bet · GQ01NU11 · 2003-05-23 00:00:00 — Det gäller ävenbidraget till konvertering tillindividuell uppvärmning (inklusivevärmepump). Ett nytt femårigt program medåtgärder för effektivare energianvändningbeslutades av (prop.2001/02:143, bet. 2001/02:NU17).Programmet planeras omfatta ca200 . Insatser föreffektivare energianvändning omfattarstöd till energirådgivning ochregionala energikontor på sammanlagt540 . I anslaget ingåräven åtgärder för informationsspridning,utbildning om energieffektiv teknik samtprovning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning om sammanlagt135 underprogramperioden. Vidare ges bidrag förteknikupphandling ochmarknadsintroduktion i syfte att utvecklaoch introducera energieffektiv teknik påmarknaden. Den delen av satsningen omfattar under perioden.För att nå kostnadseffektivitet ärinsatserna generella och inte bundna tillspecifika tekniker.För närvarande pågår genomförandet avett EG-direktiv om byggnadersenergiprestanda (2002/91/EG), vari ingårkrav på energicertifiering av byggnadervid försäljning, uthyrning ochnybyggnation. Denna certifiering avbyggnader syftar bl.a. till att skapaincitament för att vidtaenergieffektiviseringsåtgärder ibebyggelsen. En rapport frånEnergimyndigheten om genomförandet iSverige remitteras för närvarande.Boverket har även i uppdrag att se överförutsättningarna för ett förbud motelvärme i nybyggnation som skallavrapporteras den 30 juni 2003.Beträffande energisparåtgärder ochunderlaget för fastighetsbeskattningenkan nämnas att hösten 2002efter förslag i en motion (s, v, mp) hargivit regeringen till känna att enskattereduktion liknande det s.k. ROT-avdraget bör införas för miljöinriktadeåtgärder på fastigheter (bet.2002/03:FiU1). framhöllatt avdraget kan kopplas tillinstallation av exempelvispelletsbrännare, treglasfönster ochisolerglasfönster. Utskottet förordadeatt avdraget skulle gälla under perioden2004-2006 och att en finansiell ram om 50miljoner kronor skulle avsättasför ändamålet.Finansdepartementet arbetar förnärvarande med att ta fram ett förslag ienlighet med beslut.Utskottets ställningstagandeAtt såväl energianvändning somenergiproduktion skall vara så effektivsom möjligt är en självklar utgångspunkt.Riksdagen har också påutskottets inrådan ställt sig bakom ettnytt femårigt program med åtgärder föreffektivare energianvändning. Programmetsgenerella inriktning tror utskottetbättre gagnar ändamålet än exempelvis ensatsning på ett direkt stöd tillkonvertering av olika uppvärmningssystem.Förslaget om konvertering frånoljeuppvärmning till exempelvis sjö-eller bergvärme, som nämns i motion2002/03:N219 (s), skulle visserligenminska användningen av fossila bränslen,men leda till en ökadelanvändning. Detta stämmer såledesdåligt överens med den av riksdagenbeslutade ambitionen att, som ett led iomställningen av energisystemet, minskaanvändningen av el.Beträffande det som anförs om särskildstimulans till tilläggsisolering ocholika energisparåtgärder i motion2002/03:N390 (kd) vill utskottet hänvisatill vad som ovan har redovisats om dengenerella inriktningen på detenergipolitiska program som fr.o.m. år2003 har ersatt kortsiktigaprogram. Med anledning av vad som anförsi motionen bör dock tilläggas att stödtill konvertering till värmepumpar ingicki det kortsiktiga åtgärdsprogram somlöpte fram t.o.m. år 2002.Utskottet anser också att genomförandetav EG-direktivet om byggnadersenergiprestanda, som för närvarandepågår, ytterligare kommer att uppmuntraolika energieffektiviseringsåtgärder ibebyggelsen.Utskottet vill härutöver fästauppmärksamhet på beslut om attinföra en särskild skattereduktion förmiljöinriktade åtgärder på fastigheter.Denna åtgärd torde till viss deltillgodose det som anförs i nyssnämndamotion om olika energisparåtgärdersinverkan på underlaget för beräkningen avfastighetsskattens storlek.Med det anförda avstyrker utskottet dehär aktuella motionerna i berörda delar.Internationella frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omen nordisk harmonisering av miljö- ochenergiskatter och om att böragera för att skall ställa omsitt energisystem. till pågående internationelltarbete inom ramen för Kyotoprotokolletoch till att en eventuell harmoniseringpå energiskatteområdet i första handbör eftersträvas på EU-nivå. Jämförreservation 20 (m, fp).MotionernaDå danska miljöskatter lyfts av för denel som exporteras från danskakolkraftverk utsätts svenskaoljekondenskraftverk för en omöjligkonkurrenssituation, hävdas det i motion2002/03:N9 (m). Detta förhållandeunderstryker vikten av en ökadharmonisering av de nordiska ländernasenergi- och miljöbeskattning.Dansk energiproduktion berörs även imotion 2002/03:N273 (fp). Motionärernapåpekar att val att låta defossila bränslena dominera landetsenergiförsörjning leder till storautsläpp av koldioxid, svavel ochtungmetaller. Dessa utsläpp drabbarSverige och övriga . Enligtmotionärerna har därförett stort miljöpolitiskt ansvar att drivafrågan om en omställning av det danskaenergisystemet till miljömässigt hållbaraalternativ.Vissa kompletterande uppgifterElproduktion i m.m.Koldioxidutsläppen från dansk - liksomsvensk - fossilbaserad elproduktionbidrar till växthuseffekten. Dennapåverkan är global, och från vilket landutsläppen kommer saknar i det avseendetbetydelse. Utsläpp av svaveldioxid,kväveoxider och tungmetaller har däremoten regional påverkan.Danmark har liksom ratificeratKyotoprotokollet. Det innebär bl.a. attDanmark har vissa åtaganden när detgäller utsläppsbegränsningar. I Danmarkhar behovet av att ge elsektorn en stramtilldelning av utsläppsrätteridentifierats.Som tidigare beskrivits möjliggörKyotoprotokollets flexibla mekanism omgemensamt genomförande för ett land attinvestera i ett projekt utomlands, somresulterar i utsläppsminskningar som helteller delvis kan krediterasinvesterarlandet. Det innebär att Sverigei princip skulle kunna genomföraklimatprojekt i dansk elsektor ochtillgodoräkna sig utsläppsminskningarna.För de nordiska länderna går det dock atthitta betydligt mer kostnadseffektivasådana åtgärder i andra länder, däriblandi de baltiska staterna.Då elproduktionen i EU-länderna äravreglerad skall medlemsstaterna iprincip tillåta sådan produktion somuppfyller nationell lagstiftning och EU-lagstiftning om miljö etc. Enskildaregeringar kan driva frågor om europeiskmiljölagstiftning samt föra bilateraladiskussioner om miljökraven påelproduktionen. Enligt uppgift frånEnergimyndigheten har sådana diskussionerförekommit mellan och Danmarkunder den senaste rekommenderade år 1995Nordiska ministerrådet att inleda ettregionalt energisamarbete i Nordensnärområde. De nordiska och baltiskaländerna samt , ochTyskland startade därefter ettÖstersjöprogram tillsammans med . Energisamarbetet harsedermera formaliserats i enmellanstatlig samarbetsgrupp där samtligaÖstersjöstater och kommissionen deltar.Inom ramen för det långsiktigaenergiomställningsprogrammet har detinternationella samarbetet, särskilt medländerna i , betonats.Som en del av strategin för minskadklimatpåverkan från energisektornomfattar det långsiktiga programmet bl.a.särskilda insatser för bilateralt ochmultilateralt samarbete avseendegemensamt genomförande inom ramen förFN:s klimatkonvention. Den utredning somhar i uppgift att granska och utvärderainsatserna inom 1997 års långsiktigaenergipolitiska program (dir. 2001:122och 2002:169) skall även analyserabehovet av förändringar och nyanationella initiativ för att kunna deltaaktivt i det regionala energisamarbetet.Utredningen skall, som tidigare nämnts,slutföra sitt uppdrag senast den 31augusti 2003.Harmonisering av nordiska energi- ochmiljöskatterBeträffande yrkandet om en harmoniseringav nordiska miljöskatter utgår motionärenifrån att det finns en skillnad mellanDanmark och när det gällerbeskattningen av bränslen förkondenskraftproduktion. Dock gäller attäven kondenskraftverken i fårlyfta av energi- och koldioxidskatt på defossila bränslen som används förelproduktion. Om elen används inom landeteller exporteras saknar därvidlagbetydelse. har ocksågjort bedömningen att det inte finnsnågon grund för uppfattningen att danskelbeskattning skulle diskriminera svenskel (bet. 2001/02:SkU17).Beskattningen av oljeprodukter ärharmoniserad inom EU. Enligtmineraloljedirektivet får oljeproduktersom används för elproduktion undantasfrån skatt. har verkat aktivt fören harmonisering av energibeskattningeninom EU, och EU:s finansministrar harnyligen träffat en politisköverenskommelse om ettenergiskattedirektiv. Minimiskattesatserkommer därigenom att fastställas för iprincip alla fossila bränslen och el.Näringsdepartementet menar attgenomförandet av EU:s direktiv om handelmed utsläppsrätter även kommer attinnebära en harmonisering av kostnadernaför utsläpp av koldioxid från bl.a.elproduktionen inom EU.Skatter på miljö- och energiområdet ärinte harmoniserade på nordisk nivå.Enligt kan enharmonisering av energibeskattningenenbart inom medförakonkurrenssnedvridningar i förhållandetill andra länder. En harmonisering bördärför, enligt departementet, i förstahand eftersträvas på harbeskrivit energi- och miljöskattesystemeni en rad länder, däribland de nordiska(SOU 2003:38). För , ochNorge gäller i princip att samtligafossila bränslen och el beskattas.Biobränsleanvändning är normaltskattefri. Som redan har nämnts skallSkattenedsättningskommitténs betänkanderemissbehandlas tillsammans med ettkommande betänkande från utredningen omtillämpningen av Kyotoprotokolletsflexibla mekanismer. Därefter harregeringen för avsikt att utarbeta ettförslag till som skallåstadkomma långsiktigt hållbaraenergiskatter som kan utgöra grund i denframtida skatteväxlingen som desvarar upp mot de krav som EG-rättenställer.Utskottets ställningstagandeSverige, liksom , är aktiva parteri det internationella arbetet med attbegränsa utsläppen av växthusgaser.Danmark har dessutom för avsikt attställa betydande krav på sin energisektori det avseendet. Utskottet ser ingenanledning att ifrågasätta de danskainsatserna för att uppfylla åtaganden omutsläppsminskningar enligtKyotoprotokollet. Däremot vill utskottetbetona att det för såväl somDanmark kan vara betydligt merkostnadseffektivt att agera inom ramenför Kyotoprotokollets s.k. flexiblamekanismer. Det kan exempelvis innebäraatt miljönyttan blir större om man fråndansk eller svensk sida gör olika typerav miljöinvesteringar i de baltiskastaterna. Vidare förutsätter utskottetatt de diskussioner som förs på nordiskoch bilateral nivå stimulerar nytänkandei synen på sammansättningen av denordiska ländernas energisystem. Att frånsvensk sida med särskild kraft drivafrågan om en omställning i ett av dessaländer kommer, enligt utskottetsuppfattning, knappast att ge önskvärtresultat.Beträffande frågan om en harmoniseringav energibeskattningen i görutskottet ingen annan bedömning änskatteutskottet, dvs. att det saknasgrund för att hävda att danskenergibeskattning diskriminerar svenskelproduktion. Vidare är utskottet av denuppfattningen att en eventuellharmonisering på energiskatteområdet iförsta hand bör eftersträvas på EU-nivå.Den överenskommelse som på EU-nivå harnåtts om ett energiskattedirektiv ärenligt utskottets uppfattning ett steg påvägen mot en sådan harmonisering.Avslutningsvis vill utskottet framhålladet arbete som har presenteratsav (SOU2003:38) och som bereds inomRegeringskansliet. Utskottet anser attriksdagen bör avvakta utfallet av dennaberedning och att det därför inte finnsanledning att ta några särskildainitiativ i enlighet med vad som anförs imotion 2002/03:N9 (m).Med det anförda avstyrks de häraktuella motionerna i berörda delar.Konkurrensen inom fjärrvärmesektornUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkonkurrensen inom fjärrvärmesektorn.Utskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbete. Jämför reservation 21(m, fp).MotionernaFjärrvärmeproducenterna har i princip ettleveransmonopol och fjärrvärmekundernahar inga möjligheter att påverkaprissättningen, anförs det i motion2002/03:N333 (m). Då konkurrensen harskärpts avseende elproduktion harenergibolagens intresse, enligtmotionären, ökat markant för att köpa ochintegrera fjärrvärmeverksamheten i denövriga verksamheten. Fjärrvärmen användsför korssubventionering, dvs. enomfördelning av kostnaderna mellan enhårt konkurrensutsatt del och en del därföretaget i princip kan sätta prisernasjälv. Flera undersökningar visar, enligtmotionären, att energibolagen utnyttjarsin monopolställning. Bristerna ikonkurrensen på fjärrvärmemarknaden måsteomedelbart åtgärdas. är detangeläget att försöka öppnafjärrvärmenäten för konkurrens, anförsdet.Konkurrensen inom fjärrvärmesektorn tasäven upp i motion 2002/03: N390 (kd).Också där konstateras att distributionenav hetvatten är ett naturligt monopol ochatt konkurrensen från andrauppvärmningsformer är mycket begränsad.Fjärrvärmekunder har inte någramöjligheter att påverka priser ellerleveransvillkor. Enligt motionärerna bördet utredas hur konsumenterna kan skyddasfrån oskäliga prishöjningar.Möjligheterna att genomföra etttredjepartstillträde till fjärrvärmenätensamt införa krav på särredovisning elleratt fjärrvärmeverksamhet bedrivs iseparat juridisk form bör också utredas.Korssubvention måste förhindras inomfjärrvärmeverksamheten, påpekas det imotionen.Vissa kompletterande uppgifterSenast behandladeutskottet motionsyrkanden om åtgärder föratt uppnå en mer effektiv konkurrens påfjärrvärmemarknaden (bet. 2001/02: NU9).Utskottet avstyrkte motionerna i berördadelar med hänvisning till att deföreslagna åtgärderna skulle komma attingå i uppdraget till en särskildutredare som regeringen avsåg atttillsätta. I en reservation (m, fp, kd)förordades omedelbara åtgärder för attkomma tillrätta med konkurrensproblemeninom fjärrvärmesektorn.I samma betänkande behandlades ävenfrågor om åtskillnad mellan nätverksamhetoch konkurrensutsatt elverksamhet medanledning av förslag från regeringen påområdet. Enligt regeringens förslagskulle det införas förbud mot gemensamverkställande direktör i ett nätföretagoch i ett företag som bedriver produktionav eller handel med el och mot attflertalet av styrelseledamöterna i ettnätföretag är styrelseledamöteri ett företag som bedriver produktion aveller handel med el. Utskottet, somavstyrkte regeringens förslag, framhöllatt det bör vara kongruens i regelverkenför å ena sidan nätföretag och företagsom bedriver produktion av och handel medel och å andra sidan fjärrvärmeföretagoch elhandelsföretag. Utskottet föreslogett tillkännagivande från isaken.Regeringen tillsatte sedan i februari2003 en utredare (direktör ) med uppdrag (dir. 2002:160)att belysa fjärrvärmenskonkurrenssituation på värmemarknadernaoch föreslå åtgärder för att skyddakonsumenterna mot oskälig prissättning påfjärrvärme. Vidare skall lämpligheten iatt införa tredjepartstillträde påfjärrvärmemarknaden analyseras. Uppdragetskall delredovisas senast den 30 juni2003 och vara avslutat senast den 30 juni2004. I delredovisningen skall denkompletterande analys som riksdagenbegärt avseende åtskillnad mellanelverksamhet och fjärrvärmeverksamhetpresenteras.Energimyndigheten har på regeringensuppdrag följt upp situationen påvärmemarknaderna (Värme i -En uppföljning av värmemarknaderna). Avuppföljningen framkommer bl.a. attskillnaderna i fjärrvärmepriser mellanolika orter är stora men attvariationerna runt medelvärdet ändå ärrelativt små. Det finns även en tendensatt icke-kommunala bolag har något högrepriser liksom att de större företagen harlägre priser. Priserna har ökat underbåde och efter att halegat förhållandevis stilla . Av rapporten framgårockså att har agerat motfjärrvärmeföretag . Detgällde i båda fallen särskildarabatterbjudanden till kunder som köperbåde el och fjärrvärme.Under år 2000 svarade fjärrvärmen förca av energianvändningen i boendet.Det finns ca 200 fjärrvärmeföretag ilandet.Utskottets ställningstagandeKonkurrensen inom fjärrvärmesektornutreds på initiativ avregeringen. Enligt utskottets bedömningomfattar den pågående utredningen defrågor som väcks i motionerna. Utskottethar vid tidigare behandling av liknandemotioner hänvisat till att nämndautredning hade aviserats av regeringen.Utskottet finner ingen anledning attgenom ett uttalande i linje med vad somföreslås i motionerna nu föregripa detpågående utredningsarbetet. I motion2002/03:N390 (kd) förordas för övrigt attdessa frågor bör utredas, varför motionenkan anses vara tillgodosedd i berördadelar och därför bör avstyrkas. Ävenmotion 2002/03:N333 (m) avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Stängningen av , m.m.(punkt 1)av (), (), (), StefanHagfeldt (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:N9 yrkandena 1, 2 och4 och 2002/03:N11 yrkandena 1-4, bifallerdelvis motion 2002/03: N9 yrkande 3 ochavslår motionerna 2002/03:N10 yrkandena1, 4 och 5 och 2002/03:N12 yrkandena 1-3.StällningstagandeDen energipolitik som regeringen drivermed stöd av ochCenterpartiet innebär stora påfrestningarpå samhället. Den till hälften genomfördaavvecklingen av det väl fungerandekärnkraftverket i har bidragittill den senaste vinterns effektproblemoch till en betydande osäkerhet inomindustrin beträffande den framtidatillgången på el. När nu regeringen genomatt vilja stänga har föravsikt att ägna sig åt kvalificeradkapitalförstöring tilltar dennaosäkerhet. Investeringsviljan i svenskelintensiv industri hämmas, vilketdrabbar tillväxten och i förlängningenäven välfärden. Elpriset påverkarindustrins investeringsvilja men är ävenen kännbar kostnad för många enskildaelkunder. Det är inte rimligt att enavveckling av kärnkraften med förväntadeelprishöjningar ytterligare skall fådrabba redan hårt ansatta hushållskunder.Kärnkraftsavvecklingen kommer att ökadet svenska behovet av el producerad avsmutsiga fossilbränslen. Kol- ocholjebaserad elproduktion både i ochutanför gränser kommer att varadet som kompenserar bortfallet av el närkärnkraften avvecklas. Detta rimmar illamed det svenska åtagandet enligtklimatkonventionen. De regionalaeffekterna på hälsa och miljö av andrautsläpp än växthusgaser kommer att blipåtagliga, inte minst i södra på alternativ elproduktionär förvisso vällovliga, men dessaalternativ kommer inte på långa vägar attkunna ersätta kärnkraften. Detta gällersärskilt mot bakgrund av att dehittillsvarande satsningarna inom ramenför energiomställningsprogrammet visatett mycket magert resultat.Principbeslutet om stängningen avBarsebäck 2 bör upphävas. Det är, enligtvår uppfattning, fullt rimligt attfortsätta driften vid de svenskakärnkraftverken till dess ansvarigamyndigheter gör bedömningen att högtställda miljö- och säkerhetsmässiga kravinte längre är möjliga att uppfylla.Efter flera års meningslösårtalsexercis vill regeringen nu läggaöver hela frågan om kärnkraftensavveckling till en förhandlare somtillsammans med kraftindustrin enligttysk modell skall försöka nå enöverenskommelse om det fortsattaavvecklingsarbetet. Vi menar att dennahandlingslinje är högst tvivelaktig, inteminst ur ett demokratiskt perspektiv. Detgår inte att på detta sätt binda uppkommande generationer. Slutligen kan detifrågasättas om regeringens hot om atttillämpa lagen om kärnkraftens avvecklingverkligen lägger en god grund för dessaförhandlingar. Denna lag borde över huvudtaget aldrig ha tillkommit och bör nuomedelbart avskaffas.Vi anser vidare att effektskatten påkärnkraft snedvrider konkurrensen mellanenergislagen och försvårar angelägnareinvesteringar i kärnkraftverken. Fråganom effektskatten bör dock prövas ibudgetsammanhang.Med det anförda tillstyrker vimotionerna 2002/03:N9 (m) och 2002/03:N11 (fp) i berörda delar. Övriga motioneravstyrks i berörda delar liksom ävenyrkandet i motion 2002/03:N9 (m) omeffektskatten.2.Stängningen av , m.m.(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:N10 yrkandena 1, 4 och 5,bifaller delvis motion 2002/03:N9 yrkande3 och avslår motionerna 2002/03:N9yrkandena 1, 2 och 4, 2002/03:N11yrkandena 1-4 och 2002/03: N12 yrkandena1-3.StällningstagandeJag anser att energiförsörjningskall tryggas genom en långsiktigenergipolitik med fasta spelregler, därinhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas.Kärnkraften bör avvecklas.Energieffektivisering och användning avförnybara energislag skall stimuleras. I1997 års energipolitiska beslut ingickett omfattande åtgärdsprogram för attstimulera en effektivare energianvändningoch användning av förnybara energislag.Programmet har ännu inte lett tillnämnvärt resultat.Regeringens behandling av frågan omkärnkraftens avveckling har hittillsskötts mycket illa. Beslutet omnedläggning av togs utan attde ekonomiska effekterna var tillräckligtkända och med total avsaknad avmiljökonsekvensanalyser ochsamhällsekonomiska analyser. Den avregeringen föreslagnaförhandlingsmodellen anser jag inte varalämplig för kärnkraftsavvecklingen. Närdet gäller kan ju förslagetexempelvis innebära att reaktorn stängsutan att de av antagnavillkoren för avvecklingen är uppfyllda.Jag anser också att det är bekymmersamtatt regeringens åtgärder för att uppfylladessa villkor ännu inte har givit ettgodtagbart resultat. Lika allvarligt ärdet att regeringen vilseleder i vissaaspekter i fråga om villkorsprövningen.Det är exempelvis felaktigt att hävda att3-4 TWh skulle kunna ersättaelproduktionen i , då dennareaktors genomsnittliga årsproduktionöverstiger . Elkonsumtionen i landethar dessutom ökat med omkring 8 TWhmellan , vilket gördetta uttalande än orimligare.Regeringens redovisning av huruvidavillkoren för en stängning av 2är uppfyllda eller inte är enligt minuppfattning vilseledande.Jag ansluter mig till vad som i motion2002/03:N9 (m) anförs om effektskatten påkärnkraft. Då denna skatt snedvriderkonkurrensförhållandena mellan olikaenergislag och hämmar viljan till viktigainvesteringar i befintliga kärnkraftverkbör den avskaffas. Hur och i vilken takten sådan avveckling bör ske måste dockprövas i budgetsammanhang.Med det anförda tillstyrks motion2002/03:N10 (kd) i berörda delar liksomdelvis det aktuella yrkandet i motion2002/03:N9 (m). Övriga här behandlademotioner avstyrks i motsvarande delar.3.Stängningen av , m.m.(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:N12 yrkandena 1-3 ochavslår motionerna 2002/03:N9 yrkandena1-4, 2002/03:N10 yrkandena 1, 4 och 5 och2002/03:N11 yrkandena 1-4.StällningstagandeKärnkraft är en miljöovänlig och farligenergiproduktionsform som böravvecklas. Folkomröstningensavvecklingsbeslut har hanterats illa avregeringen och dess samarbetspartier ienergifrågor. Att som föreslås läggaöver hela den fortsattaavvecklingsprocessen på enförhandlingsgrupp bestående avföreträdare för staten och kraftindustringör att de folkligainflytandemöjligheterna och insynen iprocessen försämras på ett påtagligtsätt. Industrins tro på en fortsattavveckling tycks dessutom vara svag medhänsyn till att det redan nu planeras fören omfattande effektutbyggnad.Frågan om avvecklingen av 2har misskötts. I motsats tillregeringen menar jag att villkoren för enstängning redan nu är uppfyllda. Denaktuella reaktorn borde enligt min meningkunna stängas redan före sommaren 2003.Med förhållandevis enkla medel kan sedanytterligare reaktorer stängas inom någraår. Alternativa energiformer skulleexempelvis bättre kunna gynnasskattevägen.