bet · GR01FÖU1 · 2003-11-25 00:00:00 — I avvaktan påett bättre underlag från regeringen och en ny tidsplan villFolkpartiet att fortsatt avveckling tills vidare avbryts.Därför anser det möjligt att minska förbands- ochmaterielanslagen med nästa år.Sedan ett antal år tillbaka genomförs i princip ingarepetitionsövningar i krigsorganisationen. Runt en tredjedel avden manliga årgången grundutbildas , varefter huvuddelensedan placeras i den återstående krigsorganisationen. ersätts de av nya utbildningsomgångar, vilket ledertill att många värnpliktiga förlorar sin krigsplacering innan defyller 25 år.Förfarandet är ett tveklöst slöseri med såväl mänskliga somekonomiska resurser. Enbart grundutbildning är relativt settdyrare än ett system med repetitionsutbildning. Det är med andraord billigare för staten att med regelbundna repetitionsövningarvidmakthålla kunskap och kompetens än att ständigt grundutbildanya generationer värnpliktiga, vilket är ett förhållande somtydliggörs ju mer tekniskt avancerad som försvarsmaterielen blir.Samtidigt har naturligtvis vidmakthållandet av en omfattandegrundutbildning givit sysselsättning åt en stor ocharbetskrävande fredstida organisation för försvaret. Även frånpolitiskt håll har sannolikt arbetsmarknadspolitiska aspekterspelat in, främst när det gäller antalet värnpliktiga, men även ifråga om fast anställd personal.Det finns inget som talar för att en soldat i åldern 35-40 årskulle vara väsentligt sämre än de . På detmoderna slagfältet betyder fysisk prestanda relativt sett mindre.Om inte annat uppvägs brister härvidlag av andra egenskaper hosäldre soldater som mognad, psykisk uthållighet m.m.Avsaknaden av repetitionsövningar har även negativt påverkatmöjligheterna till övning i högre förband. Även om regeringen nuredovisar viss förbättring vad avser markstridskrafterna är detallvarligt att det inte genomförts fullt bemannadeövningar i högre förband än bataljon. De mycket stora övningarmed samverkan mellan olika vapenslag och vapengrenar som ärnödvändiga, både som utbildning och som led i utvärderingen avförsvarsförmågan, omöjliggörs i praktiken. Traditionellarepövningar skulle ge helt andra möjligheter på denna punkt.Alldeles oavsett dessa nackdelar med att göra sig av med utbildadpersonal långt innan "bäst före-datum" utbildar vi långtfler värnpliktiga än vi behöver för att fyllakrigsorganisationen. Mer eller mindre bedömer vi attantalet som tas ut för grundutbildning kan sänkas tillrunt10 000, vilket motsvarar en minskning med cirka en tredjedel. Omutbildade soldater behålls i organisationen 30-årsåldern ut är påsikt ytterligare, betydande minskningar av utbildningsomgångarnamöjliga.Folkpartiet anser det därför möjligt att sänka såväl förbands-som materielanslagen med sammanlagt (yrkande 15).Även om de internationella insatserna inte ensamma kan motiveraförekomsten av ett omfattande nationellt försvar är de en viktigangelägenhet för landet humanitärt samt utrikes- ochsäkerhetspolitiskt. De erfarenheter som Försvarsmaktens personalvinner genom deltagande i sådana operationer har också storbetydelse för den egna försvarsförmågan. Därtill skallnaturligtvis de investeringar som gjorts i det militära försvaretom möjligt också tas till vara i andra viktiga sammanhang.Med hänsyn till de vitt skilda politiska intressen som gör siggällande i fråga om internationella insatser kan det diskuterasom de skall finansieras via försvarsanslaget eller de anslag övervilka förfogar. Risken med den nuvarandeordningen är att insatserna utformas av de resurser som försvaretvid varje tidpunkt kan ställa till förfogande, i stället för avde egentliga behoven. Det kan leda till att sammansättningen inteblir optimal för uppgiften och till slöseri med skattemedel.I sammanhanget är det viktigt att understryka att omUtrikesdepartementet blir beställare av internationella missionermåste det nuvarande anslaget i sin helhet föras över frånFörsvarsmakten. Anslaget skall hållas väl avskilt från t.ex.biståndsanslaget. Risken för att biståndspengar används tillväpnade internationella insatser måste elimineras. Frågan börgöras till föremål för en ny utredning (yrkande 11).Samtidigt vidhåller liberalerna att om riksdagenlikväl uttalar att internationella insatser skall ligga kvarunder utgiftsområde 6, skall medlen brytas ut och läggas i ettsärskilt anslag (yrkande 12). Dels därför att detta underlättarriksdagens kontroll och uppföljning av medelshanteringen, delsdärför att både verksamheterna och de intressen som styr dem igrunden är olika.I kommittémotion Fö219 (v) av . påpekas att regeringen angett att försvarspolitiken i högreutsträckning kommer att behöva samordnas medutvecklingspolitiken.Vänsterpartiet delar synen att det behövs en samordning och enbättre övergripande planering än vad som är fallet . Iinternationella insatser förekommer många olika resurser,militära som civila. Personal från Försvarsmakten,, polismyndigheten, Sida samt olika NGO:er, Non-governmental organizations, m.fl. arbetar ofta inom samma område.Det behövs en bättre samordning på regeringsnivå för attförbättra möjligheten att olika delar av den svenska insatsenförstärker varandra.Enligt syn får denna samordning dock inteinnebära att man frångår principen att internationella insatsermed militär personal finansieras från anslag 6:1.Detta bör enligt motionärerna som sin mening geregeringen till känna (yrkande 1).I motion Fö213 (c) av och att totalförsvarsplikten existerar , men att dentillämpas högst selektivt. För att mildra de negativakonsekvenserna av en pliktlagstiftning måste vissagrundförutsättningar uppfyllas. Till att börja med måste det, vidett utnyttjande av en pliktlag, finnas rimligagrundförutsättningar för ett sådant utnyttjande. Då man frånsamhället inskränker människors fri- och rättigheter är detmycket viktigt att de berörda blir kompenserade såväl ekonomisktsom socialt för sina insatser. Vidare är det mycket viktigt attvärnplikten skall bygga på den enskildes motivation och skallvara fylld med ett så pass förmånligt innehåll att den framstårsom ett meningsfullt alternativ till arbete eller studier.Problemet har framför allt varit att försvaretsersättningssystem och bestämmelser inte tillfredsställande följtmed i utvecklingen när antalet värnpliktiga blivit färre, vilketgjort att orättvisan i pliktsystemet är påtaglig.I det föregående försvarsbeslutet tycks dock statsmakten äntligenha insett att den selektiva tillämpningen av plikten också skallinnebära att den sjunkande skaran av värnpliktiga bör kompenseraspå ett rättmätigt sätt om pliktsystemet skall kunna bli ettlockande alternativ till arbete och studier. Statsmakten har nubörjat ändra sin styvmoderliga syn på värnpliktiga närde uttrycker att den enskilde skall känna sig rättvist behandladi jämförelse med jämnåriga kamrater som inte genomförvärnpliktstjänstgöring. Arbetet har börjat men då mycket återstårfår arbetet inte stagnera. Det finns fortfarande mycket att görainnan de värnpliktiga är kompenserade fullt ut på det ekonomiskaoch sociala planet.För att inte värnpliktiga skall fungera som budgetregulatorer dåde värnpliktigas ersättningar och förmåner, såsom t.ex. hemresor,ständigt står i konkurrens med övriga utgifter inomFörsvarsmakten, bör dessa särskiljas från Försvarsmaktens totalaanslag (yrkande 1).Värnpliktiga förlorar generellt ekonomiskt på att göravärnplikten. Dagersättningens syfte är att täcka denvärnpliktiges kostnader för hygienartiklar, tidningar, böcker,fritidsaktiviteter etc. Höjningen till per dag är ettefterlängtat steg i rätt riktning men räcker ändå inte för atttäcka de värnpliktigas behov eller för att vara ettkonkurrensmässigt alternativ till studier och arbete. Såvälförplägnadsersättning som helgersättning syftar till att ersättavärnpliktiga för matkostnader. Förplägnadsersättningen som är 35kr utgår till den värnpliktige när denne är ledig under vardagar.Helgersättningen är per dag och betalas då den värnpliktigeinte är i tjänst vid . Vidare finns det ävenmåltidsersättning där den värnpliktige får om denne är itjänst men inte får fri mat. Att staten tror att matkostnadernaär lägre är anmärkningsvärt. Man skall alltsåtillfredsställa de allra mest grundläggande fysiska behoven med25 kr per dag under helger.Orimligheten talar för sig själv. Helg-, måltids- ochförplägnadsersättning bör bli ett och samma bidrag, nämligen ettkostbidrag, då värnpliktiga ej har möjlighet att nyttja den friaförplägnaden på förbandet.Det bör utredas om det är möjligt att dagsersättningen ochutryckningsbidraget för de värnpliktiga knyts till dengenomsnittliga löneutvecklingen inom den statliga sektorn(yrkande 2).För de värnpliktiga är det mycket viktigt att kunna upprätthållasitt sociala nätverk vid sidan av tjänsten. De viktigaste sättetför den värnpliktige att upprätthålla god kontakt med familj ochvänner är genom telefon, brevförsändelser och elektronisk post.Därför bör staten säkerställa att alla värnpliktiga har möjlighettill goda kommunikationer samt att prissubventionera dessakostnader (yrkande 3).I kommittémotion Fö264 (kd) av ErlingWälivaara m.fl. framhålls att omfattningen av svensk medverkan ifredsfrämjande insatser i och globalt bör öka som en del iatt stärka den europeiska förmågan. Detta bör ske över helaskalan från civila förebyggande åtgärder till militärafredsframtvingande insatser. Behovet i varje enskild mission ärprimärt det styrande för vilka enheter som skall bidramed. Det pågår en ständig utveckling, och urvalet av de förbandsom anmäls till styrkeregistret bör ses över kontinuerligt. Deförband som anmälts har övervägande varitmarkstridsgrupper. borde både flyg- ochmarinstridskrafter komma i fråga. Det krävs en stor flexibilitetbeträffande hur snabbt en insats skall kunna ske. Erfarenhetervisar att även uthålligheten i ett förband bör vara längre än sexmånader under förutsättning att avtalsrättsliga krav upprättasmellan personal och arbetsgivare.Totalförsvarets förmåga att delta i internationella insatser ärredan i dag en mycket viktig uppgift som kommer att bli änviktigare . Den utveckling som sker inom EU skall varanormgivande, som optionen att samverka med Natofördjupas. Förmågan att samverka med andra länder skallutvecklas. Särskilt viktigt är fredsfrämjande operationer,katastrof- och flyktinghjälp, flexibilitet och möjligheter tillsnabba insatser.Multifunktionella fredsfrämjande och humanitära insatser ställerstora krav på ett nära samspel mellan civila och militäraresurser. Förmågan att delta i fredsframtvingande insatser ärgrunden i utvecklingen och utbildningen av olika krigsförband.Sverige måste kunna delta i den fredsfrämjande ochhumanitära verksamheten på stor bredd med de resurser som stårtill förfogande. anser att resurser måsteavsättas, som leder till att kan avdela förband från allaförsvarsgrenar till internationella operationer. Det är ocksåviktigt att skapa en balans mellan Försvarsmaktensinternationella åtaganden och dess nationella uppgifter. Ett ökatanslag av internationella insatser får inte försämra vårgrundläggande försvarsförmåga. ger det internationellasamarbetet och de internationella insatserna en fördjupadmilitärstrategisk kunskap som inte kan förringas.Kristdemokraterna anser därför att det tydligt bör framgå hurstor andel av anslaget som är beräknat för fredsfrämjandeinternationella insatser. Planeringen för internationellainsatser bör omvandlas till ett eget beredskapsanslag (yrkande4).UtskottetAnslagsbelopp och anslagsutvecklingRegeringen redovisar i propositionen sin beräkning avanslagsbeloppen för anslagen 6:1 Förbandsverksamhet,beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och 6:2 Materiel,anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Utskottetkonstaterar att de av regeringen föreslagna beloppen är helt ienlighet med den långsiktiga planeringen enligt det av riksdagenfattade försvarsbeslutet. Utskottet konstaterar vidare attriksdagen tidigare beslutat om konstruktionen för finansiering avFörsvarsmaktens internationella insatser. Utskottet ser inga skältill att nu göra någon annan bedömning av hur finansieringen avde internationella insatserna skall ske. Utskottet har tidigareockså i övrigt beslutat om anslagsstrukturen inom utgiftsområdet.I kommittémotion Fö259 (m) av m.fl.framhålls att anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap ochfredsfrämjande truppinsatser m.m. och 6:2 Materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling bör tillföras en finansiellförstärkning med för vart och ett avbudgetåren 2004, 2005 och 2006 (yrkande 11 i denna del). Dettamöjliggörs genom att tillföra 2 miljarder vart och ett av årensamt att internationella insatser finansieras genombiståndsanslaget (yrkande 10). anser också attuppdelningen mellan anslagen 6:1 och 6:2 bör ändras sominriktningen tydliggörs (yrkande 9).I liberalernas partimotion Fi240 (fp) (yrkande 17)och i dess kommittémotion Fö243 (fp) (yrkande 15) av . framhålls att besparingar bör ske inom anslaget 6:1Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatserm.m. med och 6:2 Materiel, anläggningar samtforskning och teknikutveckling med , dvs.totalt . I kommittémotionen framhålls ocksåatt frågan om anslaget för internationella insatser bör förasöver till bör göras till föremål för en nyutredning (yrkande 11). Om likväl uttalar attinternationella insatser skall ligga kvar under utgiftsområde 6skall medlen brytas ut och läggas i ett särskilt anslag (yrkande12).I kommittémotion Fö264 (kd) av ErlingWälivaara m.fl. framhålls att det tydligt bör framgå hur storandel av anslaget som är beräknat för fredsfrämjandeinternationella insatser. Planeringen för internationellainsatser bör omvandlas till ett eget beredskapsanslag (yrkande4).Vänsterpartiet framhåller i kommittémotion Fö219 (v) yrkande 1att internationella insatser med militär personal skallfinansieras från anslaget 6:1.I motion Fö213 (c) föreslås att de värnpliktigas ersättningar ochförmåner särskiljs från Försvarsmaktens totala anslag (yrkande1).I linje med att utskottet ansluter sig till regeringens förslagtill anslagsbelopp för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskapoch fredsfrämjande truppinsatser m.m. och anslaget 6:2 Materiel,anläggningar samt forskning och teknikutveckling samt attriksdagen tidigare beslutat om anslagsstrukturen ochanslagskonstruktionen inom utgiftsområde 6, avstyrkskommittémotion Fö259 (m) yrkandena 9, 10 och 11 (i denna del),liberalernas partimotion Fi240 (fp) yrkande 17 ochkommittémotion Fö243 (fp) yrkandena 11, 12 och 15,kommittémotion Fö219 (v) yrkande 1,kommittémotion Fö264 (kd) yrkande 4 samtmotion Fö213 (c) yrkande 1.Investeringsplan och investeringsbemyndigandeRegeringen redovisar i propositionen en investeringsplan och ettberäknat behov av bemyndiganden för nya beställningar och för attkunna likvidera tidigare beställningar. Utskottet har avföreträdare för (Försvarsdepartementet)härutöver fått en muntlig redovisning av regeringens beräkning avbemyndigandebehovet och vilka ekonomiska förpliktelser som därvidknyts till viktigare materielobjekt och system.Utskottet erinrar om att finansutskottet (bet. 2003/04:FiU11) vidsin beredning av tilläggsbudget för , när det gällerregeringens förslag att för ramanslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutvecklingbemyndigas besluta om ett ökat beställningsbemyndigande,föreslagit att avslå regeringens förslag. harbeslutat i enlighet med finansutskottets förslag.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot regeringens redovisningoch föreslår därför att godkänner investeringsplanenoch lämnar det föreslagna bemyndigandet. Härav följer attutskottet avstyrker kommittémotion Fö259 (m) yrkande 12 somföreslår att den av regeringen föreslagna investeringsplanentillförs 2004.VärnpliktsförmånerI motion Fö213 (c) föreslås att det bör utredas om det är möjligtatt dagersättningen och utryckningsbidraget för de värnpliktigaknyts till den genomsnittliga löneutvecklingen inom den statligasektorn (yrkande 2). Vidare framförs att staten bör säkerställaatt alla värnpliktiga har möjlighet till goda kommunikationersamt att prissubventionera dessa kostnader (yrkande 3).Riksdagen har tidigare avvisat motionsyrkanden om förmåner tillde värnpliktiga med hänvisning till att beslut om dessadelegerats från (se t.ex. bet. 2001/02:FöU1). Utskottethar ingen annan uppfattning , varför motion Fö213 (c) yrkandena2 och 3 avstyrks.Anslag 6:3 KrisberedskapsmyndighetenPropositionenUnder påbörjades uppbyggnaden avKrisberedskapsmyndigheten. Detta skall vara avslutat under 2003.De mest prioriterade områdena under uppbyggnadsfasen är attutveckla stödet till de geografiskt områdesansvariga.Anslaget finansierar myndighetens förvaltningsutgifter.Tabell: AnslagsutvecklingTusental kronor2002 Utfall 60 112 Anslagssparande 6 3882003 Anslag 140 0481 Utgiftsprognos 131 4992004 Förslag 143 3312005 Beräknat 146 55222006 Beräknat 148 81531 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudgetoch förslag påtilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2004.2 Motsvarar 143 330 tkr prisnivå.3 Motsvarar 143 331 tkr prisnivå.Anslaget har i förhållande till 2003 ökats med 512 000 kravseende kompensation för de avgifter som skall betalas tillRiksrevisionen.MotionenI den Moderata kommittémotionen Fö259 (m) av m.fl.framhålls att den ökning av resurser till utgiftsområdet som iförsta hand krävs för att stå emot framtida hot mot det öppnasamhället bör gå till det militära försvaret. Motionärernaavvisar således regeringens ökade satsningar inom den civiladelen av totalförsvaret och föreslår att anslaget tillKrisberedskapsmyndigheten minskas med (yrkande 11 idenna del).UtskottetUtskottet tillstyrker vad regeringen föreslår om anslag tillKrisberedskapsmyndigheten. Detta innebär att kommittémotionenFö259 (m) yrkande 11 i denna del avstyrks.Anslag 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvarPropositionenEn stor del av Styrelsen för psykologiskt försvars uppgifterövergick till . Kvar hosStyrelsen blev verksamhet inom områdena massmediernas beredskap,sprida kunskap om säkerhetspolitik och totalförsvar samtopinionsundersökningar. Myndigheten utför sedan den 1 januari2003 även kansligöromålen för förtotalförsvaret. Styrelsen har regeringens informationsuppdrag omM/S förlisning.Anslaget finansierar myndighetens förvaltningsutgifter samtarvoden till ledamöterna i övriga kostnader för nämndens verksamhet.Anslaget finansierar den verksamhet som myndigheten genomför inomområdena massmediernas beredskap, sprida kunskap omsäkerhetspolitik och totalförsvar samt opinionsundersökningar,dvs. att följa svensk opinions-utveckling av betydelse förtotalförsvaret.Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 17 279000 kr.Tabell: AnslagsutvecklingTusental kronor2002 Utfall 16 898 Anslagssparande 2572003 Anslag 15 7891 Utgiftsprognos 15 5602004 Förslag 17 2792005 Beräknat 17 64822006 Beräknat 17 89131 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudgetoch förslag påtilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2004.2 Motsvarar 17 279 tkr prisnivå.3 Motsvarar 17 279 tkr prisnivå.För att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid värnplikt ochcivilplikt avser regeringen att inom Styrelsen för psykologisktförsvar inrätta en funktion för information och vägledning irättsfrågor för de totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikteller civilplikt och till stöd för utbildningsansvariga.Funktionen skall även genom vägledande och rådgivande verksamhetfrämja personalvården för totalförsvarspliktiga. Till styrelsenskall vara knutet ett råd som skall bistå myndigheten i dessafrågor. Rådet skall ha en liknande sammansättning som för totalförsvarspliktiga. Ledamöternaskall utses av regeringen.Anslaget har i förhållande till 2003 ökats med 252 000 kravseende kompensation för de avgifter som skall betalas tillRiksrevisionen.Vidare har anslaget i förhållande till 2003 ökats med 850 000 krsom har beräknats under anslaget 6:1 Förbandsverksamhet,beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Detta beloppavser finansiering av dels den nya funktionen för information ochvägledning i rättsfrågor för de totalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt eller civilplikt och utbildningsansvariga (),dels vägledande och rådgivande verksamhet för främjande avpersonalvård som tidigare tilldelats förtotalförsvarspliktiga ().UtskottetUtskottet tillstyrker vad regeringen föreslår om anslag tillStyrelsen för psykologiskt försvar.Anslag 6:5 Civilt försvarPropositionenAnslaget finansierar verksamhet inom samverkansområdena Tekniskinfrastruktur, Transporter, Spridning av allvarliga smittämnen,giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen, Ekonomisk säkerhet,Områdesvis samordning, samverkan och information, Skydd,undsättning och vård samt viss internationell fredsfrämjande ochhumanitär verksamhet. Dessutom finansieras kostnader vad avserden regionala försöksverksamheten inom det s.k. Gotsamprojektetfrån anslaget. Under anslaget beräknas belopp för de frivilligaförsvarsorganisationernas utbildningsverksamhet liksom för derasverksamhet i , , , och Ryssland.Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 1 854960 kr.Tabell: AnslagsutvecklingTusental kronor2002 Utfall 1 756 2401 Anslagssparande 328 8362003 Anslag 1 891 062 Utgiftsprognos 1 840 2862004 Förslag 1 854 9602005 Beräknat 1 885 19222006 Beräknat 1 902 00931 Avser anslagen 6:3 Funktionen Civil ledning, 6:4 FunktionenFörsörjning med indus-trivaror, 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst,6:7 Funktionen Ord-ning och säkerhet, 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.,6:9 Funktionen Tele-kommunikationer m.m., 6:10 Funktionen Postbefordran, 6:11Funktionen Transport-er, 6:12 Funktionen Energiförsörjning och 6:21 Civilt försvar.2 Motsvarar 1 843 557 tkr prisnivå.3 Motsvarar 1 825 206 tkr prisnivå.Regeringen föreslår vidare att godkänner regeringensförslag till investeringsplan för Civilt försvar.Tabell: InvesteringsplanTusental kronorTotalt Anskaffatt.o.m.2002 Prognos2003 Budget2004Teknisk infrastruktur 62 530 12 000 25 000 15 530Transporter 358 165 154 460 54 100 48 045Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier ochradioaktiva ämnen 93 400 0 52 000 14 600Ekonomisk säkerhet 5 000 3 000 500 500Områdesvis samordning, samverkan och information 193 990 91090 25 200 26 800Skydd, undsättning och vård 292 452 135 000 54 407 44333Summa investeringar 1 005 537 395 550 211 207 149 808Lån 296 222 135 000 98 592 27 418Anslag 709 315 260 550 112 615 122 390Summa finansiering 1 005 537 395 550 211 207 149 808Investeringar inom det civila försvaret genomförs inomsamtliga samverkansområden. Huvuddelen av investeringarna ärundantagna från reglerna om lånefinansiering och finansieras istället med anslag eller bidrag. har regeringenlämnat ett uppdrag till att redovisainriktningar för verksamheten inom olika ekonomiska ramar. Iavvaktan på den nya inriktningen för verksamheten inom det civilaförsvaret, som regeringen avser att redogöra för i kommandeförsvarsbeslut, redovisas därför ingen plan för investeringar2005 och 2006.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under2004 för ramanslaget 6:5 Civilt försvar besluta om avtal ochbeställningar av tjänster, utrustning och anläggningar förberedskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera svårapåfrestningar på samhället i fred som inklusive tidigare gjordabeställningar innebär utgifter på högst efter2004.Tabell: Bemyndigande om ekonomiska åtagandenTusental kronor2002utfall 2003prognos 2004beräknat 2005beräknat 2006 -beräknatUtestående förpliktelser vid årets början 268 643 197 192318 200 - -Nya förpliktelser 176 352 270 000 77 500 - -Infriade förpliktelser* 247 803 148 992 198 500 72 500124 700Utestående förpliktelser 197 192 318 200 197200 - -Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 199 000 --* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inomsamverkansområdena Teknisk infrastruktur, Transporter, Områdesvissamordning, samverkan och information samt Skydd, undsättning ochvård. har regeringen lämnat ett uppdrag tillKrisberedskapsmyndigheten att redovisa inriktningar förverksamheten inom olika ekonomiska ramar.