bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — För att planeringen och byggandet av studentbostäder skall fungera bra och inte fler byggprojekt skall läggas på is, behövs det mer av långsiktighet i bidragsvillkoren. Det är därför rimligt att investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter blir en permanent stödform. Då kan staten också kräva av kommun, näringsliv, studentbostadsföretag och högskola på respektive ort att agera långsiktigt. bör således anmoda regeringen att ändra förordningen för det nuvarande investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter så att den gällande tidsbegränsningen tas bort. Vad jag ovan anfört med anledning av partimotion Bo267 (c) yrkande 17 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det anförda innebär även att förslaget i motion Bo201 (c) blir väl tillgodosett. Övriga motionsförslag i detta avsnitt avstyrks. Åtgärder för fler studentbostäder (punkt 25) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Ub487 yrkandena 3-5 och bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo290 yrkande 2, 2002/03:N266 yrkande 2 samt 2002/03:N397 yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03: Bo216 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Bo235 yrkande 2, 2002/03:Kr333 yrkande 6 samt 2002/03:Ub489 yrkande 9. Kunskapsuppbyggnaden och den högre utbildningen är av avgörande betydelse för framtid och fortsatta ekonomiska tillväxt. De studerande på universitet och högskolor måste därför erbjudas en bra studiemiljö. På många av landets högskoleorter är det emellertid mycket svårt för studerande att få bostad. Det finns tecken på att studenter börjar undvika de större universitetsstäderna på grund av bristen på bostäder. Bostadsbristen riskerar därmed att bli ett hot mot valfriheten och den öppna högskolan. För att komma till rätta med bostadsbristen bland studenterna måste nyproduktionen av små hyreslägenheter och särskilda studentbostäder öka. Detta kräver framför allt den typ av generella bostadspolitiska insatser som förordats i flera motioner (m). Det handlar bl.a. om åtgärder för att sänka de skatter som belastar boendesektorn och insatser för att öka konkurrensen. Vidare måste planprocessen förenklas och ett friare hyressättningssystem införas. Även införandet av regler för tredimensionell fastighetsbildning skulle få betydelse för möjligheten att bygga studentbostäder. I vår utbildningspolitiska kommittémotion Ub487 läggs också fram ett antal förslag som mer direkt är inriktade på bostadssituationen för studenter. Vi ställer oss bakom förslagen i denna motion om att åtgärder bör vidtas för att underlätta lösningar med tillfälliga bostäder för studenter. Genom att använda lösa bostadsmoduler kan bostäderna återanvändas för andra ändamål när ett tillräckligt antal permanenta bostäder har uppförts. I motionen föreslås också att del av stadigvarande bostad skall få hyras ut utan att uthyraren behöver betala skatt på inkomsten. Om av en privatpersons stadigvarande bostad hyrs ut skall inkomsten vara skattefri. Detta förslag behandlas emellertid av skatteutskottet. Vidare anser vi att bör anmoda regeringen att genomföra en inventering bland statliga fastigheter som enkelt kan göras om till studentbostäder. Sammantaget beräknar vi att tusentals studentbostäder skulle kunna tas fram omgående, om våra förslag genomförs. Det vi nu anfört om åtgärder för fler studentbostäder bör med bifall till motion Ub487 (m) yrkandena 3-5 och delvis bifall till motionerna Bo290 (fp) yrkande 2, N266 (fp) yrkande 2 samt N397 (f) yrkande 2 tillkännage för regeringen som sin mening. I den mån övriga motioner som behandlas i detta avsnitt inte kan anses vara tillgodosedda med det anförda avstyrks de. Åtgärder för fler studentbostäder (punkt 25) (fp) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo290 yrkande 2, 2002/03:N266 yrkande 2 och 2002/03:N397 yrkande 2 samt bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo216 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Bo235 yrkande 2, 2002/03:Kr333 yrkande 6, 2002/03:Ub487 yrkandena 3-5 och 2002/03: Ub489 yrkande 9. Tillgången på bostäder för studenter är oerhört dålig på vissa studieorter, framför allt i de större städerna. Många studenter som blir antagna till studieplatser tvingas tacka nej därför att de inte har någonstans att bo. Deras enda möjlighet är i stort sett att köpa en bostad. Det är emellertid få studenter som har en sådan ekonomisk situation att de över huvud taget kan fundera över en sådan lösning. Vi anser att det behöver vidtas en rad åtgärder för att förbättra studenternas situation. En grundförutsättning för att alla som vill skall ha möjlighet att studera vidare är att studenternas konsumtionsutrymme kan öka. Studenterna måste kunna klara de ökande kostnaderna för bostad, studielitteratur, datorer m.m. Vi anser därför att studiemedlen bör höjas. Denna fråga behandlas dock av utbildningsutskottet. Inom det bostadspolitiska området måste flera olika vägar prövas i syfte att snabbt få fram fler bostäder som passar studenter. I huvudsak handlar det om att generellt förbättra förutsättningarna för bostadsbyggandet. Förslag med denna inriktning har lagts fram i motioner (fp). Sådana generella åtgärder som även skulle förbättra möjligheten att bygga studentbostäder gäller bl.a. förenklingar i plan- och byggprocessen, skattelättnader för bostadssektorn, friare hyressättningssystem och åtgärder för en bättre byggkonkurrens. förslag om skattefrihet för uthyrning av rum i privatbostäder skulle också göra det möjligt att snabbt få fram betydligt fler lagliga hyresrum. Det skulle både effektivisera användningen av det befintliga bostadsbeståndet och råda bot på den allra mest akuta bostadsbristen, inte minst bland studenter. Detta förslag bereds av skatteutskottet. Även om de generella åtgärderna som gäller för hela bostadssektorn är av störst betydelse finns det även skäl att pröva olika åtgärder speciellt riktade En översyn av olika byggregler bör göras för att underlätta nya metoder för att bygga billigare småbostäder lämpade för studenter. Det bör också vara möjligt att omvandla tomma kontor till studentbostäder. De allmännyttiga bostadsföretagen har i många kommuner en betydande mängd kommersiella lokaler och tomma kontor som kan omvandlas till bostäder och bidra till att lösa bristen på studentbostäder. Även okonventionella lösningar, som att använda fartyg och tillfälliga bostadsbaracker, måste prövas. Det ovan anförda bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall framför allt till partimotion Bo290 yrkande 2 samt fp-motionerna N397 yrkande 2 och N266 yrkande 2. Även i övriga i detta avsnitt behandlade motioner finns förslag som delvis sammanfaller med det nu anförda. Åtgärder för fler studentbostäder (punkt 25) (kd) av (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo216 yrkandena 2 och 3 samt 2002/03:Kr333 yrkande 6 och bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo235 yrkande 2, 2002/03:Bo290 yrkande 2, 2002/03:N266 yrkande 2, 2002/03:N397 yrkande 2, 2002/03:Ub487 yrkandena 3-5 samt 2002/03: Ub489 yrkande 9. har antalet studenter inom den högre utbildningen ökat från 200 000 till 330 000. är det totala antalet studentbostäder i landet endast ca 65 000. Det finns alltså fem gånger så många studenter som studentbostäder. redovisar inför varje termin bostadssituationen för landets studenter. Undersökningarna visar det allvarliga läge som råder på många orter med ständigt växande köer. Allvarligast är situationen i , där drygt 29 000 studenter köar till de 7 500 studentbostäderna. Köerna i huvudstaden har växt . Bakom denna statistik ligger givetvis en verklighet där många studenter har en mycket svår boende- och studiesituation. Släktingar, vänner, bekanta och bekantas bekanta får utnyttjas för en tillfällig bostad. Många tvingas flytta runt mellan bostäder med kontrakt som löper . Det förekommer också ofta att studenter tvingas tacka nej till sina utbildningsplatser eftersom de inte kan få tag på en bostad. För dem som ändå väljer att studera påverkar den osäkra bostadssituationen studierna mycket negativt. Bristen på studentbostäder ökar också den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att regeringen på olika sätt aktivt söker medverka till en förbättrad bostadssituation för landets studenter. I kd-motionen Bo216 finns förslag om en rad sådana åtgärder som skulle kunna förbättra bostadssituationen för studenter. Det gäller förslag om skattebefrielse för uthyrning till studenter i privatvilla eller lägenhet att kommunerna skall ta sitt ansvar för att tillhandahålla billig mark för studentbostäder att möjliggöra uppförande av mobila studentbostäder att tillgången till bostäder bör vara ett konkurrensmedel om högskoleplatser att sänka momsen på nyproduktion att förbättra konkurrensbevakningen av byggsektorn att reformera planprocessen. har endast behandlat två av dessa förslag i avsnittet om åtgärder för fler studentbostäder. Övriga förslag behandlas av andra utskott eller av bostadsutskottet i annat sammanhang. Jag ställer mig givetvis bakom alla förslagen men yrkar i denna reservation endast bifall till förslagen om kommunernas ansvar att tillhandahålla billig mark (yrkande 2) och om att åtgärder bör vidtas för att underlätta användandet av mobila studentbostäder (yrkande 3). bör även ställa sig bakom förslaget i motion Kr333 (kd) yrkande 3 om en bred översyn av bostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv. En rad av de generella bostadspolitiska åtgärder som föreslagits i motioner (kd) har givetvis stor betydelse även för möjligheterna att bygga studentbostäder. Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till de aktuella kd-förslagen och ett delvis bifall till övriga motioner som behandlas i detta avsnitt. Åtgärder för fler studentbostäder (punkt 25) (c) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Ub489 yrkande 9 samt bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo216 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Bo235 yrkande 2, 2002/03:Bo290 yrkande 2, 2002/03:Kr333 yrkande 6, 2002/03:N266 yrkande 2, 2002/03:N397 yrkande 2 och 2002/03:Ub487 yrkandena 3-5. Även om ett permanent investeringsbidrag för byggande av studentbostäder kan bidra till att förbättra bostadssituation för studerande vid universitet och högskolor behövs ett brett engagemang från alla berörda parter. Kommunerna har givetvis ett stort ansvar för den lokala bostadsmarknaden. Ett särskilt ansvar åvilar kommuner med universitet eller högskolor. Det bör framhållas att statliga insatser kan behövas i flera frågor som kräver samordning och metodutveckling. Jag ställer mig därför bakom förslaget i motion Ub489 (c) yrkande 9 om sådana insatser. Regeringen har ett ansvar för att tillsammans med de kommuner som har högskolor och universitet forma en strategi för hur studentbostadstillgången skall säkras framgent. Som ett första steg bör regeringen bjuda in kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studerande har utvecklats och vilka åtgärder som kan behöva vidtas. Erfarenheterna från dessa överläggningar bör också användas vid fördelningen av de resurser som sätts av för investeringsbidraget för studentbostäder. Även i flera av de övriga motioner som behandlas i detta avsnitt finns förslag som kan prövas i de förordade överläggningarna. Olika bostadspolitiska instrument bör bli föremål för en mer förutsättningslös genomgång sett ur ett ungdomsperspektiv. Utgångspunkten bör bl.a. vara det faktum att ungdomar inte har samma höga krav på sin första bostad som de som ställs på övrig bostadsproduktion. Det finns därför ett behov av att utveckla metoder för byggande av billiga och funktionella ungdomsbostäder. Tänkbara alternativ kan också vara bostäder på vattnet. Det är viktigt att ungdomar ges tillfälle att delta i arbetet och lägga synpunkter på vilka behov som behöver tillgodoses i projekteringen av ungdomsbostäder. Vad utskottet ovan anfört om behovet av student- och ungdomsbostäder bör med bifall till motion Ub489 (c) yrkande 9 och delvis bifall till övriga motionsförslag tillkännage för regeringen som sin mening. Koppling mellan nya högskoleplatser och bostadstillgången (punkt 26, motiveringen) (m, fp) av de (), (), (), () och (). Vi anser att bör avslå de motioner som förordar att fördelningen av nya högskoleplatser skall ske med hänsyn tagen till bostadstillgången på respektive högskoleort. Även regeringen har i olika sammanhang framhållit att sådana hänsyn skall tas i fortsättningen. Den ordning som regeringen och motionärerna förordar ger utrymme för ett stort mått av godtycke. Den skulle vidare kunna innebära att högskolor med en bra utbildningskvalitet och därmed ett stort antal sökanden inte skulle tilldelas medel för nya platser enbart på den grunden att de ligger på tillväxtorter. Fördelningen av högskoleplatser bör givetvis ske från en strikt utbildningspolitisk utgångspunkt. Bostadssituationen kan för övrigt anses vara redan indirekt beaktad i samband med högskolornas framställan om medel för nya utbildningsplatser. Högskolornas framställan bör vara grundad bl.a. på en bedömning av hur många platser som kan fyllas - givet den bostadssituation som råder på orten. Koppling mellan nya högskoleplatser och bostadstillgången (punkt 26) (kd, c) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo215, 2002/03:Bo216 yrkande 4, 2002/03:Bo267 yrkande 16, 2002/03:Ub489 yrkande 10 samt 2002/03:Ub491 yrkande 3. Bostadssituationen på de olika högskoleorterna bör beaktas vid fördelningen av nya utbildningsplatser. Om två högskoleorter i övrigt bedöms vara lika lämpliga, anser vi att den ort som kan erbjuda studenterna de bästa boendealternativen bör prioriteras. Det är också viktigt att de orter som tilldelas nya utbildningsplatser får besked om detta , så att bostadsbehovet i möjligaste mån kan tillgodoses. Det vore önskvärt att ett system infördes där en antagning i sig också garanterar studenten att en enklare bostad kan erbjudas lokalt eller regionalt. Regeringen bör få i uppdrag att med de kommuner som tilldelas nya högskoleplatser förhandla om den studiesociala situationen där bostadsfrågan intar en central roll. Vi har noterat att statsministern i sin regeringsförklaring antytt att någon form av hänsyn till bostadssituationen borde tas vid fördelningen av högskoleplatser. I den budgetproposition som regeringen lagt fram för beslut finns emellertid inte några sådana överväganden redovisade i den del där de konkreta förslagen om högskolans resurstillskott återfinns. Vi anser därför att i ett tillkännagivande till regeringen bör understryka behovet av att beakta bostadssituationen vid fördelningen av medel för nya platser. Regeringen bör vidare anmodas att i fortsättningen i samband med att förslag läggs fram om medelstilldelningen till högskolorna redovisa hur bostadsfrågan har beaktats. Det som vi ovan anfört innebär ett bifall till de motioner som behandlas i detta avsnitt. Bostäder för funktionshindrade studenter (punkt 27, motiveringen) (m, fp) av de (), (), (), () och (). Även funktionshindrade studenter har givetvis rätt till ett självständigt boende på studieorten. Det skall emellertid inte behövas några bostadspolitiska särlösningar för denna grupp. Åtgärder bör i stället vidtas som ger förutsättning ar för en fungerande bostadsmarknad där efterfrågan kan tillgodoses för alla grupper. Vi har lagt fram en rad förslag om åtgärder för fler studentbostäder som har denna utgångspunkt. Den aktuella v-motionen avstyrks mot denna bakgrund. Bostäder för funktionshindrade studenter (punkt 27) (v, c) av (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo236 yrkande 9. Antalet studenter med funktionshinder kan förväntas öka i samband med den kraftiga utbyggnaden av högskolan. Regeringen har givit i uppdrag att se över systemet med stöd till studenter med funktionshinder. Det gäller i allra högsta grad även boendet. På vissa högskoleorter, däribland , saknas handikappanpassade studentbostäder och där de finns är antalet starkt begränsat. Detta skapar svårigheter för funktionshindrade att påbörja en högskoleutbildning, och det gör att boendekostnaderna ökar för denna grupp. Det bör givetvis ställas krav på tillgänglighet i alla former av byggande, men studentbostäder har oftast en särskild utformning, vilket gör att tillgänglighetskraven är särskilt viktiga. Funktionshindrade skall naturligtvis kunna studera på samma villkor som icke funktionshindrade. Högskolekommunerna behöver uppmärksammas på dessa problem. Vi anser, som framgått tidigare, att fördelningen av nya högskoleplatser bör kopplas till bostadssituationen för studenter på respektive högskoleort. Vid bedömningen av vilka orter som kan erbjuda en sammantaget acceptabel studiemiljö bör bostadssituationen för funktionshindrade studenter ingå som en viktig del. Det som ovan anförs om tillgänglighet i studentbostäder bör tillkännage för regeringen som sin mening. Bostadsbidragens utformning (punkt 28, motiveringen) (m) av de (), () och (). Det bör vara en målsättning att varje människa med heltidsarbete skall kunna leva på sin inkomst. Det är orimligt att människor skall behöva vara beroende av bidrag sedan man betalat sin skatt. Grundprincipen måste vara att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag och att den som behöver bidrag inte skall betala skatt. En ekonomisk politik bör utformas som sätter tillväxten och individerna i centrum. Därmed ökar också människors möjligheter att efterfråga den bostad som passar det egna hushållet bäst. En slutsats av denna grundläggande inställning är att bostadsbidragen måste ersättas av ett system som bygger på principen om generella grundavdrag för barn i stället för bidrag. Detta innebär att merparten av utgifterna för bostadsbidrag ersätts med ett högre avdrag som tar hänsyn till försörjningsbördan i en familj. Alla barnfamiljer skall omfattas av detta barnavdrag. Som ett resultat av detta kommer marginaleffekterna att minska. Endast i de fall avdrag ej kan komma i fråga utgår bidrag. I dessa fall, där ett stödbehov kvarstår, bör detta lösas genom en samordning av stödsystemen inom socialpolitiken. Vad som i de nu aktuella motionerna föreslagits låter sig inte förenas med vad vi anfört om den framtida utformningen av bostadsbidragen. Motionerna avstyrks sålunda. Bostadsbidragens utformning (punkt 28) (fp) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo290 yrkande 17 samt avslår motionerna 2002/03:Bo251 yrkande 1 och 2002/03:Bo256. Orsakerna till att bostadsmarknaden inte fungerar står bl.a. att finna i omfattande regleringar, snedvridande subventioner och andra former av politisk styrning. Även bostadsbidragen är en faktor i detta sammanhang. Bidragen ger upphov till stora marginaleffekter, och de är i många fall styrande i valet av boende. fungerar bostadsbidragen i mångt och mycket som ett förtäckt offentligt stöd till bygg- och bostadsbranschen. Bidragen leder till att bostadsproducenter och byggherrar inte får tillräckliga incitament att hålla nere kostnaderna och effektivisera sin verksamhet. Det är helt enkelt mer lönsamt att bygga stort och dyrt än litet och billigt. Den allvarligaste invändningen mot dagens bostadsbidrag gäller dock de marginaleffekter som bidragen tillsammans med bl.a. skatterna och underhållsbidragen ger upphov till. För den barnfamilj som ökar sin inkomst går i många fall större delen av ökningen bort i form av ökad skatt och minskade bostadsbidrag. Det är naturligtvis inte rimligt att den som t.ex. går från studier eller arbetslöshet till arbete eller ökar sin arbetstid inte skall ha något ekonomiskt utbyte av detta. Ett sådant system ger inga incitament för den enskilda att gå ut i förvärvsarbete eller att starta egen verksamhet. Vad som erfordras är därför åtgärder som minskar marginaleffekterna såväl i stödsystemen som i skattesystemet. En reform som enligt vår mening bör påbörjas är att successivt minska bostadsbidragen. måste grupper med särskilt stor försörjningsbörda, som barnfamiljer, kompenseras genom ett ökat generellt barnstöd och sänkta inkomstskatter. Vad vi nu med anslutning till partimotion Bo290 yrkande 17 anfört om utformningen av bostadsbidragen bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Bostadsbidragens utformning (punkt 28) (kd) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo251 yrkande 1 samt avslår motionerna 2002/03:Bo256 och 2002/03:Bo290 yrkande 17. Den reformering av bostadsbidragen som den socialdemokratiska regeringen genomfört har inneburit stora försämringar för i första hand ett stort antal barnfamiljer. Bidragen måste närmast beskrivas som familjefientliga. Trots att bostadsbidragen är det fördelningspolitiskt sett mest effektiva sättet att tillförsäkra också lågavlönade, barnfamiljer och studenter en rimlig bostadsstandard har de alltså skurits ned. Det kan mot den bakgrunden ifrågasättas om målsättningen med bostadsbidragen - att hushåll med barn skall kunna efterfråga en bostad där varje barn har ett eget rum - längre kan anses vägleda stödets utformning. Det är också därför som vi från lagt fram förslag om att reformera bostadsbidragen så att bl.a. halvårsvisa avstämningar införs, den samlade familjeinkomsten läggs till grund för bostadsbidraget och det särskilda bidraget höjs med per barn. Genom dessa åtgärder rättas de största orättvisorna i dagens bostadsbidragssystem till. är detta dock inte tillräckligt. Bostadsbidragen måste därför ses över i sin helhet. Det innebär att effekterna av dagens regler måste utvärderas i syfte att tillskapa ett regelverk som är fördelningspolitiskt bättre och därmed också rättvisare. Målet bör sålunda vara att arbeta fram ett bostadsbidragssystem som behandlar alla hushåll på ett likvärdigt sätt och som inte diskriminerar barnfamiljer. Vad jag nu med anslutning till motion Bo251 (kd) yrkande 1 anfört om utformningen av bostadsbidragen bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsförslag avstyrks. Bostadsbidrag till hushåll utan barn (punkt 32, motiveringen) (m) av de (), () och (). Enligt vår mening bör bostadsbidragen till hushåll utan barn avvecklas . Det finns mot bakgrund härav inte anledning att överväga ändringar i åldersgränsen för dessa bidrag. Motionen avstyrks därför. Anslagstilldelningen (punkt 36) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo297 yrkande 8. har arbetat med att skapa balans i sin verksamhet. Arbetet med att åtgärda de strukturella och ekonomiska problemen ger nu resultat. Det finns mot den bakgrunden anledning att gå vidare med den omstrukturering av verksamhet som vi menar måste komma till stånd. Redan när bildades genom en sammanslagning av dåvarande och bolagiserades delar av verksamheten. Det var enligt vår mening en riktig, men otillräcklig, åtgärd.