bet · GQ01KUU1 · 2003-03-27 00:00:00 — Då jag inte anser attEU skall ha rättslig status att underteckna avtal,säger jag också nej till varje form av beslut somhandlar om att unionen som helhet skall ansluta sigtill konvention om mänskligarättigheter och grundläggande friheter, hurvällovliga dessa friheter och rättigheter än måvara.Principer, befogenheterMiljöpartiet de gröna delar utskottsmajoritetenstveksamhet inför att kodifiera principer somhärleder tillbaka till domstolspraxis. Dennatveksamhet borde dock uttryckas snarare som ett rentavståndstagande då sådana kodifieringar i de flestafall oundvikligen kommer att innebära att detkommande fördraget går att använda för attlegitimera mer makt till EU. Att fördragsfästaprincipen om EG-rättens företräde är att på ettmycket tydligt sätt visa upp unionen som denstatsbildning den är på väg att bli. Ur endemokratisk och decentralistisk synvinkel är detgivetvis fullständigt uteslutet med en sådanfördragsfästning som också kommer att innebära storaproblem då den krockar med flera nationellaprinciper. delar utskottets bedömningom vikten av att föra in principen om öppenhet ifördragsarbetet.De gröna ser klara poänger i upprättandet av enkompetenskatalog. Det hade varit välkommet om EUklart och tydligt definierade ett fåtal, i sanninggränsöverskridande, kompetenser, men dagensmajoritetsförhållande och utveckling ger att vibefarar att varje sådant arbete innebär att EU fårökade befogenheter, snarare än minskade. Att inom EUupprätta en katalog som inskränker medlemsländernafår bygga upp sin inbördes struktur är något som viär helt emot.Miljöpartiet välkomnar uppvaknandeangående behovet av en utträdesparagraf inom . Jag kan emellertid inte förståbetänkandets argumentation för att förklaraförkastandet av detta förslag, då det väcktstidigare år. Antingen är man för att reglerna förett utträde ur unionen klarläggs eller så är man motdetsamma. Skälen är, enligt vår mening,tidsoberoende.Miljöpartiet välkomnar vidare framtidskonventetstankar om nya mekanismer för att hävdasubsidiaritetsprincipen. Att ge de nationellaparlamenten en ökad betydelse och möjlighet attpåpeka övertramp från EU och dess institutioner ärsjälvklart bra. Denna mekanism är dock alltför svagoch borde kompletteras med tydliga regler som gerrätt till åternationalisering av en rad kompetenser.Dessutom borde principen kunna domstolskontrollerasi den mån att domstolsbeslut skall kunna avgöra omen viss fråga lämpligare avgörs på lägre nivå,närmare människorna, inom EU.EU:s institutionerMiljöpartiet delar utskottsmajoritetens uppfattning rörandeordförandeskapet för EU:s ministerråd.Miljöpartiet har en delvis annan syn på hur manutser av kommissionens ordförande änutskottsmajoriteten. De som förespråkar attkommissionsordföranden väljs direkt av bygger otvivelaktigt upp en struktur somefterliknar den som finns i de olikamedlemsstaterna. Man får ett parlament och enregering. Medborgarna i EU har inte godkänt att EUpå detta sätt utvecklas till en stat därmedlemsländerna mer får rollen som län än länder,och därför kan inte heller vi acceptera en sådanordning. Vi saknar förståelse förutskottsmajoritetens vilja att hålla öppet för attstudera nya lösningar inom detta område. Det innebäratt vi också förkastar förslag som de om attkommissionsordföranden skall väljas av de nationellaparlamenten eller av ett elektorskollegium.Miljöpartiet instämmer i principen att den svenskariksdagen är den nivå som äger rätt att beskatta detsvenska folket, och vi motsätter oss, liktutskottsmajoriteten, varje förslag om en fiskal EU-beskattning. Vi är däremot inte lika kategoriskamotståndare till varje övergång till beslut medkvalificerad majoritet, i stället för enhällighet,rörande miljöskatter. Skall EU fungera som ettkraftfullt verktyg för miljön kan inte enskildamedlemsländer blockera varje beslut om miljöstyrandeskatter. Detta gör att vi kan tänka ossmajoritetsbeslut inom EU om miniminivåer på tillexempel koldioxidskatter.De nationella parlamentens roll i den europeiskastrukturenMiljöpartiet delar i detta styckeutskottsmajoritetens bedömning.Tidtabellen för konventet och regeringskonferensenMiljöpartiet delar i detta styckeutskottsmajoritetens bedömning.3. Grundläggande värderingar, m.m. (punkt 2,motiveringen) (s)av , , , , ,, och (alla s).StällningstagandeVi socialdemokratiska ledamöter av sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet har en frånmajoriteten avvikande motivering i den del som rörfrågan om en vald ordförande i ochministerrådet.Utskottsmajoriteten konstaterar, helt riktigt, attdet finns delade meningar i frågan om en valdordförande för och ministerrådet.Vi finner tanken på en sådan vald ordförandeintressant men anser det angeläget att diskuteragränserna för den roll en sådan vald ordförandeskall ha. Denna roll bör t.ex. inte konkurrera medden som åvilar kommissionens ordförande när detgäller att stå för drivkraften i det dagliga arbetetpå de områden som är gemenskapskompetens. Tanken påen vald ordförande i bör därförunder alla omständigheter kombineras med ettroterande gruppordförandeskap i ministerrådets olikakonstellationer.Det är önskvärt med en tydlig struktur förordförandeskapet i ministerrådet. De förslag sominnebär att ett flertal olika principer skall gällaför olika rådskonstellationer riskerar att ge ettsvåröverskådligt resultat. Vi förordar i stället attett fåtal principer skall vara vägledande. En sådanmöjlighet är en kombination av vald ordförande och ett roterandeteamordförandeskap för ministerrådets olikakonstellationer. En fördel med att på så sättbehålla en del av ordföranderotationen är att detför ett nytt medlemsland ger helt unika möjligheteratt delta i gemenskapsmetoden. Rotationen måstebaseras på jämlikhet mellan medlemsländerna.4. Grundläggande värderingar, m.m. (punkt 2,motiveringen) (m)av , ochGöran (alla m).StällningstagandeDetta betänkande har tagits fram i ett läge dåEuropeiska konventet ännu pågår. Moderatasamlingspartiets motion 2002/03:K379 avser att fåtill stånd tillkännagivande till regeringen.Regeringen som sådan är emellertid inte någon direktaktör i konventet. Vi avser därför att återkomma dåen regeringskonferens senare inleds. Utan att vi förden skull frånträder vår ståndpunkt, kan vi på dethär stadiet därför acceptera att vår motion ansesbesvarad.I fråga om metod för val av ordförande iEuropeiska kommissionen ser Moderata samlingspartietinte några avgörande motiv till att ändra dagensordning - att med kvalificeradmajoritet nominerar kommissionens ordförande ochEuropaparlamentet därefter godkänner nomineringen.Vi vill därmed avvisa tanken på att kommissionensordförande skall väljas enbart av parlamentet.I fråga om kompetenskatalog är det vår uppfattningatt syftet med det konstitutionella fördraget är atttydliggöra unionens kompetens inom olika områden.Det förslag som presenterats inom ramen förkonventets arbete i form av artiklarna 11-14 ärotillräckliga för att uppnå detta syfte och geranledning till ytterligare preciseringar avkompetensfördelningen.5. Grundläggande värderingar, m.m. (punkt 2,motiveringen) (fp)av och (båda fp).StällningstagandeDetta betänkande har tagits fram i ett läge dåEuropeiska konventet ännu pågår. motion2002/03:K432 avser att få till ståndtillkännagivande till regeringen. Regeringen somsådan är emellertid inte någon direkt aktör ikonventet. Vi avser därför att återkomma då enregeringskonferens senare inleds. Utan att vi förden skull frånträder vår ståndpunkt, kan vi på dethär stadiet därför acceptera att vår motion ansesbesvarad.Europatanken är i grunden liberal. Tanken på ettsamarbete där européer tillsammans, över ochoberoende av nationsgränser, kan lösa problem är ettutslag av den internationalism som är en fundamentaldel av liberalismen. Europeiska unionen är ettsamarbete mellan länder som ytterst syftar till ettsamarbete mellan människor. strävarefter ett medborgarnas Europa.Européernas direkta insyn och inflytande iEuropeiska unionen bör utvidgas och bl.a. därigenomnå en ökad legitimitet hos européerna. Folkpartietsvision är att EU utvecklas till en form av federaltsystem - en överstatlig demokratisk arena med enkla,öppna och effektiva modeller att fatta beslut.Ett federalt system för oss innebär, för detförsta, en ständig strävan efter tydlig maktdelningmellan europeisk nivå och nationell nivå.Kompetensfördelningen bör ta sin utgångspunkt inärhetsprincipen, det vill säga idén att beslutenskall fattas så nära den enskilde medborgaren sommöjligt. I den aktuella debatten ligger vår visiondärför närmast den tyska innebörden av begreppetfederalism (på federalt sätt). En, i en europeiskförfattning, reglerad kompetensfördelning utgör ettvärn mot centralistiska tendenser.För det andra betyder den federala principen attbesluten på europeisk nivå skall tas i öppna,lättbegripliga och demokratiska former. Det innebäratt vi välkomnar förenklingar som gör EU:s sätt attfatta beslut lättare att förstå för medborgarna. Detindirekt valda och slutna ministerrådet - somrepresenterar medlemsstaternas regeringar - bör gesmindre makt till förmån för det direktvaldaEuropaparlamentet. Grundregeln bör vara attEuropaparlamentet skall vara medbeslutande på allaområden där ministerrådet fattar beslut medkvalificerad majoritet. bör ministerrådetoch omvandlas till ett slagstvåkammarsystem med en första kammare somrepresenterar medlemsstaterna (motsvarande dagensministerråd) och en andra kammare som representerarunionens befolkning i sin helhet (motsvarande dagensEuropaparlament).Kommissionens demokratiska legitimitet börstärkas. Det kan bl.a. ske genom att kommissionensordförande väljs av efter har nominerat ett antal kandidater.Tanken bakom att ge de nationella parlamenten enutvidgad roll i valproceduren är sympatisk. Men denbör inte ta sig uttryck i ett elektorsförfarande avdet slag som har skisserats. De nationellaparlamentens primära uppgift är att kontrollera ochgranska respektive regerings agerande inom EU.Förfarandet svarar knappast heller mot deberättigade kraven på enkelhet, ökad begriplighetoch färre antal beslutformer i EU.Utskottsmajoritetens inställning till hurbeslutsfattandet i ministerrådet inomskattepolitiken skall gå till är alltför rigid ochverklighetsfrämmande. Det gäller exempelvis vissaregler inom företags- och kapitalbeskattningen ochs.k. De bör, enligt Folkpartietsmening, lyftas över till den typ av beslut som bliröverstatliga och bindande genom majoritetsbeslut iministerrådet. Ett skäl till att länder inte villskärpa koldioxidskatterna på enbart nationell nivåär att det riskerar att försämra konkurrenskraftenför den inhemska industrin. Det är därför angelägetatt EU beslutar om en lägsta nivå för enkoldioxidavgift i EU-länderna.På flera punkter - synen på federalism, vikten aven strikt kompetensfördelning inom unionen,inställningen till roll, hur ordförande skall utses och betydelsenav att exempelvis när det gäller s.k. miljöskatterkunna fatta majoritetsbeslut - har vi en, helt ellerdelvis, annorlunda uppfattning änutskottsmajoriteten. I flera andra avseenden delarvi majoritetens inställning. Låt oss särskiltframhålla de positiva skrivningarna kringsubsidiaritetskontroll, avståndstagandet från tankenpå en vald ordförande för ochministerrådet och att värden som jämställdhet ochglobal frihandel ges framskjutna platser i det nyafördraget.6. Grundläggande värderingar, m.m. (punkt 2,motiveringen) (kd)av ().StällningstagandeDetta betänkande har tagits fram i ett läge dåEuropeiska konventet ännu pågår. Kristdemokraternasmotion 2002/03:K431 avser att få till ståndtillkännagivande till regeringen. Regeringen somsådan är emellertid inte någon direkt aktör ikonventet. Jag avser därför att återkomma då enregeringskonferens senare inleds. Utan att jag förden skull frånträder min ståndpunkt, kan jag på dethär stadiet därför acceptera att motionen ansesbesvarad.Det som kallas Europeiska unionen (EU)skapades för att förhindra återkommande förödandekrig i . Fredstanken är det bärande argumentetför EU även om samarbete inom olika områden är avvärde i sig. Genom att integrera de europeiskaländerna i ekonomiskt avseende skapas ett ömsesidigtberoende, vilket i sig då utgör en fredsbevarandeuppgift. En titt i backspegeln klargör att denna idéhar visat sig hållbar.EU/EG är till sin konstruktion en maktpolitiskhybrid. Den makt och kompetens som dettasamarbetsorgan kan utöva bygger på tilldeladebefogenheter. Befogenheterna tilldelas av unionensmedlemsstater. Unionen byggs upp genom fördrag, somratificeras av medlemsstaterna. Därmed överlämnasbefogenheter vars utövande sedan medlemsstaterna fårunderordna sig. Unionen har alltså ingen autonomrättskompetens, det som man ibland brukar kallakompetens-kompetens. anser attdenna typ av konstruktion bör gälla även iframtiden.Kristdemokraterna har länge arbetat för ettförtydligande av unionens befogenheter. I likhet medutskottet välkomnar vi arbetet med att konventet nuarbetar fram ett konstitutionellt fördrag somtydligare och något förenklat ger en god bild avunionens funktionalitet. Vi har inga problem attbenämna ett sådant fördrag som EU:s konstitution.Utgångspunkten är ju att denna konstitution byggerpå tilldelad makt.Vi delar också utskottets uppfattning om enenhetlig uppbyggnad av unionen så att man slippertudelningen mellan EG och EU och därmed ocksåavvecklar pelarsystemet. Det är därför rimligt attEU blir den juridiska personen för samarbetet.Kristdemokraterna ser det som viktigt att unionenhar sin utgångspunkt i grundläggande värden och i degrundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Vihar länge arbetat för att EU skall kunna ansluta sigtill om de mänsklig fri- ochrättigheterna. Vi ser också att det är rimligt attden politiska deklarationen - antagen vid i - om de mänskliga rättigheterna inomunionen nu görs juridiskt bindande. Denna stadgatillför inga nya kompetenser till EU men tillförmedborgarna rätt att hävda sina intressen iförhållande till EU:s institutioner. Att det finnsett fri- och rättighetskapitel i som unionen bör kunna anslutasig till är inte märkligare änatt det i regeringsform finns ett sådantkapitel som har inkorporeratEuropakonventionen.Enligt syn skall EU inteutvecklas till en federation av typ ellerFörenta staterna. Däremot är det för oss ensjälvklarhet att EU skall kunna utöva debefogenheter som medlemsstaterna har avstått ifrångenom fördragen. Att dessa då utövas på ett"federalt sätt", dvs. EU-lag gäller i dessa fallöver nationell lag, utgör inte något problem urkristdemokratisk synvinkel.De överstatliga momenten utövas inom sinabegränsade områden på ett federalt sätt.Vi delar utskottets resonemang kringöppenhetsfrågorna.Subsidiaritetsprincipen har varit programmatiskfastslagen hos sedan 1989.Principen bör tillämpas vid all diskussion kringmaktfördelning.Subsidiaritetsprincipen har sin utgångspunkt i ettgemenskapstänkande. En gemenskap definieras som enstabil förening av två eller flera personersammanhållen av ömsesidiga etiska band, och genomsamverkan strävande efter ett gemensamt gottändamål. Det sistnämnda om ändamål är ettnyckelbegrepp för principen.Subsidiaritetsprincipen har två ben:1. Det en gemenskap på ett ändamålsenligt sätt kansköta skall den också få sköta.2. De överordnade gemenskaperna (staten, m.fl.) haren skyldighet att stödja där så behövs, och dettastöd måste respektera de enskilda människornasrättigheter och gemenskapernas eget kompetensområde.Om en överordnad gemenskap vill överta en funktionfrån en underordnad så ligger alltså bevisbördan förbättre ändamålsenlighet på den överordnadegemenskapen.Subsidiaritetsprincipen är enbart etttankeverktyg. Den säger inte något om hur någotfaktiskt skall vara, men den ger en hjälp vid enanalys då man skall fördela kompetens mellan olikagemenskaper och/eller nivåer. Kristdemokraternavälkomnar förslaget för ett tidigt varningssystem,där de nationella parlamenten får en möjlighet attagera utifrån principen. Förslaget omdomstolskontroll i efterhand bör dock avvisaseftersom subsidiaritetsprincipen har den utformningden har och därmed inte kan anses vara en juridisktillämpbar regel.Enligt bör huvudprinciperna förbeslut inom unionen vara den s.k. gemenskapsmetoden.Kommissionen tar initiativ för olika beslut. Rådetbeslutar med kvalificerad majoritet, ochEuropaparlamentet ger sitt samtycke med enkelmajoritet. Sedan skall det finnas undantag fråndenna huvudregel, t.ex. fastställande avmedlemsstaternas ekonomiska bidrag till unionen börske med enhällighet i rådet och endast med yttrandefrån Europaparlamentet.Enligt vårt synsätt bör kommissionen ha en centralställning i balansen mellan unionens institutioner.Den skall garantera oberoendet och ha detstrategiska ansvaret för långsiktigt hållbaralösningar. Alltför stor maktkoncentration till rådeteller leder till minskathandlingsutrymme för detta ansvar. Rådet riskeraralltsomoftast att hamna i dagsaktuella politiskasituationer som kan äventyra systematiken och detlångsiktiga arbetet inom unionen. En god utvecklingför unionen förutsätter en kompetent och starkkommission.Enligt vår mening bör regel förutnämnande av kommissionen och kommissionensordförande gälla även i fortsättningen, dvs. med kvalificerad majoritetnominerar kommissionsordförande ochEuropaparlamentet sedan godkänner nomineringen.Vad avser synen på nationella parlament ochtidtabellen för regeringskonferensen delar viutskottets uppfattning.7. Grundläggande värderingar, m.m. (punkt 2,motiveringen) (c)av ().StällningstagandeCenterpartiets vision om ett enat handlar omett smalare men effektivare EU som värnar fred ochfrihet, mänskliga rättigheter, rörlighet och utbyte- men som också slår vakt om mångfalden ocholikheterna i vår världsdel. Det är ett EU därmakten byggs underifrån och delegeras uppåt. Varbesluten skall fattas måste avgöras av närheten tilldem som berörs, men också av om det går att fattabeslutet på just den nivån. Unionens huvudsakligaämnesområden skall vara frågor som inte kan hanteraslokalt, regionalt eller nationellt.Till de frågor som löses bättre på nationell ellerregional nivå hör bl.a. form och val av utbildning,kultur och socialpolitik. Detta innebär självfalletatt medlemsländerna kan samarbeta. När det gällerfred och rättssäkerhet, miljö och hållbarutveckling, främjandet av välstånd och ekonomiskutveckling skall EU vara ett offensivt arbetsforum.De fördrag som bygger upp Europeiska unionenåterspeglar i många avseenden våra utgångspunkter.Samtidigt återstår mycket för att trygga människorsdelaktighet och möjlighet att utkräva ansvar av deeuropeiska institutionerna och deras makthavare. Detbehövs delvis en ny balans mellan institutionernaför att utveckla medborgarnas . Tyngdpunktenbör förskjutas i riktning mot de folkvaldainstitutionerna.En utgångspunkt skall vara att bygga vidare påEU:s unika karaktär av mellanstatlighet ochöverstatlighet. För att detta arbete skall blirframgångsrikt är det angeläget att eftersträva enännu tydligare kompetensfördelning mellan unionenoch medlemsländerna och tydligt avgränsa de områdensom EU har kompetens på, såväl när det gällerexklusiva som delade kompetenser. Även här måstesubsidiaritetsprincipen och delegation underifrånvara vägledande. förordar skapandet aven kompetenskatalog. Den kan mycket väl ingå som endel av en tvådelad konstitution, med en hård kärna.Genom en tydligare och avgränsadkompetensfördelning minskas utrymmet för enflexibilitetsklausul. Om en sådan ändå skulleinföras i konstitutionen måste den ges en snäv ochtydlig formulering, som det skapassärskilda rättsliga grunder för denna.Kommissionens roll i ett framtida EU måsteförtydligas och renodlas. Dess viktigaste uppgift äratt vara en verkställande kraft, att övervakafördragen och deras tillämpning. Såväl ministerrådsom parlament bör ha initiativrätt, och deförändringar som görs i dessa institutioner bör inteunderställas kommissionen. Inom områden där unionenhar exklusiv kompetens bör beslut fattas genommajoritetsbeslut i de båda beslutande organen. Ifrågor som rör mellanstatlighet skall besluten tasmed enhällighet inom rådet, och parlamentet gesendast begränsat inflytande.De nationella parlamentens roll i EU-samarbetetbehöver stärkas. Ytterst är det de som direktföreträder medborgarna. Genom att bilda en andrakammare i , bestående av ledamöterfrån de nationella parlamenten, skulle den direktfolkvalda nivåns ställning i EU stärkas.Centerpartiet anser att detta bör vara denlångsiktiga målsättningen.Detta betänkande har tagits fram i ett läge dåEuropeiska konventet ännu pågår. Centerpartietsyrkanden i motion 2002/03:U326 avser att få tillstånd tillkännagivanden till regeringen. Regeringensom sådan är emellertid inte någon direkt aktör ikonventet. Vi avser därför att återkomma till dessafrågor då en regeringskonferens senare inleds. Utanatt vi för den skull frånträder vår ståndpunkt kanvi på det här stadiet acceptera att vårtmotionsyrkande anses besvarat.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2002/032002/03:K288 av m.fl. (v):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen iEU avvisar såväl förslaget till enkompetenskatalog som upprättandet av enkonstitution.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen iEU bör verka för att EU ansluts tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna.2002/03:K379 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om EU ochEuropakonventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna.2002/03:K431 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för ettkonstitutionellt fördrag för EU.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göra detmöjligt för EU att tillträda Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skriva inrättighetsstadgan i EU:s fördrag.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU:skompetensområden bör avgränsas tydligare.2002/03:K432 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett federaltsystem för EU där rätt frågor behandlas på rättnivå samt där makt- och ansvarsfördelningen mellanmedlemsstaterna och unionen tydligt regleras i eneuropeisk författning.2002/03:U324 av m.fl. (mp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa enutträdesparagraf, dvs. fördragsfästa vad som skallhända om ett land vill lämna EU.2002/03:U326 av m.fl. (c):15. begär att regeringen initierar en breddebatt om EU:s beslutsstruktur.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en europeiskkonstitution som underlättar relationen mellanmedborgarna och institutionerna.18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skapandet av enkompetenskatalog.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införlivandet avstadgan för de mänskliga rättigheterna i en framtidakonstitution.