bet · GQ01KU33 · 2003-05-15 00:00:00 — Statensansvar för denna verksamhet innebär att regeringenefter beslut meddelar sändningstillståndför programföretagen samt beslutar omvillkor, riktlinjer och medelstilldelning förverksamheten. SVT tillämpar principen om "digitalallemansrätt", vilket bl.a. innebär att företaget medverkar i samtliga distributionsformer, dvs. isatellit-, kabel- och marksändningar. Även URtillämpar principen om neutralitet i fråga omdistributionsformer. De olika distributionsformernainnebär att en stor del av TV-publiken ges valfrihetatt välja mellan olika distributörer och derasprogramutbud.Det bör emellertid understrykas att en betydandeandel av landets befolkning, möjligen så stor som , alltjämt endast kan ta emot marksänd television(prop. s. 5). anser därför attdemokratiska och kultur- och mediepolitiska skältalar för en utbyggnad av det digitala marknätet -med släckning av de analoga sändningarna som följd -i enlighet med regeringens förslag. Även efterteknikskiftet avses, enligt propositionen, alla iSverige få tillgång till det mångsidiga utbud av högkvalitet som skall känneteckna public service-televisionen (prop. s. 12).En förutsättning för utbyggnaden av de digitalamarksändningarna har från början varit att dessabedömts som ekonomiskt bärkraftiga och attsändningsverksamheten i sin helhet skall bekostas avmedverkande företag (prop. 1996/97:67 s. 22 och 25,yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17 s. 12, rskr.1996/97:178). bedömer att detutrymme som kommer att finnas i två - nära nog -rikstäckande nät och i de tre övriga näten med lägretäckningsgrad gör att de digitala marksändningarnablir tillräckligt attraktiva för att fleraprogramföretag vill medverka med sina sändningar imarknätet och för att publiken skall vilja investerai avkodare. Därmed skulle utsikterna kunna vara godaför att de digitala marksändningarna kommer att blieko-nomiskt bärkraftiga. Då det gäller utbudet frånpublic service-företagen torde det för konsumenternavara attraktivt att utöver SVT:s och UR:s utbud iSVT 1 och kunna ta del av nya digitalkanalersåsom 24:an och Barnkanalen. Andra programtjänsteroch tilläggstjänster kan dessutom komma attutvecklas av både SVT och UR, vilket bl.a. kan fåstor betydelse för funktionshindrades tillgång tillutbudet. Genom att det digitala marknätet ävenrymmer programtjänster från flera andraprogramföretag torde den marksändadistributionsformen bli ett intressant alternativtill kabel- och satellitdistribution.Sammantaget anser kulturutskottet att det finnsstarka skäl som talar för att det är lämpligt att nufullfölja den etappvisa utbyggnaden av det digitalamarknätet för att efter en övergångsperiod låta deanaloga TV-sändningarna upphöra. Ett riksdagensställningstagande i enlighet med propositionenskulle ge fördelar för konsumenterna, främst i formav ett större programutbud. Det skulle också ligga ilinje med målen för mediepolitiken, framför allt närdet gäller yttrandefrihet, mångfald, massmediernasoberoende och tillgänglighet (jfr prop. 2000/01:1utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59).De överväganden som kulturutskottet gjort lederfram till ståndpunkten att konstitutionsutskottetbör avstyrka de motionsförslag som innebär attpropositionen skall avslås, nämligen motionerna K8(fp) yrkandena 1-4, K9 (kd) yrkande 1, K10 (m)yrkandena 1 och 4-6, K11 (c) yrkande 1 och K333 (m)yrkande 6 i denna del. Likaledes börkonstitutionsutskottet avstyrka motionerna K9 (kd)yrkande 2 och K11 (c) yrkande 2 som syftar till attregeringen skall utarbeta en ny proposition ommarksänd digital-TV. Därmed börkonstitutionsutskottet föreslå att skallgodkänna regeringens förslag om att den marksändatelevisionen skall övergå till digital teknik (prop.yrkande 1, avsnitt 5).I propositionen (avsnitt 6) lämnas förslag omutbyggnaden av de digitala sändarnäten som avser dedigitala marksändningarnas räckvidd. utgångspunkt är det angeläget attpublic service-företagens programkanaler når såmånga som möjligt via det digitala marknätet.Samtidigt är det självfallet nödvändigt att vägatillgänglighetsaspekter mot de höga kostnader somskulle följa av att sändarnäten byggs ut till deanaloga nätens omfattning, dvs. Avpropositionen framgår att investeringskostnaden föratt bygga ut ett digitalt sändarnät från 98 till99,hushållstäckning är lika hög som kostnadenför att nå från täckning (prop. s. 13).De kostnader för investeringar i nät, drift ochunderhåll som faller på nätoperatören kommeri förlängningen att belasta de programföretag somsänder i näten i form av distributionskostnader. Detär givetvis angeläget att dessa kostnader förprogramföretagen i möjligaste mån hålls på en rimlignivå. Utskottet konstaterar att det inte framgår avpropositionen hur mycket lägreinvesteringskostnaderna beräknas bli med regeringensutbyggnadsförslag till täckningjämfört med en utbyggnad till . Några exaktabelopp torde inte heller vara möjliga att få fram.Utskottet har emellertid inhämtat frånKulturdepartementet att det kan röra sig om mer än200 i lägre kostnad per sändarnätför de nät som byggs ut till en täckningsgrad mellan98 och 99 %.Sammanfattningsvis har kulturutskottet förståelseför regeringens ekonomiska överväganden och delarregeringens uppfattning att det "åtminstoneinledningsvis" är rimligt att en täckningsgrad om98-99 % uppnås, att två sändarnät byggs ut till denangivna räckvidden samt att dessa skall inrymmaSVT:s och UR:s sändningar.Utskottet anser således att konstitutionsutskottetbör föreslå att godkänna vad regeringenföreslår om utbyggnad av de digitala sändarnäten(prop. yrkande 2).Frågan om tillgänglighet till de digitala TV-sändningarna tasupp i avsnitt 7 i propositionen. Regeringen föreslåratt sändningar som skall kunna tas emot utan villkorom betalning skall sändas okrypterade i det digitalamarknätet. I samband med att tillstånden för SVT ochUR att bedriva digitala marksändningar förlängdestill utgången av beslutade regeringen pådessa programföretags begäran att de skulle ha rättatt sända okrypterat om de så önskade. Så sker ocksåfrån och med år 2003.Kulturutskottet vill understryka att det är enviktig del av public service-tanken attprogramföretagens utbud skall kunna tas emot utansärskild betalning. Det är enligt utskottetsuppfattning därför en förändring till det bättre attSVT:s och UR:s program nu kommer att kunna tas emotutan programkort och abonnemang. Utskottetsympatiserar med regeringens bedömning attmottagningsutrustningen kan vara enklast tänkbaraför att ta emot det okrypterade programutbudet.Vidare förutsätter utskottet att även detilläggstjänster som SVT och UR kan komma attförverkliga under innevarande tillståndsperiod,såsom exempelvis uppläsning av textremsan, kommeratt vara okrypterade och kostnadsfria.Utskottet föreslår att konstitutionsutskottetskall tillstyrka vad regeringen föreslår omtillgängligheten för de digitala TV-sändningarna(prop. yrkande 3).Tidpunkten för övergången från analoga till digitalasändningar behandlas i avsnitt 9 i propositionen.Kulturutskottet har inte något att erinra motförslaget att de analoga TV-sändningarna skallsläckas etappvis. Utskottet har inte heller någotatt erinra mot förslaget att de skall ha upphörtsenast . Det är ofrånkomligt attett teknikskifte av detta genomgripande slag måsteta tid. Konsumenter, programföretag och nätoperatörbör nu ha möjlighet att hinna anpassa sig till densuccessiva släckningen och till det slutdatum somföreslagits.Genom regeringens förslag tillgodoses motionernaKr334 (kd) yrkande 2 och K373 (kd) yrkande 4, varikrav framförts på datum för släckningen.Kulturutskottet föreslår attkonstitutionsutskottet skall tillstyrka regeringensförslag (prop. yrkande 5) och avstyrka de aktuellamotionsyrkandena.I avsnitt 10 i propositionen redovisar regeringensin bedömning att en särskild kommission börförbereda skiftet från analoga till digitalamarksändningar och samordna deninformationsverksamhet som behövs.Kulturutskottet, som inte har något att erinra motregeringens bedömning, anser i likhet med regeringenatt en sådan kommission bör tillkallas snarast.Genomförandet av ett så stort teknikskifte krävernoggrann planering och stora informationsinsatserför att befolkningen skall få kännedom omkonsekvenserna av skiftet bl.a. när det gäller deinsatser som krävs från hushållen.Kulturutskottet menar att kommissionens arbete börpräglas av ett operativt upplägg därinformationsinsatserna blir centrala. I kommissionenbör det finnas med representanter för olika aktörersom har betydelse för teknikskiftet samt förkonsumenterna. Det är viktigt att det finns insynför de politiska partierna i kommissionens arbete -detta kan ske inom en referensgrupp. Kulturutskottetmenar även att regeringen genom en skrivelsebör rapportera till hur kommissionensarbete fortlöper och vad den kommer fram till.Kommissonens uppdrag, sammansättning och arbetsplanbör redovisas för under andra halvåret2003.Enligt kulturutskottets mening skall konsumentenvara i centrum av kommissionsarbetet och då främst ifråga om hur konsumenten påverkas av teknikskiftet.Kommissionens arbete, som med sina förslag, skallunderlätta övergången från analog till digitalmarksänd TV, bör dessutom bl.a.15. studera vilka effekter teknikskiftet har för deoffentliga institutionerna såsom skolor,förskolor, äldreboenden m.m.,24.25. följa de olika aktörerna som t.ex. programbolag,distributörer, tillverkare och boxförsäljare samt26.27. följa den internationella utvecklingen.28.Kulturutskottet behandlar i detta sammanhang ettmotionsyrkande som väcktes , nämligen motion Kr336 (c)yrkande 23. Yrkandet syftar till att regeringenskall se över om den mest effektiva tekniken användsför marksänd digital-TV. Av motionen framgår attandra länder har övergått från den teknik förmarksänd TV som alltjämt tillämpar tillannan teknik.Kulturutskottet har inhämtat att Storbritannienbytt s.k. modulationsparametrar. Om skullefölja exempel skulle antaletprogramkanaler i det digitala marknätet bli färre ändem som regeringen anger i propositionen, dvs. minståtta (prop. s. 14). Detta är enligt utskottetssynsätt en nackdel. Å andra sidan sägs den tekniksom valt ge god täckning och säkerhetmed avseende på mottagningsförhållandena. Utskottetförutsätter att den kommission som regeringen skalltillsätta för att planera övergången från analogatill digitala sändningar också följer de frågor somberörs i motionen. Utskottet kan emellertid inte seatt det finns något skäl för att göra ettuttalande i denna fråga. böravstyrka motion Kr336 (c) yrkande 23.Förslaget i motion K10 (m) om satellitdistributionav SVT:s program innebär att SVT skall åläggas attkostnadsfritt tillhandahålla samtligasatellitoperatörer public service-kanalerna, såvälanalogt som digitalt, under förutsättning attmottagningen kan ske utan särskild betalning(yrkande 2). har vid tidigaretillfällen avstyrkt liknande yrkanden, senast våren2002 (bet. 2001/02:KrU11 s. 25).De satellitoperatörer som motionärerna torde avseär företagen och Viasat, vilka säljeroch distribuerar abonnemang och tjänster försatellit-TV i . tillhandahållerCanal Digital SVT:s kanaler inom ramen för sittdigitala utbud. Detsamma gäller för Viasat sedanmars 2003. har inhämtat attingendera av de båda satellitoperatörerna haraktualiserat frågan om analog distribution.Kulturutskottet finner att det ankommer på SVT ochsatellitoperatörerna att sinsemellan träffa avtal omvilka ekonomiska och andra villkor, t.ex.sändningsteknik, kryptering m.m., som skall gälla.Kulturutskottet har inte någon annan uppfattningän motionärerna då det gäller den del av yrkandetsom syftar till att mottagningen av SVT:s programskall vara kostnadsfri. Av de anslagsvillkor för SVTsom regeringen utfärdade framgårtydligt att företagets sändningar som är riktadetill skall vara tillgängliga för allmänhetenutan villkor om särskild betalning (punkt 8). Detkan tilläggas att sändningarna över satellitkrypteras av upphovsrättsliga skäl, varför det krävsett programkort för att programmen skall kunna tasemot. De TV-tittare som endast vill ha tillgång tillSVT:s satellitsända och krypterade utbud får -enligt vad kulturutskottet har inhämtat - betala endepositionsavgift till respektiveViasat för att få disponera ett programkort. Ettskäl härför uppges vara att operatörerna vill ha ettregister över abonnenterna med tanke på attprogramkorten representerar ett visst värde och attoperatörerna ser en risk för olaglig kortkopiering.Kulturutskottet föreslår attkonstitutionsutskottet skall avstyrka motion K10 (m)yrkande 2.Frågor rörande UR:s sändningsmöjligheter tas upp imotion K12 (c, fp, kd).Riksdagens beslut med anledning av regeringensproposition /01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 2002-2005 innebar bl.a. attde tre public service-företagen skulle ha ettfolkbildningsansvar. Därutöver skulle UR:suppdrag förtydligas i det nyasändningstillståndet, vilket innebär attföretaget i större utsträckning än tidigareskulle koncentrera sig på utbildningsprogram(prop. s. 55, bet. 2000/01:KrU8, rskr.2000/01:268). Beslutet har därefter följts avregeringen vid utfärdandet av UR:ssändningstillstånd (regeringsbeslut nr29). Vidare uttalade regeringen bl.a. följande inämnda proposition (s. 56).Regeringen förutsätter att UR:s program beredsplats såväl analogt som digitalt i SVT:s och SR:ssändningsutrymme på tider som gerutbildningsprogram goda möjligheter att nå sinpublik. Eventuell oenighet vid fördelning ochplacering av sändningstid bör ävenfortsättningsvis lösas enligt lagen (1999:116) omskiljeförfarande.I samma proposition anförde regeringen attteknikskiftet från analog till digital distributionskulle kunna innebära att det skulle blimöjligt att distribuera ytterligare TV-kanaler ochföreslog därför att SVT och UR skulle inhämtaregeringens medgivande om de ville starta nyadigitala kanaler (prop. s. 59-60). Riksdagengodkände förslaget.Av SVT:s sändningstillstånd avseende digitalsändningsteknik i marknätet framgår att SVT och URtillsammans får sända televisionsprogram och därvid använda all tillgängligöverföringskapacitet i en frekvenskanal(regeringsbeslut nr 30).Av UR:s sändningstillstånd avseende digitalsändningsteknik i marknätet framgår att företagethar rätt att sända televisionsprogram, inklusivetilläggstjänster och text-TV-sändningar, och att därvid använda denöverföringskapacitet som SVT disponerar enligtöverenskommelse som träffas bolagen emellan(regeringsbeslut nr 33).Kulturutskottet har tolkat den nu aktuellamotionen så att UR bör få ett klart angivetsändningsutrymme i något av de två digitalasändarnät som har störst räckvidd samt att dettasändningsutrymme skall inrymma en ny programkanal,Kunskapskanalen.Av radio- och TV-lagen framgår att det ärregeringen som meddelar tillstånd att sända TV-program (2 kap. 2 §). Något bemyndigandeför att regeringen skall tilldela URsändningsutrymme som föreslås i yrkande 1 i motionentorde således inte behövas. Vidare ankommer det påregeringen att pröva frågan om UR skall få starta enny kanal, vilket föreslås i yrkande 2. Regeringenhar i det sammanhanget möjlighet att avgöra hurmycket sändningsutrymme som skall tilldelasföretaget för en ny kanal. Det är en grannlagauppgift för regeringen att väga olika behov motvarandra såsom mångfald i programutbudet, regionalasändningar m.m. Även andra hänsyn måste vägas in isammanhanget, t.ex. beslut om uppläsningav textremsan, vilket också kan komma att krävafrekvensutrymme. Vidare är det i grunden enekonomisk fråga för programföretaget. Om dettilldelade frekvens-utrymmet skall kunna fyllas medprogramtjänster under en stor del av dygnet krävsatt programproduktionen har en viss omfattning ochen tillräcklig finansiering.Utskottet har erfarit att UR och SVT den 6 maj2003 har träffat en överenskommelse om att gemensamtstarta och driva en digital TV-kanal,Kunskapskanalen. Överenskommelsen avser åren 2004och 2005.Enligt kulturutskottets mening är det rimligt attfrågor som rör omfattningen av och inriktningen påUR:s framtida uppdrag får en grundlig genomlysning idet parlamentariska beredningsarbete som skallföregå nästa tillståndsperiod för public service-företagen, dvs. för tiden efter år 2005.Sammantaget anser kulturutskottet attkonstitutionsutskottet bör avstyrka motion K12 (c,fp, kd) i dess helhet.Kulturutskottet vill tillägga att av de tre publicservice-företagen är det endast UR som har uppdragetatt göra utbildningsprogram. Desändningsförutsättningar som gäller för UR innebär -som framgår i den nu aktuella motionen - attföretaget är beroende av SVT, som skall dela med sigav tillgänglig överföringskapacitet i en digitalfrekvenskanal. Utskottet vill understryka att det ärangeläget att UR:s program ges ett sådantsändningsutrymme att företaget kan fullfölja devillkor och den planering som följer av nuvarandetillstånd att sända med både analog och digitalteknik. förutsätter således att URoch SVT i sina kontakter kan komma överens på ettsätt som dels tillgodoser de krav som riksdag ochregering ställt på UR, dels medför rimliga villkorför UR i fråga om sändningstider, publikensmöjlighet att identifiera och lokaliseraprogramföretagets program m.m.Stockholm den 7 maj 2003På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (), (), KentOlsson (m), (),(), PeterPedersen (v), NikosPapadopoulos (s), (), (), (),(), GöranPersson i (s), AnnaLindgren (m), (s), RossanaDinamarca (v), () och ().Avvikande meningar1. Avslag på propositionenLennart Kollmats (fp), (), LenaAdelsohn (), () ochAnna () anser:Den digitala sändningstekniken för TV har mycket atterbjuda konsumenten. Den bidrar t.ex. till att ljud-och bildkvaliteten kan förbättras, nya tjänster kanerbjudas TV-publiken och funktionshindrade kanerbjudas bättre möjligheter att följa sändningarna.Den digitala tekniken har således otvivelaktigtstora fördelar. De flesta bedömare är överens om attden framtida distributionen av TV kommer att skedigitalt.Enligt vår uppfattning är emellertid övergångenfrån analog till digital sändningsteknik för TV inteen fråga som skall avgöras av staten. Vi anser istället att det är marknaden som själv skallbestämma vilken teknik som skall användas och huroch när teknikskiftet skall genomföras. Staten börenligt vår mening hålla sig teknikneutral och inteförsöka styra vare sig teknikutvecklingen ellerkonkurrensen inom medieområdet.Vi kan konstatera att regeringens satsning på detdigitala marknätet för TV-distribution har blivitett fiasko. Projektet har bl.a. medfört högakostnader, ett begränsat antal sålda dekodrar och fåtittare. De miljarder som det har kostatframstår som bortkastade pengar. En särskildkommission bör följa upp hur frågan har hanterats.Marknätet är ett sämre, mer begränsat och dyrarealternativ än andra digitala distributionsformer förTV-sändningar. Det begränsade frekvensutrymmet imarknätet leder till att fördelningen av frekvenserblir en politisk maktutövning som hotar mediernasoberoende av staten.Vårt ställningstagande innebär sammantaget att vianser att med bifall tillmotionerna K8 (fp) yrkandena 1-4, K10 (m) yrkandena1 och 4-6 samt K333 (m) yrkande 6 i denna del ochmed delvis bifall till motion K9 (kd) yrkande 1 ochK11 (c) yrkande 1 skall föreslå att avslåpropositionen yrkande 1 samt motionerna K9 (kd)yrkande 2 och K11 (c) yrkande 2 samt som sin meningtillkännage för regeringen vad vi anfört ovan.2. Avslag på propositionenDan () anser:I likhet med vad som uttalas i motion K9 (kd) anserjag att det är naturligt att det markbundna TV-nätetdigitaliseras. Frågan är inte om utan när och hurdigitaliseringen skall ske. Övergången från denanaloga tekniken till den digitala måste ske på ettgenomarbetat och bra sätt för medborgarna, för desändande bolagen och för TV-handeln liksom förproducenterna av hemelektronik.De förslag som lagts fram i propositionen äremellertid dåligt underbyggda och otillräckliga,vilket gör det svårt att bedöma vilka konsekvensersom skulle kunna bli följden om propositionensförslag skulle genomföras. Bland annat saknas enbedömning av konsumentperspektivet liksom avmarknadsperspektivet i förhållande till förslagen.Att överlåta processen till en särskild kommissionär inte heller särskilt välövervägt. börha ett avgörande inflytande i sammanhanget.Jag anser därför att propositionen bör avslås avriksdagen och att regeringen under senhösten 2003skall återkomma till med utförligare ochmer genomarbetade förslag om marksänd digital TV ienlighet med motion K9 (kd).Mitt ställningstagande innebär således attkonstitutionsutskottet skall föreslå attavslå propositionen och som sin mening tillkännageför regeringen vad jag anfört om nytt förslag ommarksänd digital TV. Därmed bifaller riksdagenmotion K9 (kd) och bifaller delvis motionerna K10(m) yrkande 1, K11 (c) yrkandena 1 och 2 samt avslårmotionerna K8 (fp) yrkandena 1-4, K10 (m) yrkandena4-6 samt K333 (m) yrkande 6 i denna del.3. Avslag på propositionenBirgitta () anser:Jag anser - i likhet med vad som anförs i motion K11(c) - att övergången till digital distribution är ensjälvklar utveckling av TV-mediet och attdistributionen av TV-sändningarna skall ske imarknätet.I likhet med motionärerna anser jag emellertid attdet finns alltför många frågor som lämnatsobesvarade i propositionen. På flera områden saknasutförliga resonemang och konsekvensanalyser. Blandannat anser jag att regeringens förslag är otydligtdå det gäller sändningsnätens räckvidd. Min ochCenterpartiets inställning är att hela landet skallnås av sändningarna. Marksänd digital TV bör såledesha större räckvidd än vad regeringen föreslagit,nämligen 99,8 %.Vidare saknar jag ett resonemang om hurteknikskiftet kommer att påverka hushållenekonomiskt. I propositionen sägs det att priset påde tekniska tillbehören, dvs. dekodrarna, kommer attsjunka. Detta är emellertid endast ett antagande,som bygger på att det skall finnas stor efterfråganoch som inte tar hänsyn till att är entämligen liten marknad.Med hänvisning till vad jag har anfört börkonstitutionsutskottet föreslå att avslåpropositionen och begära att regeringen återkommermed en ny proposition i enlighet med Centerpartietsmotion K11 (c).Sammantaget anser jag att konstitutionsutskottetsåledes skall föreslå att avslåpropositionen och som sin mening tillkännage förregeringen vad jag anfört om nytt förslag ommarksänd digital TV. Därmed bifaller riksdagenmotion K11 (c), bifaller delvis motionerna K9 (kd)och K10 (m) yrkande 1 samt avslår motionerna K8 (fp)yrkandena 1-4, K10 (m) yrkandena 4-6 samt K333 (m)yrkande 6 i denna del.4. Satellitdistribution av SVT:s programKent , och (alla m)anser:I likhet med motionärerna bakom motion K10 (m) anservi att det är bra att SVT fått frihet attdistribuera sina program via satellit. I takt medatt de digitala sändningarnas andel ökar kommersäkerligen satellitsändningarna att öka i betydelse.Mot denna bakgrund anser vi att det bör införas enmöjlighet för samtliga satellitoperatörer att frittdistribuera SVT:s program. SVT bör därför åläggasatt kostnadsfritt tillhandahållasatellitoperatörerna public service-kanalerna, såvälanalogt som digitalt, under förutsättning attmottagningen kan ske utan särskild betalning.Konstitutionsutskottet bör föreslå att riksdagenmed bifall till motion K10 (m) yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen.5. UR:s sändningsmöjligheterBirgitta () anser:Som framgår av motion K12 (c,fp, kd) kommer den digitaladistributionen av marksänd TVatt få mycket stor betydelseför utbildningsprogrammen. Dendigitala distributionsteknikenger förutsättningar för fleroch bättre sändningstider ochpå sikt möjlighet till ökadinteraktion med publik ochanvändare. Det är glädjande attUR och SVT nu träffat enöverenskommelse som innebär attde båda företagen avser attstarta och driva en digital TV-kanal, kallad Kunskapskanalen.Denna avsiktsförklaring liggeri linje med vad som framförts imotion K12 (c). Det ankommer nupå regeringen att besluta omsändningstillstånd för den nyakanalen.