bet · GQ01KRU2 · 2003-02-06 00:00:00 — Bestämmelserna om byggnadsminnen fårockså tillämpas på park, trädgård eller annananläggning av kulturhistoriskt värde (3 kap. 1 §KML). skall genom skyddsbestämmelserange på vilket sätt byggnaden skall vårdas ochunderhållas samt i vilka avseenden den inte fårändras (3 kap. 2 § KML). Av 3 kap. 4 § KML framgåratt fråga om en byggnad bör förklaras förbyggnadsminne kan väckas av var och en genom ansökaneller tas upp av på eget initiativsamt att det är som beslutar iärendet.För statliga byggnadsminnen gäller bestämmelsernai förordningen (1988:1229) om statligabyggnadsminnen m. m. Frågan om en byggnad skallförklaras för statligt byggnadsminne prövas avregeringen efter framställning från RAÄ.Bidragsbestämmelser som bl.a. avser ombyggnad m.m.av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse samtinformation m.m. i anslutning till kulturminnen ochkulturmiljöer finns i förordningen (1993:379) ombidrag till kulturmiljövård. Bidragsmedlen anvisasunder anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård(utgiftsområde 17). För har nära 252miljoner kronor anvisats (bet. 2002/03:KrU1, rskr.2002/03:57). Av anslaget disponeras nära 239miljoner kronor av RAÄ för bl.a. byggnadsvård ochkulturstöd vid ombyggnad m.m. i huvudsak i enlighetmed bestämmelserna i förordningen (1993:379) ombidrag till kulturmiljövård. Frågor om bidrag tillkulturmiljövård prövas av RAÄ eller, efter RAÄ:sbemyndigande, av länsstyrelsen.Regeringen har tillsatt en särskildutredare (2002:04) för att se över vissa frågorsom rör bebyggelseskydd och skyddet för lösöre.Enligt de direktiv (dir. 2002:96 och 2003:16) somregeringen utfärdat skall utredaren· utreda och lämna förslag till regler som innebärett förbättrat skydd för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse,· utreda och lämna förslag till regler om skydd förkyrkstäder och· utreda möjligheten till skydd för sådant lösöresom väsentligen bidrar till en byggnadskulturhistoriska värde.MotionernaEn fråga om byggnadsminnesförklaring tas upp imotion Kr289 (kd). Motionären bakom motionenföreslår att skall ge regeringen tillkänna att RAÄ skall anmodas attbyggnadsminnesförklara sjömärket Valen i Öckerökommun.En fråga om bidrag till kulturmiljövård tas upp imotion Kr283 (c). I motionen föreslås att statenskall säkra brunns kulturhistoriska värdengenom ersättning för de överkostnader som ärförenade med restaureringen av brunnsbyggnaderna.I motion Kr220 (m) föreslås att en ändring skallgöras av förordningen (1993:379) om bidrag tillkulturmiljövård. Motionärerna anser att ettengångsbelopp av statliga medel om högst 15 miljonerkronor skall kunna utgå till objektsanknutnastiftelser för förvaltningen av vissa urkulturhistoriskt perspektiv unika anläggningar.Mot bakgrund av att en minskning med 27 miljonerkronor av anslaget till kulturmiljövård (28:26Bidrag till kulturmiljövården) föreslagits ibudgetpropositionen för yrkar motionärenbakom motion Kr231 (s) att regeringen noga skallfölja utvecklingen inom kulturmiljöområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med hänvisning tillbestämmelserna i att det ankommer pålänsstyrelsen att fatta beslut ombyggnadsminnesförklaring. Enligt utskottetsuppfattning finns det inte något skäl för riksdagenatt ändra lagen på denna punkt. Förslaget om ettuttalande från om byggnadsminnesförklaringav sjömärket Valen i motion Kr289 (kd) avstyrks.I det föregående har utskottet redovisat vilkastatliga medel som kan komma i fråga förkulturmiljövårdande insatser samt att frågor ombidrag till kulturmiljövård prövas av RAÄ eller,efter RAÄ:s bemyndigande, av länsstyrelsen.Utskottet finner inte någon anledning att riksdagenskall besluta om ändring av rådande bestämmelser.Därför avstyrks yrkandet i motion Kr283 (c) attriksdagen skall uttala sig för att brunnskulturhistoriska värden skall säkras genom statligersättning.Då det gäller förslaget i motion Kr220 (m) om attinföra en bidragsbestämmelse om särskildaengångsbelopp till stiftelser för förvaltningen avvissa ur kulturhistoriskt perspektiv unikaanläggningar vill utskottet först peka på attförslagets möjlighet att genomföras i hög grad är enresurs- och budgetfråga. Vidare erinrar utskottet omatt frågor om skydd för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse m.m. ses över av ensärskild utredare. Utredaren har möjlighet attstudera olika alternativ och åtgärder till skydd förbebyggelsen. I avvaktan på resultatet avutredningens arbete bör enligt utskottetsuppfattning inte uttala sig om en ändringav bidragreglerna. Motion Kr220 (m) avstyrks.Förslaget i motion Kr231 (s) syftar till attregeringen noga skall följa utvecklingen inomkulturmiljöområdet. Förslaget har framställts motbakgrund av den neddragning som gjordes av anslaget28:26 Bidrag till kulturmiljövård inför innevarandebudgetår. Utskottet konstaterar att regeringensmöjligheter att följa utvecklingen inomkulturmiljöområdet synes vara goda främst beroendepå att RAÄ dels skall redovisa olikaregeringsuppdrag, dels skall lämna återrapporterrörande måluppfyllelsen inom ämbetets olikaverksamhetsgrenar (myndighetsarbete,kunskapsuppbyggnad, arkeologisk uppdragsverksamhet,vård, publikarbete). Utskottet tar för givet attregeringen och kontinuerligt ochnoga följer detta liksom övriga politikområden.Yrkandet bör inte föranleda någon åtgärd.Motion Kr231 (s) avstyrks således.Skydd mot utförsel av vissa äldrekulturföremålUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- skydd för allmogeföremål.BakgrundBestämmelser om skydd mot utförsel av vissa äldrekulturföremål finns i 5 kap. KML samt i förordningen(1988:1188) om kulturminnen m.m. Av KML framgår attäldre svenska och utländska kulturföremål som kanvara av stor betydelse för det nationellakulturarvet inte får föras ut ur landet utansärskilt tillstånd.Frågor om tillstånd till utförsel skall prövas avnågon av de fem tillståndsmyndigheterna Kungl.biblioteket, RAÄ, , medPrins eller Stiftelsen om ansvar för olovlig utförsel avkulturföremål finns i lagen (2000:1225) om straffför smuggling.MotionenI motion Kr221 (c) sägs att den olagliga utförselnav allmoge- och kulturföremål från landet har storomfattning. Skyddet för allmogeföremål bör därförförbättras och berörda myndigheter bör samverka föratt på alla sätt motverka den olagliga utförseln.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är den fråga som tasupp i motion Kr221 (c) om skydd för allmogeföremålväl värd att beakta. Om vårt kulturarv i form avallmogeföremål och andra kulturföremål försvinner utur landet på olagligt sätt riskerar vi att förloraen av de viktiga länkar till det förflutna, sombidrar till att ge oss identitet och trygghet.Från regeringens sida har olika åtgärdervidtagits för att komma till rätta med problemet.Kulturministern anordnade i början av hösten 2002ett möte om olaglig utförsel av äldre kulturföremål,där olika myndigheter och kulturinstitutionermedverkade. Under mötet framkom att ambitionerna påområdet liksom t.ex. samarbetet mellaninstitutionerna behövde höjas.Som ett resultat av mötet beslutade regeringen iseptember att uppdra åt RAÄ att i samråd medNationalmuseum med ,, och se överde insatser som görs för att förhindra olovligutförsel av äldre kulturföremål (regeringsbeslut 122002-09-12, Ku2002/2068/Ka). I uppdraget ingår att· föreslå en samlad strategi för området,· analysera de problem med tillämpningen avreglerna om utförsel av kulturföremål som kanfinnas,· se över möjligheterna att ingå bilateralaöverenskommelser på området samt· undersöka hur samarbetet mellan berördainstitutioner och dessas möjligheter tillfolkbildande insatser kan utvecklas.RAÄ skall redovisa resultatet av uppdraget i ensärskild rapport i samband med årsredovisningen förår 2002.För att stärka samarbetet mellan Nordiska museetoch samt med andra berörda myndigheterbeslutade regeringen att engångsvistilldela (regeringsbeslut 11 , Ku2002/548/Ka).Museet, som handlägger merparten av ansökningarna omexporttillstånd för äldre kulturföremål, har i dagett samarbete med , bl.a. i form avundervisning vid i hänvisning till de vidtagna åtgärderna anserutskottet att förslaget i motion Kr221 (c) inte börföranleda någon åtgärd från sida.Motionen avstyrks därför.Nya objekt på UnescosvärldsarvslistaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- nya objekt på världsarvslista.BakgrundFör en utförlig redogörelse för Unescokonventionenom skydd för världens kultur- och naturarv,världsarvskonventionen, hänvisas till regeringensskrivelse /02:171 världsarvskonventionoch de svenska världsarvsobjekten samt tillkulturutskottets betänkande 2001/02:KrU19.Här kan nämnas att två tredjedelar av världsarvenfinns i . Denna geografiska obalans har letttill att länder vid Unescosgeneralförsamling kom överens om att de ifortsättningen endast skulle få nominera ett objektper land och år. I ovannämnda skrivelse 2001/02:171bedömde den att iframtiden borde vara mer restriktiv med att nomineranya världsarv, en bedömning som utskottet inte hadenågot att erinra mot utan delade till fullo.Vidare kan nämnas att - då det gäller nya objektpå listan - det i första hand är RAÄ ochNaturvårdsverket som skall lämna förslag tillnomineringar till regeringen. Förslagen bör grundaspå myndigheternas egna initiativ eller på initiativav ägare eller förvaltare av kultur- ellernaturobjekt eller av kommuner eller länsstyrelserdär objekten är belägna. Regeringen har därefter attta ställning till om nomineringsförslagen frånmyndigheterna skall föras vidare till . Detslutliga beslutet tas av (jfr bet. 2001/02:KrU19 s. 9).MotionernaI två motioner, Kr232 (s) och Kr313 (m), föreslåsatt skall ansöka om att födelsehemRåshult och hans födelsebygd, , skalluppföras som natur- och kulturobjekt på Unescosvärldsarvslista.I motion Kr354 (s) föreslås att Hälsingegårdarnaskall nomineras som världsarv.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående bör det inte ankommapå utan i första hand på myndigheterna RAÄoch att föreslå regeringen attnominera nya objekt på . Vidare görutskottet liksom vid föregående bedömningenatt skall vara återhållsamt då det gällernya nomineringar på . Därmedavstyrker utskottet motionerna Kr232 (s), Kr313 (m)och Kr354 (s).Internationella konventionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- andra länders tillträde till 1970 årsUnescokonvention,- ändring av nuvarande lagstiftning,- Unidroitkonventionen,- och- konvention om skydd av det marinakulturarvet.BakgrundÅr 1970 antogs inom en konvention om åtgärderför att förbjuda och förhindra olovlig införsel,utförsel och överlåtelse av äganderätten tillkulturegendom. Regeringen har beslutat attSverige skall ansluta sig till konventionen. Deöverväganden som föregått regeringens beslut i dennafråga återfinns i en promemoria frånKulturdepartementet (PM ).Av promemorian framgår bl.a. att det inte krävtsnågon lagstiftning för anslutning tillkonventionen, som nedan kallas . Bland annat nämns att det i 6 kap. KMLfinns bestämmelser om återlämnande av olagligtbortförda kulturföremål. Ett kulturföremål som efterden olagligt förts bort från enstat som ingår i Europeiska unionens samarbetsområde(EES) och som finns i skall på begäranåterlämnas till den staten.Vidare framgår av promemorian s. 7 att staternaenligt artikel 7 b i konventionen åtar sig attförbjuda införsel av sådan kulturegendom som harstulits från en offentlig institution i enkonventionsstat. Enligt artikel 8 skallöverträdelser av ett sådant förbud sanktioneras medstraff eller administrativa påföljder. Den svenskalagstiftningen innehåller inte något uttryckligtförbud av det slag som konventionen syftar på.Däremot kan "den som, på ett sätt som är ägnat attförsvåra ett återställande, tar befattning med någotsom är frånhänt annan genom brott dömas för hälerieller häleriförseelse. Att något är frånhänt annangenom brott avser inte endast brott där föremåletblivit taget ur annans besittning, såsom stöld, utanvarje brott genom vilket någon förvärvat någonannans egendom och således berövat ägaren denna. "Det internationella institutet förprivaträttsunifikation, Unidroit, grundades år 1926och är en mellanstatlig organisation med säte i syfte är att medverka tillharmonisering, koordinering och unifikation avprivaträtten i olika länder. Organisationenförbereder och utarbetar förslag till konventioneroch enhetliga lagar på privaträttens område.Unidroitkonventionen om återlämnande avstulna eller illegalt exporterade kulturföremålinnehåller detaljerade regler om återlämnande avkulturföremål. Av ovan nämnda PM frånKulturdepartementet framgår att endast 16 stater,däribland och , har tillträttkonventionen (uppgiften avser ).Följande beskrivning av den s.k. Haagkonventionenhar hämtats från kulturutskottets betänkande1992/93:KrU4.Efter förslag av regeringen i proposition1983/84:133 om vissa frågor rörande Sverigessamarbete med godkände våren1984 dels om skydd förkulturegendom i händelse av väpnad konflikt, dens.k. , samt konventionenstilläggsprotokoll, dels om skydd för världens kultur- ochnaturarv, den s.k. (bet. KrU1983/84:16, rskr. 227).Syftet med är att värna omkulturminnesmärken och kulturföremål i händelseav väpnad konflikt, vid ockupation eller iinbördeskrig. De anslutna staterna förbinder sigatt i fredstid förbereda skydd avkulturminnesmärken och kulturföremål och att ikrigstid respektera sådan egendom. Vid ockupationskall kulturegendom skyddas av ockupationsmakten.Militär nödvändighet får dock åberopas i vissafall för att överträda skyddsbestämmelserna.Skyddet skall säkerställas genom att det införsbestämmelser i militära reglementen och attmilitär personal utbildas. Dessutom får ett antalunder konventionen skyddade utrymmen inrättas föratt skydda vissa lösa kulturföremål. Ett särskiltemblem kan sättas på egendom som bedöms somskyddsvärd. Två grader av skydd förutsätts ikonventionen: den egendom som åtnjuter den högstagraden av skydd skall registreras på en särskildlista hos och förses med tre av desärskilda emblem som konventionen föreskriver.- - -har ratificerat de båda konventionerna.Båda konventionerna trädde i kraft för Sverigesdel den 22 april 1985.Enligt artikel 8 i Haagkonventionentillförsäkras kulturegendom av mycket storbetydelse ett särskilt skydd om den införs ikonventionens internationella register för dettaändamål.Den 2 november 2001 antog generalkonferensen konvention om skydd av det kulturarvet.Frågan avgjordes genom omröstning, varvid Sverigeavstod från att rösta. avgav enröstförklaring, i vilken bevekelsegrunderna för avstod från att rösta utvecklades.Kulturministern har som skriftligt svar på en frågai redovisat bl.a. följande (svar på fråga2001/02:122).Två frågor var avgörande för att enighet inte kunde nås. Derörde kuststatens jurisdiktion inom den exklusivaekonomiska zonen och på kontinentalsockeln. Mångastater ansåg att regler gicklängre än vad som är tillåtenkuststatsjurisdiktion enligt FN:shavsrättskonvention. Den andra frågan rördestatsfartygens ställning. Eftersom enighet intekunde nås kommer flera stater sannolikt inte attratificera konventionen, däribland stater som äraktiva i och västerhavet. Detta innebäratt det kommer att finnas två olika juridiskaregimer som kan komma i konflikt med varandra.Eftersom en konvention bara gäller mellan de somanslutit sig till konventionen kommer den inteatt kunna tillämpas mot de stater som inteanslutit sig. har visat på vilkaproblem som kan uppstå i detta sammanhang. Det ärmot denna bakgrund som valde att avstå iomröstningen.Sverige utesluter dock inte en framtidaanslutning till konventionen om den får ett brettstöd av stater, särskilt de som är aktiva iÖstersjön. I avvaktan på detta är berettatt ytterligare pröva möjligheterna tillinternationellt samarbete på regional nivå sominom . kommerfortsatt att arbeta med den frågan.MotionernaEn rad yrkanden i motion Kr238 (mp) rör frågor omSveriges tillträde m.m. till olika internationellakonventioner.Yrkande 7 i motion Kr238 (mp) syftar till attSverige efter tillträdet till 1970 årsUnescokonvention skall verka internationelltför att de nordiska länderna och EU-staterna ocksåskall tillträda konventionen.Förslag om ändring av nuvarande lagstiftning finns isamma motion, Kr238 (mp). Motionären beklagar attregeringen gjort bedömningen att kantillträda Unescokonvention utan att någonförändring gjorts av svensk lag. Enligt motionärenbör regeringen nu verka för en lagändringsom kriminaliserar import av kulturföremål somexporterats illegalt från sitt ursprungsland(yrkande 8).Vidare föreslås i samma motion att snarastskall tillträda Unidroitkonventionen om stulna ellerillegalt exporterade kulturföremål samt att densvenska regeringen skall verka internationellt föratt de nordiska länderna och EU-staterna också skalltillträda konventionen (yrkandena 3 och 4).Motionären föreslår vidare att regeringen snarastskall ratificera andra protokollfrån om skydd av kulturföremål i händelse avväpnad konflikt samt att regeringen skall verkainternationellt i och inom EU för att denordiska länderna resp. EU-nationerna skalltillträda konventionens första och andra protokoll(yrkandena 5 och 6).Förslag om att skall tillträda Unescoskonvention om skydd av det kulturarvet harframförts i två motioner, nämligen Kr311 (mp)yrkande 3 och Kr238 (mp) yrkande 1. I den senaremotionen finns även ett yrkande om att riksdagenskall tillkännage för regeringen att den börverka internationellt för att de nordiska ländernaoch EU-staterna också skall tillträda konventionen(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSom utskottet konstaterade vid föregående riksmötetorde det vara otvetydigt att en omfattande olovlighandel med kulturföremål bedrivs och att dennahandel kan medföra att många länder utarmas på sinakulturskatter.Enligt utskottets uppfattning är dettillfredsställande att skall ansluta sigtill Unescokonvention. Därmed anser sigutskottet kunna förutsätta att regeringen kommer attagera för att andra länder, främst de inom Nordenoch EU som ännu inte tillträtt konventionen, ocksåskall göra det. Någon åtgärd medanledning av motion Kr238 (mp) yrkande 7 torde intevara erforderlig. Yrkandet avstyrks.Utskottet kan inte heller tillstyrka förslaget omändring av nuvarande lagstiftning i yrkande 8 imotion Kr238 (mp). Gällande lagstiftning harutförligt redovisats i det föregående. uppfattning är det inte påkallat mednågra lagändringar . böremellertid även i fortsättningen engagera sig och påolika plan verka internationellt för att kulturaveti alla länder skyddas. Motion Kr238 (mp) yrkande 8avstyrks därmed.Då det gäller Unidroitkonventionen, som behandlas itvå yrkanden i motion Kr238 (mp), kan nämnas att detför svensk del planeras att tillkalla en särskildutredare med uppgift att lämna förslag till delagändringar som krävs för en anslutning tillkonventionen (uppgiften härrör från ovan nämndapromemoria från ). Resultatet avutredningen och regeringens överväganden medanledning av den bör inte föregripas. Utskottetfinner inte heller att det finns skäl för Sverigeatt på nuvarande stadium - och innan beslut fattatsom tillträde - verka internationellt förandra länders tillträde till konventionen. Yrkandena3 och 4 i motion Kr238 (mp) avstyrks.Yrkandena 5 och 6 i motion Kr238 (mp) handlar om dens.k. Av det föregående framgår attSverige har tillträtt konventionen och dess förstatilläggsprotokoll. Utskottet har inhämtat att fråganom även skall tillträda konventionens andraprotokoll bereds inom förnärvarande. Något uttalande från sida idenna fråga synes inte vara påkallat.Mot bakgrund av att tillträttkonventionens första tilläggsprotokoll anserutskottet att det är naturligt att regeringeninternationellt verkar för att även andra länderansluter sig till detta protokoll. Något riksdagenstillkännagivande torde emellertid inte behöva görasi denna fråga. Utskottet anser inte heller att detfinns skäl för att göra etttillkännagivande om att regeringen skall verka föratt andra länder skall ansluta sig tillkonventionens andra tilläggsprotokoll, innan Sverigegjort det. Motion Kr238 (mp) yrkandena 5 och 6avstyrks.Förslagen i motionerna Kr238 (mp) yrkandena 1 och2 samt Kr311 (mp) yrkande 3 rörande Unescoskonvention om skydd av det kulturarvetavstyrks. Liksom vid föregående hänvisarutskottet till den redovisning som lämnats iinledningen till detta avsnitt. Av redovisningenframgår att regeringen inte utesluter att Sverigetrots de angivna problemen kan komma att ansluta sigtill konventionen vid senare tillfälle. Riksdagenbör inte göra något uttalande till regeringen idenna fråga. Inte heller bör göra någotuttalande om regeringens agerande internationellt ifråga om andra länders tillträde till konventionen.Riksdagen bör således avslå motionerna Kr238 (mp)yrkande 1 och 2 samt Kr311 (mp) yrkande 3.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Kostnadsansvaret vid arkeologiskaundersökningar (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr246 och bifallerdelvis motion 2002/03:Kr247.StällningstagandeNär en fastighetsägare önskar uppföra en byggnadeller annan anläggning under vilken det anses finnasantikvariska fornlämningar tvingas utföraren avanläggningsarbetet att betala kostnaderna för detta,kostnader som ofta blir avsevärda. Den s.k.exploatören är ensam ansvarig för att bära dekostnader som kan uppstå vid en arkeologiskundersökning. Risken är stor att exploatören, föratt undgå stora undersökningskostnader, frestas attförstöra påträffat fornfynd genom att gräva ellerspränga bort det, vilket är en olaglig handling. Påså vis kan ovärderliga historiska fynd för allframtid gå om intet. Det finns också uppgifter sompekar på att kommuner avstår från att bygga på grundav de höga kostnaderna för arkeologiskautgrävningar.Mot denna bakgrund anser jag - i likhet medmotionärerna bakom motionerna Kr246 (fp) och Kr247(s) - att den statliga ersättning som utgår tillexploatören skall förbättras, exempelvis genom atten fond bildas, från vilken exploatören kan sökamedel för att möta kostnaderna i samband medutgrävningarna.Med hänvisning till det anförda föreslår jag attriksdagen skall tillkännage för regeringen vad jaghär framfört. Därmed bör således bifallamotion Kr246 (fp) och delvis bifalla motion Kr247(s).2. Utbildning om kulturhistoriska lämningar iskogen (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr208 yrkande 2.StällningstagandeVi konstaterar att viss utbildning kringfornlämningar i skogen redan förekommer. Enligt vårmening är det emellertid nödvändigt att bådeskogsvårdsstyrelser och länsstyrelser som ärdelaktiga i det praktiska arbetet med att bevara dekulturhistoriska lämningarna utökar dennautbildning. Den bör även erbjudas skogsägare ochföretag som erbjuder skogsbrukstjänster.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen vad vihär framfört. Därmed bör således bifallamotion Kr208 (kd) yrkande 2.3. Översyn av kulturminnneslagen (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Kr208 yrkande1 och 2002/03:Mj425 yrkande 7.StällningstagandeKulturminneslagen ger ett mycket starkt skydd förfornlämningar. Som redovisas i motion Kr208 (kd) harnya och värdefulla inventeringar lett till enkraftig ökning av antalet dokumenteradefornlämningar i skogslandskapet. Någon rätt tillersättning till markägaren för att brukandetförsvåras finns inte . Vi anser därför att enanalys bör göras av lagstiftningens effekterför skogsbruket.