bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Regeringen bedömer att detkrävs grundläggande förändringar på dettaområde så att det blir möjligt atterbjuda högkvalitativ utbildning isvenska parallellt med olika former avannan utbildning, praktik eller arbete.I avvaktan på den ovannämndautredningen har regeringen i 2003 årsregleringsbrev för AMV,, ochMyndigheten för skolutveckling på olikasätt markerat vikten av samverkan ochandra insatser för att på ett tidigtstadium ta till vara nyanländainvandrares och asylsökandes kompetens såatt inträdet på den svenskaarbetsmarknaden effektiviseras ochtidigareläggs. För att förbättramöjligheterna till mer aktiv medverkanfrån arbetsförmedlingens sida underintroduktionen av nyanlända invandrarehar regeringen avsatt 35 miljoner kronorårligen 2003-2005. Utöver dessa medelavsätts som tidigare 165 miljonerkronor för att stärka ställningen påarbetsmarknaden för personer med utländskbakgrund.Särskilda förmedlingsinsatser ocharbetsplatsintroduktion, m.m.De befintliga arbetsmarknadspolitiskaprogrammen är enligt propositionenotillräckliga för vissa grupper avinvandrare. Det kan gälla såväl personersom befunnit sig länge i utan attfå arbete på den reguljäraarbetsmarknaden som personer som deltar ieller deltagit i kommunalintroduktionsverksamhet och som bedöms fåsvårt att finna reguljärt arbete.För att personer i denna situationskall kunna få en anställning behöverarbetsförmedlingen ofta ha omfattandekontakter med arbetsgivare. Enligtpropositionen är erfarenheterna goda avatt ha särskild personal påarbetsförmedlingen som under enintroduktionsperiod hjälper dennyanställde med kontakter och erbjuderett mer allmänt stöd.Regeringen planerar att genomföra enförsöksverksamhet medarbetsplatsintroduktion för vissainvandrare. I försöksverksamheten skallspecialutbildade arbetsförmedlare användaen särskild arbetsmetodik och ha iuppgift att förmedla kontakt med lämpligarbetsgivare och under individens förstatid på en arbetsplats bistå såväl dennesom arbetsgivaren. De särskilda problemsom invandrade kvinnor kan uppleva när deförsöker etablera sig på arbetsmarknadenbör uppmärksammas i verksamheten.Arbetsförmedlaren skall svara föruppföljning.Försöksverksamheten skall enligtpropositionen bedrivas den1 september 2003-den 31 december 2005.Regeringen avser att uppdra åt AMS att isamråd med lämnaförslag om lämpliga målgrupper ocharbetsmetodik. Därefter kommer regeringenatt besluta om den närmare utformningenav försöksverksamheten. IFAU skall få iuppdrag att utvärdera verksamheten.I propositionen framhåller regeringenvikten av att stödet utformas så att detinte uppfattas som stigmatiserande.Likaså understryker regeringen attinsatsen inte skall ta sikte på individersom har brister i sina grundläggandekunskaper i svenska eller som ärarbetshandikappade. I stället skall deninriktas på personer som saknararbetslivsrelaterade nätverk och som harbristande kunskaper i mer yrkesinriktadsvenska.I propositionen föreslås att utgifternaför försöksverksamheten beräknas underanslaget 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader (prop. punkt 2). Utgifternaberäknas till 2004 och 128 miljonerkronor 2005. Förslaget påverkar enligtregeringen inte ramen för utgiftsområde13.MotionerModeraterna tillstyrker medan Folkpartietavstyrker förslaget i propositionen omsärskilda arbetsförmedlingsinsatser förinvandrare.Moderaterna ställer sig i motion A3 (yrk.7 och 8) i och för sig positiva tillregeringens förslag om insatser för attöka vissa invandrargruppers möjlighetertill arbete men anser att dessaär otillräckliga. Partiet ser ocksåpositivt på regeringens förslag omtidigare och effektivareförmedlingsinsatser ocharbetsplatsintroduktion. Man poängterardock att introduktionen av nyanländainvandrare måste ges en ännu tydligareinriktning mot arbete och egenförsörjning. Alla som saknar kontaktermed och anknytning till arbetsmarknadenborde kunna påräkna ett särskilt stödfrån arbetsförmedlingens sida. Förslagenom förmedlingsinsatser ocharbetsplatsintroduktion skulle kunnaförbättras ytterligare omförmedlingsverksamheten blevkonkurrensutsatt. Trots invändningarnatillstyrker regeringensförslag eftersom det utgör ett litet stegi rätt riktning.Folkpartiet avstyrker i motion A4 (yrk.3, 6 och 7) regeringens förslag omsärskilda arbetsförmedlingsinsatser förinvandrare. Det är i och för sig positivtatt förslaget innebär ett närmande tillFolkpartiets politik men är detenligt partiet fullständigtotillräckligt. Åtgärder för att komma inpå arbetsmarknaden måste börja avsevärttidigare än vad regeringen föreslår,exempelvis genom införande av en jobb-och utvecklingsgaranti.Förslaget om arbetsplatsintroduktionför vissa invandrare illustrerar enligtFolkpartiet att regeringen ohjälpligt ärkvar i ett myndighetstänkande eftersomdet innebär att särskilt avdeladearbetsförmedlare med hjälp av vissmetodik skall särbehandla en del personerur kollektivet invandrare så att dessafår ökade möjligheter att etablera sig påarbetsmarknaden. Enligt partiet börförslaget om arbetsplatsintroduktionavvisas. I stället förespråkar man enökad individualisering avarbetsmarknadspolitiken med fler aktöreroch ökad makt samt större resurser tillutsatta grupper.Introduktionen av asylsökande börenligt förbättras. Likaså börnyanlända asylsökande och invandrare fåökade möjligheter till arbete ochegenförsörjning. Provisoriskaarbetstillstånd bör lämnas till allavuxna asylsökande. Det bör inte ställasgenerella krav på godkänd utbildning isvenska för invandrare (sfi) för att manskall vara "anställningsbar". Personersom väntar på uppehållstillstånd bör såsnart som möjligt kunna bli anvisadearbetspraktik i kombination medindividanpassad språkutbildning.Kristdemokraterna anser i de likalydandemotionsförslagen A5 (yrk. 9) och A320(yrk. 12) att det ibland krävs specifikaåtgärder för att kompetensen hos personermed invandrarbakgrund skall tas till varapå arbetsmarknaden. Det beror på attmånga saknar socialt nätverk, kontakteroch erfarenheter av att söka arbete iSverige.Mot denna bakgrund förespråkar partietinförande av s.k. jobbguider förinvandrare som är nya på den svenskaarbetsmarknaden, något som behandlasockså i motion Sf334 (yrk. 38, 39 och41). Jobbguiderna skall finnas vidservicekontor som ersätter dagensarbetsförmedlingar. Det framhålls attservicekontoren skall erbjuda allinformation och service som behövs föratt söka arbete som de inteskall utgöra traditionellaarbetsförmedlingar.Jobbguiden skall ha ett personligtansvar för att på olika sätt stödja,entusiasmera och lotsa den arbetssökandefram till ett arbete. Det skall finnasjobbguider med invandrarbakgrund som,utifrån sitt speciella perspektiv, kännertill hur det är att söka arbete iSverige.Beträffande språkkunskaper betonarKristdemokraterna att det inte är rimligtatt ställa något absolut krav på godakunskaper i svenska. Man skall alltid harätt att stå till arbetsmarknadensförfogande och detta synsätt måste präglaall förmedlingsverksamhet.I motionen hävdas attarbetsförmedlingarna har utvecklat enpolicy som innebär att personer som inteuppnått en viss poäng i undervisningen isvenska för invandrare (sfi) inte anseskunna stå till arbetsmarknadensförfogande och alltså inte anses varaarbetssökande vid förmedlingen. Partietbetonar att man skall ha rätt att ståtill arbetsmarknadens förfogande även omman inte har klarat av sfi-testet. Förmånga arbetsuppgifter krävs inte så godakunskaper i svenska, och dessutomförvärvar man språkkunskaper bäst iarbetslivet.Dagens sfi-undervisning måstereformeras och anpassas till deltagarnasvarierande utbildningsnivå ochspråkgrupper. Det skall även anordnasyrkesspecifik språkundervisning ochfinnas möjlighet att kombineraspråkundervisning med arbete elleranpassade lärlings- och praktikplatser.Särskilda insatser behövs enligtKristdemokraterna för att inventerainvandrarkvinnors specifika kompetens,som exempelvis kan vara till stor nyttaför exportindustrin. Enligt partiet börkvinnorna efter kartläggningsfasen gesutbildning om svenskt arbetsliv.Vänsterpartiet pekar i motion Sf336 (yrk.7, 9 och 11) på att invandrade ofta harett sämre kontaktnät på arbetsmarknadenän andra, vilket utgör ett extra hinderför att få ett arbete. Därför börarbetsförmedlingarna för invandrade ochandra nytillträdda på arbetsmarknadeninföra ett system med handledare som hargoda kontakter med arbetsgivare. Systemetkan införas om arbetsförmedlingarna fårmöjlighet att använda medel avsedda förarbetsmarknadsutbildning och kontantstödpå ett mer flexibelt sätt. Det skulle blifallet om medel förarbetsmarknadsutbildning och kontantstödkunde användas även till AMV:sförvaltningskostnader, så att man kundesätta in handledare när detta bedöms varaden bästa arbetsmarknadspolitiskainsatsen.Särskilda arbetsmarknadspolitiskainsatser behövs för invandrare medutländsk examen som inte har fått arbeteinom det område de är utbildade för.Insatserna skall således även kunna avsepersoner som har arbete. En utredning börtillsättas med uppgift att ta fram ettsamlat handlingsprogram för att ökamöjligheterna för kvinnor med utländskhärkomst att komma in på arbetsmarknaden.Inger m.fl. (s) pekar i motionA271 (yrk. 1 och 3) på de i alltväsentligt goda erfarenheterna avspråkstöd till invandrare som genomförtsmed hjälp av mål 3-medel. Motionärernaanser att det finns skäl till att erbjudasådant språkstöd till invandrare som intelängre är aktuella för sfi-undervisning.Staten bör vara ett föredöme somarbetsgivare och erbjuda anställda medutländsk bakgrund möjlighet tillfördjupade kunskaper i svenska.Ana () kritiserar i motionA207 (yrk. 1-3 och 5) regeringens och AMSpassivitet när det gäller att öppnaarbetsmarknaden för utländska akademikeroch reser en rad frågor om orsaker tilldiskriminering. Motionären förespråkardecentralisering avarbetsmarknadspolitiken och egenmakt föratt framgång skall kunna nås i kampen motarbetslöshet och diskriminering. Vidarekrävs en systematisk uppvärdering avflerspråkighet och dubbel kulturellkompetens liksom utbildning avpersonalansvariga och rekryterare i syfteatt träna förmågan att se och uppskattadubbel kompetens hos arbetstagare.Utskottets ställningstagandeAtt öka de invandrade svenskarnastillträde till arbetsmarknaden är encentral uppgift förarbetsmarknadspolitiken. Viljan attarbeta måste tas till vara och enarbetsmarknad för alla skapas. Om dettaråder det en bred politisk enighet,vilket utskottet konstaterade ibetänkande 2002/03:AU1.I regeringsförklaringen hösten 2002pekade statsministern ut tvåsamhällsproblem - de höga sjuktalen ochmånga invandrares utanförskap - som dennamandatperiods allt annat överskuggandearbetsuppgifter.Enligt utskottet hänger flera avställningstagandena i proposition2002/03:44 samman med dessa politiskaprioriteringar.Skillnaderna i arbetslöshet ochsysselsättning mellan infödda och utrikesfödda är oacceptabelt stora. ärdet enligt utskottet glädjande att noteraatt det skedde en uppgång isysselsättningsgraden för utländskamedborgare under de senaste fem åren.Denna var snabbare än för befolkningen idess helhet. Även omsysselsättningsutvecklingen för utländskamedborgare såtillvida varit positiv påsenare år har utskottet noterat attförbättringen i sysselsättningsgrad intevar lika stor för kvinnorna som förmännen. Invandrade kvinnor har enligtregeringen också i större utsträckning äninvandrade män arbeten under sinutbildningsnivå. Utskottet anser att detär angeläget att arbetsförmedlingarnauppmärksammar detta förhållande.Det är angeläget att motverkaskillnaderna i arbetslöshet ochsysselsättning mellan infödda och utrikesfödda. Utskottet välkomnar därför denredovisning och de förslag som återfinnsi propositionen avseende arbetsmarknadenför invandrare och som sammanfattas ovan.Sammantaget visar propositionen attregeringen tagit initiativ till ett brettspektrum av insatser för att främjaarbetsmarknaden för invandrare.Vid genomgången av motionsförslagen idetta avsnitt konstaterar utskottet attflertalet av dessa helt eller delvistorde tillgodoses av de förslag ellerredovisningar som återfinns ipropositionen och som framgår ovan. Detgäller exempelvis förslag eller insatsersom rör förbättrad introduktion avasylsökande och nyanlända flyktingar,effektivare arbetsförmedling ochintroduktion på arbetsplatser,mentorsverksamhet samt ökad flexibilitetoch individinriktning i insatserna.När det gäller bl.a. motionsförslag ombehovet av språkkunskaper respektivekombinationer av arbete eller praktik åena sidan och språkutbildning å den andravill utskottet erinra om sin behandlingvåren av revisorersförslag om svenskundervisning förinvandrare och invandrares arbetsmarknad(förs. 2000/01:RR12, bet. 2001/02:AU5). Isammanhanget tog utskottet ocksåställning till ett antal motionsförslag.Här kan också nämnas att utskottet förnärvarande behandlar prop. 2002/03:65 Ettutvidgat skydd mot diskriminering. Ipropositionen föreslås en ny lag motdiskriminering och ändringar i 1999 årslagar mot diskriminering i arbetslivet.Enligt lagförslaget skall ett förbud motdiskriminering införas bl.a. vidförmedling av arbete hos den offentligaarbetsförmedlingen eller annanarbetsförmedling liksom vid andraarbetsmarknadspolitiska insatser. Vidareinnebär de nya reglerna enligt regeringenatt ett effektivt skydd motdiskriminering införs även utanförarbetslivet och högskolan. Genom den nyalagen genomförs två EG-direktiv. Såvälden nya lagen som de övrigalagändringarna föreslås träda kraft den 1juli 2003.Frågan om hur en framtidadiskrimineringslagstiftning skallutformas behandlas av denparlamentariskt sammansattaDiskrimineringskommittén (dir. 2002:11)som skall redovisa sitt uppdrag senastden 1 december 2004.Utskottet tillstyrker med det anfördapropositionen punkt 2 och motion A3yrkandena 7 och 8 (m) samt avstyrkermotionerna A4 yrkandena 3, 6 och 7 (fp),A5 yrkande 9 (kd), A207 yrkandena 1-3 och5 (fp), A271 yrkandena 1 och 3 (s), A320yrkande 12 (kd), Sf334 yrkandena 38, 39och 41 (kd) och Sf336 yrkandena 7, 9 och11 (v) i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.4.2 Åtgärder för äldrePropositionenI propositionens inledande avsnittredovisar regeringen en rad uppgifter omutvecklingen på arbetsmarknaden. Därkonstateras bl.a. att antaletlångtidsinskrivna i åldersgruppen 55-64år uppgick till drygt 17 200 i början av1996 vilket motsvarade av allalångtidsinskrivna. Fram till i september2002 ökade andelen betydligt, till ,detta trots att antalet personerreducerades med 500 jämfört med 1996.Regeringen bedömer att de äldre intepåverkades särskilt mycket avkonjunkturförstärkningen ochnågra år framåt.Som framgått av betänkandets avsnitt3.1 föreslår regeringen i propositionendndringar av reglerna för det särskildaanställningsstödet. Syftet är att ökamöjligheterna för personer som under långtid varit utan arbete att åter fåfotfäste på arbetsmarknaden. Ändringarnaav det särskilda anställningsstödet avserbl.a. personer som fyllt 61 år.MotionerModeraterna förespråkar i motion A321(yrk. 8) att äldre arbetslösa fårmöjlighet att delta i kortareyrkesinriktad utbildning, arrangerad avyrkeshögskolor eller i form avföretagsinriktad lärlingsutbildning.Folkpartiet framhåller i motion A332(yrk. 15) fördelarna med äldrearbetskraft och pekar bl.a. på att dessapersoner har erfarenhet och kompetens somkan vara bra för många företag. Partietmotsätter sig alla förslag som innebäratt äldre pensioneras ut ellergenerationsväxlas bort frånarbetsmarknaden i förtid.Kristdemokraterna pläderar i motionernaA5 (yrk. 7) och A320 (yrk. 8) för attäldre personers kompetens och erfarenhetbättre skall tas till vara i arbetslivet.Många arbetsgivare har en negativ attitydtill äldre i arbetslivet. Partiet vill idiskrimineringslagstiftningen införa ettförbud mot diskriminering av äldre. Andraåtgärder som partiet förespråkar är bl.a.att det införs en lagstadgad rätt tillkortare arbetstid efter ochatt eget företagande uppmuntras.I de nämnda motionerna och i motionA224 (yrk. 2 och 3) förordar partiet eninformationskampanj om vinsten av äldre iarbetslivet liksom skapande av ettkompetenscentrum efter norsk modell föratt utveckla en god seniorpolitik iarbetslivet. Kompetenscentrumet kansamlokaliseras med ochdär skall arbetsgivare kunna få stöd ochråd av konsulter för att kunna driva enaktiv seniorpolitik.Inger m.fl. (s) pekar i motionA327 på en rad faktorer som ligger bakomutslagningen av äldre i arbetslivet ochföreslår att en studie görs avförutsättningarna för att utvecklaarbetsmarknaden för den äldrearbetskraften. Studien bör utföras i närasamverkan med arbetsmarknadens parter.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet har senast ibetänkande 2001/02:AU5 behandlat motionerom arbetsmarknaden för äldre. Utskottetinstämde där i uppfattningen i fleramotioner om vikten av att ta till varaden äldre arbetskraften.Regeringen har inte minst under senareår tagit en rad initiativ för att främjaäldre i arbetslivet.År 1998 antogs en nationellhandlingsplan för äldrepolitiken (prop.1997/98:113, bet. SoU24, rskr. 127) därnationella mål slogs fast. Regeringen harunder innevarande till riksdagenavlämnat skrivelse 2002/03:30 Uppföljningav den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken.Samma år som den nationellahandlingsplanen antogs, 1998, tillsatteregeringen också en parlamentariskäldreberedning med uppdrag att skapaförutsättningar för en långsiktigutveckling av äldrepolitiken (dir.1998:109). Beredningen, Senior 2005,skall skapa förutsättningar för enlångsiktig utveckling av äldrepolitiken.Beredningens arbete beräknas bli avslutati november 2003.Äldreberedningen ser som en viktiguppgift att stimulera ett offentligtsamtal om hur arbetslivet skall utformasså att den äldre arbetskraften kan tastill vara. Det har man gjort på fleraolika sätt, bl.a. i betänkande (SOU2002:29) Riv ålderstrappan! Som ett underlag för samtaletom äldre i arbetslivet samlar beredningenin kunskaper och erfarenheter från olikahåll. I skriften Grått guld (2003)redovisas erfarenheter av fleråriganationella satsningar i , Danmarkoch för att behålla äldre iförvärvsarbete längre tid.Från hösten 2001 till våren 2002genomfördes i projektetSeniorgruppen som hade till uppgift attse över en rad frågor om äldre ocharbetslivet. Gruppen skulle arbeta i närakontakt med arbetsmarknadens parter. ISeniorgruppens rapport (Ds 2002:10) Rivhindren för äldre i arbetslivet! följande förslag.· Lagen om anställningsskydd (LAS)ändras så att möjligheten att erbjudavisstidsanställning utvidgas till attgälla redan från ålder.·· Äldre ges generellmöjlighet att gå ned i arbetstid, ochallmän pension kan från denna ålder tasut med en, två eller tre fjärdedelar.·· Studiemedelssystemet ses över isyfte att öka medelålders och äldresmöjligheter till kompetensutvecklinginklusive egenfinansierade studier.·· Eventuella förslag om attarbetsgivaravgiften skall beräknas medutgångspunkt från antalet sjukdagar ellersjukfall per anställd avvisas eftersomdetta skulle kunna försvåra för äldre ochfunktionshindrade personer att fåanställning.·· Informationsinsatserna bör ökasom att det är möjligt att höja pensioneni det allmänna pensionssystemet genom attarbeta längre.·En slutrapport från de s.k.trepartssamtalen mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter i syfte attminska ohälsan i arbetslivet publiceradesden . I slutrapportenpresenteras programmet Ett arbetsliv föralla. Ett av förslagen där avser attundanröja de ekonomiska hinder som kanfinnas för att anställa och behålla äldrei arbetslivet.I slutrapporten föreslås också att ennationell grupp med representanter förarbetsgivare, arbetstagare och regeringinrättas med ansvar för åtgärder för attöka arbetskraftsdeltagandet bland äldre.Arbetsgivare och arbetstagare föreslåsförbinda sig att inom sina respektiveavtalsområden se över regler somförsvårar anställbarheten hos äldrearbetskraft. En översyn av lagar som kanha sådana konsekvenser bör göras, enligtslutrapporten.Här kan vidare nämnas att utskottetnyligen i betänkande 2002/03:AU6understrukit betydelsen av företrädesrätttill återanställning och den särskildavikt den har för de äldre arbetstagarnasmöjlighet att återkomma i arbete.Utskottet framhöll att de äldre är enutsatt grupp på arbetsmarknaden ochsnarare skall ha ökat än minskat skyddjämfört med de yngre arbetstagarna. Detförstärkta skyddet har i LAS skapatsgenom att arbetstagare som är ochäldre får tillgodoräkna sig extraanställningsmånader vid beräkning avanställningstid.Arbetsmarknadsutskottet kansammanfattningsvis konstatera att fleraav de nu aktuella motionsförslagen omäldre i arbetslivet som redovisats ovanoch som behandlas i detta betänkande hartydliga beröringspunkter medregeringsinitiativ på området, förslag islutrapporten från trepartssamtalen ochförslag som lagts fram i rapporten för äldre i arbetslivet.När det gäller förslagom förbud mot diskriminering av äldre ochlagstadgad rätt till kortare arbetstidefter vill utskottet hänvisatill pågående utredningsarbete.Formerna för ett diskrimineringsförbudnär det gäller äldre i arbetslivetbehandlas i den parlamentarisktsammansatta diskrimineringskommittén(dir. 2002:11). Ett förslag i linje medvad förordar om rättför äldre arbetstagare att arbeta deltidövervägs enligt uppgift av Kommittén förnya arbetstids- och semesterregler(Knas). Detta har statsrådet uppgivit i sitt svar påen fråga (2002/03:627) i riksdagen.Kommitténs arbete skall vara slutfört den30 juni 2003.Moderaterna återkommer i motion A321 medett tidigare framfört förslag om attäldre arbetslösa skall ha möjlighet attdelta i kortare yrkesinriktadeutbildningar exempelvis i form avföretagsinriktad lärlingsutbildning. Medanledning av detta vill utskottet påpekaatt det inte finns någon åldersgräns fördeltagande i arbetsmarknadsutbildning.Däremot är äldre underrepresenterade iarbetsmarknadsutbildning om man också sertill deras andel av de arbetslösa. Inomarbetsmarknadsutbildningen på vård- ochomsorgsområdet är dock andelen äldreförhållandevis stor, enligtNäringsdepartementet. Utskottet anser attdet är viktigt att uppmärksamma frågan omäldre i arbetsmarknadsutbildningen. Detgäller för förmedlarna bl.a. att sökaväcka intresse även hos äldre arbetslösaför sådan utbildning och att uppmuntratill deltagande.I detta sammanhang vill utskottet nämnaatt deltagare inom aktivitetsgarantin harmöjlighet att med bibehålletaktivitetsstöd delta i utbildning inomdet reguljära utbildningsväsendet. Attdet finns sådana möjligheter är viktigtmed tanke på att många deltagare inomaktivitetsgarantin saknar kvalifikationerför de arbeten som finns eller väntastillkomma framöver. Bristande kunskaper it.ex. kärnämnena svenska, engelska ochmatematik kan innebära att personen intehar möjlighet att delta i upphandladeyrkesinriktade utbildningar och av detskälet inte kan komma i fråga föranställning inom expansiva branscher.Utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet för deltagare iaktivitetsgarantin får avse förberedandeinsatser på grundskole- ellergymnasienivå och får motsvara längst 6månaders heltidsstudier. Sedan den 1 juli2002 får personer som är deltai sådan utbildning motsvarande längst 12månaders heltidsstudier. Regler om dettafinns i 30 § förordningen (2000:634) omarbetsmarknadspolitiska program.För deltagare i aktivitetsgarantin kandetta innebära bättre möjligheter attinhämta kunskaper i kärnämnen men ocksåatt de kan delta i korta orienterandeutbildningar som syftar till attstimulera till vidare studier inomaktivitetsgarantin eller i det reguljärautbildningsväsendet. Möjligheterna atterbjuda återkommande kvalitetshöjandeinslag vid längre praktik har ocksåförbättrats.Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att de förändringar av detsärskilda anställningsstödet somutskottet ställer sig bakom ibetänkandets avsnitt 3.1 innebärförbättringar för personer som är äldreän och som har anställning medsärskilt anställningsstöd.I anslutning till vad utskottet här haranfört om äldre på arbetsmarknaden kanslutligen nämnas att är en av detre EU-medlemsstater som nått de bästaresultaten när det gäller total faktisksysselsättningsgrad för äldre kvinnorrespektive äldre män.