bet · GQ01JUU6 · 2003-02-20 00:00:00 — Utskottet hänvisade därvid till tidigareställningstaganden som i huvudsak går ut på att det ärrimligt att den som dömts till utvisning också betalar förhemresan. Detta är också innebörden av gällandelagstiftning. För att tvinga en intagen att betala resanmed i anstalten intjänade medel krävs det en regleringmotsvarande den som gäller i fråga om ersättning föruppsåtligen förstörd egendom som tillhör anstalten. kunde som skäl för en sådan ordning i och försig anföras att den typ av fordran som motionärerna tarupp har ett så nära samband med straffverkställigheten attdet framstår som rimligt att staten kan tvinga frambetalning. Utskottet anförde att det också finnsskäl som talar emot en sådan ordning, varför utskottetinte var berett att förorda en lagändring.Utskottet håller fast vid vad utskottet haruttalat i denna fråga. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion Ju349 i här aktuell del.Information om hiv/aids m.m.I motion So224 (c) anförs att det påkriminalvårdsanstalterna bör bedrivas ettinformationsarbete bland intagna narkotikamissbrukare omriskerna för hiv/aids.Från har inhämtats att allaintagna på anstalt skall erbjudas att få göra ett hiv-test. I samband med sådan provtagning, eller på denintagnes direkta fråga, tillhandahålls också informationom smittspridning. Någon organiserad informationskampanjom hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar bedrivsemellertid inte på anstalterna.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om detangelägna i att bland riskgrupper för hiv/aids och andrasmittsamma sjukdomar informera om riskerna försmittspridning. Sprutnarkomaner utgör en sådan riskgrupp.Eftersom en betydande del av kriminalvårdens klienter ärnarkotikamissbrukare många av dem sprutnarkomaner harkriminalvården en viktig roll att fylla i att förmedlasådan information. Under vistelse i anstalt torde mångamissbrukare vara mer mottagliga för sådan information änunder pågående missbruk i frihet. Som anförts ovan erbjudsintagna i anstalt att göra ett hiv-test och erhåller isamband med sådan provtagning information om risker försmittspridning. Även andra intagna tillhandahållsinformation på begäran. Något uppsökandeinformationsarbete förekommer emellertid inte inomkriminalvården. Utskottet kan se fördelar med att t.ex. isamband med programverksamhet för motivation ochbehandling av narkotikamissbrukare även informera omriskerna för smittspridning. I den mån dessa frågor interedan berörs i de löpande behandlingssamtalen medsprutnarkomaner kan det finnas anledning att övervägadetta. Med detta sagt anser utskottet emellertid att detinte finns anledning till ett särskilt uttalande i fråganfrån . bör avslå motion So224 i dennadel.Förlängning av fängelsestraffI motion Ju221 (m) begärs att personer som dömts för vissaförmögenhetsbrott inte skall friges från fängelsestraffförrän de avslöjat var de gömt brottsbytet.Enligt 26 kap. 1 § skall fängelsestraffådömas eller på livstid enligt den straffskalasom är stadgad för brottet. I 26 kap. 6 och 7 §§brottsbalken finns regler om villkorlig frigivning fråntidsbestämda fängelsestraff. Någon möjlighet enligt svenskrätt att utöver att på den intagnes egen begäran ellerpå grund av misskötsamhet senarelägga tidpunkten förvillkorlig frigivning förlänga ett tidsbestämtfängelsestraff eller att hålla kvar den dömde i fängelseefter det att det utdömda fängelsestraffet avtjänats finnsinte.Enligt utskottets mening kan det inte komma ifråga attinföra en sådan ordning som efterfrågas av motionärerna.Reservationer1. Resursutnyttjande inom kriminalvården (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju258 yrkande 18.StällningstagandeI olika sammanhang, inte minst bland kriminalvårdens egenpersonal, tas ofta frågan upp om kriminalvårdens resurserutnyttjas tillräckligt effektivt. De studier som hittillsgjorts är inte tillräckliga. Jag anser att det skulle varaav stort värde att göra en effektstudie inomkriminalvården för att se hur mycket av de totalaresurserna som används i verksamheten till vård ochbehandling och hur mycket som används till den inreorganisationen. Det är nödvändigt att klarlägga vad som äreffektivt inom verksamheten och vad som inte är det.Regeringen bör ges i uppdrag att vidta åtgärder ienlighet med vad jag nu anfört. Det sagda innebär att jagtillstyrker motion Ju258 i denna del.2. Ny inriktning på svensk kriminalvård m.m.(punkt 2)av (), () och HilleviEngström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju236 yrkande 10 och avslår motionerna2002/03:Ju228, 2002/03:Ju258 yrkande 21, 2002/03:Ju349yrkandena 13, 5, 18 och 22, 2002/03:Ju353 yrkande 2 samt2002/03:Ju378 yrkandena 13.StällningstagandeVi anser att den nya kriminalvårdslag, som utreds,skall ha andra utgångspunkter än de som ligger till grundför den nu gällande lagstiftningen på området.För att möta utvecklingen mot en mer organiserad ochgränsöverskridande brottslighet menar vi att det ärnödvändigt att tydligare reglera problem förknippade meddagens situation på de svenska anstalterna.Kontrollen av narkotikaanvändningen, säkerheten inom ochutom anstalterna, påverkansprogrammen och utbildnings-möjligheterna är områden som är eftersatta och somtydligare bör lyftas fram i en ny fängelselag. När detgäller ungdomar måste behandlingsaspekter tillmätas storbetydelse. Den nya verkställighetslagstiftningen bördärför utformas så att större utrymme ges för att kunna tahänsyn till sådana aspekter utan att straffet för denskull urholkas.Eftersom det finns ett stort pedagogiskt värde i attförse en ny straffverkställighetslagstiftning med ett namnsom överensstämmer med lagstiftningens syfte, nämligen attange de regler som skall gälla för hur fängelsestraffskall verkställas, bör den nya lagen benämnasfängelselagen.Regeringen bör ges i uppdrag att utarbetatilläggsdirektiv till den tillsatta utredningen medanledning av vad vi nu har anfört. Vi ställer oss alltsåbakom motion Ju236 i denna del. Övriga här aktuellamotionsyrkanden bör däremot inte föranleda någon särskildåtgärd från sida.3. Ny inriktning på svensk kriminalvård m.m.(punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju353 yrkande 2 och avslår motionerna2002/03:Ju228, 2002/03:Ju236 yrkande 10, 2002/03:Ju258yrkande 21, 2002/03:Ju349 yrkandena 13, 5, 18 och 22 samt2002/03:Ju378 yrkandena 13.StällningstagandeDet behövs en ny inriktning och vilja i kriminalpolitiken.Tydligare samhällsnormer och en aktiv och struktureradrehabiliterande verksamhet inom kriminalvården leder tilllångsiktigt minskad brottslighet.För att ett utdömt fängelsestraff skall fungera i någonvårdande mening och inte bara utgöra ett undanförande aven dömd brottsling från samhället , måstetiden fyllas av meningsfulla aktiviteter som har tillsyfte att bl.a. öka individens förmåga att förstå sinomvärld och de moraliska och sociala konsekvenserna avsina handlingar. Här spelar arbetet på anstalterna med detsom på engelska kallas cognitive skills stor roll.Nya och tydliga mål måste genomsyra hela processen fråndom till frisläppande. Varje intagen måste följasindividuellt, även om denne byter anstalt underverkställighetstiden. Det är också viktigt att tydligakrav ställs på den intagne att följa givna regler och attdelta aktivt i programverksamhet. Uppnådd måluppfyllelse irehabiliteringsplanerna bör t.ex. kunna ligga till grundför beslut om permissioner, och det är även tänkbart attbeslut om hur stor del av strafftiden som skall fullgörasi fängelse respektive inom frivården görs avhängigt av attmålen i rehabiliteringsplanen uppnås.Vi välkomnar att regeringen har tillsatt en utredningmed uppdrag att göra en totalöversyn avverkställighetslagstiftningen. Regeringen bör ges iuppdrag att tillse att utredningen beaktar vad vi nu haranfört. Vi ställer oss alltså bakom motion Ju353 i dennadel. Övriga här aktuella motioner bör däremot inteföranleda någon åtgärd från sida.4. Ny inriktning på svensk kriminalvård m.m.(punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju349 yrkandena 13, 5, 18 och 22 ochavslår motionerna 2002/03:Ju228, 2002/03:Ju236 yrkande 10,2002/03:Ju258 yrkande 21, 2002/03:Ju353 yrkande 2 samt2002/03:Ju378 yrkandena 13.StällningstagandeKriminalvården skall vidta åtgärder som påverkar den dömdeatt inte återfalla i brott samt upprätthålla en humanmänniskosyn, ge god omvårdnad och stå för ett aktivtpåverkansarbete. Tyvärr klarar inte svensk kriminalvård idagsläget att leva upp till dessa mål, och den måstedärför reformeras. Jag välkomnar att regeringen nutillsatt en utredning med uppdrag att bl.a. lämna förslagtill en helt ny kriminalvårdslagstiftning.Kriminalvården måste utveckla mätmetoder som kananvändas för att beskriva olika resultat som uppnås genombehandlings- och vårdarbetet. Kriminalvården bör ocksåutveckla och förstärka sin analyskapacitet beträffandesambandet mellan kriminalvård och de frigivnas återfall ibrott.Det är viktigt att den intagne får incitament tillskötsamhet och anpassning till ett laglydigt leverne.Särskilt viktigt är det att förhindra drogmissbruk underanstaltsvistelsen. Fler urinprov bör utföras påkontinuerlig basis. Vid vägran att lämna urinprov bör ettanmärkningssystem tillämpas, som kan leda till att denintagne får sin villkorliga frigivning senarelagd.De intagna bör även få ett större personligt ansvar försin vistelse i anstalten, bl.a. genom självförvaltning,detta som en förberedelse för livet i frihet.Regeringen bör ges i uppdrag att tillse att dentillsatta utredningen om en ny kriminalvårdslagbeaktar vad jag nu har anfört. Jag ställer migalltså bakom motion Ju349 i dessa delar. Övrigahär aktuella motionsyrkanden bör däremot inteföranleda någon åtgärd från sida.5. Ny inriktning på svensk kriminalvård m.m.(punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 5. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju258 yrkande 21 och avslår motionerna2002/03:Ju228, 2002/03:Ju236 yrkande 10, 2002/03:Ju349yrkandena 13, 5, 18 och 22, 2002/03:Ju353 yrkande 2 samt2002/03:Ju378 yrkandena 13.StällningstagandeFör att göra de intagna mer motiverade bör ett nyttbonussystem införas, där de intagna blir belönade när deföljer sina behandlingsprogram. Det skall t.ex. vara likalönande att gå hos en psykolog som att arbeta iverkstaden. Belöningssystemet skall kunna ge större dagligersättning, ökat personligt ansvar, möjlighet tillpermission, friare platser osv. På samma sätt skallliknande förmåner minskas eller tas bort om den intagnemissköter sig.Regeringen bör ges i uppdrag att tillse att utredningenmed uppdrag att göra en totalöversyn avverkställighetslagstiftningen beaktar vad jag nu haranfört. Jag ställer mig alltså bakom motion Ju258 i nuberörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden bördäremot inte föranleda någon åtgärd från sida.6. Frigivningsförberedelser (punkt 3)av (), (), JohanLinander (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 6. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2002/03:Ju258 yrkande 23 samt2002/03:Ju349 yrkandena 4, 6 och 21.StällningstagandeAnstaltsvistelsen måste enligt vår mening redan frånbörjan inriktas på att förbereda den intagne på ettskötsamt liv i frihet. Varje enskild individs behov ochförutsättningar måste därvid beaktas. Det är alltsånödvändigt att en behandlingsplan upprättas för varjeindivid.Enligt vår mening har kriminalvården emellertidbetydande svårigheter att leva upp till kravet på att detskall upprättas behandlingsplaner. Det behövs ingensärskild utredning för att konstatera det. BRÅ:sutvärdering behöver således inte avvaktas. I stället börregeringen ges i uppdrag att genast vidta de åtgärder sombehövs för att regelsystemet skall efterlevas i praktiken.Vi ställer oss alltså bakom motionerna Ju258 och Ju349 inu berörda delar.7. Upphandling av vårdprogram till kriminalvården(punkt 4)av (), () och HilleviEngström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:So251 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att kvaliteten i missbruksvården förkriminalvårdens klienter är för låg. Ett sätt attförbättra vården är att bredda kompetensen genom attupphandla vårdtjänster från privata vårdgivare.Kriminalvården bör därför i ökad utsträckning kunnaupphandla vårdprogram av privata vårdgivare.Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder somerfordras för att uppnå detta. Vi ställer oss alltså bakommotion So251 i nu berörd del.8. Myndighetssamordning i samband med frigivning(punkt 5)av (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 8. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2002/03:Ju258 yrkande 26, 2002/03:Ju273yrkande 4, 2002/03:Ju318, 2002/03:Ju321, 2002/03:Ju353yrkande 5, 2002/03:Ju384, 2002/03:So363 yrkande 4 och2002/03:So449 yrkande 4.StällningstagandeEtt effektivt samarbete mellan anstalterna, frivården,, arbetsmarknadsmyndigheterna och hälso- ochsjukvården, men även mellan andra myndigheter ochorganisationer, är nödvändigt för att skapa godaförutsättningar för den intagne att återanpassa sig tillett liv utan kriminalitet vid frigivningen. Vidare bör denintagne få hjälp med att själv etablera en kontinuerligdialog med ansvariga på socialkontor, vårdenheter ocharbetsförmedlingar.Vi välkomnar att kriminalvården påbörjat ett arbete medatt utveckla metoder för att upprätta nätverk för denintagnes frigivning. Åtgärderna framstår emellertid intesom tillräckliga för att komma tillrätta med degrundläggande problemen. Det bör ankomma på regeringen attöverväga och lägga fram förslag på effektiva åtgärder ilinje med vad som anförs i här aktuella motioner.Vi ställer oss alltså bakom motionerna Ju318, Ju321 ochJu384 samt motionerna Ju258, Ju273, Ju353, So363 ochSo449 i nu berörda delar.9. Utslussningsboende för långtidsdömda (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju258 yrkande 27.StällningstagandeUtslussning av långtidsdömda med hjälp avintensivövervakning med elektronisk kontroll är mycketbra för att skapa en naturlig övergång från livet ianstalt till en fungerande tillvaro i frihet. Jag anseratt denna utslussningsmetod bör kompletteras med en heltny anstaltsform med mindre enheter, där de intagna, bl.a.genom större egenansvar under kontrollerade former, tränasatt klara sig själva i frihet utan att begå nya brott.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder för att en sådan anstaltsform införs. Jag ställermig alltså bakom motion Ju258 i nu berörd del.10.Ansvaret för § 34-placeringar (punkt 7)av (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju258 yrkande 25 och avslår motion2002/03:Ju349 yrkande 14.StällningstagandeUnder har antalet § 34-placeringar minskatkraftigt, främst beroende på problem med finansieringen.Eftersom vårdbehovet ofta sträcker sig längre än tilldagen för villkorlig frigivning räcker det inte attkriminalvården tar ansvar för den första delen av vården.Det krävs en förbättrad samverkan mellan kriminalvård ochkommuner för att få till stånd § 34-placeringar itillräcklig utsträckning. Problemen härvidlag ärvälbekanta och kräver ingen ytterligare utredning.Det får ankomma på regeringen att omgående vidtaerforderliga åtgärder. Vi ställer oss alltså bakom motionJu258 i nu behandlad del. Motion Ju349, i här aktuell del,bör däremot inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.11.Ansvaret för § 34-placeringar (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju349 yrkande 14 och avslår motion2002/03:Ju258 yrkande 25.StällningstagandeAntalet § 34-placeringar har minskat drastiskt på senareår. Detta är en konsekvens av kommunernas ovilja att tasin del av kostnadsansvaret för denna vård. Det endarimliga för att komma tillrätta med detta problem är attöverföra hela kostnadsansvaret för vård inledd med stöd av34 § KvaL på staten.Jag ställer mig alltså bakom motion Ju349 i nu behandladdel. Motion Ju258, i här aktuell del, bör däremot avslåsav riksdagen.12.Behandlingen av sexualbrottsdömda (punkt 8)av (), (), CeciliaMagnusson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 12. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:Ju349 yrkandena 19 och 20 samt2002/03:A242 yrkande 40.StällningstagandeMånga sexualbrottsdömda, såväl pedofiler som våldtäktsmän,har en onormal sexualdrift som de har svårt attkontrollera. Genom farmakologisk behandling kanförekomsten av manligt könshormon minskas hos patienten,varigenom dennes överdrivna och svårkontrolleradesexualdrift minskas. Mot bakgrund av den stora risken föråterfall i brott inom denna grupp av dömda bör, som ettkrav för villkorlig frigivning, kunna uppställas ett kravpå att den dömde medicinerar mot sin onaturliga drift.Regeringen bör ges i uppdrag att låta utreda ensådan ordning och återkomma till medett lagförslag i frågan. Detta innebär attriksdagen bifaller motionerna Ju349 och A242 i nubehandlade delar.13.Behandlingen av rattfylleridömda (punkt 9)av (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 13. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:T459 yrkande 3.StällningstagandeEtt verkningsfullt sätt att förmå personer som kör bilberusade att förstå den risk de utsätter andra trafikanterför är att konfrontera dem med trafikskadade offer. Sådanaprogram har bedrivits i med godaresultat.Regeringen bör klarlägga huruvida det är möjligt att mednuvarande lagstiftning ålägga rattfylleridömda att delta ibehandling innehållande konfrontation med trafikoffer och,om det visar sig erforderligt, återkomma till riksdagenmed förslag till lagstiftning. Detta innebär att riksdagenbifaller motion T459 i nu behandlad del.14.Övriga frågor om verkställighetsinnehållet(punkt 10)av (), () och HilleviEngström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 14. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju250 yrkande 11 och avslår motionerna2002/03:Ju258 yrkande 22 och 2002/03:Ub292 yrkande 3.StällningstagandeMän som misshandlar kvinnor är i stor utsträckning ibehov av vård och behandling. Dessa män måstelära sig att ta ansvar för sina handlingar ochkomma till insikt om sina problem och förstå inte kan äga en annan människa. Det finnsidag metoder för behandling av dessa män, mendessa behöver utvecklas genom forskning. Behovetav forskning bör beaktas av regeringen i detkommande budgetarbetet. Det sagda innebär att viställer oss bakom motion Ju250 i nu behandladdel. Beträffande motionerna Ju258 och Ub292, i nubehandlade delar, delar vi majoritetensuppfattning.15.Kvinnors särskilda behov inom kriminalvården(punkt 11)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 15. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:Ju258 yrkande 20, 2002/03:Ju264 yrkande3, 2002/03:Ju273 yrkandena 13 samt 2002/03: Ju353 yrkande7.StällningstagandeVi anser att kvinnornas situation inom kriminalvårdenbehöver uppmärksammas mer än vad som är fallet i dag.I regel har kvinnor som är intagna på anstalt ettannorlunda rehabiliteringsbehov än män. De har ofta enallvarligare missbruksproblematik än män De bär ofta påtraumatiska upplevelser och mår därför ofta psykisktmycket dåligt. Dessa faktorer innebär bl.a. attbehandlingsprogrammen som riktar sig till kvinnor bör haen annan utformning än de som riktar sig till män. Det ärdärför viktigt att all programverksamhet för kvinnor ärsärskilt anpassad för dem. Det är också viktigt attkvinnorna på anstalterna får genomgå en socialrehabilitering och att de får en god förberedelse införlivet i frihet utan kriminalitet och droger.Regeringen bör ges i uppdrag att vidta åtgärder ienlighet med vad vi nu anfört med anledning av motionernaJu258, Ju264, Ju273 och Ju353 i nu berörda delar.16.Anpassning av anstalter för umgänge med barn(punkt 12)av (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 16. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju349 yrkande 24.StällningstagandeMånga intagna på fängelser är föräldrar, och det ärviktigt att kontakten med barn och andra anhöriga intebryts . Inte minst för barnensutveckling är det viktigt att kontakterna upprätthålls ochatt umgänget kan ske under så normala former som möjligt.Ett väl fungerande umgänge kan även vara betydelsefulltför den intagnes möjlighet till rehabilitering. Barnsmöjligheter att skapa och upprätthålla ett gottförhållande till föräldrarna under anstaltsvistelsen måstedärför underlättas på alla sätt. Jag välkomnar att detinom kriminalvården iordningställts ytterligare ett antalbesökslägenheter och besöksrum anpassade för barn. Detkrävs dock att det byggs ytterligare besökslägenheter påanstalter runt om i Sverige.Regeringen bör vidta erforderliga åtgärder i enlighetmed vad jag nu har anfört. Det anförda innebär att jagtillstyrker motion Ju349 i berörd del.17.Placering av långtidsdömda (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 17. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju265 yrkande 3.StällningstagandeEtt sätt att underlätta situationen för de långtidsdömdakan vara att inrätta särskilda enheter för dem som dömtstill långa straff. På en sådan avdelning skulle den dömdekunna vistas av straffet. Verksamheten påen sådan avdelning skulle bl.a. gå ut på att bearbeta denuppgivenhet och förvirring som ett långt straff kanmedföra.Regeringen bör ges i uppdrag att närmare utredadenna fråga.