bet · GQ01FIU19 · 2003-05-27 00:00:00 — Vidare bör, i enlighet med enfyrpartireservation i betänkande 2002/03:SoU1, även frågan om ettstatligt kostnadsansvar för LSS utredas. En verksamhet som är såstarkt statligt reglerad som LSS bör inte finansieras av kommunernaanser motionärerna.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet anför att motionsyrkanden rörande lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade behandlades och avstyrktes senasti betänkande 2002/03:SoU1 (s. 62-65 och 68-70, rskr. 2002/03:81).Socialutskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. Vidareskriver socialutskottet i sitt yttrande att utskottet denna dag (den15 ) genom ett initiativ har föreslagit etttillkännagivande till regeringen om en parlamentarisk utredning meduppgift att göra en bred översyn av lagen (1993:389) omassistansersättning (bet. 2002/03:SoU19). Översynen skall bl.a. avsehur lagen har fungerat i praktiken, även innefattandebemötandefrågorna, personalförsörjningen och hur den långsiktigafinansieringen skall se ut.Socialutskottet anser mot denna bakgrund att motionerna Fi24 (kd)yrkande 8 och Fi25 (c) yrkande 6 får anses delvis tillgodosedda.Motion Fi27 (fp) yrkande 2 avstyrks. anser attfinansutskottet bör avstyrka motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör samma bedömning som socialutskottet och avstyrkerdärmed motionerna Fi24 (kd) yrkande 8, Fi25 (c) yrkande 6 samt Fi27(fp) yrkande 2.14 Personal i skolanUtskottets förslag i korthetFinansutskottet avstyrker ett motionsförslag om att de riktadepengarna till skolan ska kunna användas till lönehöjningar förlärarna. Jämför reservation 20 (fp).MotionenBristen på utbildade lärare är allvarlig och både stat och kommunerbehöver ta sitt ansvar, skriver m.fl. (fp) i motionFi27. Dagens regler innebär dock att en kommun som ersätter obehörigamed behöriga lärare inte får del av de riktade personalpengarna tillskolan. De extra personalsatsningar som beslutat om måsteanvändas till att anställa utbildade lärare, anser motionärerna, ochdet ska också vara möjligt att använda de riktade personalpengarnatill att höja lärarnas löner (yrkande 6).Utbildningsutskottets yttrandeDet särskilda statsbidrag som anvisas skaanvändas till personalförstärkningar i skola och fritidshem, enligtförordning 2001:36. Syftet med personalförstärkningarna är att ökabarns och ungdomars möjligheter att nå målen för utbildningen ellerverksamheten. Bidraget får även användas dels för att ökapersonaltätheten i kommuner med vikande elevunderlag, dels för attmotverka en minskning av personaltätheten i kommuner som ingåttöverenskommelse med staten genom Kommundelegationen,Bostadsdelegationen eller Statens bostadsnämnd.Enligt utbildningsutskottets mening är det angeläget att ökapersonaltätheten i skola och fritidshem. Uppföljningsresultaten visarockså att kommunerna gjort olika prioriteringar av hur bidraget skaanvändas, i enlighet med bestämmelserna att kommunen själv väljervilka personalkategorier bidraget ska användas till.Utbildningsutskottet menar att det är på lokal nivå som kunskapenfinns om vilka personalförstärkningar som är strategiska för att nå enökad måluppfyllelse. Genom de särskilda medlen ökar förutsättningarnaför att höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läro-och kursplaner.Med hänvisning till ovanstående anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör inte någon annan bedömning än utbildningsutskottetoch avstyrker därmed motion Fi27 (fp) yrkande 6.15 fastighetsavgiftUtskottets förslag i korthetFinansutskottet avstyrker ett motionsförslag om att avskaffa denstatliga fastighetsskatten och ersätta den med en kommunalfastighetsavgift.. Jämför reservation 21 (kd).MotionenDen kommunala självstyrelsen måste bekräftas av en stabil ochtillräcklig skattebas, anför m.fl. (kd) i motion Fi24.Den skattefinansierade delen av kommunernas och landstingensverksamhet har minskat och beroendet av bidragökat. Motionärerna anser att självstyrelsen så långt som möjligt skakopplas till ett ekonomiskt oberoende. Ett sätt att stärka kommunernassjälvförsörjning vore att avskaffa den statliga fastighetsskatten ochi stället införa en fastighetsavgift. Motionärerna anser attregeringen bör lägga fram förslag i enlighet med detta (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeYrkanden om att avskaffa den statliga fastighetsskatten och införa enkommunal fastighetsavgift har avslagits av riksdagen.Yrkanden av samma innebörd som det nu aktuella avstyrktes avskatteutskottet i betänkande 2001/02:SkU16 och senast i betänkande2002/03:SkU9. beslutade i enlighet med utskottets förslag.Finansutskottet gör ingen annan bedömning av denna fråga änskatteutskottet. Därmed avstyrker finansutskottet motion Fi24 (kd)yrkande 1.16 Balanskravet för kommunernaUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att regeringen avser lämna en proposition tillriksdagen avstyrker utskottet motionsförslag om kommunernas ekonomiskahushållning. Jämför reservation 22 (fp).MotionernaFör kommunerna gäller ett balanskrav, konstaterar m.fl.(fp) i motion Fi27, och det finns goda skäl för att kommunernasverksamhet ska vara stabil. Verksamheten skulle kunna planeras bättreoch bli mer stabil om kommunerna ges en möjlighet att uppnåbalanskravet genom att utjämna sitt resultat över en konjunkturcykel.Resultatutjämningen ska vara ett ansvar för den enskilda kommunen,inte för staten. Motionärerna föreslår att regeringen bör återkommamed förslag på hur en sådan reform kan genomföras (yrkande 10).I motion Fi270 (yrkande 3) skriver m.fl. (fp) att vissakommuner tvingas göra avsättningar trots att deras befintligatillgångar svarar mot pensionsåtagandena. Det borde finnas regler somförhindrar att kommuner på ett ansvarslöst sätt använderengångsintäkter för att finansiera permanenta åtaganden men det finnsingen anledning för kommuner att ha stora förmögenhetsmassor ansermotionärerna. Denna fråga bör utredas (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeHösten 2001 behandlade finansutskottet yrkanden med snarlik innebörd.Utskottet refererade då till (EFU) somden lade fram sitt betänkande God ekonomiskhushållning i kommuner och landsting (SOU 2001:76). I betänkandetlämnades flera förslag för att bl.a. öka det politiska ansvaret förekonomin, tillhandahålla verktyg för god ekonomisk hushållning, ökaflexibiliteten i balanskravet och förbättra budgetdisciplinen.Balanskravet bör enligt utredningens förslag avse en fyraårsperiod somsammanfaller med mandatperioden. Det ska vara möjligt attunderbalansera budgeten enskilda år men negativa resultat skabalanseras under mandatperioden.Frågan bereds inom , och regeringenavser att återkomma till med en proposition. Det finnsdärför, enligt utskottets mening, inte någon anledning för riksdagenatt göra några tillkännagivanden i frågan.Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi27 (fp) yrkande 10 och Fi270(fp) yrkande 3.17 Kommunernas skattebasUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om en utredning angåendekommunernas skattebas. Jämför reservation 23 (c).MotionenKommunernas skattebas bör förstärkas kraftigt, anser m.fl. (c)i motion Fi25. Motionärerna framhåller att deras förslag tillskattereform skulle innebära att kommunsektorn får en kraftigförstärkning av sin skattebas. Ekonomisk tillväxt skulle ge kommuneroch landsting större intäktsökningar än , hävdar motionärerna.Omslutningen i utjämningssystemet skulle också minska eftersomskattebasen i kommuner och landsting med låg skattekraft skulle ökamer än genomsnittet. Motionärerna föreslår att regeringen tillsätteren parlamentarisk utredning med uppgift att föreslå hur kommunernasskattebas kan förstärkas och deras beroende av bidrag minskas (yrkande2).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att kommunsektorns skatteintäkter 2002 täcktedrygt av sektorns kostnader och de generella statsbidragen knappt12 % enligt den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2002/03:100, tabell8.1 s. 206). Skatteintäkterna är således den helt dominerandeinkomstkällan för kommuner och landsting. Även vid en internationelljämförelse har kommuner en stor andel av sina inkomster frånegna skatteinkomster.Utskottet anser inte att en sådan utredning som motionärernaefterlyser är påkallad. Därmed avstyrker utskottet motion Fi25 (c)yrkande 2.18 HälsoförsäkringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om en allmän obligatoriskhälsoförsäkring. Jämför reservation 24 (m).MotionenDagens sjukvård tillhandahålls av landstingen. ska dettaersättas av en modell där en allmän obligatorisk hälsoförsäkringfinansierar en mångfald av vårdgivare anser m.fl.(m) i motion Fi26 (yrkande 3). En renodling och systematiskkonkurrensutsättning ger medborgarna större valfrihet mellanoffentliga och privata producenter av sjukvård skriver motionärerna.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet konstaterar att motionsyrkanden om en nationellgemensamt finansierad hälsoförsäkring har behandlats ochavstyrkts i betänkande 2002/03:SoU3 (s. 9-15 och 22-26, prot.nr2002/03:98). har inte ändrat inställning i frågan.Socialutskottet anser att finansutskottet bör avstyrka motion Fi26 (m)yrkande 3.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ser inte några skäl att göra en annan bedömning änsocialutskottet och avstyrker därmed motion Fi26 (m) yrkande 3.19 Allmän förskolaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om mål för den allmännaförskolan. Jämför reservation 25 (fp).MotionenKarin m.fl. (fp) föreslår i motion Fi27 att den allmännaförskolan till skillnad från ska ha tydliga mål och attförskollärarna ska ha huvudansvaret för arbetet med måluppfyllelsen(yrkande 7). I stället för att vara en pedagogiskt genomtänktskolförberedande verksamhet, inte minst för dem som annars inte går iförskolan, har den allmänna förskolan blivit ett sätt att sänkabarnomsorgsavgiften för dem som redan har barn i heldagsomsorg, ansermotionärerna.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet erinrar om att den allmänna förskolan är en delav förskolans verksamhet och ingen särskild verksamhetsform. Dettainnebär att samma krav på pedagogiskt innehåll och kvalitet gäller somför förskolan i övrigt.Genom att alla fyra- och femåringar erbjuds pedagogisk stimulans ochgruppgemenskap i förskolan förbättras barnens möjligheter till lärandeoch positiv utveckling. Barnens förutsättningar inför skolstarten blirockså mer lika. Den allmänna förskolan ska inte ses som den"pedagogiska" delen av förskolan medan ambitionerna sänks i övrigförskola när det gäller barns utveckling och lärande. Förskolansverksamhet ska planeras, genomföras och utvecklas i förhållande tillde uppställda målen i förskolans läroplan. harnoterat att har i uppdrag att följa införandet av denallmänna förskolan och att verket dessutom arbetar med en utvärderingav förskolans kvalitet och måluppfyllelse. Dessutom har regeringenaviserat att en skyldighet att upprätta kvalitetsredovisningar förförskoleverksamhet ska införas samt att ska ges i uppdragatt utveckla enhetliga resultatmått.Utbildningsutskottet konstaterar att frågan om personal i förskolanbehandlas i betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121). Enligt kommitténs förslag skaverksamheten i förskolan betraktas som undervisning i samma formellamening som den verksamhet som bedrivs i övriga skolformer. Därmedskulle kravet på lärarutbildning vara huvudregel även i förskolan.Kommittén påpekar dock att en verksamhet har formats i förskolanutifrån en helhetssyn på barnen och deras behov där undervisning ochomsorg integreras. Förskollärare och barnskötare arbetar därför iarbetslaget tillsammans med undervisning och omsorg. Detta bör enligtkommittén gälla även , och arbetets närmare fördelning böravgöras av rektor som ska ha det pedagogiska ledningsansvaret.Utbildningsutskottet anser att regeringens beredning avkommittéförslaget bör avvaktas.Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att finansutskottetbör avstyrka motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till utbildningsutskottets uppfattningoch avstyrker därmed motion Fi27 (fp) yrkande 7.20 MissbrukarvårdUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om en översyn av missbrukarvårdenmed hänvisning till att avstyrkt motsvarandeförslag. Jämför reservation 26 (fp).MotionenI motion Fi27 framhåller m.fl. (fp) atthuvudmannaskapsfördelning och ekonomiskt ansvar inte fungerar bra inommissbrukarvården. Lyckad behandling i ett tidigt skede är eninvestering för samhället, men den omedelbara kostnaden som drabbarkommunen kan leda till att behandlingen skjuts på framtiden.Motionärerna anser att det krävs en genomgripande översyn avmissbrukarvårdens organisation och förutsättningar (yrkande 3).Statens bör också införa riktade bidrag för sådan missbrukarvård ochkvalificerad social ungdomsvård som kräver institutionsplaceringar,anser motionärerna.Socialutskottets yttrandeMotionsyrkanden om behovet av en översyn av missbrukarvårdensorganisation och förutsättningar har behandlats och avstyrktsi betänkande 2002/03:SoU13 (s. 6 och 7 samt 21). Utskottet har inteändrat inställning i denna fråga. anser attfinansutskottet bör avstyrka motion Fi27 (fp) yrkande 3.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet noterar att frågan om en översyn av missbrukarvårdensorganisation och förutsättningar behandlats och avstyrkts avsocialutskottet. gör samma bedömning somsocialutskottet och avstyrker därmed motion Fi27 (fp) yrkande 3.21 Kommuner och landsting som arbetsgivareUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om att förbättrade möjligheterför de anställda i kommuner och landsting att anpassa arbetsformernaefter de anställdas förutsättningar. Jämför reservation 27 (fp).MotionenI motion Fi27 av m.fl. (fp) framförs att kommuner ochlandsting har ett särskilt ansvar att förnya sig i rollen somarbetsgivare. Sjukskrivningarna inom kommunsektorn är höga ochregeringens förslag om förlängd sjuklöneperiod blir en tung börda förkommuner och landsting. Det finns rekryteringsproblem som ytterligareunderstryker problemet. För att klara personalförsörjningen måstearbetsformerna för anställda i välfärdssektorn i högre grad anpassasefter de anställdas förutsättningar (yrkande 5). Det måste varamöjligt för äldre att stanna kvar längre i arbetslivet och det måstevara möjligt att kombinera arbete och familj. För detta krävs att deoffentliga monopolen inom välfärdssektorn bryts. Fler konkurrerandearbetsgivare är en förutsättning för att stärka de anställdasställning och skapa bättre utvecklingsmöjligheter, skrivermotionärerna.Finansutskottets ställningstagandeDet finns ett stort behov av utbildad personal inom vården och skolan.Utskottet anser att det är angeläget att kommuner och landsting ärattraktiva arbetsplatser som kan rekrytera och behålla kompetentpersonal för sina uppgifter. Utskottet delar emellertid intemotionärernas uppfattning att fler konkurrerande arbetsgivare är enförutsättning för att stärka de anställdas ställning. Utskottet anseratt de beslutade och föreslagna resurstillskotten är av stor betydelseför kommunerna och landstingen i ambitionen att få mer attraktivaarbetsplatser. Det pågår dessutom arbete med att förbättrapersonalsituationen i kommuner och landsting. Antaletutbildningsplatser utökas och satsningar görs på kompletterandelärarutbildningar för att personer som har enämnesutbildning ska kunna arbeta som lärare inom sina specialområden.Det pågår också ett långsiktigt arbete inom bl.a. och öka attraktionen förungdomar att välja utbildningar som efterfrågas inom respektivesektor.Finansutskottet anser inte att något tillkännagivande i frågan ärbefogat och avstyrker därmed motion Fi27 (fp) yrkande 5.22 FolkhälsoarbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om folkhälsoarbetet, medhänvisning till att behandlat en proposition om målför folkhälsan. Jämför reservation 28 (fp).MotionenKarin m.fl. (fp) anser i motion Fi27 att regeringensredovisning av folkhälsoarbetet i skrivelsen är otillfredsställande(yrkande 9). Möjligheterna för kommuner att få statlig uppbackning iarbetet med folkhälsofrågorna är små, och den proposition somregeringen har lagt fram sänker ambitionsnivån inom dettaområde. Den försämrade folkhälsan riskerar dessutom att ytterligareförsvaga kommunernas ekonomi, anser motionärerna.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet har behandlat regeringens proposition Mål förfolkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Ipropositionen har bl.a. behovet av stöd till det lokala och regionalafolkhälsoarbetet behandlats (s. 98 ff.). I propositionen föreslås ettövergripande nationellt folkhälsomål och en sektorsövergripandemålstruktur för det samlade folkhälsoarbetet med elva målområden.Enligt regeringens uppfattning, vilken delas av utskottet, ger detövergripande folkhälsomålet, tillsammans med de beslutade målområdena,kommunerna stöd i det lokala folkhälsoarbetet. När det gälleruppföljningen av det lokala arbetet vill utskottet även peka på detsamarbete som har initierats mellan , och diskutera huravrapporteringen från lokal och regional nivå till nationell nivå skakunna ske utan att försvåra för den regionala och lokala nivån.Sammanfattningsvis anser utskottet att kommunerna genom det pågåendearbetet på området erhåller ett tillfredsställande stöd i sittfolkhälsoarbete. föreslår därför att finansutskottetavstyrker motion Fi27 (fp) yrkande 9.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör inte någon annan bedömning än socialutskottetbeträffande det stöd kommunerna erhåller i sitt folkhälsoarbete.Utskottet avstyrker därmed motion Fi27 (fp) yrkande 9.23 Kostnaderna för socialbidragUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om att ta fram underlag för attvisa hur stor del av kostnaderna för socialbidrag som är direktberoende av arbetslöshet. Jämför reservation 29 (fp).MotionenAtt människor ska kunna ta sig ur bidragsberoende är ett gemensamtansvar för stat och kommun, och därför bör även ansvaret förkostnaderna vara delat framhåller m.fl. (fp) i motionFi27. Ett underlag som visar hur stor del av socialbidragskostnadernasom är direkt beroende av arbetslöshet bör tas fram för att kunnaarbeta vidare med förändringar som innebär drivkrafter att byta bidragmot egen försörjning (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeI skrivelsen redovisar regeringen att arbetsmarknaden förbättradesfrån 1997 och att antalet socialbidragstagare minskat. Andelen avbefolkningen som får socialbidrag är nu nivå. Det finnsflera exempel på samverkansprojekt inom ,försäkringskassorna och arbetsförmedlingen som bidragit till attbiståndstagare fått en egen försörjning.Utskottet anser att det är angeläget att beroendet av socialbidragminskar och att människor får möjlighet till egen försörjning. Atthalvera antalet socialbidragstagare är ettprioriterat mål för regeringen. Det är väl känt, och framgår även avregeringens skrivelse, att arbetslösheten är en faktor som har storbetydelse för socialbidragskostnaderna. Utskottet anser dock inte attriksdagen behöver göra något tillkännagivande om att ta fram nyttstatistiskt underlag om socialbidrag och arbetslöshet.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi 27 (fp) yrkande 4.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Tillfälligt sysselsättningsstöd, punkt 2 (m, c) av (), (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi14 yrkande 4, 2002/03:Fi15 yrkande 9 och 2002/03:Fi17yrkande 7 och avslår proposition 2002/03:100 punkt 8.StällningstagandeVi anser att det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting bör upphävas. Vad som behövs är inte tillfälliga stöd utanlångsiktiga och strukturella reformer som varaktigt stärkerföretagsklimatet. Därmed stärks också kommunernas långsiktigaskattebas och ekonomi.Regeringens uttalade syfte med förslaget till förlängning avsysselsättningsstödet är att ge kommunerna ett ytterligare statligtstöd för sin verksamhet. Kommuner kan dock inte bygga sin verksamhetpå tillfälliga stöd utan de behöver tydliga och stabila spelregler fören hållbar och balanserad ekonomi. Dessutom är sysselsättningsstödetinte konkurrensneutralt mellan olika verksamhetsformer, vilket bl.a.försvårar en rättvis offentlig upphandling och försvårar för privatverksamhet.Även den nu föreslagna förstärkningen och förlängningen av dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting föreslåsavräknas mot skattekontot, dvs. mot statsbudgetens inkomster. Någotskäl till varför denna lösning väljs redovisas inte av regeringen.Enligt 17 § första stycket budgetlagen ska statens inkomster ochutgifter redovisas brutto på statsbudgeten. Den valda ordningen kaninte anses vara förenlig med bruttoredovisningsprincipens krav på attinkomster som redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten alltidska budgeteras och redovisas brutto. har vid ettflertal tillfällen i sina betänkanden betonat bruttoredovisningensbetydelse för att öka statsbudgetens genomsiktlighet i syfte attförbättra möjligheter att fatta ett välgrundatbudgetbeslut.Skatteavdrag av detta slag kan bidra till att tilltron tillutgiftstaket som ett återhållande styrinstrument urholkas. En utgiftsom avräknas direkt mot en inkomsttitel påverkar inte statsbudgetensutgiftssida och omfattas därför inte heller av utgiftstaket. Därförkommer den inte heller att prövas mot andra utgifter.Vi anser att bör avslå regeringens förslag om förstärkningoch förlängning av det tillfälliga sysselsättningsstödet. Därmedbifaller delvis motionerna Fi14 (m) yrkande 4, Fi15 (fp)yrkande 9 och Fi17 (c) yrkande 7 samt avslår proposition 2002/03:100punkt 8.2. Tillfälligt sysselsättningsstöd, punkt 2 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi15 yrkande9, bifaller delvis motionerna 2002/03:Fi14 yrkande 4 och 2002/03:Fi17yrkande 7 och avslår proposition 2002/03:100 punkt 8.StällningstagandeVi anser att det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting bör upphävas och ersättas av ett förstärkt stöd inom ramenför statsbidragen till kommunerna. Framför allt behövs strukturellareformer som varaktigt stärker företagsklimatet. Därmed stärks ocksåkommunernas långsiktiga skattebas och ekonomi.Regeringens uttalade syfte med förslaget till förlängning avsysselsättningsstödet är att ge kommunerna ett ytterligare statligtstöd för sin verksamhet. Kommuner kan dock inte bygga sin verksamhetpå tillfälliga stöd utan de behöver tydliga och stabila spelregler fören hållbar och balanserad ekonomi. Dessutom är sysselsättningsstödetinte konkurrensneutralt mellan olika verksamhetsformer, vilket bl.a.försvårar en rättvis offentlig upphandling och fördyrar medborgarnasvalfrihet.Även den nu föreslagna förstärkningen och förlängningen av dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting föreslåsavräknas mot statsbudgetens inkomster via skattekontot.Enligt 17 § första stycket budgetlagen ska statens inkomster ochutgifter redovisas brutto på statsbudgeten. Den valda ordningen kaninte anses vara förenlig med bruttoredovisningsprincipens krav på attinkomster som redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten alltidska budgeteras och redovisas brutto.