter somredovisas av för räkningTabell: UppdragsverksamhetTusental kronorUppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat(Intäkt-Kostnad)Utfall 2002(varav tjänsteexport) 2 100 2 100 0Prognos 2003(varav tjänsteexport) 2 500 2 500 0Budget 2004(varav tjänsteexport) 2 500 2 500 0Myndigheten får disponera intäkterna. utföruppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter ochandra uppdragsgivare och avnämare.Investeringsplan för KustbevakningenRegeringen föreslår att förslaget till investeringsplan förKustbevakningen för godkänns.Tabell: InvesteringsplanMiljoner kronorTotal kostnad Anskaffatt.o.m. 2002 Prognos2003 Budget2004 Beräknat2005 Beräknat2006Flygplan 639 0 5 4 210 420Övrigt/grund-investeringar 241 0 70 71 50 50Summa invester-ingar 880 0 75 75 260 470Lån 880 0 75 75 260 470Summa finansiering 880 0 75 75 260 470En avgörande faktor för är att myndigheten,förutom kompetent personal, har flygplan, svävare, fartyg, etc.som är lämpade och anpassade för den verksamhet som myndighetenbedriver och till de krav som ställs. Den ökade sjöfarten medallt större tonnage samt ökade transporter av olja och andramiljöfarliga ämnen till sjöss ställer högre krav påKustbevakningen. Myndighetens fartygs- och flygplansflotta ärtill stora delar ålderstigen och den tekniska livslängden kommerinom att vara passerad. Merparten av plattformarnasvarar därmed inte mot de krav som ställs. hardärför på regeringens uppdrag, , redovisat enmaterielplan för åren 2001-2010.Materielplanen innehåller myndighetens bedömning avinvesteringsbehovet i fartyg och flygplan m.m. Kostnadernaöverstiger de riktlinjer som regeringen tidigare redovisat (prop.1999/2000:1). bedömning stämmer i stort överensmed den bedömning Statskontoret tidigare gjort vid en översyn avKustbevakningens verksamhet (Statskontoret 2000:1). Statskontoretpåtalade dock att möjligheterna till samordning med andramyndigheter borde prövas ytterligare. (Försvarsdepartementet) gav därför enkonsult i uppdrag att se över samordningsmöjligheterna imaterielplanen. Iredovisningen av uppdraget gjorde konsulten bedömningen att detfanns viss materiel som skulle kunna överföras tillKustbevakningens verksamhet. anförde i sittbetänkande 2002/03:FöU1 att det är angeläget att regeringenredovisar sina överväganden och ställningstaganden till detförslag som lagts fram i rapporten av konsulten. Regeringen görbedömningen att ett beslut om en eventuell överföring av materieltill kan fattas först efter det kommandeförsvarsbeslutet.Regeringen anser vidare att en eventuell överföring av materieltill måste ses i ett helhetsperspektiv och irelation till myndighetens övriga investeringsbehov samt behov aven ny typ av fartyg. Regeringen gav därför iuppdrag att genomföra en förstudie avseende tre störrekombinationsfartyg. Regeringen avser vidare att lämna ett uppdragtill att i samråd med Kustbevakningenutveckla en modell för investeringar, sominnebär att myndighetens kapacitet kan bibehållas på lång sikt.Den ökade sjötrafiken i vårt närområde tillsammans med en ökadhantering av olja till sjöss ökar risken för olyckor samt riskenför en olycka med svåra konsekvenser - en utveckling som ställerkrav på det förebyggande arbetet, arbetet med att förhindra ochbegränsa olyckor samt förmågan att bekämpa ett störreoljeutsläpp. Förmågan att möta ett större oljeutsläpp i vårtnärområde är avhängig av såväl svenska resurser som de resurserandra stater förfogar över och kan göras tillgängliga via deinternationella överenskommelser som ingått. Regeringenanser det därför angeläget att ävenfortsättningsvis medverkar till att utveckla det internationellasamarbetet inom området miljöräddningstjänst.MotionernaI kommittémotion Fö259 (m) yrkande 11 i denna del föreslås attanslaget till reduceras med drygt 102 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.I kommittémotion Fö265 (kd) framhåller motionärerna attavvecklingen av sjöpolisen och neddragningarna i tullensverksamhet ställer ökade krav på Kustbevakningen.Schengensamarbetet och uppgifterna för sjölägesinformationen ärandra exempel på nya uppgifter för Kustbevakningen.Kustbevakningen behöver anskaffa ny materiel. För att långsiktigtkunna fullgöra uppgifterna och möta utökade krav påinternationell verksamhet m.m. bör verksamhetförstärkas med jämfört med regeringen.UtskottetI kommittémotion Fö259 (m) yrkande 11 föreslås attKustbevakningens resurser reduceras med drygt 102 miljonerkronor. Förslaget skulle enligt utskottets bedömning allvarligtförsvåra möjligheterna att upprätthålla en godtagbar havs- ochkustövervakning samt miljöräddningstjänst till sjöss. Motbakgrund av bl.a. de ökande oljetransporterna i Östersjöområdetsamt kravet på annan internationell verksamhet är behovet snararedet motsatta. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslagoch avstyrker motionerna Fö259 (m) yrkande 11 samt Fö265 (kd).Utskottet hade räknat med att regeringen hade tagit ställningtill frågan om en överföring till av materiel somblivit övertalig genom försvarsbesluten åren 2000 och 2001.Utskottet konstaterar att regeringen anser att ett sådantställningstagande bör ske först efter nästa försvarsbeslut.Eftersom den ökade sjöfarten med transporter av olja och andramiljöfarliga ämnen till sjöss ställer högre krav påKustbevakningen, och att dess fartygs- och flygplansflotta tillstora delar är ålderstigen tillstyrker utskottet regeringensförslag till investeringsplan. Det är angeläget att enmodernisering och ändamålsanpassning av fartygoch flygplan kan genomföras.Anslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckorUtskottets förslagUtskottet tillstyrker regeringens förslag till budget och attregeringen bemyndigas att besluta om bidrag sominklusive gjorda åtaganden innebär utgifter på sammanlagt 15miljoner kronor efter år 2004.PropositionenFrån anslaget som disponeras av utbetalasersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för attförebygga jordskred och andra naturolyckor.Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de harutfört eller avser att utföra. Ansökan ställs tillRäddningsverket tillsammans med erforderligt tekniskt underlag.Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, förvilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. Föratt stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärderbetalas efter det att slutligt beslut har fattats. Resterande delutbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efterdet att projektet godkänts har kommunen på sig attgenomföra åtgärderna. Principen att det slutliga bidraget intebetalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför oftaförskjutningar i utbetalningarna och anslagssparande uppkommerdärför.Tabell: AnslagsutvecklingTusental kronor2002 Utfall 28 943 Anslagssparande 1 9002003 Anslag 25 0001 Utgiftsprognos 26 2752004 Förslag 25 0002005 Beräknat 25 00022006 Beräknat 25 00031 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudgetoch förslag påtilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2004.2 Motsvarar 25 000 tkr prisnivå.3 Motsvarar 25 000 tkr prisnivå.Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att förramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst efter 2004.Tabell: Bemyndiganden om ekonomiska åtagandenTusental kronor2002utfall 2003prognos 2004beräknat 2005beräknat 2006-beräknatUtestående förpliktelser vid årets början 7 895 13 28212 265 - -Nya förpliktelser 10 970 11 000 11 000 - -Infriade förpliktelser* 5 583 12 017 11 000 10 0002 265Utestående förpliktelser 13 282 12 265 12265 - -Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 28 000 15 000 15000 - -* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet attförebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulerasådana åtgärder. Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bördndras för åren 2004-2006.UtskottetUtskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas att under 2004för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst efter 2004.Anslag 7:3 Ersättning vid räddningstjänst m.m.Utskottets förslagUtskottet tillstyrker regeringens budgetförslag.PropositionenFrån anslaget som disponeras av utbetalas ienlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102) vissa ersättningartill följd av uppkomna kostnader vid genomfördaräddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. till sjösssamt för utredning av allvarliga olyckor. Anslaget finansieraräven de räddningsinsatser som kan behövagenomföra till lands i , och Litauen.Under 2002 har från anslaget sammanlagt 27,7 miljoner kronorutbetalats till elva kommuner för ersättning på grund av bl.a.översvämningar, skogsbränder och snöoväder.