bet · GQ01UBU5 · 2003-03-06 00:00:00 — den tid som studenternamöter en lärare i olika situationer.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Som utskottet redan framhållit (avsnittet Övergripande frågor) är denminskning av den genomsnittliga undervisningstiden per poäng som har påvi-sats i flera undersökningar oroväckande. Fyra lärosäten har påregeringens uppdrag redovisat förslag till nyckeltal avseendegrundutbildning. Dessa skulle bl.a. ange ett mått perhelårsstudent inom olika utbildningsnivåer och utbildningsområden. I sinaskrivelser till reger- ingen framhåller lärosätena bl.a. att utvecklingenav alternativa pedagogiska former, såsom problembaserat lärande ochutbildning med IT-stöd, bidrar till att dimensionen undervisningstid ellerlärartid blir problematisk. De pekar också på svårigheter att få framrelevanta uppgifter om lärartid från de befint- liga datorbaserade systemeninom lärosätena. Vidare framhålls att lärartid kan vara av olika slag - detär t.ex. stor skillnad mellan föreläsningar i storgrupp och enskildhandledning. För är det utan tvekan angeläget att få framjämförbara uppgifter om studenternas lärartid. Arbetet på att utvecklasådana mått bör därför fortsätta. Eftersom det redan pågår arbete inom Re-geringskansliet med denna sak, anser utskottet inte att bör göranågot tillkännagivande enligt yrkandet.Det kan tilläggas att det, sedan i i mars 2001fastställt strategiska mål för utbildningssystemen, inom EU har inletts ettarbete med att definiera indikatorer på olika områden, i syfte att manskall kunna mäta framstegen och jämföra insatser, internt och medländer utanför unionen. Arbetet med indikatorerna pågår, och de förstaresultaten väntas till sommaren 2003.ExamensfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om införande av en ny internationell examen.En motion om Diploma Supplement avstyrks också, efter- som den ärtillgodosedd.Jämför reservation 21 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenTvå motioner framför förslag om en ny internationell examen.Folkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub323 yrkande 15 att det skall in-rättas en ny, internationellt jämförbar masterexamen. Det svenska systemetmed kandidat- och magisterexamina är enligt inte enkelt attöver- sätta till andra länders regler.I motion 2002/03:Ub243 (kd) sägs att regeringen bör ändra examensord-ningen så att den internationellt erkända ''''''''''''''''s degree kan utfärdas.Stu- denter rör sig lättare mellan länder om utbildningssystemen liknarvarandra, och det är självklart enklare att söka jobb i andra länder omutfärdade exami- na är jämförbara, heter det i motionen.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena.Enligt den gällande examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen,1993:100) finns det två typer av magisterexamen: magisterexamen med äm-nesdjup och magisterexamen med ämnesbredd. Den senare, som infördes den 1november 2001, presenterades av regeringen i propositionen Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15, s. 120 f.). Ett av syftena med den nya examenvar att ge förutsättningar för en mångfald och flexibilitet som underlättarför ökad internationalisering av svensk högre utbildning. Förmagisterexamen - både den med ämnesdjup och den med ämnesbredd - anges iexamensord- ningen en engelsk översättning: of . I övrigt gäller atten översätt- ning av examensbenämningen till ett eller flera språk fåranges i examensbe- viset, och att den högskola som utfärdar bevisetbeslutar om översättningen.Som framgått ovan (avsnittet Övergripande frågor) arbetar sedan april 2002en arbetsgrupp under med en översyn av vissaexamensfrågor i högskolan, mot bakgrund av såväl den nationella som deninternationella utvecklingen det . En delrapport, Magis-terexamen i internationell belysning (Ds 2003:4) har publiceratsoch remissbehandlas . Arbetsgruppen skall slutredovisauppdraget senast den 1 december 2003.I motion 2002/03:Ub215 (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att detbör införas en fungerande form av Diploma Supplements. Syftet är att ut-ländska utbildningar om nödvändigt skall kunna kompletteras för att bligilti- ga i och stimulera rörligheten på den globalaarbetsmarknaden.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Som en följd av att har ratificerat den s.k. Lissabonkonventionenom erkännande av bevis avseende högre utbildning i harregeringen föreskrivit att det till alla examensbevis som utfärdas inom denstatliga högskolan fr.o.m. skall fogas en bilaga som be-skriver utbildningen och dess plats i utbildningssystemet. Bilagan utgörett sådant Diploma Supplement som nämns i Lissabonkonventionen. meddelar närmare föreskrifter om vad bilagan skall innehålla. Någottillkännagivande enligt motionsyrkandet är enligt utskottet inte behövligt.Validering och komplettering av utländsk högre utbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bättre möjligheter till validering ochkomplettering av utländsk högre utbildning. Utskottet hänvisar tillpågående beredning i och till att Hög- skoleverketpå begäran värderar utländska utbildningar.Jämför reservationerna 22 (m) och 23 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeModeraterna skriver i motion 2002/03:Sf332 yrkande 19 att det i praktikenär svårt för personer med utländsk utbildning att komplettera denna vidsvenska högskolor.Folkpartiet anser enligt motion 2002/03:Sf226 yrkande 9 att den valideringav utländska examina som i viss mån redan förekommer är en byråkratiskprocess som inte leder till de radikala förändringar i rekryteringen avutländs- ka akademiker som landet behöver. I stället för detta vill partietatt allmänna test skall genomföras ofta och regelbundet vid de flesta avlandets universitet och högskolor.Kristdemokraterna vill enligt motion 2002/03:Sf334 yrkande 40 att reger-ingen skall återkomma till med en proposition om valide-ring. Enligt är det avde utlandsfödda akademikerna som har ett arbete motsvarande derasutbildning, framhåller motionärerna och menar att möjlighet att få sinutländska utbild- ning validerad och eventuellt kompletterad är viktig föratt invandrare skall få ett bättre läge på arbetsmarknaden.Miljöpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub463 yrkande 1 ett tillkännagi-vande till regeringen om vikten av att hitta system som utvärderarutländska utbildningar mer rättvist. blir utländsk hög utbildningibland nedvärde- rad. Det är inte rimligt att vi fortsätter att inte tatill vara de mänskliga resur- ser som finns i vårt land, framhållermotionärerna.I motion 2002/03:Ub215 (m) föreslås att från årsskiftetskall ta över ansvaret för information och uppföljning till arbetsmarknadenom människor med utländska examina (yrkande 2). Motionären anser också attHögskoleverket bör få i uppdrag att upprätta en förteckning över utrikesutbildningar och deras närmaste svenska motsvarigheter (yrkande 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivan- den.Utskottet har erfarit att en skrift om validering kommer att pub-liceras i Departementsserien (Ds). Skriften avses bli remissbehandlad innanregeringen tar ställning till vilka åtgärder som bör vidtas och vilkaförslag som eventuellt behöver läggas fram för riksdagen.Högskoleverket skall enligt sin instruktion (2003:7) svara för bedömningarav utländska utbildningar på eftergymnasial nivå, dels enligt vad som ärsär- skilt föreskrivet, dels för tillämpningen i av direktiv ochkonventioner om erkännanden av utländska utbildningar. Den som har enutländsk utbild- ning på högskolenivå kan ansöka hos om attfå sin examen bedömd och får då ett utlåtande som kan användas tillsammansmed betygen från den utländska utbildningen. Utlåtandet anger kortfattatvilken svensk examen den utländska examen motsvarar, vilket skallunderlätta både för den som söker arbete och för arbetsgivarna. Enligtuppgift från tar en värdering högst från detatt alla handlingar inkommit dit. Verket använder flera kriterier vid sinbedömning av en utländsk examen. De viktigaste är utbildningens längd,ämnesfördjupning, examensarbete och syfte. När det gäller de -jämförelsevis fåtaliga - yrken där behörigheten är reglerad i ärdet i stället respektive fackmyndighet som bedömer utländska utbildningar.Det största antalet reglerade yrken tillhör Socialstyrel- sens område.Motion 2002/03:Ub215 tar också upp uppföljning till arbetsmarknaden avpersoner med utländska examina. Utskottet vill på den punkten hänvisa tillatt regeringen har givit i uppdrag att genomföra ennationell kartläggning och analys av olika former av kompletterandehögskoleutbild- ningar för utländska akademiker samt kontinuerligt följaupp antagningen av utländska akademiker till dessa utbildningar ochinnehållet i utbildningarna. Verket skall lämna redovisning av uppdragetsenast den 11 april 2004.Övriga frågor om internationellt utbyteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om utvärdering av instrumenten förmeritvärdering av genomgången utbildning och två motioner om ökatinternationellt utbyte. Utskottet hänvisar till pågående utred- ning ochberedningsarbete inom Utbildningsdepartementet.Jämför reservationerna 24 (fp, kd, c) och 25 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenUnder rubriken för i motion2002/03:Ub489 yrkande 11 fram förslaget att regeringen skall ta initiativtill en utvärdering av instrumenten för meritvärdering av genomgångenutbildning. Det är viktigt att inte skapa ett lappverk där meritvärdet avgenomgången utbildning är oklart, skriver motionärerna. I medalltmer tilltagande internationali- sering i utbildningarna och ett ökatinternationellt utbyte mellan svenska och utländska lärosäten måsteinstrumenten för meritvärdering följa med i ut- vecklingen. Motionärernanämner meritvärderingen dels vid antagning till utbildningar, dels vidansökan om studiemedel. Att nu har anslutits tillLissabonkonventionen innebär inte att frågan är utagerad, skriver de.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Lissabonkonventionen gäller erkännande av bevis avseende högre utbild- ningi . En följd av ratificering av konventionen är atträtten att tillgodoräkna sig genomgången högskoleutbildning för högsko-leutbildning vid ett annat lärosäte utvidgades till att gälla även gentemotalla länderna i konventionen. Detta har kommit till uttryck genom enändring av 6 kap. 12 § högskoleförordningen (1993:100) som trädde i kraftden 1 novem- ber 2001.Den arbetsgrupp för översyn av vissa examensfrågor i högskolan, som ut-skottet hänvisat till i avsnittet Övergripande frågor, skall bl.a. utredaom det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa att den informationsom används i utlandet om svensk utbildning är tillförlitlig, och vilkaåtgärder som eventu- ellt bör vidtas.Utskottet anser att motionsyrkandet till viss del är tillgodosett med detsom här beskrivits.Folkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub323 yrkande 14 ett tillkännagivandeom ökat internationellt utbyte vid universitet och högskolor. Ett mål börenligt vara att alla som läser för en magisterexamen skallgenom- gå en del av utbildningen i ett annat land. Det är viktigt attstudiemedelssy- stemet inte utformas så att det missgynnar studierutomlands. är det angeläget att få fler utländska studenter vidde svenska lärosätena, och för att åstadkomma det bör fler utbildningar därhuvudspråket inte är svenska byggas upp. Rekryteringen av lärare från andraländer måste också förbättras.Enligt motion 2002/03:T377 (fp) yrkande 6 bör danska och svenska statengemensamt diskutera vilka regler och bestämmelser som kan samordnas i syfteatt underlätta växelvisa studier i och Danmark.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Vikten av ett ökat internationellt utbyte både av studenter och lärare stårsedan lång tid klar. I propositionen Den öppna högskolan deklarerar reger-ingen som sin bedömning att den internationella rörligheten blandstudenter, doktorander, lärare och annan personal inom högskolan bör öka(prop. 2001/02:15, s. 172). Där redogörs också för ett antal olika programsom syftar till att främja internationellt utbyte. Sådana redogörelser harockså regelbundet getts i budgetpropositionerna.Internationella program- kontoret har på regeringens uppdrag redovisat enanalys av det minskande antalet svenska studenter och det relativt lågaantalet svenska lärare som deltar i utbytesverksamheten inomErasmusprogrammet (Internationella pro- gramkontorets skriftserie nr 7).Programkontoret har också lagt fram ett antal förslag till åtgärder för attöka deltagandet. Ärendet bereds nu i Utbildnings- departementet.Regeringen meddelade i den senaste budgetpropositionen att ett antal lä-rosäten redovisar en kraftig ökning av antalet kurser på engelska. Idatabasen , som är förstudieinformation, finns uppgifter om ett mycket stort antal kurser påandra språk än svenska, främst engelska, från så gott som alla lärosäten.Utskottet har erfarit att en kartläggning av hinder för gränsöverskridandestudier mellan de nordiska länderna pågår inom ramen för Nordiska Minister-rådet.Lärarna i högskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om lärarnas villkor och ar-betsmöjligheter, bl.a. med hänvisning. till att lönesättning inte är enriksdagsfråga. Utskottet avstyrker också, med hänvisning till pågå- endeutredning, ett motionsyrkande om att begära ett samlat förslag tillstrategi för att öka rekryteringen av högskolelärare.Jämför reservationerna 26 (kd) och 27 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub448 yrkande 11 ett tillkänna-givande om högskolelärares villkor och utvecklingsmöjligheter. Eftersomproblemet med lärarförsörjning redan är stort och kom-mer att bli en flaskhals är det viktigt att vidta åtgärder somgynnar rekryteringen av lärare till högskolan, menar motionärerna. Detkrävs bl.a. att högskolelärarnas löner kommer i paritet med dem som erbjudsför liknande kompetens på arbetsmarknaden i övrigt. Att, som regeringenförordat, höja adjunkternas kompetens till magisternivå räcker inte. Detrimliga är enligt motionärerna att yngre respektive nyanställda adjunktererbjuds möjlighet att inom anställningen genomgå forskarutbildning ochavlägga licentiatexamen eller liknande. I budgetförslag,som behandlades i betän- kande 2002/03:UbU1, har medel avsatts till ettnytt anslag för att öka andelen disputerade lärare. Enligt motionärernakrävs det att all undervisande personal i högskolan får pedagogiskutbildning. Det är inte utbildning i form av gene- rella teorier sombehövs, utan mer av ämnesdidaktik, handledarskap och kunskap om utvärderingoch om olika examinationsformer, heter det i motio- nen. Eftersom det inteär allom givet att vara bra forskare och inte allom givet att vara brapedagoger, skall det finnas möjlighet att specialisera sig på enderauppgiften.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Som utskottet i flera olika sammanhang har påpekat, är lönesättningen påarbetsmarknaden inte en fråga som avgörs av statsmakterna, utan av parternapå arbetsmarknaden.Ett avsnitt i propositionen Den öppna högskolan handlar om adjunkter (s. 97f.). Där sägs att för att förbättra adjunkternas roll och status ochtillför- säkra utbildningen nödvändig forskningsanknytning bör kompetens-och utbildningsnivån höjas till magisterutbildning ellermotsvarande kom- petensnivå. Enligt regeringen bör lärosätena, vid sidan avden pedagogiska utbildningen, även erbjuda ämnesfördjupandekompetensutveckling för sina anställda adjunkter. Detta kan t.ex. ske genommagisterutbildningar eller forskarutbildning.Regeringen har i regleringsbrev uppdragit åt attutreda adjunkternas situation och framtid. I detta ingår att granskaadjunkter- nas situation som lärare vid universiteten och högskolorna, attutvärdera ad- junkternas möjlighet till utveckling och karriär, att granskabehörighetskraven för anställning som adjunkt samt att kartlägga hur densvenska anställnings- formen som adjunkt förhåller sig till andra ländersanställningsformer för jämförbara lärarkategorier.I en lektors arbetsuppgifter skall, enligt 3 kap. 5 § högskolelagen(1992:1434), normalt ingå både utbildning och forskning. Någon motsvarandebestämmelse finns inte för adjunkter, utan lärosätet bestämmer i vilken om-fattning som en adjunkt skall ha hand om utbildning, forskning eller konst-närligt utvecklingsarbete, och administrativt arbete. Utskottet anser inteatt bör föreslå någon ändring på dessa punkter.För två av de åtgärder som föreslås i motionen - lönehöjning och forskar-utbildning inom ramen för tjänsten som adjunkt - krävs det pengar. Riksda-gen har avslagit budgetalternativ, som bl.a. innebar attantalet tillkommande platser i grundläggande högskoleutbildning skulleminskas.Ett samlat förslag till strategi för att öka rekryteringen avhögskolelärare efterlyses av i motion 2002/03:Ub489 yrkande1.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.En ökad examination i forskarutbildningen har varit målet för flera av re-geringens åtgärder , bl.a. när villkoren för antagning tillfors- karutbildning stramades upp och anspråken påindividuella studieplaner och uppföljningen av dessa höjdes (prop.1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU7, rskr. I regleringsbrev harregeringen uppdragit åt att utreda det framtida behovet avlärare vid landets högsko- lor och att bedöma den framtida dimensioneringenav forskarutbildningen och de postdoktorala meriteringsmöjligheternautifrån den egna kartläggningen och utvärderingen. Utskottet anser att böravvakta regeringens ställningstagande till redovisningen.DistansutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå sex motionsyrkanden om distansutbildning. Utskottetkonstaterar att samma kvalitetskrav gäller för sådan ut- bildning som förhögskoleutbildning i allmänhet.Jämför reservation 28 (c).Motioner och utskottets ställningstagandeCenterpartiet framhåller i motion 2002/03:Ub489 att allteftersom det livs-långa lärandet ökar i betydelse får distansutbildning en större ochviktigare funktion att fylla. Partiet anser att det krävs betydandeinsatser för att utveckla pedagogiska former som gör distansutbildning fullgod lärandemiljö (yrkande 12). Vidare bör få iuppdrag att särskilt granska kvalitetsarbetet inom distansutbildningen(yrkande 13). Likvärdiga kvalitets- krav som ställs på traditionellhögskoleutbildning bör ställas på distansutbild- ning (yrkande 14). Kurseri distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all pedagogiskgrundutbildning och vidareutbildning för högskolelärare (yrkande 15).I motion 2002/03:Ub376 (s) föreslås ett tillkännagivande om vikten av attutbudet av distansutbildning får styras av de behov och den efterfrågan somfinns ute i samhället, och inte av vad lärosätena anser sig ha råd ochmöjlighet att erbjuda. Staten skulle enligt motionärerna kunna ge någotbefintligt nät- verk av studiecentrum, t.ex. (Nätverksgruppen förIT-baserad utbild- ning via lokala studiecentra) i uppdrag att formulerabehoven.En översyn av de statliga bidragens fördelning vid universitets- och hög-skolestudier på distans begärs i motion 2002/03:Ub441 (s). Kommunernalägger ner en hel del ekonomiska resurser för lokaler, telebildutrustningoch liknande, och motionärerna påpekar att de kommuner som har störst behovav att kunna erbjuda sin invånare distansutbildning oftast har ansträngdekonomi.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivan- den.Distansutbildning som anordnas av universitet och högskolor ingår i derasverksamhet och samma kvalitetskrav gäller för distansutbildning som förlärosätenas övriga verksamhet. Det system för kvalitetsutvärdering av ämnenoch utbildningsprogram som statsmakterna har beslutat om och som nugenomförs av omfattar självfallet även den utbildning somlärosätena genomför i distansform. Myndigheten för nätuniversitethar till uppgift bl.a. att verka för en ökad tillämpning av nationella ochinter- nationella kunskaper och erfarenheter av IT-stödd distansutbildning.Detta görs bl.a. genom publicering på myndighetens webbplats. Enligt sininstruk- tion (2002:26) skall myndigheten vid fullgörande av sina uppgifterbeakta studenternas perspektiv. Regeringen har i regleringsbrev tilllärosätena före- skrivit att dessa, för att förbättra kvaliteten iverksamheten, skall arbeta aktivt med undervisningens förnyelse och detpedagogiska utvecklingsarbetet, på egen hand eller i samarbete med andralärosäten utveckla och genomföra utbildning i högskolepedagogik samterbjuda pedagogisk utbildning för alla anställda lärare som saknar sådanutbildning. Det närmare innehållet i den pedagogiska utbildning somlärosätena skall anordna för sina lärare bör be- stämmas av lärosätenasjälva. Utskottet har erfarit att det pågår diskussioner mellan lärosätensom anordnar distansutbildning angående kvalitetssäkring av denna.Med anledning av det som sägs i de två motionerna från socialdemokratis- kamotionärer vill utskottet framhålla att universiteten och högskolornaenligt högskolelagen skall samverka med det omgivande samhället (1 kap. 2 §andra stycket). Regeringen har i regleringsbrev ålagt dem att iökad ut- sträckning och i nära samverkan med arbetslivet utformautbildningar som är attraktiva för studenterna och svarar motarbetsmarknadens behov, nationellt och regionalt. För att stimuleraregional samverkan mellan univer- sitet, högskolor, kommuner, landsting,länsstyrelser eller motsvarande organ har beslutat avsätta 150miljoner kronor 2004. Delegationen för regionalsamverkan om högre utbildning fördelar medel till projekt och andrainsatser som utformats av universitet och högskolor i samarbete med sådanalokala eller regionala organ, utifrån regionens egna förutsättningar ochbehov. Syftet är att skapa hållbar tillväxt i regionen och främjarekryteringen till högskolan. Utskottet är inte berett att ta initiativtill en förändring av ansvaret för att planera och genomförahögskoleutbildning.Utbildning för vissa yrkenUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till gällande examensordning föreslår utskottet attriksdagen inte skall göra några tillkännagivanden om att kunskaper om homo-och bisexuellas och transpersoners situation respektive kunskaper omfunktionshinder skall ingå i vissa utbildningar.Jämför reservationerna 29 (fp) och 30 (kd).Yrkanden om tandvårdsutbildning avstyrks med hänvisning till på- gåendeberedning i . bör inte heller göra någratillkännagivanden om dansutbildning, dramapedagogut- bildning ellerutbildning av skyddsingenjörer.Jämför reservationerna 31 (v), 32 (v) och 33 (kd).Ett yrkande om utbildning av imamer avstyrks också.Jämför reservation 34 (v).Motioner och utskottets ställningstagandenFörst behandlas här yrkanden som gäller flera yrkesutbildningar samtidigt.Därefter tar utskottet upp yrkanden om befintliga utbildningar ochslutligen yrkanden om ny yrkesutbildning.Behovet av utbildning i frågor om homosexuella, bisexuella och transperso-ner (HBT-frågor) tas upp i fem motioner.Folkpartiet tar i motion 2002/03:L249 yrkande 17 upp högskolans viktigaroll när det gäller utbildningar för yrken i vilka man kommer i kontakt medhomo- och bisexuella och transpersoner som behöver stöd. Det gäller t.ex.utbildningen för lärare, socionomer, läkare, präster, psykologer, juristeroch poliser. Av en kartläggning från framgår detatt undervisning vid universitet och högskolor om homo- och bisexuellas ochtranspersoners situation förekommer endast i begränsad omfattning. bör enligt motionärerna få i uppdrag att lägga upp en plan för hurundervisningen skall kunna förbättras på denna punkt inom ramen för deallmänna demokratiska grundvärdena om respekt för mångfalden.I stort sett samma förslag förs fram i motion 2002/03:Ub510 (s, fp, v, c,mp) yrkande 3.Vänsterpartiet begär i motion 2002/03:Ub303 att varje universitet och hög-skola med hjälp av skall genomföra en förändring av denpedagogiska utbildningen för högskolelärare, så att den även förmedlar kun-skaper i frågor om homo- och bisexuella och transpersoner (yrkande 1). Uni-versitet och högskolor bör också tillsammans med utarbetaförbättrade metoder för att granska kurslitteratur ur ett HBT-perspektiv(yr- kande 2).