bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — tid då nationell säkerhet i mindregrad än tidigare kan sökas enbart pånationell grund är det av mycket storvikt att hela vår försvarsmakt är modernoch flexibel och har högsamverkansförmåga med andra ländersförband.Sverige är även medlem i Västeuropeiskaförsvarsmaterielsamarbetet (WEAG). Detökar möjligheterna att påverkainriktningen av den europeiskaförsvarsindustripolitiken. Det möjliggöräven en högre grad av interoperabilitet(samverkansförmåga) mellan svenska ochutländska militära system vid gemensammainternationella insatser. bördenna interoperabilitet utvecklas så attalla svenska insatsförband kan ingå i EU-eller Natoledda krishanteringsinsatseroch fredsfrämjande verksamheter.I egenskap av enda kvarvarandesupermakt och dominant inom Nato kommerUSA enligt min mening att underöverskådlig framtid ha stor betydelse förden europeiska säkerhetspolitiken. Det ärinte sannolikt att EU inom överskådligframtid kommer att klara sig helt utanNatos hjälp för att skapa ellerupprätthålla fred i . Därför liggerdet i intresse att och Natoäven fortsättningsvis behåller deneuropeiska kontinenten som ettprioriterat intresseområde. Dentransatlantiska länken får inte brytas.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U280 (kd) yrkande 18.12. Mandatfrågan i samband medunionens krishanteringsinsatser(punkt 16) (m)av , (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:16. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 12. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U323 yrkande 21 och avslårmotion 2002/03:U299 yrkande 1.StällningstagandeFN:s säkerhetsråd har det övergripandeansvaret för internationell fred ochsäkerhet. Men det är inte alltidsäkerhetsrådet förmår fatta beslut ellerta sitt ansvar när det verkligen gäller.I framtiden kan man komma att stå införnya kriser där det krävs att detinternationella samfundet agerar ochsäkerhetsrådet inte förmår ta sittansvar. Ett sådant agerande skallnaturligtvis alltid vara förenligt med principer.Sverige bör aktivt medverka till attdriva på arbetet med den säkerhets- ochförsvarspolitiska dimensionen i EU.Erfarenheterna från visar tydligtatt EU:s krishanteringsförmåga måstestärkas. EU:s insatser skall ske ienlighet med principer.Våra förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U323 (m) yrkande 21.13. Mandatfrågan i samband medunionens krishanteringsinsatser(punkt 16) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:16. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 13. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U299 yrkande 1 och avslårmotion 2002/03:U323 yrkande 21.StällningstagandeUtskottet konstaterar att i planeringenav militära fredsbefrämjande uppgifterräknar EU med att krishanterande insatserskall kunna sättas in i flera olikasammanhang. Det kan ske för att ge stödåt humanitära insatser eller i sammanhangdär båda parter i konflikten samtyckertill ingripande och där vapen endast fåranvändas i självförsvar.Det tredje och mest krävande scenariotär en fredsframtvingande insats där EUskall sätta in militär för att skiljastridande parter åt, som dencivila befolkningen skall beskyddas. Detkan t.ex. röra sig om ett inbördeskrigdär regeringssidan försöker trycka nedett uppror med metoder som detinternationella samfundet, eller i dethär fallet EU, finner oacceptabla. Dessainsatser kräver ofta omfattandevåldsanvändning från insatsstyrkans sida.Enligt de militära planeringsmålenskall kunna ingripa upp till4 utanför EU:s gränser. Detfinns dock inget politiskt beslut sombegränsar var EU-styrkan kan sättas in.Det är således fullt möjligt för EU attom vilja och resurser finns intervenera ikrishärdar världen över. Enligt EU:sdokument skall militära EU-insatsergenomföras både på begäran från enledande organisation, som t.ex. FN ellerOSSE, eller i en självständig EU-aktion.Alla EU-interventioner skall dock ske"i enlighet med principerna i ".Denna formulering i EU:s dokument omatt EU-interventioner skall ske "ienlighet med principerna i " ärbetydligt svagare än om man direkt hadesagt att det skall krävas ett FN-mandatför tvingande militära insatser i EU:sregi.Att man valt en vag formulering som gerutrymme för olika tolkningar bör ses somett resultat av att medlemsländerna harolika åsikter vad gäller behovet av ettmandat från säkerhetsrådet. Flera EU-länder anser att det inte skall krävasett FN-mandat för EU-insatser, eftersominsatsen då skulle kunna stoppas av någonav säkerhetsrådets fem permanentamedlemmar.Storbritanniens företrädare har t.ex.varit mycket tydlig på den här punkten.Man har förklarat att även om FN-mandatär att föredra så är det inte nödvändigteftersom EU-insatser då skulle kunnastoppas av ett veto i säkerhetsrådet.Den har å sin sidamenat att fredsframtvingande EU-insatserkommer att ske med FN-mandat. Det stårvisserligen varje medlemsland fritt attavstå från att delta i en enskildoperation, och den hardeklarerat att inte kommer attdelta i fredsframtvingande insatser omdet inte föreligger ett FN-mandat. Varjemedlemsland har emellertid också rätt attinlägga veto mot en EU-intervention ochdärmed hindra att den genomförs.Det finns en tydlig risk för att EU kankomma att genomföra fredsframtvingandeinsatser utan FN-mandat, även om Sverigeoch vissa andra länder inte deltar. En sånegativ utveckling kan dock stoppas. Iett positivt scenario skulle EU:sinitiativ att bygga upp enkrishanteringsförmåga kunna innebära ettsamordnat europeiskt stöd till FN. Dettakräver dock självklart att tvingande EU-insatser sker med FN-mandat. Ett mandatfrån skulle ge ökadlegitimitet åt EU:s beslut. Därför är detnödvändigt att mandat från FN skall varaen förutsättning för att EU skall kunnautföra fredsframtvingande operationer.Den bör verka för attEU klart och tydligt deklarerar att EUendast kommer att genomförafredsframtvingande insatser om detföreligger ett FN-mandat. Den svenskaregeringens hållning bör också vara attinlägga veto mot en eventuellfredsframtvingande EU-insats som inte harmandat från FN eller OSSE.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U299 (v) yrkande 1.14. EU:s handelsavtal med (punkt 19) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 19 borde ha följande lydelse:19. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 14. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U249 yrkande 3 och avslårmotion 2002/03:U275 yrkande 3.StällningstagandeUtskottet anser att de israeliskamyndigheternas och militärens alltbrutalare behandling av palestinierna ide ockuperade områdena, de flerfaldigafolkrättsbrotten, raketangrepp i medmånga palestinska civila dödsoffer, demilitära angreppen och isoleringen avpresident i hans högkvarter samtstöld av palestinsk jord ochvattentillgångar genom byggandet av enhög mur på palestinsk mark måste medföraatt den överger sintidigare ståndpunkt att brott motassociationsavtalet med betraktas somen teknisk fråga. krävs såvälpolitiska som ekonomiska påtryckningarför att tvinga den israeliskaockupationsmakten att följa folkrättenoch respektera de mänskligarättigheterna.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U249 (v) yrkande 3.15. EU ochsysselsättningspolitiken (punkt 20)(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 20 borde ha följande lydelse:20. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 15. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U326 yrkande 12 samtavslår motion 1999/2000:U903 yrkande 3.StällningstagandeVid toppmötet i våren 2000enades man om målet att EU inom tio årskall ha blivit världens mest dynamiskaoch snabbast växande ekonomi medbibehållen social profil och miljöhänsyn.Centerpartiet anser att en hållbarekonomisk utveckling med social profilinte blir framgångsrik om intemiljömässiga hänsyn tas. För att nå enhållbar ekonomi måste miljöfrågor ses somett grundinslag i ekonomin och inteenbart som en kostnadsfaktor eller som enseparat politisk fråga. Miljöpolitikenkan bidra till en produktivitetstillväxtoch ökad konkurrenskraft.Utskottsmajoriteten omnämner endast attkommissionen presenterat en handlingsplanför miljövänlig teknik samt behov avförbättringar i energieffektivitet.För att nå målet måste rörligheten inomunionen göras smidigare. är detsvårt att flytta föräldraersättningar, a-kasseersättningar och pensioner mellan deolika europeiska medlemsländerna. Densenaste årliga rapporten som kommissionenpresenterat visar tydligt att Sverigelyckats bättre än de flesta andramedlemsländer inom områden såsomjämställdhet och arbetsmiljö samt har enbarnomsorg som gör det möjligt attkombinera föräldraskap och arbete.Kritiken handlar om för hög skatt påarbete och att den svenska arbetsrättenhar inverkningar i negativ riktning pårörligheten.Centerpartiet anser att det behövs ettdynamiskt näringsliv och en fungerandeinre marknad för att nå förbättradesysselsättningsnivåer, konkurrenskraftigapriser samt hög kvalitet på varor ochtjänster.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U326 (c) yrkande 12.16. Transfererings- ochskattefrågor (punkt 21) (m)av , (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:21. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 16. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U323 yrkandena 9 och 11.StällningstagandeEU skall inte ta över desociala frågorna. Socialförsäkringar,social service och annanskattefinansierad socialtjänst liksomutbildningssystem är och förblir frågorför medlemsstaterna eller i vissa fallunder medlemsstaterna. EU skall inte tapå sig uppgiften att bygga ett socialtEuropa. Det innebär att EU inte skallutvecklas till att bli entransfereringsunion med beskattningsrätt.Nyttan av EU för var och en ligger inte iatt unionen delar ut bidrag påskattebetalarnas bekostnad.Våra förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U323 (m) yrkandena 9 och11.17. Handelspolitiska frågor(punkt 22) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 22 borde ha följande lydelse:22. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 17. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U262 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2002/03:U298 yrkande 6 och2002/03:Fi289 yrkande 2.StällningstagandeTrots att frihandeln rymmer storamöjligheter för de fattigaste ländernastår de i praktiken nästan helt utanförden globala ekonomin. De minst utveckladeländernas (MUL) andel av världshandelnhar sjunkit och ligger nu på ungefär 0,. Den utvecklingen måste brytas.Handelsreformer är en viktig del i dettaarbete, även om huvuduppgiften blir attöka produktions- ochexportkapacitet.Inom EU måste regeringen verka för enmer renodlad frihandelslinje. Specielltviktigt är att öppna marknaden för exportvaror, inte minstjordbruksprodukter, tekovaror ochråvaror. Det är i längden inteförsvarbart att genom tullmurar ellerandra handelshinder stänga ute deexportvaror som är av störst betydelseför . hardärför stött det s.k. Everything But Arms-beslutet (), som innebär totaltullfrihet för alla varor utom vapen frånde fattigaste länderna. Deundantagsbestämmelser som finns i ärdock inte tillfredsställande, exempelvisdet faktum att tullarna på ris, sockeroch bananer försvinner först , elleratt EU förbehåller sig rätten att införaskyddsåtgärder om vissaproducentintressen skulle hotas.Även s.k. tulleskalering, dvs. atttullarna stiger när en importvara blirmer förädlad, motverkar u-ländernasexportmöjligheter och måste minska.Likaså är det viktigt att EU på siktavvecklar de handelsstörandesubventionerna inom t.ex.jordbruksområdet; det gäller framför alltdagens exportstöd, som leder tilldumpning av jordbruksprodukter påvärldsmarknaden. Flera icke-tariffärahandelshinder måste ses över. Det s.k.generella preferenssystemet (GSP) måstefortsatt reformeras för att bli enklareatt förstå och använda, rentadministrativt. Många fattiga länderupplever reglerna som ett handelshinder.Glädjande nog har EU nu genomfört enreform av GSP-reglerna som går i dennariktning.I den pågående WTO-rundan måste defattigaste ländernas situation göras tillhuvudfråga. EU bör driva en balanseradlinje som kombinerar frihandelnsprinciper med hållbar utveckling ochspeciella hänsyn till u-ländernassituation. EU-länderna bör uppmana denövriga i-världen att följa EBA-initiativet och avskaffa alla tullar förde minst utvecklade länderna, liksom deicke-tariffära hinder som försvårar export; dit hör bl.a. vissajordbrukssubventioner samt de ofta mycketrestriktiva ursprungsreglerna som innebäratt inte får tullfrihet förvaror som innehåller råmaterialimporterat från andra länder.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U262 (kd) yrkande 1.18. Handelspolitiska frågor(punkt 22) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 22 borde ha följande lydelse:22. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 18. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U298 yrkande 6 samt avslårmotionerna 2002/03:U262 yrkande 1 och2002/03:Fi289 yrkande 2.StällningstagandeGrunden till EU:s jordbrukspolitik ladesi när livsmedelsbrist ochhungersnöd rådde i . Det europeiskasamhället var inte självförsörjande.Samtidigt var många sysselsatta inomjordbruket och gjorde jordbruksnäringentill en viktig ekonomisk sektor. Det blevviktigt för de europeiska länderna attvidta olika åtgärder till stöd och skyddför det nationella jordbruket.De europeiska länderna är inte i sammasituation längre. Det europeiskajordbruket skall inte längre stödjas avsubventioner eller skyddas av tullar.Reformeringen av den gemensammajordbrukspolitiken är välkommen.EU måste ta sitt ansvar för att bidratill en rättvisare värld. Ett sätt är attminska EU:s stödnivåer till jordbruket.Denna minskning måste följas av liknandeminskningar av subventioner och andrastödåtgärder i övriga WTO-länder.Minskningen av stödnivåerna bör skegradvis, för att länderna skall ha enmöjlighet att ställa om sina system.Tidsperioden för denna omställning börinte vara för lång.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U298 (c) yrkande 6.19. och EU:s utsläpp avväxthusgaser (punkt 23) (m)av , (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:23. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 19. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U323 yrkande 15.StällningstagandeFöroreningar i luften och i haven känneringa gränser. Miljöstörningarna medföratt naturen långsiktigt förändras och attmånga arter hotas av utrotning. Enlångtgående minskning av den biologiskamångfalden skulle i sin förlängning hotajordens förmåga att försörja oss.Försurningen och miljöföroreningarna iEuropa beror till stor del på nedfall somkommer från många länder. Vikten avsamarbete över gränserna på miljöområdetkan inte nog understrykas.Den senaste tidens utveckling visar attdet är en ohållbar politik att göraEuropa mer beroende av fossila bränslen.Detta sker i många länder,inklusive med stängningen avBarsebäck I som ett generande exempel.Detta står i rak motsats till åtagandenai Kyotoprotokollet. Initiativ måste tasför att minska och EU:s utsläppav växthusgaser. Det är svårt att hamoralisk ledning om man uppträderdubbelmoraliskt.Vårt förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U323 (m) yrkande 15.20. Livsmedel och miljö(punkt 25) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 25 borde ha följande lydelse:25. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 20. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U298 yrkande 15 samtavslår motion 2002/03:U324 yrkande 16.StällningstagandeSamhällets etiska omsorg ochkonsumenternas oro för produktionsmetoderinom livsmedelssektorn skall tas påallvar. Detta skall återspeglas i deförsiktighetsmått som skall vidtas i EU:slagstiftning. Dessa mycket viktigafaktorer måste återspeglas i europeiskaställningstaganden om framtidensjordbrukspolitik ochhandelsförhandlingarna inom WTO. De måsteerkännas som berättigade angelägenheterav övriga länder ivärldshandelsorganisationen.Försiktighetsprincipen bör därför varautgångspunkten i syfte att skyddamänniskors och djurs hälsa. Åtgärder isamband med BSE är ett exempel somtydligt återspeglar detta.Försiktighetsprincipen måste göras tillett reellt red-skap i WTO-regelverket.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U298 (c) yrkande 15.21. EU:s TV-direktiv (punkt 29)(m)av , (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 29 borde ha följande lydelse:29. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 21. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U323 yrkande 7.StällningstagandeVi vill framhålla att EU skall arbeta fören utvidgning av den inre marknaden ochför att få bort offentliga monopol. Detär därför oacceptabelt att EU ställerkrav på en viss sammansättning av TV-bolagens program, t.ex. att dessa skallutgöras av en viss andel europeiskaprogram. TV-bolag bör enligt våruppfattning fritt få förfoga överprograminnehållet i enlighet medrespektive lands yttrandefrihetsrättsligabestämmelser. Mot denna bakgrund börregeringen verka för att TV-direktivetavskaffas.Våra förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U323 (m) yrkande 7.5 Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. EU:s yttre gränsskydd ochmänniskohandel (punkt 8) (fp)av och (båda fp).Handel med kvinnor och barn för sexuellaändamål har ökatdramatiskt. International Organisationfor Migration (IOM) uppskattar att 120000 kvinnor och barn förs in till EUvarje år, de flesta via . Mellan200 och 500 kvinnor beräknas årligenföras till för att utnyttjas försexuella ändamål.Orsakerna till människohandel är flera.Gemensamt för de länder de drabbadekvinnorna och pojkarna kommer ifrån äratt det är länder som i regel genomgåttomvälvande politiska, sociala ochekonomiska förändringar. I spåren avdessa förändringar har fattigdom och högarbetslöshet följt. Att fattigdomen utgören viktig orsak till människohandel ärtydligt vad gäller bl.a. de baltiskastaterna. I t.ex. kommer enmajoritet av de drabbade kvinnorna frånden fattiga rysktalandeminoritetsbefolkningen. är det intelagligt för en sextonårig litauisk flickaatt komma till och arbeta pårestaurang som t.ex. servitris. Om ungakvinnor och män på laglig väg tillåtsarbeta i och andra europeiskavästländer, kan det bidra till att färrefaller offer för människohandlare. () och den internationellaarbetstagarorganisationen () stöderdenna uppfattning. I utskottetsuppräkning över olika vägar att arbetaför att bekämpa kvinnohandel nämns dockinte detta. Vi anser att och EUbör öppna för arbetskraftsinvandring frånländer utanför EU.2. Unionens gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik (GUSP) (punkt 13) (v)av ().Vänsterpartiet förespråkarinternationellt samarbete. Även samverkani utrikespolitiska frågor är något bra,men förutsätter att den nationellabestämmanderätten bevaras. Vetorättenmåste därför finnas kvar vad gäller allautrikespolitiska frågor.Vänsterpartiet vill understryka viktenav att inom EU värnar nationernassjälvbestämmanderätt. EU bygger på ettsamarbete mellan självständiga stater ochall utveckling mot en europeisk superstatmåste undvikas för att EU:s folkligalegitimitet inte skall förfalla i ännustörre utsträckning än vad som redanskett.Vänsterpartiet är motståndare till attsamarbete betraktas som ett överordnatmål för utrikespolitiken. Detta betyderinte att ett gemensamt agerande äromöjligt i frågor där det är av vikt attEU agerar i gemensam sak.Under de senaste femton åren har EUpräglats av en ökad misstro mellanmedborgarna i medlemsstaterna och denstyrande eliten inom EU. har enbetydande maktförskjutning skett därmedlemsländerna fått lämna plats för EU:solika institutioner. De fördragsändringarsom antagits i Maast-richt, ochNice pekar alla i denna riktning. Detodemokratiska klimat som ofta anseskaraktärisera EU-systemet är något sominte bör få en utvidgad plats i EU:sinstitutionella struktur. Detta gäller isynnerhet för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken där det nationellasjälvbestämmandet är av särskild vikt.Vänsterpartiet menar att ett bevarande avvetorätten, och även ett återförande avfler frågor till enhällighet, är mycketangeläget och vill med detta understrykaatt det mandat den svenska regeringengått in med i det europeiska samarbetetkring utrikes- och säkerhetspolitikenvilar på att detta skall röra sig ommellanstatlig samverkan där dennationella bestämmanderätten bevaras.Kvalificerad majoritetsomröstning börinte tillämpas inom utrikespolitikensområde. Med detta avvisar vi alltså ävennuvarande regler och menar att vetorättmåste finnas vad gäller samtligautrikespolitiska frågor.Vänsterpartiet ser i och för sig ingastora problem med att stater agerar påegen hand eller gemensamt kring vissafrågor. Det finns dock en överhänganderisk att det är starka stater som kommeratt använda sig av frivilliga koalitionerför att påverka andra att gå med på deraslinje. Det är därför viktigt att Sverigestår fast vid att enhällighet skall rådai alla utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor.Genom alliansfriheten har Sverigekunnat föra en självständig politik.Neutralitetsoptionen har gett oss dentrovärdighet som behövts för att hävdaden självständiga politiken. Dettaförhållningssätt har aldrig hindrat ossfrån att skarpt ta avstånd från brott motmänskliga rättigheter ellerinternationell lag. Inte heller har denförsvårat vårt deltagande ifredsbevarande insatser. Vänsterpartietvill utveckla alliansfriheten samt värnaden radikala och självständigautrikespolitik som varit Sverigeskännemärke. Detta ställer krav på Sverigeatt agera konsekvent. I densäkerhetspolitiska doktrin somförhandlats fram mellanSocialdemokraterna och tre borgerligapartier, och som utskottetsställningstagande syftar till, finnsflera skrivningar som öppnar förtolkningar som ifrågasätteralliansfriheten.EU:s snabbinsatsstyrka bör endastanvändas efter beslut i FN:ssäkerhetsråd. Alla öppningar för attdenna militära styrka skulle kunna agerasom en offensiv militär enhet utan ettklart uttalat FN-mandat leder tankarnatill uppbyggandet av en ny supermakt iEuropa. menar att det ärav avgörande betydelse, inte minst förvår alliansfrihet, att denna svenskainställning tydliggörs och förklaras.Vänsterpartiet vill också medbestämdhet ta avstånd från alla försökoch alla tendenser till ömsesidigaförsvarsbeslut.3. , EU:s säkerhets- ochförsvarspolitik (ESFP) samt dentransatlantiska länken (punkt 14) (c)av ().Centerpartiet välkomnar ett nära ochdjupt transatlantiskt samarbete, både förEuropas och för skull. Men ettfungerande samarbete förutsätter någonform av jämbördighet. saknas dennajämbördighet.Dagens har valt bortinternationellt samarbete, rivit uppinternationella avtal och använder sig aven religiöst präglad retorik om att varhelst och närhelst användasin militära styrka för att driva igenompolitiska mål. För att inte ensamtskall kunna styra världshändelser behövsen jämbördig motpart vidförhandlingsborden. Därför villCenterpartiet stärka den europeiskautrikespolitiken. Först när EU kan vinnaUSA:s respekt genom att ta ansvar förkriser i vårt närområde, som ,kommer vi att kunna samarbeta pålikvärdiga villkor.När det gäller internationella kriseroch konflikter är världen heltberoende av vilja att ställa upp.EU själv borde kunna hantera kriser i singeografiska närhet, utan att varaberoende av hjälp från . Ett närasamarbete med Nato samt fullföljande avåtaganden med anledning av EU:skrishanteringsstyrka krävs.EU behövs som motpart till för deerfarenheter och kunskaper sommedlemsländerna besitter.