bet · GR01FIU3 · 2003-12-02 00:00:00 — ett privat sjukhus, måste ta ut högre pris till följd av betalar moms på ingående varor och tjänster. För att kompensera dettafinns en extra schablonersättning på som ges av kommunkontosystemet.Detta räcker emellertid inte för att uppnå verklig konkurrensneutralitet.Systemet innebär att sjukhuset tjänar på att inte anlita underentreprenörerutan i stället självt svara för t.ex. städtjänster. Motionärerna anseratt regeringen bör utreda möjligheten att lösa detta problem genom attinföra s.k. uttagsbeskattning.Finansutskottets ställningstagandeSnarlika motionsförslag om konkurrensneutralitet mellan tjänster produceradei eller privat regi behandlades utförligt (bet.2002/03:FiU19 s. 25-28). Samtliga motionsyrkanden avvisades.I budgetpropositionen skriver regeringen att ijuli 2003 aviserade en översyn av mervärdesskattereglerna för offentligamyndigheter och att resultatet av detta arbete bör avvaktas innan etteventuellt ytterligare analysarbete av kommunkontosystemet påbörjas.Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning att göra några uttalandeni frågan och avstyrker därmed motionerna Fi278 (fp) yrkande 3, Fi283 (kd)yrkande 5, So343 (c) yrkande 48, So408 (m) yrkande 3, N329 (c) yrkande 5samt N414 (mp) yrkande 6.FinansieringsprincipenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om att finansieringsprincipen behöverses över, lagfästas eller preciseras.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion Fi261 av m.fl. (s) anförs att det är viktigtatt det sker en fortlöpande utvärdering av de ekonomiska konsekvensernaför staten och kommunerna av olika välfärdsreformer. En del reformer, t.ex. maxtaxan för äldre, har inneburit ökade kostnader för kommunerna.Principen måste vara att reformer som beslutas av staten också skafinansieras av staten.Anita och (båda m) anser i motion Fi238 attfinansieringsprincipen har betydande brister och måste förändras. När statengenomför en reform som ökar kommunernas kostnader så kompenseras kommunernagenom höjt statsbidrag med det belopp som reformen beräknas kosta det ården genomförs. Om det sedan visar sig att kostnaderna var underskattadeeller att kostnaderna för reformerna stiger, kompenseras kommunerna inteför detta. Kommunernas ekonomiska problem skulle vara betydligt mindre om principen att den som beslutar också ska betala verkligen gällde,anser motionärerna.I motion Fi216 av och (båda c)framhålls att fattar beslut som ökar kommunernas kostnader, t.ex.LSS och maxtaxor inom barn- och äldreomsorgen, utan att kommunernaerhåller statsbidrag som täcker kostnaderna. Om kommunerna skaklara av sina åtaganden måste staten sluta att ålägga kommunernaarbetsuppgifter utan att skicka de ekonomiska resurser som behövs (yrkande 2).Olle m.fl. (kd) föreslår i motion Fi286 att finansieringsprincipenbehöver lagfästas och preciseras (yrkande 2). Finansieringsprincipeninnebär att statliga reformbeslut som direkt eller indirekt påverkar denkommunala ekonomin ska regleras genom en justering av det generellastatsbidraget. Regeringen har emellertid gjort många avsteg från principenoch ålagt kommunerna uppgifter utan att ge dem full ekonomisk kompensation.Finansutskottets ställningstagandeFrågan om finansieringsprincipens tillämpning har behandlats upprepadegånger, t.ex. och (bet. 2002/03:FiU3 s. 18-20 ochbet. 2002/03:FiU25 s. 8-9). Utskottet ser ingen anledning att omprövasina tidigare ställningstaganden i frågan.Utskottet vill påminna om de förtydliganden av finansieringsprincipenstillämpning som regeringen gjorde i kompletteringspropositionen 1994 (prop.1993/94:150 bilaga 7 s. 33-34). Där framgår bl.a. att principen enbartomfattar statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på kommunalaverksamheter och att reglering enbart ska göras för direkta ekonomiskaeffekter. Finansieringsprincipen omfattar inte statliga åtgärder som intetar direkt sikte på, men ändå får direkta ekonomiska effekter förkommunsektorn. Sådana effekter ska däremot beaktas när en bedömning görs avstatsbidragens storlek.Av budgetpropositionen framgår också att en informell arbetsgrupp medtjänstemän från , och Landstingsförbundethar inlett ett arbete med att förbättra kunskapen om finansieringsprincipenoch dess innebörd.Utskottet anser inte att några uttalanden i frågan är motiverade ochavstyrker därmed motionerna Fi216 (c) yrkande 2, Fi238 (m), Fi261 (s) samtFi286 (kd) yrkande 2.Kommunal näringsverksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag.Jämför reservation 8 (m, fp, kd).MotionernaDet är viktigt att slå vakt om kommunernas möjligheter att fullt ut tasitt bostadsförsörjningsansvar anser m.fl. (kd) i motionFi286. Det är kommunerna och inte staten som ska fatta beslut om dekommunala bostadsföretagen. Någon särskild lagstiftning för försäljning avkommunala bostadsföretag är inte nödvändig. De lagar som begränsarkommunernas kontroll över bostadsförsörjningen och de egna bostadsbolagenbör avskaffas (yrkande 1).I motion Fi283 av m.fl. (kd) framhålls att statens uppgifti samhällsekonomin är att sätta ramar, ansvara för samhällsplanering ochpå olika sätt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När statenagerar såväl spelare som domare är risken stor att konkurrensen snedvrids.Staten bör bedriva ett aktivt arbete med att identifiera och avvecklakonkurrenshämmande regleringar och strukturer (yrkande 4). Motionärernaanser också att kommunala bolag i princip bör avvecklas på marknader därprivata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera på ett funktionelltsätt (yrkande 3). Förutsättningen är dock att det gemensamma bästa föralla kommuninvånare inte talar för ett kommunalt ägande.Finansutskottets ställningstagandeFrågor om de allmännyttiga bostadsföretagen och om näringsverksamhetbehandlades (bet. 2002/03:FiU19). Utskottet har inteändrat uppfattning i dessa frågor. Därmed avstyrker utskottet motionernaFi283 (kd) yrkandena 3 och 4 samt Fi286 (kd) yrkande 1.Hivpreventivt arbete i storstadsregionernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen, men förutsätter att medlen fördelaspå ett sådant sätt att bästa möjliga effekt av insatserna uppnås.Jämför reservation 9 (fp, kd, c).BakgrundÅren 1998, 1999 och 2000 anvisade medel för hivpreventivt arbetei storstadsregionerna. Medlen anvisades inom ramen för anslaget försärskilda insatser i kommuner och landsting. I budgetpropositionen för 2001gjordes ingen öronmärkning för hivpreventivt arbete. tog dåinitiativ till att medel skulle öronmärkas även . Åren 2002 och2003 anvisade regeringen 84 respektive 90 miljoner för hivprevention istorstäderna från anslaget för särskilda insatser.I budgetpropositionen aviserar regeringen att man avser betalaut högst för samma ändamål från anslaget 48:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.MotionernaI motion Fi233 av m.fl. (mp, fp, v, c) föreslås att medlen förhivpreventiv verksamhet bör fördelas på central nivå och attfrivilligorganisationerna bör prioriteras framför ordinarie verksamhet ilandsting,regioner och kommuner. Dagens system leder lätt till konflikter ansermotionärerna. Medlen till hivpreventiv verksamhet fördelas i dagslägetregionalt i , och . Regionerna och landstingen haren dubbel roll, de fördelar medlen men är själva aktörer ochmottagare av medel. Ett sådant system är orimligt anser motionärerna. Istället borde medlen fördelas centralt så att frivilligorganisationer,kommuner och landsting kan söka på lika villkor. Frivilligorganisationernahar en viktig del i den effektiva hivpreventionen som har bedrivits iSverige och de har stor trovärdighet när det gäller att nå ut tillmålgrupperna. Deras verksamhet bör prioriteras framför ordinarie verksamhetvid landsting/regioner och kommuner (yrkande 4).Motionärerna anser också att det är angeläget med en redovisning av hurmedlen för särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna använts.Regeringen bör ta fram riktlinjer för återrapportering och rutiner förutvärdering av medlen (yrkande 5).I motion Fi278 av m.fl. (fp) föreslås att medlen som användsför att förebygga hiv/aids i storstäderna ska flyttas från anslaget Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting till utgiftsområde9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Arbetet är långsiktigt och detfinns ingen anledning att tro att behovet av detta stöd skulle minska.Stödet för hiv/aids-preventivt arbete i storstadsregionerna bör därförpermanentas (yrkande 8).Annelie Enochson och von der Esch (båda kd) föreslår i motion Fi208att rättsväsendet och det internationella biståndet särskilt föraids-bekämpning ska förstärkas. Medel för detta borde ha frigjorts genom attomställningskostnaderna för att införa euron ej behöver betalas (yrkande2).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har i avsnitt 1 tillstyrkt att anslaget 48:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting ska föras upp med 570 miljonerkronor 2004. Insatser som finansierats från detta anslag de senaste årenhar utgjort ett viktigt inslag i kampen mot hiv/aids. Arbetet bedrivs medhjälp av flera frivilligorganisationer som t.ex. Röda korset, RFSL ochNoaks ark och når på så sätt i stor utsträckning ut till riskgrupperna.Ävenhösten 2002 (bet. 2002/03:FiU3) behandlade utskottet motionsförslag omhur pengarna ska fördelas. Utskottet förutsätter nu liksom attmedlen fördelas på ett sådant sätt så att bästa möjliga effekt uppnås.I budgetförslaget aviserar regeringen att man kommer att betalaut för hivpreventivt arbete i storstadsregionernafrån anslaget.Beträffande motion Fi208 yrkande 2 vill utskottet framhålla att någrabudgetmedel för införande av euro inte funnits avsatta. Resultatet ifolkomröstningen har därför inte frigjort några sådana resurser. Förslagetavvisas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi208 (kd) yrkande 2, Fi233(mp, fp, v, c) yrkandena 4 och 5 samt Fi278 (fp) yrkande 8.Eget valUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag.Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c).MotionernaOlle m.fl. (kd) framhåller i motion Fi286 att det viktigasteperspektivet är hur medborgaren så långt det är möjligt ska kunna påverkasin situation genom att välja det alternativ av gemensamt finansieradservice som passar bäst, som tryggheten och kvaliteten är god.Motionärerna anser att modeller med eget val är det verktyg som bästklarar att skapa mångfald, valfrihet och hög kvalitet. verksamhetsom inte är myndighetsutövning bör konkurrensutsättas genom upphandlingför att lättare skapa den mångfald av utförare som ger verklig valfrihetför individen. Modeller för eget val bör tillämpas inom t.ex. barnomsorg,skola och hemtjänst (yrkande 4).I motion Fi283 (kd) av m.fl. framförs ett yrkande med liknandeinnebörd (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat och avstyrkt liknandeyrkanden, senast i betänkande 2002/03:FiU19. vill än engång framhålla att kommunerna har möjligheter att införa systemför valfrihet inom många områden, t.ex. hemtjänst, äldreomsorg och barnomsorg.Hur den enskilda kommunen väljer att organisera sin verksamhet inom deramar som ges av de nationella målen och kvalitetskraven faller enligtutskottet mening inom den kommunala självstyrelsen. Något tillkännagivandei frågan är enligt utskottets mening inte befogat.Därmed avstyrker utskottet motion Fi283 (kd) yrkande 1.Mål för utgiftsområde 25Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om ändrat mål för utgiftsområdet.Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c).MotionenI motion Fi286 (kd) föreslås att målet för utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner ska ändras (yrkande 8). Det nuvarande målet för utgiftsområdet"är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landstingatt uppnå de nationella målen inom olika verksamheter". Motionärerna anseratt målet behöver förtydligas. Genom att styra kommunerna med olika formerav riktade bidrag försöker staten inte bara ge kommunerna likvärdigaförutsättningar utan försöker också direkt påverka resultaten i den kommunalaverksamheten. Ett annat problem är att regeringen inte respekterar den s.k. finansieringsprincipen utan lägger uppgifter på kommunerna utan att gedem fullgod kompensation för vad dessa uppgifter kostar. Det bör ocksåframgå av målet att staten i enlighet med den s.k. subsidiaritetsprincipenska vara stödjande gentemot kommunerna och inte detaljstyra verksamheten.Motionärerna föreslår att målet för utgiftsområdet ska kompletteras såatt målet blir "att utifrån subsidiaritetsprincipen, med beaktande avprincipen om kommunalt självstyre samt en konsekvent tillämpning avfinansieringsprincipen, skapa goda och likvärdiga förutsättningar förkommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter".Finansutskottets ställningstagandeMotionärerna föreslår att målet för utgiftsområdet ändras. Även om utskottetinte tidigare behandlat frågan om ett ändrat mål för utgiftsområdet harutskottet (bet. 2001/02:FiU3, bet. 2001/02:FiU19,bet. 2002/03:FiU19) avstyrkt motionsyrkanden om de frågor som föreslåsmotivera målförändringen, nämligen subsidiaritetsprincipen, den kommunalasjälvstyrelsen och finansieringsprincipen.Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor och avstyrker därmedmotion Fi286 (kd) yrkande 8.Reservationer1. Utjämningssystemet, punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1 om att avskaffa det nuvarande kommunala utjämningssystemet.Därmed bifaller motion 2003/04:Fi239 yrkandena 15 och 16,bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi209 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi272,2003/04:N341 yrkande 2 och 2003/04:Bo257 yrkande 10 och avslår motionerna2003/04:Fi249, 2003/04:Fi278 yrkande 6, 2003/04:Fi286 yrkande 3, 2003/04:Fi289,2003/04:Fi290, 2003/04:N328 yrkande 8, 2003/04:N345 yrkande 4 och2003/04:Bo253 yrkande 13.StällningstagandeDet är viktigt att det finns förutsättningar för att upprätthålla en godkommunal service i alla delar av landet. Dagens utjämningssystem har dockmed sina marginaleffekter på direkt skadliga effekter påsamhällsekonomin. Det tar bort alla incitament för kommunerna att självapåverka sin inkomstsituation. Systemet straffar kommuner som har högförvärvsfrekvens och skapar nya jobb. Vi anser dessutom att dagens systemär oförenligt med regeringsformens bestämmelser till skydd för det kommunalasjälvstyret.Vi föreslår - i avvaktan på ett nytt statligt system - att vissa förändringargörs i utjämningssystemet . Kommuner och landsting som har enrelativ skattekraftstillväxt ska få behålla denna. Kommunersom tappar skattekraft ska få kompensation för detta. Vi anser vidare atten spärr ska införas för utjämningsavgiften för landsting. skaett landsting maximalt betala av sin relativa skattekraft iinkomstutjämningsavgift och högst 7 %.Vad vi anfört här bör som sin mening tillkännage för regeringen.Det innebär att vi anser att bör bifalla motion Fi239 (m)yrkandena 15 och 16, bifalla delvis motionerna Fi209 (m) yrkandena 1 och2, Fi272 (m), N341 (m) yrkande 2 och Bo257 (m) yrkande 10 samt avslå övrigahär aktuella motionsyrkanden.2. Utjämningssystemet, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 2 om behovet av genomgripande förändringar av utjämningssystemet.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Fi278 yrkande 6 och2003/04:Bo253 yrkande 13 och avslår motionerna 2003/04:Fi209 yrkandena 1 och2, 2003/04:Fi239 yrkandena 15 och 16, 2003/04:Fi249, 2003/04:Fi272,2003/04:Fi286 yrkande 3, 2003/04:Fi289, 2003/04:Fi290, 2003/04:N328 yrkande8, 2003/04:N341 yrkande 2, 2003/04:N345 yrkande 4 och 2003/04:Bo257 yrkande10.StällningstagandeVi anser att människor ska ha samma möjligheter till grundläggande kommunaltfinansierad service oavsett var de bor i landet och vilken inkomstnivåövriga invånare har i kommunen. Ett system för utjämning av dekommunal-ekonomiska förutsättningarna är därför både rimligt och nödvändigt.Utjämningssystemets nuvarande konstruktion är emellertid tillväxtfientlig.Det är dessutom både svåröverskådligt och svårbegripligt. Vi anser attutjämningssystemet ska vara tillväxtfrämjande.Vi anser att det behövs genomgripande förändringar av systemet. Det börinnehålla färre ingående faktorer, det bör vara mer genomskinligt ochförutsägbart. Vi anser att inkomst- och kostnadsutjämning bör ses samlatoch inte, som i dagens system, separerat. Utjämningen ska baseras påtydligt mätbara strukturella kostnadsskillnader. Det behövs enligt vårmening en ny utredning som kan se över systemet i dess helhet och på ettförutsättningslöst sätt. Även ett av staten finansierat utjämningssystembör utredas. Vi anser dessutom att skatteutjämningssystemet borde utvärderasav en helt utomstående, oberoende granskare för att säkra en fullständig,förutsättningslös och objektiv utvärdering.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad vi här redovisat om detkommunala utjämningssystemet. Det innebär att vi anser att börbifalla motionerna Fi278 (fp) yrkande 6 och Bo253 (fp) yrkande 13 samtavslå övriga här aktuella motionsyrkanden.3. Utjämningssystemet, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3 om en övergång till ett statligt utjämningssystem. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Fi286 yrkande 3 och 2003/04:N345yrkande 4 och avslår motionerna 2003/04:Fi209 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi239yrkandena 15 och 16, 2003/04:Fi249, 2003/04:Fi272, 2003/04:Fi278 yrkande6, 2003/04:Fi289, 2003/04:Fi290, 2003/04:N328 yrkande 8, 2003/04:N341yrkande 2, 2003/04:Bo253 yrkande 13 och 2003/04:Bo257 yrkande 10.StällningstagandeJag anser att en invånare i ska kunna få lika god sjukvård ochkommunal service oavsett var hon eller han bor. Kommunerna ska ha likvärdigaförutsättningar för sin verksamhet och service oberoende av skattekraftoch opåverkbara strukturella kostnader. Däremot hör rimliga skillnader iservicenivå, effektivitet och skattesats till den kommunala självstyrelsenoch ska således inte kompenseras. Systemet ska förena en utjämning medincitament för tillväxt och förnyelse. Det är viktigt att systemet ärbegripligt och demokratiskt förankrat hos alla kommuner och landsting.Jag är dock kritisk mot kostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet. Jaganser vidare att utjämningssystemet inte är i enlighet med grundlagensintentioner om den kommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen ochden kommunala beskattningsrätten. Jag anser därför att systemet bör varastatligt. I detta avseende är förslagen från den presenteradeutredningen om utjämningssystemet (SOU 2003:88) ett steg i rätt riktning.Jag anser att utredningens förslag vad avser en övergång till ett statligtinkomstutjämningssystem bör genomföras.Vad jag anfört här om utjämningssystemet bör tillkännage förregeringen. Jag tillstyrker därmed motionerna Fi286 (kd) yrkande 3 ochN345 (kd) yrkande 4 samt avstyrker övriga här aktuella motionsyrkanden.4.Utjämningssystemet, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4 om att minska belastningen på utjämningssystemet. Därmedbifaller motion 2003/04:N328 yrkande 8, bifaller delvis motion2003/04:Fi249 och avslår motionerna 2003/04:Fi209 yrkandena 1 och 2,2003/04:Fi239 yrkandena 15 och 16, 2003/04:Fi272, 2003/04:Fi278 yrkande 6,2003/04:Fi286 yrkande 3, 2003/04:Fi289, 2003/04:Fi290, 2003/04:N341yrkande 2, 2003/04:N345 yrkande 4, 2003/04:Bo253 yrkande 13 och 2003/04:Bo257yrkande 10.StällningstagandeI den parlamentariska utredningen om utjämningssystemet som nyligenpresenterades (SOU 2003:88) har vi verkat för en förstärkning av den kommunalaskattebasen för att på så vis minska belastningen på utjämningssystemetoch reducera kraven på inbetalningar från kommuner med bättre ekonomi.Dagens skattesystem förstärker skillnaderna i skattekraft mellan kommuneroch mellan landsting. har i sin skattemotion (Fi306)presenterat ett förslag som innebär att avdrag växlas mot statlig skatterabatt.Detta innebär att kommunernas skattebas förstärks. Vårt förslag innebäratt belastningen på utjämningssystemet minskar. Kommuner och landstingmed en skattekraft som överskrider den garanterade skulle få betala enlägre avgift och kompensationsgraden skulle därmed kunna sänkas.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad jag har anfört om det kommunalautjämningssystemet. Det innebär att jag tillstyrker motion N328 (c) yrkande8, tillstyrker delvis motion Fi249 (c) samt avstyrker övriga här aktuellamotionsyrkanden.5. Balanskravet, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 5 om att möjliggöra för kommunerna att balansera sin ekonomiöver än . Därmed bifaller motion2003/04:Fi278 yrkandena 4 och 5 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi276och 2003/04:Fi280.StällningstagandeDet finns goda skäl för att den kommunala verksamheten ska vara stabil.För kommunerna gäller ett balanskrav, som avser varje enskild kommun.Balanskravet på den kommunala ekonomin måste även kombineras med verksamhetenskrav på kontinuitet och kvalitet. Kommunerna borde ges möjlighet att uppnåbalanskravet genom att utjämna sitt ekonomiska resultat över en konjunkturcykel.Då kan verksamheten vara mera stabil. Kommunerna kan då i goda tiderplanera för sämre tider på ett bättre sätt. Resultatutjämningen ska varaett ansvar för den enskilda kommunen, inte ett statligt. Om detta kräveren ändring i redovisningslagen är berett att öppna för detta.Regeringen bör återkomma med förslag på hur en sådan reform kan genomföras.En kommun är inte tillåten att låta sin förmögenhet minska. att en tillväxtkommun kan tvingas göra avsättningar även när befintligatillgångar väl svarar mot kommunens pensionsåtagande. Vi anser att det ärrimligt att det finns regler som motverkar att kommuner på ett ansvarslöstsätt använder engångsintäkter för att finansiera permanenta åtaganden.Det finns dock ingen anledning att kommuner ska ha stora förmögenheter.Vi anser att balanskravet behöver förtydligas.För att säkerställa en god efterlevnad av balanskravet anser vi att fråganom sanktioner bör utredas. Vad utskottet anfört om förändringar av detkommunala balanskravet bör tillkännage för regeringen som sinmening.Med det anförda föreslår vi att bifaller motion Fi278 (fp)yrkandena 4 och 5 och bifaller delvis motionerna Fi276 (s) och Fi280 (s).6. Konkurrensneutralitet, punkt 5 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 6 om en utredning av kommunkontosystemet. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:Fi278 yrkande 3, 2003/04:Fi283 yrkande5, 2003/04:So343 yrkande 48, 2003/04:So408 yrkande 3, 2003/04:N329 yrkande5 och 2003/04:N414 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att det är oacceptabelt att privata entreprenörer som arbetarmed välfärdstjänster inte får verka på samma villkor som gäller föroffentliga tjänsteproducenter. Kommunkontosystemet har till uppgift attskapa konkurrensneutralitet mellan privat och offentligt produceradevälfärdstjänster inom s.k. icke skattepliktig verksamhet.