bet · GR01KU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Liksomför skulle man göra det möjligt att utlysaval om något avgörandeinträffat som förhindrar att den kommunala ellerregionala styrelsen fungerar tillfredsställande ochnya majoriteter påkallas.Kommundemokratikommittén har haft i uppgift attöverväga behovet av och formerna för en lagregleradmöjlighet att besluta om extraval i särskilda fall,nämligen då den kommunala indelningen har ändrats.Kommittén hänvisade i sitt betänkande Ändradindelning (SOU 2002:33) till att enindelningsändring som huvudregel bör träda i kraftvid årsskiftet närmast efter ett ordinarie val ochframhöll att tiden mellan det att frågan omindelningsändring väcks och det att ett beslut omsådan ändring träder i kraft kan bli så lång att deni vissa fall upplevs som orimlig. Kommittén föreslårdärför att regeringen skall kunna besluta om extraval till berörda kommuner eller landsting för attgöra det möjligt att tidigarelägga enindelningsändring.1999 års författningsutredning har haft i uppdragatt utreda frågan om skilda valdagar för riksdagsvaloch kommunala val. Utredningen har i sitt betänkandeDen gemensamma valdagen och andra valfrågor (SOU2002:42) gjort den samlade bedömningen att detsaknas tillräckliga skäl att överge den nuvarandeordningen med gemensam valdag.I det nämnda betänkandet frånKommundemokratikommittén ges en historik i frågan omextra val i kommunerna. Där anges att möjlighetentill kommunala extra val har funnits tidigare förden situationen då större ändringar genomförs i denkommunala indelningen. Bestämmelserna togs bortgenom indelningslag eftersom störreindelningsändringar som skulle kunna motivera nyvalinte bedömdes komma att förekomma särskilt ofta iframtiden och det var dyrt och besvärligt attförrätta nyval till kommunfullmäktige. Bedömningengjordes även mot bakgrunden av att ordinarie valtill kommunfullmäktige då hölls ochav att beredningen av de indelningsärenden som varså omfattande att de motiverade nyval alltid vartidskrävande.Kommundemokratikommittén redovisar bestämmelseroch förutsättningar som behöver beaktas vidbedömningen av frågan om extra val vidindelningsändringar.Ett val medför, framhåller kommittén, ettomfattande förberedelsearbete där olika myndigheter(huvudsakligen , länsstyrelserna ochkommunerna) samt de politiska partierna deltar.Bland annat redovisas vallagens bestämmelser omvalkretsindelning av landsting och kommuner och omvaldistriktsindelning samt gällande frister. Enkommun måste vara valkretsindelad om det finns flerän 24 000 röstberättigade i kommunen eller om detför kommunen skall utses minst 51fullmäktigeledamöter. Fördelningen av de fastavalkretsmandaten fastställs av länsstyrelsen.För att valsedlarna skall få ett enhetligtutseende skall tillhandahålla devalsedlar som skall användas. Framtagandet avvalsedlarna delegeras normalt till länsstyrelserna.Röstlängder och röstkort skall upprättas avValmyndigheten.Kommundemokratikommittén redovisar vidare att ettval utöver förberedelser som regleras i lag ocksåinnebär annat förberedelsearbete förvalmyndigheterna och partierna. Valmyndighetenbehöver bl.a. träffa avtal med tryckerier förtryckning av valsedlar och annat material samt omdistribution av röstkort och mottagning avförtidsröster. tar också framinformation till väljarna samt svarar fördatabearbetning bl.a. vid röstlängdsframställningoch slutlig sammanräkning. Länsstyrelserna harförberedelsearbete som innebär bl.a. handläggning avvalsedelsbeställningar från partierna, anskaffandeav lokaler för slutlig sammanräkning, informationtill politiska partier och massmedier samtutbildning av personal. För kommunernas del innebärett val bl.a. arbete med rekrytering och utbildningav valförrättare och annan personal, bokning avvallokaler samt beställning av material ochtransporter. För partiernas del innebär ett valbl.a. arbete med nominering av kandidater samtkandidatanmälningar och eventuell registrering avpartibeteckning. Vidare måste partierna beställavalsedlar samt framställa och distribuera detmaterial som de skall använda i valrörelsen.Kommundemokratikommittén pekar också på att ettval inleds med förtidsröstning som kan ske på bl.a.postkontor och särskilda röstmottagningsställen. Påvaldagen ordnas röstmottagning i särskildavallokaler samt i vissa fall också på postkontor ochsärskilda röstmottagningsställen. Preliminärsammanräkning görs i vallokalen och slutligsammanräkning hos . Till landstings-och kommunfullmäktige fördelar därefterlänsstyrelsen mandaten.Kommundemokratikommittén framhåller i sinaöverväganden att vid ett extra val till enfullmäktigeförsamling i princip samma övervägandenoch förberedelser behöver göras som inför ettordinarie val. Kommittén betonar att hänsyn måstetas till det omfattande förberedelsearbete som såvälmyndigheter som partier behöver utföra. Regler ivallagen och kommunallagen måste anpassas så attmyndigheter och partier ges en rimligförberedelsetid inför ett extra val.Kommundemokratikommittén redovisar ocksåöverväganden om dels konsekvenserna för fullmäktigesmandatperioder vid extra val, dels statistikdagarvid valkretsindelning och fördelning avvalkretsmandat samt vid beräkning av antalet friavalsedlar, dels tidsfrister för beslut om valkrets-och valdistriktsindelning samt fördelning avfullmäktige mellan valkretsar, dels registrering avpartibeteckningar, dels beslut om ändring av antalledamöter i fullmäktige, dels mandattid förkommunstyrelsen, samt dels poströstning,brevröstning och utlandsröstning vid extra val.I fråga om ekonomiska konsekvenser av extra valpekar på kostnader förstaten, berörda kommuner och partier.Statens kostnader för ett extra val avser främsttryckning av valsedlar, valkuvert, blanketter ochomslag för försegling av röster, post- ochbrevröstning, tryckning och distribution avröstlängder, röstkort och väljarinformation,kungörelser, transporter, personal undersammanräkningsdagarna samt övertid för personal påvaldagen och sammanräkningsdagarna. Valmyndighetensoch länsstyrelsernas extra kostnader för ett valbekostas av ett särskilt valanslag som disponeras avValmyndigheten. Vissa kostnader för ett val bekostasav och länsstyrelsernas ordinarieförvaltningsanslag. Detta gäller främst kostnaderför löner till ordinarie personal samt kostnader förordinarie kontorslokaler och utrustning.För de berörda kommunerna gäller kostnadernautbildning av och ersättning för valförrättare ochannan personal, lokalhyror samt kostnader förvalmaterial och transporter.För partierna kan ett extra val medföra kostnaderför att utarbeta, trycka och distribuerapartiinformation. Det extra valet kan även medförakostnader för valarbetare och kostnader förtryckning av valsedlar, i den mån staten inte stårför dessa.Kommundemokratikommittén har uppskattatkostnaderna för extra val i två kommuner, Göteborgoch . För extra val i med374 000 röstberättigade kan kostnaderna enligtkommittén uppskattas till ca ,medan motsvarande kostnader i kommun meddrygt 24 000 röstberättigade uppskattas till drygt1,4 miljoner kronor.I kommun har hållits omval, sedan det ordinarievalet till kommunfullmäktige 2002 hadeogiltigförklarats. Deltagandet i omvalet, som höllsi , var något högre än i valet (79,7procent jämfört ). Andelen väljaresom röstade på något parti i kategorin "övrigapartier" var större. [1]riksdagsbehandlingVid sin senaste behandling av en motion ommöjligheten att förordna om extraval i kommuner ochlandsting i betänkandet 2001/02:KU14 fann utskottetingen anledning att frångå sin tidigare uttrycktauppfattning i frågan. Utskottet hänvisade till attutskottet tidigare i huvudsak anfört att principenom samlingsstyre och möjligheten att i vissasituationer entlediga ledamöterna i nämnderna ochvälja nya talade mot införande av ett kommunaltnyvalsinstitut. - Reservation avgavs av m och fp.Närmare redovisat innebär utskottets tidigareställningstaganden (bet. 1998/99:KU21) att utskottetsom motiv för att avstyrka motioner om möjlighet atthålla extra val i kommunerna hänvisat till den regelsom infördes och enligt vilken det är möjligtför fullmäktige att återkalla samtliga uppdrag istyrelsen och nämnderna, när den politiskamajoriteten är densamma som ifullmäktige. Enligt utskottet borde man, innan någonändring av kommunallagen föreslogs, underytterligare avvakta erfarenheterna av de nyabestämmelserna. Utskottet hade vidare framhållit somsin mening att förslagen i de aktuella motionernabygger på föreställningen att det finns storalikheter mellan det politiska systemet på nationellnivå (regering-riksdag) och lokal nivå(styrelsen-fullmäktige), vilket skulle motivera attparlamentarismens principer, däribland möjlighetenatt under vissa omständigheter upplösa den högstabeslutande församlingen och utlysa nyval, tillämpasfullt ut även i kommuner och landsting. Dennauppfattning stod enligt utskottets mening i vissmotsatsställning till den princip om samlingsstyresom väsentligen ligger till grund för det kommunalastyrelseskicket. De problem som kunde uppstå tillföljd av att en majoritet inte står sig kunde enligt utskottet lösas med hjälpav bestämmelserna i kommunallagen om entledigande avledamöter i nämnderna och val av nya ledamöter.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning i fråganom extraval i kommuner och landsting och avstyrkermotionerna 2002/03:K385 (fp) yrkande 7 och2003/04:K290 (fp) yrkande 15.Medborgarförslag ochfolkomröstningsinitiativUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om obligatoriskrätt att lämna s.k. medborgarförslag ikommuner och landsting, om ungdomsråd medrätt att lämna förslag, om demokratibokslutoch - med hänvisning till pågående beredning- om skärpta regler om skyldighet förkommuner att anordna och följafolkomröstningar.Jämför reservationerna 5 (mp) ommedborgarförslag m.m. och 6 (m, fp, kd, c,mp) om lokala folkomröstningar.Gällande ordningÄrenden i fullmäktige får enligt 5 kap. 23 §kommunallagen väckas av bl.a. en nämnd eller enledamot genom motion.Efter förslag i Demokratipropositionen gällersedan halvårsskiftet 2002 också att fullmäktige fårbesluta att den som är folkbokförd i kommunenrespektive i en kommun inom skall fåväcka ärenden i fullmäktige (medborgarförslag).Genom att rätten att väcka medborgarförslag ärknuten till folkbokföring inom kommunen ellerlandstinget omfattas även barn och ungdomar samtmedborgare i andra länder som ännu inte har hunnitfå rösträtt.Ett medborgarförslag bör beredas så attfullmäktige kan fatta beslut från detatt medborgarförslaget väcks. Om fullmäktigebeslutar att införa medborgarförslag skallarbetsordningen innehålla föreskrifter om hur sådanaförslag skall handläggas.Ett ärende om att hålla folkomröstning i en vissfråga får väckas också av av de kommun-eller landstingsmedlemmar som är röstberättigadeenligt lagen (1994:692) om kommunalafolkomröstningar.MotionerGustav () begär i motion 2002/03:K259 attregeringen skall lägga fram förslag om att införarätt för medborgare att lämna förslag i allakommuner och landsting utan beslut av fullmäktige(yrkande 1) och att lämna förslag till kommunalanämnder (yrkande 2). I motion 2002/03:K383 yrkande 7anser samma motionär att regeringen bör utredaförutsättningarna för att införa ungdomsråd medförslagsrätt till fullmäktige. Han anser attungdomsråd för att få ett mera reellt inflytande börutvecklas till ungdomsfullmäktige som väljs ochfungerar utifrån samma principer som ordinariefullmäktige och med rätt att få godtagna motionerbehandlade i ordinarie fullmäktige. Vidare begär hanett tillkännagivande för regeringen ommedborgarpaneler och demokratibokslut (yrkande 4).Han anför att olika gruppers särbehov och åsikterkan ventileras genom medborgarpaneler och arenor,och han anser att arbetet går trögt trots positivaskrivningar om medborgarpaneler iDemokratipropositionen. Han anser vidare attdemokratibokslut, där kommuninvånarnas möjligheteratt ta del av och påverka beslutsprocesser skallutvärderas, alltid bör biläggas övriga bokslut.Samma motionär anför i motion 2002/03:K321 atträtten för medborgarna att få till stånd kommunalafolkomröstningar, liksom betydelsen av sådanaomröstningar, måste stärkas. Han föreslår därför attriksdagen skall begära att regeringen lämnar förslagpå lagstiftning om tvång att hålla kommunalafolkomröstningar efter ett medborgarinitiativ somsamlat av kommunens röstberättigade(yrkande 1) samt tillkännage för regeringen attkommunala folkomröstningar som genomförts eftermedborgarinitiativ skall vara beslutande (yrkande 2)och att antalet svarsalternativ i sådanaomröstningar skall begränsas (yrkande 3).Även i motion 2002/03:N302 av () yrkande 24 samt i motion2003/04:N335 av samma motionärer yrkande 10 begärsett tillkännagivande för regeringen om skyldighetför kommunerna att genomföra kommunalafolkomröstningar om av kommuninvånarnabegär det.Torsten () begär i motion 2003/04:K230ett tillkännagivande för regeringen att reglerna omkommunala folkomröstningar bör ses över så attlokala folkomröstningar blir lättare att genomföraoch att utgången respekteras såväl av kommunerna somav regeringen.BakgrundBeredning av utredningsförslagDemokratipropositionen innehöll inte något förslag ifråga om s.k. folkinitiativ. Regeringen förklaradeatt den avsåg att i samband med beredningen avKommundemokratikommitténs betänkande Att tänka efterföre - samråd i kommuner och landsting (SOU 2001:89)återkomma till frågan om hur folkinitiativet som ettled i samrådet med medborgarna kan stärkas.Kommundemokratikommittén hade i sitt betänkandeAtt vara med på riktigt - demokratiutveckling ikommuner och landsting (SOU 2001:48) föreslagit enskyldighet för kommuner och landsting att hållafolkomröstning i en viss fråga om av deröstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarnabegär det. Fullmäktige skulle enligt förslaget isådana fall besluta att genomföra folkomröstningensom ett led i beredningen av ärendet. Skyldighetenskulle gälla under förutsättning att frågan rymsinom den kommunala kompetensen och avser ett ärendesom fullmäktige skall handlägga. Folkomröstningenskulle hållas inom skälig tid. ochsvarsalternativ i folkomröstningen skullefastställas av fullmäktige.Regeringen pekade som bakgrund till sin bedömningi Demokratipropositionen (s. 50 f.) på att, sedanbestämmelsen om folkinitiativ trädde i kraft ,sådana initiativ hade tagits i knappt 70 fall. Iendast två av dessa hade fullmäktige beslutat att enfolkomröstning skulle genomföras med anledning avett folkinitiativ, medan i samtliga övriga fallfolkinitiativen av olika skäl inte hade lett tillatt en folkomröstning hållits. Enligt regeringensmening var erfarenheterna av tillämpningen avbestämmelsen om folkinitiativ nedslående. Regeringenansåg det vara tydligt att folkinitiativet intekunde behållas i sin nuvarande utformning och attmedborgarnas möjligheter att få till stånd enfolkomröstning måste stärkas.När det sedan gäller frågan om på vilket sättfolkinitiativet borde stärkas ansåg regeringen attutredningsförslaget i Kommundemokratikommitténstidigare betänkande, Att vara med på riktigt, inteär tillräckligt avpassat för förhållandena i allakommuner. Regeringen ansåg att - med ett krav på att10 % av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna skall stå bakom en begäran omfolkomröstning - de reella möjligheterna att få tillstånd en sådan omröstning kan bli mycket skiftande istörre och mindre kommuner. Regeringen ansåg därföratt en annan lösning borde väljas. Det förhållandetatt remissinstanserna föreslagit ett antalalternativa lösningar visade enligt regeringensmening att frågan är komplex.Regeringen hänvisade till attKommundemokratikommittén i ett senare betänkande,Att tänka efter före, bl.a. föreslagit att - om ettbeslut i ett ärende medför långsiktiga effekter ochde förhållanden som rått före beslutet inte kanåterställas utan stora ekonomiska konsekvenser - somett led i beredningen av ärendet samråd skall ägarum med dem som är folkbokförda i kommunen ellerinom och att ett sådant samråd skallkunna ske genom folkomröstning.Regeringen ansåg att frågan om hur ett stärktfolkinitiativ skall utformas borde bli föremål förytterligare överväganden. Det var enligt regeringenlämpligt att denna problematik och förslaget omsamrådsförfarande hanteras i ett sammanhang.Regeringen avsåg därför att återkomma till frågan isamband med beredningen av kommitténs senarebetänkande Att tänka efter före.Beredningen av ärendet pågår i Regeringskansliet.Frågan om den fortsatta beredningen har varit uppeför en vägledande diskussion inom regeringen.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet hänvisade i sin bedömning av frågan oms.k. folkinitiativ i betänkandet överDemokratipropositionen och motioner till atterfarenheterna av tillämpningen av bestämmelsen ominitiativet, som regeringen hade framhållit, ärnedslående. Initiativet kunde enligt utskottetsuppfattning inte behållas i sin nuvarande utformningutan medborgarnas möjligheter att få till stånd enfolkomröstning måste stärkas.Utskottet hänvisade till att regeringen förklaratatt den avsåg att återkomma i frågan vid beredningenav betänkande Att tänkaefter före. Enligt utskottets mening bordeberedningen syfta till att lägga fram förslag förriksdagen med innebörd att folkomröstning skallhållas om av de röstberättigade i kommunenrespektive begär det, och gavpå utskottets förslag detta regeringen till känna.Utskottet var däremot inte berett att förorda attsådana folkomröstningar skulle vara beslutande. -Reservation avgavs av s och v.Riksdagen gjorde ett tillkännagivande tillregeringen enligt utskottets förslag (bet.2001/02:KU14, mom. 42, rskr. 2001/02:190).Frågan berördes av vid behandlingen avutskottets betänkande 2002/03:KU29 om regeringensredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen (skr. 2002/03:75).Riksdagen biföll en reservation (m,fp, kd, c, mp) vari beklagades att regeringen ännuinte efterkommit tillkännagivande omlokala folkomröstningar samt uttalades att det varangeläget att belysa denna viktigaförfattningsfråga och att regeringen presenterarförslag i enlighet med beslut.I frågan om obligatoriskt införande avmedborgarförslag i alla kommuner ansåg utskottet vidbehandlingen av Demokratipropositionen, liksomregeringen, att utvecklingen av den lokalademokratin i första hand är en fråga för kommunernaoch landstingen och att den lokala demokratin därförmåste utvecklas utifrån lokala förhållanden ochmedborgarnas önskemål. Något förslag omobligatoriskt införande av medborgarförslag i allakommuner, som begärdes i en motion, fanns därförenligt utskottets uppfattning inte anledning till.Utskottet uttalade också med anledning av motioneratt demokratiutvecklingen i kommuner och landsting,som framhållit, bör kunnafrämjas genom regelbundna demokratiredovisningar.Det borde enligt utskottets uppfattning vara enangelägenhet för kommunerna själva att ta ställningtill om regelrätta sådana redovisningar ellerbokslut skall införas. Utskottet ansåg inte attnågot tillkännagivande för regeringen i denna frågavar påkallat och avstyrkte en föreliggande motion.Utskottet ansåg inte heller att det fanns anledningatt ge ungdomsråd någon särställning i förhållandetill andra medborgarsammanslutningar och avstyrktemotioner i detta hänseende. Utskottet ansåg attvärdet av ungdomars delaktighet i den demokratiskaprocessen hade beaktats i propositionen och ansåginte att något tillkännagivande behövdes medanledning av motioner i frågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin bedömning från förrariksmötet i fråga om de förslag om medborgarförslag,ungdomsråd, medborgarpaneler och demokratibokslutsom förs fram i motionerna 2002/03:K259 (mp)yrkandena 1 och 2 och 2002/03:K383 (mp) yrkandena 4och 7. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet anser att den pågående beredningen avärendet om folkomröstningsinitiativ bör avvaktas ochavstyrker motionerna 2002/03:K321 (mp) yrkandena1-3, 2002/03:N302 (mp) yrkande 24, 2003/04:K230 (kd)och 2003/04:N335 (mp) yrkande 10.Befogenheter försjälvförvaltningsorgan m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omsjälvförvaltningsorgan, om ungdomarsmöjlighet att delta i den demokratiskaprocessen, om folkrörelsernas samhällsrolloch om åtgärder för decentralisering enligtförslag av Kommundemokratikommittén.Jämför reservation 7 (c).Gällande ordningBestämmelser om s.k. självförvaltningsorgan finns i7 kap. 18-22 §§ kommunallagen. Genom dessabestämmelser, som infördes , gavs kommuner ochlandsting möjlighet att inrätta sådana organ inomalla kommunala områden och, om inte annat följer avlag eller annan författning, uppdra åt dem att undernämnden helt eller delvis ansvara för driften av enviss anläggning eller en viss institution.Ett självförvaltningsorgan skall bestå avföreträdare för brukarna och de anställda vid eninstitution. Den överordnade nämnden skallfastställa organets uppgifter, sammansättning,arbetsformer och mandattid i en arbetsordning.Efter förslag i Demokratipropositionen vidgadesmöjligheterna att ge befogenheter tillsjälvförvaltningsorgan. gäller att nämnder ikommuner och landsting efter beslut i fullmäktigefår delegera även ärenden tillsjälvförvaltningsorgan. Ärenden som rörmyndighetsutövning mot enskilda och vissa andraärenden, som inte heller i övrigt får delegeras, fårinte delegeras till ett självförvaltningsorgan.Självförvaltningsorgan finns i någon mån inombarnomsorgen och äldreomsorgen, men främst inomgrund- och gymnasieskolans område. Genom detidsbegränsade förordningarna om försöksverksamhetmed lokala styrelser inom och denobligatoriska särskolan (1996:605) samt inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen(1997:642) har självförvaltningsorgan inomskolområdet givits delvis andra befogenheter än vadsom följer av kommunallagens bestämmelser. Det rörsig bl.a. om viss beslutanderätt som annars ankommerpå rektor eller den för skolan ansvariga nämnden.Försöksverksamheten med lokala styrelser harförlängts till halvårsskiftet 2007.MotionerI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)begärs tillkännagivanden om att brukarna skall harätt att få sina initiativ angåendesjälvförvaltningsorgan prövade (yrkande 5) samt omen utvärdering av hur regleringen avsjälvförvaltningsorganen fungerat, vadlagstiftningen inneburit och vilka följder den fått(yrkande 6). I samma motion (yrkande 2) begärs etttillkännagivande om ungdomars ökade möjlighet tillett aktivt deltagande i den demokratiska processen.Motionärerna anför att samhället måste se som sinuppgift att stimulera ungdomars politiska engagemangoch att det är viktigt att fånga upp deras intresseoch ge dem mer utrymme till påverkan i sin närmastemiljö.En annan aspekt tas upp i motion 2002/03:K358 avAnneli Särnblad Stoors m.fl. (s). Motionärerna begärett tillkännagivande för regeringen omdemokratifrågorna. De anför att politiker i sittarbete nära invånarna ständigt måste arbeta med attfå människor samhällsintresserade och villiga attdelta i den representativa demokratin, attfolkrörelsernas samhällsroll och betydelse fördemokratin är mycket stor för delaktigheten ochdeltagandet i samhällslivet samt attförutsättningarna för folkrörelserna behöver blibättre för att de demokratiska målen skall nås.I motion 2002/03:K385 av m.fl. (fp)yrkande 3 begärs ett tillkännagivande omdecentralisering och värnande av det lokalasjälvstyret. Motionärerna hänvisar tillKommundemokratikommitténs förslag i betänkandet Attvara med på riktigt - Demokratiutveckling i kommuneroch landsting (SOU 2001:48) och anser att merpartenav kommitténs propåer utan vidare kan genomföras. Deolika delarna av nämnda förslag tas upp i andrayrkanden i motionen.Bakgrund och tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har tidigare begärt att regeringen skulleinitiera en samlad utvärdering av deinflytandeformer - självförvaltning,brukarinflytande m.m. - som kompletterar detformella beslutsfattandet i kommuner och landsting(bet. 1999/2000:KU13, rskr.