bet · GR01SOU1 · 2003-11-25 00:00:00 — RRVfann att platsbristen fick allvarliga konsekvenserför både ungdomar och personal, inte bara underväntetiden i kommunerna utan även påungdomshemmen. RRV:s huvudförslag var att denuppkomna situationen inom ungdomsvården borde lösasgenom att minska inflödet till SiS. Utöver dettaföreslogs också vissa åtgärder med syfte atteffektivisera SiS samt föreslogs en mindre utökningav platsantalet vid de särskilda ungdomshemmen.Regeringen har tillsatt en särskild utredare somskall följa upp och vidareutveckla årspåföljdsreform såvitt avser unga lagöverträdare(dir. 2002:95). Utredaren skall göra en översyn avpåföljdssystemet och undersöka i vilka former och påvilket sätt det allmänna skall ingripa när ungabegår brott. En huvuduppgift skall vara attundersöka möjligheterna att utveckla och förstärkainnehållet i påföljderna samt att skapa nyaalternativ. Avsikten är främst att se till attpåföljdssystemet för unga har ett pedagogiskt ochtydligt innehåll. Uppdraget skall redovisas senastvid utgången av september 2004.En parlamentarisk kommitté har tillkallats meduppdrag att ta fram underlag till en nationellhandlingsplan för den sociala barn- ochungdomsvården (dir. 2003:76). Utredningen skallgenomföra en samlad analys av vårdens nuvarande mål,innehåll, resultat och organisation. Utifrån dennaanalys kan utredningen föreslå förändringar i målensinnehåll och utformning samt hur den sociala barn-och ungdomsvården bäst bör organiseras för att kunnauppnå dessa mål. Utredningen skall även ange hurkompetens och kvalitet inom området skall bibehållasoch utvecklas. Utredningen skall behandla Statensinstitutionsstyrelses uppdrag och funktion endastsåvitt avser hur den vård som myndigheten bedriverstår i relation till övriga insatser inom områdetoch relationen mellan institutionsstyrelsen ochsocialtjänsten. Utredningen skall redovisa uppdragetsenast den 1 juli 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte heller nu ställa sig bakom kraveti motion So586 (m) yrkande 26 om att den slutnaungdomsvården bör överföras till kriminalvården.Motionen avstyrks.Enligt budgetpropositionen råder balansmellan tillgången till och behovet av platser inomde särskilda ungdomshemmen. Utskottet anser denföreslagna medelsanvisningen väl avvägd ochavstyrker därmed även motion Ju450 (kd) yrkande 5.Utskottet tillstyrker vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att för ramanslaget18:2 ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 18 000 000 krefter 2004.De frågor som tas upp i motion So643 (kd) yrkandena9 och 10 får i huvudsak anses omfattas dels av dettillkännagivande om somriksdagen gjorde , dels av pågåendeutredningsuppdrag på området. Utskottet kan ocksåkonstatera att SiS och de båda kommunförbunden harinlett en gemensam projektverksamhet för förbättratsamarbete avseende ungdomar med psykiatriskproblematik som vårdas vid institutionerna. bör resultatet av dessa åtgärder avvaktasinnan tar något nytt initiativ i frågan.Motionsyrkandena avstyrks därmed.Utvecklingsmedel till åtgärder förhemlösa (18:3)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 18:3Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa.Med delvis bifall till en rad motioner omhemlöshet bör ge regeringen tillkänna att den bör redovisa vilkaåtgärder som vidtagits och vilkaåtgärder som regeringen planerar att vidtainom den närmaste framtiden i syfte attförbättra situationen för de mest utsatta isamhället.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 10 000 000 kranvisas under anslag 18:3 Utvecklingsmedel tillåtgärder för hemlösa.Anslaget disponeras av som harfått regeringens uppdrag att utveckla metoder föratt långsiktigt komma till rätta med problem som ärkopplade till hemlöshet. disponerarsammanlagt under åren 2002-2004.Socialstyrelsen skall bl.a. medverka till attutveckla metoder för lokala kartläggningar avhemlöshetens omfattning och utveckling samtstimulera tillkomsten av lokala verksamheter somsyftar till att förebygga hemlöshet och förbättrasituationen för hemlösa. Arbetet sker utåtriktat ochi nära samverkan med kommuner och frivillig-organisationer med ambitionen att fortlöpande spridakunskap och erfarenheter om hemlöshetsproblematiken.Inom ramen för uppdraget utvecklar Socialstyrelsenen standardiserad metodik för inventering avhemlöshet som erbjuds kommuner och andra berörda.Samtliga projekt som får stöd skall utvärderas, ochgoda exempel skall dokumenteras och spridas.Kommuner, landsting och organisationer har visatstort intresse att delta i det utvecklingsarbete mothemlöshet som bedriver. År 2002fördelades till 12 projekt föratt prova olika metoder att utveckla boende ochboendestöd för utsatta grupper. Ansökningarna, somger en relativt bra bild av hur situationen ser ut ilandet samt vad man vill göra, visar att många villta ett helhetsgrepp. Det är fråga om åtgärder somsyftar till alltifrån att förebygga vräkning, tillhjälp att ordna bostad med stöd i hemmet. I både småoch stora kommuner vill man satsa på stöd i boendetsamt i storstäderna också på hemlöshet blandinvandrargrupper och barnfamiljer, vilket är gruppersom inte tillhör de traditionellahemlöshetsgrupperna med psykiska och/ellermissbruksproblem. Ansökningarna visar också på entrend mot kategoriboende, utifrån inställningen attmänniskor som behöver vård först måste ha enordentlig bostad.Enligt regeringen kan ytterligare åtgärder behövavidtas för att stärkainsatserna för de mest utsatta grupperna, somhemlösa och tunga missbrukare.MotionerI motion So415 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om vad som anförs imotionen om hemlösa (yrkande 2). Motionärerna anföratt de hemlösa måste få hjälp där de befinner sig,både geografiskt och psykiskt/somatiskt. Många avdem är rädda för samhället och behöver mötas avnågon de kan känna förtroende för och tillit till.Motionärerna framhåller Hållpunkt i Stockholmoch uppsökarteamet för hemlösa som bra exempel påhur man kan möta svårt sjuka hemlösa.I motion So635 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad som anförs imotionen om boende för hemlösa (yrkande 8).Motionärerna anser att möjligheter måste finnas förhemlösa att stegvis anpassa sig till ett ordinärtboende. De framhåller vidare vikten av att bygga uppverksamheter som ger vård, behandling,rehabilitering och annat stöd för hemlösa. Kommuner,landsting och frivilligorganisationer måstesamarbeta, anförs det.I motion Bo261 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om att socialtjänstlagen skallge stöd för boende som en social rättighet (yrkande4). Ett fungerande system med sociala förturer,sociala kontrakt och andra former av hjälp med attskaffa en bostad måste enligt motionärerna varafundamentalt i socialtjänstlagens yttersta mening.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omatt regeringen bör ta initiativ till en rikstäckandekampanj med en nollvision för hemlösheten (yrkande6).I motion Bo252 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att och Boverkettillsammans skall kartlägga hemlösheten minst varttredje år (yrkande 1). Vidare begärs etttillkännagivande om att ge ettsärskilt uppdrag avseende hemlösa kvinnor (yrkande2). Uppdraget innebär att utifrån hemlösa kvinnorsspecifika förutsättningar och problem utformaåtgärder och stödformer för att minska hemlöshetenbland kvinnor. I motionen begärs även etttillkännagivande om särskilda initiativ för attförbättra situationen för dem som blivit hemlösatill följd av avvecklingar inom vård och omsorg(yrkande 3). Motionärerna kan konstatera att de somskrivits ut från psykiatrisk sluten vård är kraftigtöverrepresenterade bland dem som vräkts under desenaste fem åren. Det begärs också etttillkännagivande om att utreda och lägga framförslag på ändringar i socialtjänstlagen (yrkande11). Enligt motionärerna garanterarsocialtjänstlagen inte rätten till eget boende utanendast tak över huvudet. Socialtjänstlagen börkompletteras med en bestämmelse om att rätt tillbistånd också skall omfatta rätten till en egenbostad. Slutligen begärs i motionen etttillkännagivande om en uppföljning av Kommittén förhemlösas förslag (yrkande 12). Motionärerna anföratt enbart en liten del av det som kommitténföreslog har blivit förverkligat. Regeringen börsnarast återkomma till med konkretaförslag till hur hemlösheten skall bekämpas.Även i motion So407 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att rätten tillbostad skall skrivas in i socialtjänstlagen (yrkande3).I motion So637 av m.fl. (c) yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag om en handlingsplan mot hemlöshet (yrkande1). Handlingsplanen bör ha sin utgångspunkt islutbetänkandet från . Vissadelar av betänkandet har tillgodosetts genomregeringsförslag men något helhetsgrepp på frågornahar enligt motionärerna inte tagits.I motion Bo263 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att det bör utarbetas enstrategi för att minska antalet hem- och bostadslösa(yrkande 18).I motion So381 av () begärs etttillkännagivande om att ta fram en samlad strategiför att ge de hemlösa ett värdigt liv.Tidigare behandling m.m.Motioner om insatser för hemlösa och om ändringar isocialtjänstlagen rörande rätten till bostadbehandlade utskottet senast i betänkande2002/03:SoU1 (s. 85 f.). Utskottet vidhöll att detär angeläget med konkreta och omedelbara insatserför att bistå de hemlösa och att målet måste varaatt människor skall kunna få egna bostäder.Utskottet konstaterade att presenterat en strategi för att motverkahemlöshet som i stort sett belyser samma frågor somtogs upp i de då aktuella motionerna. Utskottetdelade regeringens uppfattning att det är väsentligtatt erfarenheterna från de utvecklingsprojekt sominitierats med hjälp av statliga stimulansmedel tastill vara. Utskottet såg därför positivt på detuppdrag som hade fått i syfte attfullfölja och fördjupa de satsningar som Kommitténför hemlösa hade påbörjat. I avvaktan på resultatetav det pågående arbetet på området avstyrktesmotionerna (res. kd resp. v, s.y. c).I direktiven till den ovannämnda nationellapsykiatrisamordnaren (dir. 2003:133) nämns hemlösaunder en särskild rubrik. Det anges att en tredjedelav de omkring 10 000 personer som är hemlösa iSverige anses ha ett psykiskt funktionshinder.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.Utskottet vill åter framhålla vikten av att konkretaoch omedelbara åtgärder vidtas i syfte att bistå dehemlösa och att målet för detta arbete måste varaatt människor skall kunna få egna bostäder.Socialstyrelsen har i uppdrag att leda ett arbeteunder med syfte att utveckla metodersom motverkar hemlöshet. Sammanlagt 30 miljonerkronor avsätts för projektet. harpresenterat en plan för regeringen avseende hurutvecklingsarbetet skall bedrivas samt ävenredogjort för de projekt som fått stöd.Utskottet ser positivt på detta arbete samt utgårvidare från att den nationella psykiatrisamordnarenkommer att belysa frågor rörande situationen förpsykiskt sjuka hemlösa. Utskottet vill isammanhanget särskilt betona vikten av åtgärder somfrämjar ett nära samarbete mellan psykiatrin,landstingens missbrukarvård och socialtjänsten.I budgetpropositionen anför regeringen attytterligare åtgärder kan behöva vidtas under denärmaste åren för att stärka insatserna för de mestutsatta grupperna, som hemlösa och tungamissbrukare. Enligt utskottets mening bör regeringensnarast återkomma till med en redovisningav vilka åtgärder som vidtagits, vilketresultat insatserna har fått samt vilka åtgärder somregeringen planerar att vidta inom den närmasteframtiden i syfte att förbättra situationen för demest utsatta i samhället.Vad utskottet anfört bör , med delvisbifall till motionerna So381 (s), So407 (v) yrkande3, So415 (m) yrkande 2, So635 (fp) yrkande 8, So637(c) yrkande 1, Bo252 (v) yrkandena 1-3, 11 och 12,Bo261 (kd) yrkandena 4 och 6 samt Bo263 (c) yrkande18, som sin mening ge regeringen till känna.Politikområde Forskningspolitik underutgiftsområde 9Forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning (26:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 26:2Forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning. bördärmed avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget. Utskottetanser vidare att bör bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 288 376 000 kranvisas under anslag 26:2 förarbetsliv och socialvetenskap: Forskning.Vidare yrkas att bemyndigar regeringenatt för ramanslaget 26:2 Forskningsrådetför arbetsliv och socialvetenskap: Forskning ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004.Ändamålet med anslaget är att stödja forskning ochforskningsinformation om arbetsliv, socialvetenskapoch folkhälsovetenskap. Anslaget skall användas tillforskningsbidrag, anställningar,informationsinsatser samt projektrelateradekostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete,konferenser, vissa resor och seminarier.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So640 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen för anvisar 31 miljonerkronor mindre än regeringens förslag till anslag26:2 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning (yrkande 34 delvis).Minskningen av anslaget förklaras av attKristdemokraternas förslag om enrehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10innehåller en betydande satsning på forskning kringarbetsliv och rehabilitering.I motion So623 av m.fl. (c) yrkasatt för anvisar 61miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit tillanslag 26:2 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning (yrkande 2 delvis).Motionärerna hänvisar till satsningar under annatutgiftsområde.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser förslaget till medelsanvisning välavvägt och avstyrker därmed motionerna So623 (c)yrkande 2 och So640 (kd) yrkande 34 i aktuelladelar.Utskottet tillstyrker vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att för ramanslaget26:2 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 640 000 000 krefter 2004.Övrig medelsanvisningAnslaget 26:1 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Förvaltning har inte mött någonerinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.Övrig statlig verksamhetApoteket förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attkonkurrensutsätta detaljhandeln medläkemedel. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden i frågan. Jämförreservation 24 (m, fp, kd ,c).PropositionenEnligt budgetpropositionen har försäljningen avläkemedel ökat . minskadeförsäljningen tillfälligt på grund av en effekt avdet nya läkemedelsförmånssystemet som trädde i kraftden . Detta ledde bl.a. till enhamstring av läkemedel , vilketmedförde minskad försäljning under början av 1997.Därefter har försäljningen åter ökat och under 2002omsatte , en ökning med7,jämfört med . Intäkterna från försäljningav receptbelagda läkemedel, som ökade med8,, svarar för av de totala intäkterna.Apotekets resultat påverkas bl.a. av handels-marginalen, dvs. skillnaden mellan inköps-och försäljningspris på receptbelagda läkemedel.Sänkta handelsmarginaler påverkar resultatnegativt men kommer samhället till godo i form avsänkta läkemedelskostnader. Storleken på handels-marginalen beslutas avLäkemedelsförmånsnämnden. infördesbestämmelserna om utbyte av läkemedel på apotek,vilket har medfört prissänkningar för vissa läke-medel.Med anledning av propositionen om de nyaläkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63) ochlandstingens ökade ansvar för kostnaderna förläkemedel i öppen vård har staten och slutit ett nytt verksam-hetsavtal. I det nya avtalet regleras bl.a. vilkadelar av verksamheten som skall finansieras inommarginalen för läkemedel inom förmånerna. Staten ordinarie bolagsstämma i (publ) den10 uttalat att utdelning till ägaren böruppgå till ett belopp motsvarande minst en tredjedelav vinsten efter skatt med beaktande av ett visstsoliditetsmål.MotionerI motion So386 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om att avskaffaApoteket försäljningsmonopol avseende läkemedel(yrkande 4). Etableringsfrihet för apotek samtförsäljning av receptfria läkemedel i licensieradedagligvarubutiker ger bättre tillgänglighet tillläkemedel såväl i tätort som i glesbygd. Konkurrensger också bättre prisspridning, anförs det.Liknande synpunkter framförs i motionerna N344 avCatharina m.fl. (m) (yrkande 4),So476 av m.fl. (fp), So640 av AlfSvensson m.fl. (kd) (yrkande 29), So444 av MikaelOscarsson och () och So343 avMaud m.fl. (c) (yrkande 20).Tidigare behandlingUtskottet har vid upprepade tillfällen behandlatmotioner med yrkanden om att apoteksmonopolet böravskaffas och att detaljhandeln med läkemedel börkonkurrensutsättas, senast i betänkande 2002/03:SoU1(s. 91 f.). Utskottet vidhöll sin inställning attdet inte finns skäl att förändraläkemedelsdistributionen genom att konkurrensutsättadetaljhandeln med läkemedel och avstyrkte motionerna(res. m+fp+kd+c).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare redovisadeuppfattning att det saknas skäl attkonkurrensutsätta detaljhandeln med läkemedel ochavstyrker därför motionerna So343 (c) yrkande 20,So386 (m) yrkande 4, So444 (kd), So476 (fp), So640(kd) yrkande 29 och N344 (m) yrkande 4. **FOOTNOTES**[1]: (ram)10 00026Forskningspolitik1F[2]:orskningsrådet för arbetsliv och socialvetens[3]:k[4]:a[5]:p[6]::[7]:ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Uppföljning av Läkemedelsförmånsnämndensuppdrag (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motion 2003/04:So466.StällningstagandeJag är kritisk till beslutsåvitt gäller t.ex. läkemedel mot impotens (Viagra).Enligt min mening visar nämndens överväganden ivissa fall att den ser ett egenvärde i att begränsakonsumtionen av ett läkemedel även om det ärangeläget med medicinsk behandling. Resonemangenunderkänner därmed även läkarnas kompetens attskriva ut rätt läkemedel till rätt person. Mot dennabakgrund anser jag att en uppföljning avLäkemedelsförmånsnämndens uppdrag behöver göras. Vadjag nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.2. Vård i livets slutskede (punkt 11)av (), KerstinHeinemann (fp), (), GabrielRomanus (fp), (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motion 2003/04:So640 yrkande 23.StällningstagandeKommittén om vård i livets slutskede lämnade för merän sitt slutbetänkande SOU 2001:6 Dödenangår oss alla - Värdig vård i livets slutskede.Regeringen har fortfarande inte tagit ställning tillden fortsatta behandlingen av kommitténs förslag. Vianser att en god vård i livets slutskede är enviktig del i en värdig vård och att regeringendärför bör återkomma med förslag till hurvården i livets slutskede kan förbättras. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.3. Psykiatri (punkt 12)av , (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motionerna 2003/04:Ju292 yrkande 3,2003/04:So226, 2003/04:So325, 2003/04:So342yrkandena 6-8, 2003/04: So370, 2003/04:So415yrkandena 1, 3, 4, 6-9, 11, 13 och 14, 2003/04:So542och 2003/04:So555 samt avslår motionerna2002/03:So322, 2002/03:So342, 2002/03:So483,2002/03:So507 yrkande 3, 2003/04:Ju449 yrkande 3,2003/04:So211 yrkandena 1-3, 2003/04:So262,2003/04:So307 yrkandena 2 och 3, 2003/04:So312yrkande 2, 2003/04:So335, 2003/04:So342 yrkandena2-4 och 9, 2003/04:So356, 2003/04:So394 yrkandena 6och 7, 2003/04: So395 yrkande 9, 2003/04:So407yrkande 2, 2003/04:So412 yrkande 1, 2003/04:So434,2003/04:So438 yrkandena 1 och 2, 2003/04:So502yrkandena 3, 4, 6-9, 11-14 och 17, 2003/04:So517,2003/04:So527, 2003/04:So528, 2003/04:So547,2003/04:So551, 2003/04:So558, 2003/04:So560,2003/04: So570 yrkande 1, 2003/04:So574 yrkandena1-14, 16 och 17, 2003/04:So592 yrkandena 1, 2, 4, 5,7-10 och 12, 2003/04:So594, 2003/04:So601, 2003/04:So637 yrkandena 6, 7, 9, 10 och 12-16, 2003/04:So643yrkande 1, 2003/04: Ub271 yrkande 2 och2003/04:Ub398 yrkande 11.StällningstagandeRegeringens beslut att utse en särskildpsykiatrisamordnare är inte tillräckligt för attåstadkomma nödvändiga förändringar inom vården avoch omsorgen om personer med psykiska sjukdomar ochpsykiska funktionshinder. Vi anser att regeringenomgående bör tillsätta en parlamentarisk utredningmed uppdrag att utreda psykiatrins förutsättningaratt ge psykiskt sjuka den vård och behandling som dehar rätt till och är i behov av. Att psykiskt sjukakan beredas vård, antingen frivilligt eller genomtvång, är bl.a. en förutsättning för att våldsbrottpå grund av psykisk sjukdom skall kunna förhindras.Utredningen bör göra en samlad genomgång av dehinder som finns för privata driftsalternativ inomdet psykiatriska området, bl.a. när det gäller vårdenligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård,lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa falloch lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser omvård av unga. Utredningen skall även omfatta fråganom rätt till myndighetsutövning vid tvångsvård förprivata vårdgivare som bedriver sin verksamhetenligt den nationella taxan och som inte harvårdavtal med huvudmannen. I uppdraget bör även ingåatt överväga behovet av ett ökat antal vårdplatser islutenvården. Köerna till vård och behandling måstebort och en översyn av hur resurserna används måstekomma till stånd. Vidare bör enligt vår meninginföras en möjlighet att vid tvångsvård underlättaövergången från sluten vård till mer öppna vård- ochboendeformer genom försöksutskrivning, därtvångsvården är vilande men lätt åter kan tillgripasom patienten inte följer uppställda villkor om t.ex.besök i öppenvården eller en viss form avmedicinering. Utredningen bör belysa även dennafråga. Slutligen måste finansieringen ochhuvudmannaskapet inom psykiatrin utredas i syfte attförbättra samverkan mellan primärvården,, ocharbetsförmedlingen. Att huvudmannaskapet är delatmellan kommuner och landsting innebär ofta att ingentar ansvar.I avvaktan på resultatet av utredningen avovannämnda frågor måste redan nu följande åtgärdervidtas. En individuellt anpassad vårdplan börupprättas tillsammans med den enskilde, dennesnärstående och vårdgrannar. Planen skall följas uppoch utvärderas regelbundet och avvikelser analyserasoch rättas till. För att säkerställa kvaliteten påden medicinska vården bör varje boende ha en fastkontakt med en primärvårdsläkare, som ocksåkonsulterar psykiater vid behov. Kostnaderna för dennödvändiga medicineringen kan behöva ses över förkroniskt psykiskt sjuka med psykosdiagnos. Enligtvår mening måste vidare en gemensamtillsynsmyndighet med samlat ansvar enligt hälso-och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen tillskapas.Vi vill också särskilt framhålla vikten av attuppmärksamma problemen inom barn- ochungdomspsykiatrin. har antalethjälpsökande till landets barn- ochungdomspsykiatriska mottagningar fördubblats. Delånga väntetiderna, ibland upp till , innebäratt bl.a. inte lever upp tillbarnkonventionens krav på nödvändig sjuk- ochhälsovård för alla barn. Att behöva vänta upp för att få stöd och hjälp vid psykisk ohälsaär ohållbart. Vi anser det således nödvändigt attvidta åtgärder för att minska patientköerna tillbarn- och ungdomspsykiatrin.Många psykiskt sjuka riskerar att valsa runt isjukvården och söka efter hjälp för diffusaoch/eller akuta problem som kan orsakas av psykisksjukdom.