bet · GQ01AU4 · 2003-03-11 00:00:00 — haröverlämnat den del av förslaget som avserarbetslöshetsförsäkringen (punkt 4) tillarbetsmarknadsutskottet.I korthet går förslaget i denna del ut på dels attfrågan om familjehemsföräldrar generellt sett böromfattas av arbetslöshetsförsäkringen bör lösas inomramen för arbetet med att ta fram en strategi förfamiljehemsvårdens långsiktiga utveckling, dels attlagen bör ändras så att vård av ett barn inom ramenför ett familjehemsuppdrag skall betraktas som s.k.överhoppningsbar tid.Socialutskottet har i sitt betänkande (bet.2002/03:SoU10) ställt sig bakom revisorernas förslagom att regeringen skall ta initiativ till att ennationell strategi utarbetas för familjehemmenslångsiktiga utveckling.I de följande avsnitten tar utskottet i avsnittetFamiljehemsföräldrars och uppdragstagares rätt tillersättning m.m. upp den vidare frågan omfamiljehemsföräldrar generellt sett bör omfattas avarbetslöshetsförsäkringen. I ett därpå följandeavsnitt behandlas frågan om tiden med vård av barnsom familjehemsförälder bör vara s.k.överhoppningsbar tid.Revisorernas förslag om familjehemsföräldrarsrätt till ersättningSom framgått av föregående avsnitt har revisorernapå eget initiativ granskat familjehemsvården av barnoch unga och överlämnat ett förslag till riksdagen.Förslaget har remitterats till socialutskottet somöverlämnat ett yrkande (punkt 4) i förslaget tillarbetsmarknadsutskottet. I detta avsnitt behandlasden del av yrkandet som rör fråganfamiljehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsersättning. Den del av yrkandet somavser frågan om överhoppningsbar tid behandlassenare i framställningen.I den rapport som ligger till grund förrevisorernas förslag anförs i huvudsak följande ifrågan om familjehemsföräldrarnas rätt tillersättning.Samhällsutvecklingen har inneburit att de flestafamiljer behöver ha två inkomster för att klara sittuppehälle. Att vara beroende av ersättningen förfamiljehemsuppdrag för sin försörjning är långt merosäkert än att ha ett vanligt arbete. I sitt förslagkonstaterar revisorerna bl.a. att det finns enenighet bland remissinstanserna om att familjehemmenallmänt sett bör erbjudas tryggare ekonomiskavillkor. Frågan om familjehemsföräldrar generelltsett bör omfattas av arbetslöshetsförsäkringenhänger enligt revisorerna samman med omfamiljehemsuppdraget bör ses om ett uppdrag ellerett arbete.Att familjehemsföräldrarna inte är anställda avsocialtjänsten utan har ett arvoderat uppdrag harbetydelse för familjehemsföräldrarnas möjligheteratt få arbetslöshetsersättning. För att beviljasarbetslöshetsersättning krävs att den arbetslöseunder en ramtid av närmast förearbetslösheten haft förvärvsarbete under minst sexmånader. Att ha ett familjehemsuppdrag räknasnormalt inte som förvärvsarbete, även om uppdragetinnebär att någon i familjen är hemma på heltid ochfår ersättning för detta.I förslaget framför revisorerna att denna frågabör lösas inom ramen för arbetet med att ta fram enny strategi för familjehemsvården i dess helhet; deekonomiska förutsättningar som gäller för ettfamiljehem, ersättningsnivåer och bidrag som lämnastill barn och familjehemsföräldrar bör enligtrevisorerna också ses över inom ramen för dettaarbete (punkt 4 delvis).Motion väckt med anledning av revisorernasförslagEnligt kommittémotion So9 (yrk. 5) harVänsterpartiet inte några invändningar mot attfrågan om familjehemsföräldrar generellt böromfattas av arbetslöshetsförsäkringen tas upp i denav revisorerna föreslagna utredningen för att tafram en strategi för familjehemsvårdens långsiktigautveckling. Om frågan skall utredas bör denemellertid ses ur ett barnperspektiv så att följdeninte blir en alltför långtgående professionaliseringav familjehemmen.Motioner om familjehemsföräldrar väckta underden allmänna motionstidenI kommittémotion A324 tar uppfrågan om familjehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsersättning. De konstaterar attfamiljehemsföräldrar som regel inte kan erhållasådan ersättning. Partiet anser attarbetstagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen börändras så att även denna grupp kan erhållaersättning (yrk. Samma krav framställer partieti kommittémotion A242 (yrk. 29).I motion A260 anser () attuppdraget som familjehemsförälder bör anses som ettarbete med rätt till bl.a. arbetslöshetsersättning.Reglerna bör därför ändras så att även denna gruppkan erhålla ersättning.Övrig motionHelena Zakariasén och ()anför i motion A265 att politiska uppdrag intekvalificerar till arbetslöshetsersättning. Det finnsen risk för att många människor, och då specielltyngre, avstår från att ta på sig ett uppdrag somförtroendevald om detta inte ger rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen.Utskottets ställningstagandeFrågan om familjehemsuppdrag skall jämställas medförvärvsarbete och därigenom grunda rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkring harbehandlats vid ett flertal tillfällen i utskottet,senast i betänkande 2001/02:AU5.Utskottet konstaterade då att en analysgrupptillsatts inom som bl.a. hadeuppdraget att se över familjehemsföräldrarsersättningsrätt. Enligt vad utskottet nu inhämtatfrån kommer analysgruppen inomkort att presentera resultaten av sitt arbete i endepartementspromemoria.Uppdraget till analysgruppen omfattar flerafrågor, däribland ersättningsrätten för företagareliksom gränsdragnings- och tillämpningsproblem föruppdragstagare och det kooperativa företagandet.Utskottet kan konstatera att den problematik somaktualiseras för familjehemsföräldrarna inte är unikför just dem. Liknande problem finns också för andragrupper. Utskottet anser därför att de resultat somanalysgruppen kan komma fram till bör avvaktas innannågra ställningstaganden görs i denna fråga. Det ärdessutom möjligt att saken måste belysas i ettvidare perspektiv än vad som skulle kunna ske inomramen för den allmänna översyn av familjehemsvårdensom revisorerna föreslår. Utskottet är därför inteberett att ställa sig bakom revisorernas förslag.Ställningstagandet innebär att utskottet inte hellerkan ansluta sig till de motioner som förordar attuppdraget som familjehemsföräldrar skall kvalificeraför arbetslöshetsersättning.Med anledning av vad som tas upp i motion So9 bördet tilläggas att frågan om riskerna med en ökadprofessionalisering av familjehemmen berörs avsocialutskottet i det ovan nämnda betänkandet(2002/03:SoU10). ställer sig därbakom att en utredning skall ges i uppdrag attutarbeta en strategi för familjehemsvårdenslångsiktiga utveckling och uttalar att det inomutredningen bör göras en noggrann kartläggning avden utveckling som pågår på området, bl.a. mot enökad professionalisering av familjehemsvården.Socialutskottet ställer sig också bakom yrkanden omatt utredningen bör ske i ett barnperspektiv.Sammantaget innebär det anförda att utskottetavstyrker revisorernas förslag i denna del samtmotionerna A242 yrkande 29 (kd), A260 (kd), A324yrkande 8 (kd) och So9 yrkande 5 (v).Vad härefter gäller frågan i motion A265 ompolitiska förtroendeuppdrag kan grunda rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen kanutskottet hänvisa till AMS meddelande nr 17/1995.Enligt meddelandet kvalificerar arvoderadeförtroendeuppdrag på heltid eller deltid tillarbetslöshetsersättning. Enstaka förtroendeuppdragkvalificerar däremot inte enligt detta meddelande.Utskottet vill också hänvisa till den ovannämndaanalysgruppen vars slutsatser eventuellt kan kommaatt ha betydelse även för frågan om förtroendevaldasrätt till arbetslöshetsersättning.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion A265 (s).Överhoppningsbar tid vidfamiljehemsvård, föräldraledighet,studier m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas den del avRiksdagens revisorers förslag angåendefamiljehemsvården som avser s.k.överhoppningsbar tid. Revisorernas förslag omen ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkringavstyrks med hänvisning till att frågan börövervägas i ett vidare sammanhang. Även ettantal motioner som gäller lagens regler omöverhoppningsbar tid bl.a. vid studieravstyrks. I avsnittet behandlas och avstyrksockså en motion om ersättning vid uppehåll istudier.Jämför reservation 6 (kd, c).Vissa bakgrundsuppgifterFör ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringenkrävs att ett s.k. arbetsvillkor skall varauppfyllt. Detta villkor innebär att den sökandeunder en tolvmånadersperiod (ramtid) förearbetslöshetens inträde skall ha utfört en vissmängd arbete. När denna ramtid skall bestämmasräknas inte (överhoppas) tid då den sökande varithindrad att arbeta av ett antal angivna skäl, t.ex.sjukdom, viss vuxenutbildning, vård av eget barnunder eller vård av adoptivbarn i två årefter barnets ankomst i familjen eller på grund avdeltagande i vissa arbetsmarknadspolitiska program.Även tid då den sökande fått föräldrapenningförmånerfår överhoppas. Att tiden är överhoppningsbarbetyder att även sådant förvärvsarbete som liggerlängre tillbaka i tiden än kantillgodoräknas i arbetsvillkoret.Riksdagens revisorers förslagI den rapport som ligger till grund för revisorernasförslag framförs följande i fråga omöverhoppningsbar tid.Att vara hemma för att ge familjehemsplaceradebarn omsorg och tillsyn räknas inte somöverhoppningsbar tid på samma sätt som vård av egetbarn som inte fyllt eller vård av adoptivbarni efter barnets ankomst till familjen. Det ärinte rimligt att familjehemsföräldrar skall riskeraatt förlora rätten till arbetslöshetsersättninggenom att åta sig ett familjehemsuppdrag. Iförslaget instämmer revisorerna i AMS bedömning isamband med remissbehandlingen av rapporten. Vård avett barn inom ramen för ett familjehemsuppdrag börjämställas med vård av adoptivbarn i fråga omöverhoppningsbar tid. Revisorerna föreslår attregeringen tar initiativ till att lagen omarbetslöshetsförsäkring ändras i enlighet med detta.Det innebär att den överhoppningsbara tiden om tvåår kan räknas oberoende av barnets ålder (punkt 4delvis).Motioner om överhoppningsbar tidI ett antal motioner från allmänna motionstidenbehandlas frågor om överhoppningsbar tid vid studierrespektive vid föräldraledighet.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A324 attstudier skall betraktas som överhoppningsbar tid iproportion till omfattningen av tiden. Det skallinte heller ställas något krav på att studiernaskall vara avslutade (yrk. 5).I två motioner, A221 av . (s) respektive A310 av m.fl. (s),tar motionärerna upp frågan om överhoppningsbar tidför föräldralediga. Motionerna anknyter till tvådomar från Regeringsrätten . De enskildapersonerna har som föräldrapenninguppburits deltidsarbetat i sådan omfattning att ettnytt arbetsvillkor har uppfyllts. Dagpenningen hardärmed grundats på deltidsarbetet, vilket innebäratt ersättningen beräknats på den lägre inkomstentrots att personen arbetat heltid föreföräldraledigheten. Detta är inte rimligt varförbestämmelserna bör ses över.Övrig motionJan och () anser imotion A280 att man bör anpassa regelverket vadgäller studieuppehåll. Den situation som avses ärnär en arbetslös avslutat sina studier och sökerarbetslöshetsersättning och därefter börjar studeraigen. Om han eller hon vill återuppta studiernakrävs enligt motionen ett studieuppehåll på minst 45dagar för att sökanden skall varaersättningsberättigad. Detta krav bör tas bort.Utskottets ställningstagandeVad först gäller Revisorernas förslag att vård avbarn inom ramen för ett familjehemsuppdrag börbetraktas på samma sätt som vård av adoptivbarn ifråga om överhoppningsbar tid kan utskottetkonstatera att den saken har nära anknytning tillden ovan behandlade frågan om familjehemsuppdraget isig skall kunna grunda rätt till ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. Lagens innebörd är iprincip att en viss verksamhet inte kanvara både ersättningsgrundande och överhoppningsbar.Tanken med möjligheten att hoppa är att ettförvärvsarbete som ligger längre bort i tiden skallkunna läggas till grund för ersättning. Om uppdragetsom familjehemsförälder skulle jämställas medförvärvsarbete, och därmed kvalificera tillersättning från a-kassan, kan alltså intevara överhoppningsbar. Av detta skäl anser utskottetatt de båda frågor som revisorerna väcker börbehandlas i ett sammanhang.Med hänsyn till detta, och till vad utskottetanfört i föregående avsnitt, Familjehemsföräldrarsoch uppdragstagares rätt till ersättning m.m., böräven revisorernas förslag i denna del avslås.Vad sedan gäller de motioner som avseröverhoppningsbar tid vid studier och frågan om rätttill ersättning vid uppehåll i studier är följandeatt säga.Liknande frågor om arbetslöshetsförsäkringensregler vid studier har utskottet behandlat vid ettflertal tillfällen tidigare. Förslagen har mångagånger utgått från den omständigheten att studerandeofta har svårt att få någon ekonomisk ersättningunder studieuppehåll och ferier. Detta beror tillstor del på hur existerande ersättningssystem vidstudier är utformade.Med anledning av motion A324 kan utskottetkonstatera att studier äröverhoppningsbar tid om de avslutats efter fyllda 25år eller om de har föregåtts av förvärvsarbete påheltid . Detta gäller underförutsättning att studierna är avslutade. Här som iandra sammanhang knyts ersättningsrätten till attden sökande står till arbetsmarknadens förfogande.Den i motion A280 nämnda perioden om 45 dagarsyftar på den bestämmelse i 10 § AMSFS 1997:13 somreglerar rätten till ersättning under ferier.Innebörden av regeln är att ersättning vidstudieuppehåll kan ges endast om uppehållet avserferier och ferierna överstiger . En annanfråga gäller studier som avbryts i den meningen attden enskilde inte längre har för avsikt att studeraoch på vilket sätt det då skall klarläggas att haneller hon uppfyller grundvillkoret att stå tillarbetsmarknadens förfogande.Den grundläggande tanken medarbetslöshetsförsäkringen är att den skall ge denenskilde rätt till ekonomisk ersättning under enomställningsperiod. Den sökande måste stå tillarbetsmarknadens förfogande och aktivt söka lämpligtarbete. Många studerande befinner sig inte i densituationen. skall det inte förnekas attde studerande kan ha en oförmånlig ställning itrygghetssystemen.Regeringen har utfärdatdirektiv till en studiesocial utredning (dir.2002:120). En särskild utredare har fått i uppdragatt göra en samlad analys av den ekonomiska ochsociala situationen för studerande på olikautbildningsnivåer under den samlade studietiden,inklusive studieuppehåll. Utredaren skall, motbakgrund av de studerandes skiftande socialasituation, kartlägga samspelet mellanstudiestödssystemet och andra förmånssysteminklusive bostadsbidrag, ekonomiskt bistånd enligtsocialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Närdet gäller arbetslöshetsförsäkringen skall utredarenendast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringensamspelar med studiestödssystemet. Uppdraget skallenligt direktiven avslutas senast den 31 december2003.Utskottet vill liksom i förra årets betänkande2001/02:AU5 framhålla att kraven på utbildning inomsåväl arbetslivet som i samhället generellt barablir högre och högre. Det är därför viktigt atttrygghetssystemen inte är utformade så att personeravstår från studier. Utskottet anser dock att detpågående utredningsarbetet bör avvaktas innan någraytterligare åtgärder vidtas.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna A280 (s) och A324 yrkande 5 (kd).Avslutningsvis tar utskottet upp de synpunkter somframförs i motionerna A221 och A310. Utskottet kankonstatera att innebörden av Regeringsrättens bådadomar är att ett arbetsvillkor kan upparbetassamtidigt som en person får föräldrapenning, vilketkan leda till att dagpenningen blir lägre än omersättningen hade grundats på det förvärvsarbete somföregick tiden med den partiella föräldraledigheten.Enligt vad utskottet erfarit pågår ett arbete inomRegeringskansliet för att undersöka hurersättningsfrågan skall kunna lösas för deföräldralediga som får en lägre dagpenning tillföljd av domarna, och en departementspromemoria äratt vänta . Utskottet, som inte villföregripa resultatet av det arbetet, avstyrkermotionerna A221 (s) och A310 (s).Företagares ersättningsrätt m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som rör företagares ersättningsrätt.Samtliga motioner avstyrks.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).BakgrundArbetslöshetsförsäkringen omfattar, som tidigareframgått, både arbetstagare och företagare. Iprincip gäller samma regler för båda dessa grupper,men vissa särregler finns för företagarna. Dessaregler återfinns i 34-37 §§ . Av dessa reglerframgår att en företagare skall anses vara arbetslösnär företagarens personliga verksamhet i rörelsenvid en samlad bedömning kan anses ha upphört annatän tillfälligt. En företagare kan även betraktas somarbetslös vid ett tillfälligt uppehåll i enverksamhet. Uppehållet får dock inte till någon delvara av säsongskaraktär, och ersättningsrätten ärbegränsad till ett avbrott i en och samma rörelse.Under uppehållet får det inte bedrivas någonverksamhet. Den försäkrade måste anmäla sig somarbetslös och stå till arbetsmarknadens förfogande.Vid bestämmandet av företagarnas dagpenning ärhuvudregeln att den skall beräknas på ett genomsnittav inkomsterna från rörelsen , exklusive avvecklingsåret, förearbetslöshetens inträde. Om företagaren har bedrivitverksamhet än och innandess haft anställning som arbetstagare i sådanomfattning att han eller hon för övrigt uppfyllerkraven för arbetslöshetsersättning kandagsförtjänsten, om det är till fördel för henneeller honom, beräknas på grundval av inkomsten somanställd.MotionerI kommittémotion A324 hävdar attegenföretagandet i allt större utsträckning hållerpå att bli ett komplement till en anställning.Enligt partiet är nuvarande regler iarbetslöshetsförsäkringen främst inriktade påarbetstagare. Frågan om företagares ställning iarbetslöshetsförsäkringen är komplicerad och måstedärför snabbt ses över i syfte att ge grundtrygghetockså till egenföretagare. Särskilt börjordbrukarnas situation uppmärksammas. Partiet anserockså att kraven för att erhållaarbetslöshetsersättning måste ses över. Reglerna omrätt till ersättning för delägare i kooperativ måsteförtydligas. föreslår därför attdet tillsätts en utredning med detta uppdrag (yrk.7).Vänsterpartiet anser i kommittémotion A240 att deregler som styr arbetslöshetsförsäkringen försmåföretagare upplevs somsvåröverskådliga och kan verka hämmande för dem somvill starta egen verksamhet. Motionärerna anserdärför att det bör göras en översyn avarbetslöshetsförsäkringen vad avser småföretagare(yrk. 2).Centerpartiet anser i partimotion N306 atttrygghetssystemen diskriminerar småföretagare iförhållande till arbetstagare. Partiet vill därförinföra samma villkor för företagare som föranställda bl.a. vad gäller ersättning vidarbetslöshet. Småföretagare bör således ha rätt tillarbetslöshetsersättning om företaget är vilande(yrk. Även make eller maka till företagare börha rätt att ta del av arbetslöshetsersättningen pålika villkor som andra. Därför bör villkoret attföretagets verksamhet först skall vilandeförklarasinnan en anhörig kan få ersättning tas bort (yrk.6).Roger () framställer i motion A202 (yrk.2 och 3) motsvarande yrkande som imotion N306 yrkandena 5 och 6 ovan.I kommittémotion A239 (yrk. 36) anserCenterpartiet att den nuvarande utformningen avarbetslöshetsförsäkringen hindrar utvecklingen inommånga kooperativ, ekonomiska eller ideellaföreningar. Enligt partiet bör man förtydligareglerna så att de som verkar inom dessaassociationsformer kan erhålla ersättning.I motion N344 (yrk. 1) efterfrågar . (s) förenklade regler bl.a. förarbetslöshetsförsäkringen för att underlätta för depersoner som växlar mellan att vara anställda,arbetslösa och att driva olika former av eget ellerkooperativt företagande.Ingegerd Saarinen (mp) vill i motion N396 (yrk. 1)att det tillsätts en utredning för att utredaföretagarnas ekonomiska situation vid arbetslöshetså att dessa inte missgynnas i förhållande tillarbetstagare vid ersättning frånarbetslöshetskassan. Översynen skall bl.a. övervägamöjligheterna för företagare att varadeltidsarbetslösa.Barbro Feltzing (mp) anser i motion A201 att man börutreda möjligheterna för renskötande samer att kunnaerhålla arbetslöshetsersättning.Utskottets ställningstagandeAtt stimulera företagandet är enligt utskottetviktigt. Ett väl utvecklat företagande leder tillfler arbetstillfällen och därigenom minskadarbetslöshet. Ett flertal åtgärder har ocksåvidtagits för att underlättaföretagandet.Företagarnas möjligheter att erhållaarbetslöshetsersättning har varit en fråga som oftadiskuterats. Ersättningsrätten har alltid varitomdiskuterad. Skäl som anförts emot ersättningsrättär att det är svårt att kontrollera om en person somdrivit ett företag verkligen står tillarbetsmarknadens förfogande. En alltför generösersättningsrätt riskerar att bli ett slagssubvention och kan indirekt leda till negativaeffekter för andra företag. Skäl som anförts förersättningsrätt är att företagarna i likhet medandra grupper behöver ekonomisk trygghet.Under slutet av 1990-talet har det genomförtsförändringar av arbetslöshetsförsäkringen som varitprincipiellt mycket viktiga och som inneburit enväsentlig förbättring av företagares rätt tillersättning.Utskottet har också behandlatkrav liknande dem som framställs i ovanståendemotioner. I samband med behandlingen av proposition1999/2000:139 En rättvisare och tydligarearbetslöshetsförsäkring noterade utskottet vadregeringen framförde om de stora förändringar somskett vad gäller nyföretagande, vilket ställde nyakrav på alla sociala försäkringssystem inklusivearbetslöshetsförsäkringen. Som framgått har enanalysgrupp tillsatts . Uppgifteninnefattar bl.a. ersättningsrätten för företagareoch gränsdragnings- och tillämpningsproblem somfinns för uppdragstagare och för det kooperativaföretagandet. Liksom i förra årets betänkande2001/02:AU5 kan utskottet konstatera att de frågorsom tas upp i motionerna kommer att beröras ianalysgruppens arbete. Utskottet vill nu liksom dåstarkt understryka att frågan omarbetslöshetsförsäkringen för företagare är av storvikt. Företagare, uppdragstagare och verksamma ikooperativ behöver likaväl som andra grupperekonomisk trygghet. Försäkringen får inte utformasså att den blir ett hinder för nyföretagande.Enligt vad utskottet inhämtat frånRegeringskansliet kommer analysgruppen attpresentera resultaten av sitt arbete i endepartementspromemoria.I avvaktan på denna promemoria avstyrker utskottetmotionerna A201 (mp), A202 yrkandena 2 och 3 (c),A239 yrkande 36 (c), A240 yrkande 2 (v), A324yrkande 7 (kd), N306 yrkandena 5 och 6 (c), N344yrkande 1 (s) och N396 yrkande 1 (mp).Övriga frågor om ersättning m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet tvåmotioner som rör utbetalningen av ersättningfrån arbetslöshetsförsäkringen ocharbetsgivarintygen till arbetslöshetskassor.Båda motionerna avstyrks.MotionerI motion A281 föreslår och () att i de fall aktivitetsstöd kommer ifråga för en arbetslös skall ersättningen betalas utav arbetslöshetskassorna i stället för avförsäkringskassorna.Kurt m.fl. (s) pekar i motion A290 på attmånga som blir arbetslösa efter uppsägning får väntaorimligt på ersättning på grund av attarbetsgivaren inte inom rimlig tid skickar inarbetsgivarintyg till arbetslöshetskassan. Det ärdärför angeläget att göra en översyn av reglerna förutfärdande av arbetsgivarintyg så att dessalevereras i rätt tid.Utskottets ställningstagandeAdministrationen och utbetalningen av de s.k.aktivitetsstöden sköts avförsäkringskassorna. Som utskottet uttalade förravåren (bet. 2001/02:AU5) finns det starka skäl föratt överföra uppgiften till arbetslöshetskassorna.Utskottet erfor i det sammanhanget att det pågicköverväganden av detta slag inom . Ioktober 2002 gav också regeringen iuppdrag att analysera och redovisa kostnads- ochpersonalkonsekvenserna för socialförsäkringensadministration av en överföring avutbetalningsuppdraget för aktivitetsstöd tillarbetslöshetskassorna. Statskontoret redovisadeuppdraget i rapportenAlternativ administration av aktivitetsstöd -effekter för socialförsäkringens administration(2002:28).