bet · GR01MJU7 · 2003-11-11 00:00:00 — föreslår regeringen att begreppet miljökvalitetsnormockså skall kunna användas för andra typer av mål, t.ex. delmål och mål"som följer av medlemskap i unionen".De problem somregeringen syftar till att lösa med den förändrade definitionen bör lösaspå andra sätt. I stället för att göra begreppet miljökvalitetsnorm vagtkan man använda sig av andra begrepp som t.ex. riktvärden och delmål. Ettexempel på lagteknisk lösning finns i en underlagsrapport tillMiljöbalkskommittén "Genomförande av miljökvalitetsnormer m.m." (Gipperth ochMichanek, 2001).Enligt vår mening bör regeringen på nytt övervägautformningen och återkomma med förslag som inte innebär att begreppetmiljökvalitetsnorm ändras.Riksdagen bör tillkännage för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationen om innebörden av termenmiljökvalitetsnorm. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ4 yrkande 2och avslår motion 2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 4.5. Vissaersättningsfrågor med anledning av lagförslaget, punkt 4 (m, kd, c)avCatharina (), (), (), () och ().Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om vissa ersättningsfrågor. Därmedbifaller motionerna 2003/04:MJ6 yrkande 11 och 2003/04:MJ9yrkande 3.StällningstagandeMiljöbalkens regler om miljökvaliteten harhittills inte fått särskilt stort genomslag i tillämpningen i . Enpåtaglig förändring i detta avseende kan dock förväntas i och med denföreslagna förändringen av 5 kap.Med miljökvalitetsnormavses enligt krav som skall vara uppfyllt vid en visstidpunkt (gränsvärde). I propositionen föreslås att detta begrep utvidgastill att omfatta även andra typer av krav om miljökvalitet, exempelviskoncentration av ett visst förorenande ämne som inte bör överskridas(riktvärde).Den vida innebörd begreppet miljökvalitetsnorm nu ges kanförutses komma att leda till stora inskränkningar i enskilda verksamhetsutövarespågående verksamhet och i möjligheterna att starta nya verksamheter.Miljöbalken medger inte någon intresseavvägning som medför att enmiljökvalitetsnorm åsidosätts. Någon rätt till ersättning för det intrång i enföretagares rådighet över sin egendom som tillämpningen av reglerna ommiljökvalitet kan föranleda föreligger inte heller enligt balken.Ipropositionen föreslås inte några förändringar i detta avseende. Detta ären brist som kan leda till stötande resultat från enskild företagaressynvinkel. Exempelvis kan en ägare till en skogsfastighet, som är belägeni närheten av ett vattenområde, av tillsynsmyndigheten förbjudas avverkningom miljökvalitetsnormerna för vattnet redan är uppnådda med tillämpningav 26 kap. 9 § . Att vattnets innehåll av kväve och fosforredan är oroväckande högt behöver inte alls bero på fastighetsägarenstidigare verksamhet utan kan bero på utomstående faktorer såsom luftnedfallav kväve eller läckage från en annan fastighet i avrinningsområdet.Fastighetsägaren har inte några alternativa avverkningsmöjligheter ochförbudet kan orsaka henne stora ekonomiska problem.Någon rätt tillersättning för den ekonomiska skada som förbudet förorsakar henne föreliggerinte enligt . Vi anser att en sådan ersättningsregel börinföras.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om vissa ersättningsfrågor. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:MJ6 yrkande 11 och 2003/04:MJ9 yrkande 3.6. Åtgärdsprogramsinnehåll, m.m., punkt 5 (m)av (), LarsLindblad (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om konsekvensanalyser. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ5 yrkande 1 och avslår motionerna 2003/04:MJ4 yrkandena4 och 5, 2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 5, 2003/04:MJ7 yrkande2 i denna del och 2003/04:MJ9 yrkande 5.StällningstagandeProposition2003/04:2 har lämnats med anledning av att EU antagit direktiv /60/EG,det s.k. ramdirektivet för vatten. Nationella bestämmelser för attimplementera direktivet skall vara på plats iår.Moderata samlingspartiet har kritiserat förde uppenbara brister som den är behäftad med. Det gäller till exempelavgifter, straffsatser för bagatellbrott, kommunernas godtyckligakontrollverksamhet och att avvägningen mellan miljönytta och annan nytta ärför svag.Då detta inte berörs i propositionen avstår vi nu från attföreslå ändringar som avsevärt skulle förbättra nu gällandelagstiftning.Emellertid har vi synpunkter på förslagen.Förslaget innebär attdet skall göras konsekvensanalyser av programförslagen från såväl allmänsom enskild synpunkt. Detta är bra men vi saknar nästa led, nämligen hurkonsekvenserna skall bedömas och beaktas vid utformningen av det slutgiltigabeslutet. Detta bör klargöras.Riksdagen bör tillkännage för regeringensom sin mening vad som anförs i reservationen om konsekvensanalyser. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ5 yrkande 1 och avslår motionerna2003/04:MJ4 yrkandena 4 och 5, 2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 5,2003/04:MJ7 yrkande 2 i denna del och 2003/04:MJ9 yrkande 5.7. Åtgärdsprogramsinnehåll, m.m., punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslutunder punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärdsprogramsinnehåll m.m. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ7 yrkande 2 idenna del och avslår motionerna 2003/04:MJ4 yrkandena 4 och 5, 2003/04:MJ5yrkande 1, 2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 5 och 2003/04:MJ9yrkande 5.StällningstagandeEn av de viktigaste delarna i arbetet medrenare vatten är att utforma verkningsfulla åtgärdsprogram. I propositionenpåpekar regeringen vikten av samråd och konsekvensanalyser. Samtidigtsägs väldigt lite i propositionen om synen på åtgärdsprogrammen och deverktyg som behövs för att genomföra dem. anser att varjevattenavrinningsområde måste ha ett lokalt anpassat åtgärdsprogram. Dettaför att det skall vara möjligt att införa restriktioner mot användning avnatur- och handelsgödsel i vissa områden beroende på hur de lokalaförhållandena ser ut.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om åtgärdsprograms innehåll m.m. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ7 yrkande 2 i denna del och avslårmotionerna 2003/04:MJ4 yrkandena 4 och 5, 2003/04:MJ5 yrkande 1, 2003/04:MJ6yrkandena 2 i denna del och 5 samt 2003/04:MJ9 yrkande 5.8. Åtgärdsprogramsinnehåll, m.m., punkt 5 (kd, c)av () och JanAndersson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen omåtgärdsprograms innehåll m.m. Därmed bifaller motionerna2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 5 och 2003/04:MJ9 yrkande 5 och avslårmotionerna 2003/04:MJ4 yrkandena 4 och 5, 2003/04:MJ5 yrkande 1 och2003/04:MJ7 yrkande 2 i denna del.StällningstagandeI propositionenföreslås en ny lydelse av 5 kap. 4 § som innebär attverksamhetsutövare och andra skall beredas tillfälle att lämna synpunkter påförslag till åtgärdsprogram. Samrådet föreslås ske under minst tvåmånader.Det är viktigt att de som berörs av ett åtgärdsprogram kan deltafullt ut i samrådsprocessen. Eftersom de frågor som berörs av ett förslagtill åtgärdsprogram är omfattande och svåra att överblicka kan det ta tidatt formulera genomtänkta synpunkter på föreslagna åtgärdsprogram. Förexempelvis jord- och skogsbrukare finns det vissa tider som kräversärskilt stora arbetsinsatser och då inget annat hinns med.Om man somt.ex. verksamhetsutövare skall kunna sätta sig in i det omfattande materialsom kan finnas om vattendistriktet och hinna ta de kontakter som krävsför ett meningsfullt samråd, kan vara en alltför kort tid.Vibedömer därför att är en för kort samrådstid för förslag tillåtgärdsprogram. Samrådstiden bör vara , vilket även föreslåsi utredningen som vatten (SOU 2002:105).Riksdagen bör tillkännageför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärdsprogramsinnehåll m.m. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ6 yrkandena2 i denna del och 5 och 2003/04:MJ9 yrkande 5 och avslår motionerna2003/04:MJ4 yrkandena 4 och 5, 2003/04:MJ5 yrkande 1 och 2003/04:MJ7 yrkande2 i denna del.9. Åtgärdsprograms innehåll, m.m., punkt 5 (mp)avGunnar ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslagettill riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom åtgärdsprograms innehåll m.m. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ4yrkandena 4 och 5 och avslår motionerna 2003/04:MJ5 yrkande 1, 2003/04:MJ6yrkandena 2 i denna del och 5, 2003/04:MJ7 yrkande 2 i denna del och2003/04:MJ9 yrkande 5.StällningstagandeMiljöpartiet ser positivt påatt det byggs upp en administration för att arbeta med vattenkvalitet.Men för att förbättra vattenkvaliteten genom arbete med åtgärdsprogramoch uppfylla vattendirektivets krav är det avgörande attvattenmyndigheten/heternafår tillräckliga befogenheter. I propositionen saknas förslag som gör attåtgärdsprogrammen kan få tillräckligt styrande verkan. Visserligen föreslåsatt åtgärdsprogrammen skall kunna omfatta kommuners och myndighetersverksamhet, men om dessa inte vill genomföra åtgärderna saknassanktionsmöjligheter. Åtgärdsprogrammen får inte heller en direkt styrandeverksamhetenligt PBL. Ändringar i PBL skulle krävas för att få tillräcklig påverkanpå den fysiska planeringen. Lagstiftningen behöver förbättras, inte minstnär det gäller miljö- och hälsoskyddsnämndernas möjligheter att genomföraåtgärder mot diffusa föroreningskällor och att i högre grad kunna användasig av generella föreskrifter.Om inte lagstiftningen räcker till föratt arbeta på ett effektivt sätt, finns stor risk för höga statligaadministrationskostnader utan att miljönyttan blir särskilt stor. Ett sättatt undersöka hur långt dagens lagstiftning räcker skulle kunna vara attupprätta ett åtgärdsprogram i det avrinningsområde som bedöms hadet bästa underlaget. I uppdraget skulle kunna ingå att analysera vilkaförfattningsändringar som krävs för att kunna arbeta effektivt medåtgärdsprogram samt avgöra vilka som är de viktigaste åtgärderna.Propositionensförslag till vad ett åtgärdsprogram skall innehålla är mycket kortfattat.I stor utsträckning lämnas det till förordningsarbetet att avgöra hur detskall utformas. Man kan givetvis diskutera hur mycket skall taställning till. Men åtgärdsprogrammen är en så central del i vattendirektivetoch i regeringens förslag, att tydligare krav på utformningen avåtgärdsprogrammen bör föras in i lagtexten. Ett förslag till hur det skullekunna se ut finns i ovan nämnda rapport (Gipperth och ,2001).Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförsi reservationen om åtgärdsprograms innehåll m.m. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ4 yrkandena 4 och 5 och avslår motionerna 2003/04:MJ5yrkande 1, 2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 5, 2003/04:MJ7 yrkande2 i denna del och 2003/04:MJ9 yrkande 5.10. Överprövning av vissabeslut, punkt 6 (m, fp, kd, c)av (), LennartFremling (fp), (), (), (), () och ().Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om överprövning av vissa beslut.Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ6 yrkande 10, 2003/04:MJ7yrkande 2 i denna del och 2003/04:MJ9 yrkande 4.StällningstagandeUndervattenplaneringsprocessen fattas en mängd beslut som kan komma att bliindirekt bindande för enskilda verksamhetsutövare. Det betyder att vid deprövningar av enskilda verksamheter som äger rum efter vattenplaneringsprocessenkommer enskilda verksamhetsutövare inte att kunna rubba på de beslut somhar fattats av myndigheterna efter samråd. Framtida beslut ochmyndighetsprövningblir sålunda helt och hållet styrda av en tidigare process som inte gåratt överklaga i efterhand för den enskilde. Detta är otillfredsställandefrån rättssäkerhetssynpunkt. Ramdirektivets materiella bestämmelser skalldärför inte få införas i den svenska lagstiftningen, utan att det samtidigtinförs regler som gör det möjligt att överklaga de nu förevarande besluten.Vad som ovan anförts om att införandet av direktivets materiella bestämmelseri svensk lagstiftning måste åtföljas av regler som gör det möjligt attöverklaga de därmed förevarande besluten bör ges regeringen tillkänna.Regeringensförslag ger inte någon rätt att överklaga vare sig beslut om åtgärdsprogrameller andra myndighetsbeslut i vattenplaneringsprocessen. Besluten undervattenplaneringsprocessen - om karakterisering, fastställande av miljömål,definiering av konstgjorda och kraftigt modifierade sjöar och vattendrag,undantag från miljömålen samt åtgärdsprogram m.m. - kommer att bli indirektbindande för enskilda. Det betyder att vid de prövningar av enskildaverksamheter som äger rum efter vattenplaneringsprocessen kommer enskildaverksamhetsutövare inte att kunna rubba på de beslut som har fattats avmyndigheterna. Detta är otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt.Vi anser därför att det i bör stadgas om möjlighet att överklagabeslut om åtgärdsprogram eller andra myndighetsbeslut ivattenplaneringsprocessen.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservationen om överprövning av vissa beslut. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:MJ6 yrkande 10, 2003/04:MJ7 yrkande 2 i dennadel och 2003/04:MJ9 yrkande 4.11. Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning,punkt 7 (m, fp, kd, c, mp)av (), LennartFremling (fp), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslutunder punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringensförslag till lag om ändring i såvitt avser 5 kap. 10 och 11§§ och rubriken närmast före samt tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om vattendistrikt ochvattenmiljöförvaltning.Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ4 yrkande 3, 2003/04:MJ6yrkandena 2 i denna del och 6 och 2003/04:MJ8 yrkandena 1 och 2 och avslårproposition 2003/04:2 i denna del.StällningstagandeI propositionenlämnar regeringen öppet hur förvaltningen av vattenmiljön skall organiseras.Vilken myndighet eller vilka myndigheter som skall vara den eller de nyavattenmyndigheterna vill regeringen få fullmakt att självbesluta om. På samma sätt vill regeringen själv besluta om indelningen ivattendistrikt.Vi ställer oss helt bakom principen att landområdenoch kustvattenområden delas in i vattendistrikt baserat på ett eller fleranaturliga avrinningsområden tillsammans med tillhörande grund- ochkustvatten. Det är viktigt för att kunna säkerställa kvaliteten på vattenmiljön.Däremot motsätter vi oss den föreslagna lydelsen av 5 kap. 10 och 11 §§miljöbalken, där det är regeringen som ges i uppdrag att fatta beslut omhur vattendistrikten och myndighetsstrukturen skall utformas.Det ärinte bra att förslagen saknas nu eftersom arbetet med vattenpolitikenfördröjs. EU-direktivet beslutades , och Sverigehar förbundit sig att genomföra det . Änallvarligare är dock att inte föreslås besluta i en så viktigfråga som hur förvaltningsstrukturen i skall vara utformad. Fråndemokratisk synpunkt borde det vara självklart att fattar beslutnär viktiga förändringar inom befintliga myndigheter, eller vid tillskapandetav nya myndigheter, sker.Dessutom finns ett behov av en tydligaresamverkan med våra grannländer, där de naturliga avrinningsområdena ärgränsöverskridande och därmed bildar ett internationellt avrinningsdistriktenligt ramdirektivet. måste även ges möjlighet att fortsättningsvisha inflytande över sådana vattendistrikt.Propositionen bör därför avslåsi den del som rör organisationen av vattenmyndigheten. Regeringen börskyndsamt återkomma till med ett förslag till vilken eller vilkamyndigheter som skall utgöra den eller de nya vattenmyndigheterna samthur indelningen i vattendistrikt skall utformas.Riksdagen bör såledesavslå regeringens förslag till lag om ändring i såvitt avser5 kap. 10 och 11 §§ och rubriken närmast före samt tillkännageför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vattendistriktoch vattenmiljöförvaltning. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ4yrkande 3, 2003/04:MJ6 yrkandena 2 i denna del och 6 och 2003/04:MJ8yrkandena 1 och 2 och avslår proposition 2003/04:2 i dennadel.12. Myndighetsansvaret, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslutunder punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om myndighetsansvaret.Därmed bifaller motion 2003/04:MJ7 yrkande 3 och avslår motion2003/04:MJ6 yrkande 7.StällningstagandeRegeringen utpekar inte ipropositionen vilken myndighet som skall ha ansvaret för vattendistrikten.Uteblivna besked om vattendistrikt och myndighetsstruktur fördröjer arbetetmed den nya vattenpolitiken. Regeringen vill de facto ha fritt mandatfrån för hur dessa områdena skall organiseras. Ur demokratisksynvinkel anser att detta är helt felaktigt. För oss liberalerär det självklart att skall fatta beslut i denna fråga. I denutredning som hänvisas till i propositionen föreslås det som ett förstasteg att vissa länsstyrelser tillfälligt skall utses för att ta ansvarför de olika distrikten. Detta för att det skall vara möjligt att kommai gång med arbetet . I ett senare skede anser dock utredningenatt nya myndigheter för vattenvårdsdistrikten bör inrättas. Vi delar dockinte den uppfattningen. Vi är kritiska till att en ny myndighetsstrukturföreslås byggas upp.Vårt förslag är därför att länsstyrelserna skall fådet permanenta ansvaret för förvaltning av vattenavrinningsdistrikten.Förutom att detta säkerställer en god förståelse mellan hur miljöproblematikenförvaltas vad avser land kontra vatten så säkerställs att frågorna behandlasav en organisation med en bred kompetensprofil inom miljöområdet. Enytterligare fördel är att man kan börja bygga upp organisationen från startutan att behöva befara en ny omorganisation. Detta ger en viktig stabilitettill det fortsatta arbetet.Riksdagen bör tillkännage för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationen om myndighetsansvaret. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ7 yrkande 3 och avslår motion 2003/04:MJ6yrkande 7.13. Myndighetsansvaret, punkt 8 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännagerför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen ommyndighetsansvaret. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ6 yrkande 7 ochavslår motion 2003/04:MJ7 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraternaförordar en stegvis implementering av ramdirektivet för vatten och attmyndighetsansvaret knyts till en av länsstyrelserna i varje vattendistrikt.Länsstyrelserna har en god erfarenhet av myndighetsarbete av det nuaktuella slaget och har dessutom ansvar för miljö- och resursfrågor påregional nivå. Regeringen bör återkomma till med ytterligareförslag angående detta.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen om myndighetsansvaret. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ6 yrkande 7 och avslår motion 2003/04:MJ7yrkande 3.14. Förvaltningsplaner m.m., punkt 9 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslutunder punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förvaltningsplanerm.m. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ9 yrkande1.StällningstagandeCenterpartiet förespråkar ett samhälle där makten utgår ifrånden lägsta, effektiva nivån och att beslut som inte kan fattas och genomförasav en politisk nivå bör delegeras uppåt.I dag har kommunerna planeringsansvaretför mark och vatten enligt . I och med att vattendirektivetinförlivas i svensk lagstiftning, riskerar kommunernas planansvar atturholkas om subsidiariteten inte säkerställs.När det gäller förvaltningav kvaliteten på vattenmiljön är det angeläget att den lokala nivån börha huvudansvaret för vattenplaneringen. Miljömålen och förvaltningsplanerskall tas fram på lokal nivå utifrån vattenområdets behov av skydd ochaktuella miljötillstånd, inte av en central myndighet som tvingas användaett mer schablonartat arbetssätt. För att säkerställa vattenkvaliteten ärden kommunala nivån att föredra som den lägsta effektiva nivån. Dettaförutsatt att kommunerna genomför vattenplaneringen i nära samarbete medlokalbefolkning, verksamhetsutövare och andra.Människors delaktighet påett tidigt stadium skapar också förståelse och engagemang för att senareverka tillsammans för att målen uppfylls och miljön skyddas. Kommunernabör därför ges i uppdrag att, i samverkan med näringsliv och civiltsamhälle, ta fram förslag till miljömål och förvaltningsplaner på basis avde lokala vattenförhållandena, som sedan fastställs av vattenmyndigheten.Förvaltningsplaner och miljömål skall vara klokt avvägda med avseende påoptimal miljönytta och kostnad.Erfarenheter från och samarbeten kring i visar att när kommuner,näringar och intresseorganisationer ges direkt påverkansmöjlighet påvattenkvaliteten, skapas samarbetsformer som främjar vattenmiljön. Denfranska modellen står som en förebild för många länder i arbetet medvattenmiljön och även har förordat en sådan lösning. Ommyndighetsansvaret skulle komma att åvila de befintliga länsstyrelserna,enskilt eller i samråd, skulle flera av fördelarna av ett vattenparlamentgå förlorade. De franska vattenparlamentens organisation bör därför utgöraen förebild för organisationen av Sveriges vattenmyndigheter.Riksdagenbör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom förvaltningsplaner m.m. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ9yrkande 1.15. Finansieringsprincipen, punkt 11 (m, kd, c)av (), (), (), JanAndersson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om finansieringsprincipen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ6 yrkande 13.StällningstagandeDet råder ingen tvekanom att ramdirektivet innebär nya åtaganden för kommuner.Finansieringsprincipen, som innebär att staten måste skjuta till pengar tillkommunerna i samband med att dessa ges utökade åtaganden, måsteupprätthållas.Regeringen bör återkomma med en konsekvensanalys när det gällerkonsekvenserna för kommunernas ökade åtaganden och ansvar samt eventuellainskränkningar i det kommunala självstyret.Riksdagen bör tillkännageför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen omfinansieringsprincipen. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ6 yrkande13.16. Skydd av dricksvatten, punkt 12 (kd, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser attförslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om skydd av dricksvatten. Därmed bifaller motion2003/04:MJ6 yrkande 12.StällningstagandeI Miljöbalkskommitténsdelbetänkande (SOU 2002:107) föreslås att bestämmelserna i ramdirektivetsartikel 11.3 om skydd för dricksvatten skall tillgodoses genom ändringari förordningen om förvaltning av vattendistrikt. Det är angeläget att deändringar som är motiverade av direktivet genomförs i nämnda förordning.Detta bör ges regeringen till känna. Därmed bifaller motion2003/04:MJ6 yrkande 12.17. Övriga motionsförslag, punkt 13 (fp)avLennart Fremling (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om marin strategi m.m.