bet · GQ01SKU11 · 2003-03-25 00:00:00 — Skatten tas ut med ettgrundbelopp och ett tilläggsbelopp för varje helthundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen.Uttaget av fordonsskatt på tunga godsfordon får inteunderstiga de minimiskattesatser som anges iEuropaparlamentets och rådets direktiv /62/EG omavgifter på tunga godsfordon för användning av vissainfrastrukturer.Som exempel på fordonsskattens storlek kan nämnasatt fordonsskatten för personbil (bensin) medskattevikt över är + för varjehundratal kg över lägsta skattevikt ().Fordonsskatten för motsvarande personbil (diesel) är2 + för varje hundratal kg över lägstaskattevikt. Punktskatten på dieselbränslet är åandra sidan lägre än på bensin.Skatteplikten för släpvagnar är bl.a. beroende avvilket slags fordon som drar släpvagnen. Släpvagnarsom dras av motorredskap eller tung terrängvagn ärinte skattepliktiga om dragfordonet används somjordbrukstraktor. Påhängsvagnar med en skatteviktöver är inte skattepliktiga om de drasuteslutande av personbilar, lastbilar eller bussarsom kan drivas med dieselolja eller om de dras avterminaltraktor.För vägavgiftspliktiga fordon tillämpas sänktfordonsskatt.Fordonsskatt tas inte ut för personbilar,lastbilar, bussar och motorcyklar som är av enårsmodell som är eller äldre. Förvägavgiftspliktiga lastbilar tas dock fordonsskattut även om de är eller äldre. Skattefrihetenför äldre fordon omfattar inte traktorer, släpvagnaroch husvagnar.För personbilar, lätta bussar och lätta lastbilarsom blir skattepliktiga första gången ochsom uppfyller kraven för miljöklass 2005 enligtbilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordonsavgasrening och motorbränslen gavs, enligt en numeraupphävd bestämmelse, en tillfällig skattelättnad på1500 kr. Skattelättnaden var utformad med stöd avEuropaparlamentets och rådets direktiv /69/EG omåtgärder mot luftföroreningar genom avgaser frånmotorfordon.El- och elhybridbilar är befriade frånfordonsskatt . Någon frihet frånfordonsskatt för FFV-fordon finns inte. För tungafordon som är godkända enligt strängare frivilligamiljökrav finns i intemotsvarande skattelättnad. Enligt Europaparlamentetsoch rådets direktiv /96/EG är det möjligt att geett ekonomiskt incitament även för tunga fordonutifrån vilka utsläppskrav fordonets motoruppfyller.Fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades den1 . Detsamma gäller motorredskap ochtunga terrängvagnar som är att anse somjordbrukstraktorer.Vägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) har avgettdelbetänkandet (SOU 2002:64) Vissavägtrafikskattefrågor. Utredningen föreslår, bl.a.för att öka miljöstyrningen för tunga motorfordon,att det införs en särskild fordonsskatteskala, somär differentierad efter de miljöklasser som finnsför fordon. Förslaget bereds i Regeringskansliet.MotionernaI motion Sk366 av och () föreslås sänkt fordonsskatt fördieselbilar eftersom flera färska rapporter, bl.a.från , visar på dieselbilarnas fördelarjämfört med bensinbilar. Motionärerna framhåller attskatten på dieselolja visserligen är lägre än förbensin men att vid normala årliga körsträckor densammanlagda fordons- och bränsleskatten i de flestafall är högre än för bensinbilar.I motion Sk350 yrkande 2 av ochBirgitta () föreslås förlängdfordonsskattebefrielse till för bilar meds.k. FFV-teknik, vilket bör omfatta även el-hybridbilar. Enligt motionen (yrkande 4) bör nyamiljövänliga dieselbilar ges skattebefrielse de femförsta åren.I motion T465 yrkande 1 av ochClaes Roxbergh (mp) anförs att det finns olikadefinitioner av miljöfordon i olika situationer,både statligt och kommunalt. Alla berörda parter börenligt motionen i samverkan ta fram bättre och merenhetliga definitioner av miljöfordon.I motion T467 yrkande 1 av ()begärs att lastbilar och släp skallbefrias från fordonsskatt.I motion T461 yrkande 1 av ochSven (kd, c) begärs också att släp äldreän skattebefrias.Utskottets ställningstagandeI motion Sk366 framhålls dieselbilarnasmiljöförtjänster som motiv för sänkt fordonsskatt.Att det sker en fortgående utveckling avdieselbilarnas motorer i miljövänlig riktning tordevara odiskutabelt. Enligt utskottets uppfattningsaknas det trots det anledning att frångå dengällande uppfattningen om fordonsskatten fördieselbilar som har stöd i de slutsatser som dras iTrafikbeskattningsutredningens slutbetänkande (SOU1999:62) Bilen, miljön och säkerheten. Utredningensståndpunkt var att det från miljömässiga utgångs-punkter bör råda konkurrensneutralitet mellandieseldrivna och bensindrivna bilar och attfordonsskatten på dieseldrivna bilar även ifortsättningen bör vara högre än på motsvarandebensindrivna fordon för att kompensera för attdrivmedlet diesel beskattas lindrigare än bensin.Regeringen har initierat en ny översyn avvägtrafikbeskattningen. (Fi 2001:08) skall bl.a. se över fordonsskatten ochdrivmedelsskatten, och utskottet anser att det finnsanledning att avvakta utredningens syn på diesel-bilarnas beskattning.Vad därefter gäller förslaget i motion Sk350yrkande 2 om förlängd fordonsskattebefrielse förbilar med s.k. FFV-teknik och för elhybridbilar kanutskottet konstatera att det gälleren femårig fordonsskattebefrielse endast för el- ochelhybridbilar. Utskottet anser att det pågåendeöversynsarbetet bör avvaktas och är inte nu berettatt förorda en förlängning eller utvidgning avskattebefrielsen. Utskottet gör samma bedömning ifråga om förslaget i yrkande 4 om att miljövänligadieselbilar bör skattebefrias under fem år.I motionerna T467 yrkande 1 och T461 yrkande 1föreslås att släpvagnar befrias frånfordonsskatt. Utskottet kan i denna fråga konstateraatt bestämmelsen om befrielse från fordonsskatt förveteranfordon var föremål för översyn av 1996 årsTrafikbeskattningsutredning och att utredningen inteföreslog någon utvidgning av bestämmelsen till t.ex.släpvagnar eller . I andra sammanhang (bet.1997/98:SkU18) när frågan har varit aktuell harutskottet avstyrkt förslagen och erinrat om attundantaget tillkommit efter diskussioner med olikaföreträdare för fordonshobbyn och att en prövning avde problem som en 30-årsgräns kunde ge upphov tilloch att avsikten således inte varit att uppställanågon allmän regel om befrielse från fordonsskattför fordon som är äldre än 30 år.Avslagsmotiveringen äger fortfarande giltighet.När det gäller förslaget i motion T465yrkande 1 om bättre och mer enhetliga definitionerav miljöfordon anser utskottet att detta knappast ärmöjligt och inte ens önskvärt. Förslaget tar i höggrad sikte på kommunala angelägenheter ochmyndigheters agerande, varför utskottet inte anseratt bör ta initiativet.Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtligai avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.Differentierad drivmedels- och fordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om regionaltdifferentierad drivmedelsskatt ochfordonsskatt, differentierad fordonsskatt förbussar och bussar med eftermonteradavgasreningsutrustning.Jämför reservation 20 (kd).MotionernaI motion Sk358 yrkande 1 av m.fl. (s)föreslås en differentierad fordonsskatt för bussarenligt samma miljöklasser som gäller för tunga for-don. Dagens fordonsskattesystem bygger på vilketbränsle som används och gör ingen skillnad mellan åena sidan bussar med den senaste miljötekniken ochbussar som saknar rening, framhåller motionärerna.Enligt samma motion (yrkande 2) bör för att stärkamiljöstyrningen ytterligare även eftermonteradavgasreningsutrustning ge lägre fordonsskatt.Kristdemokraterna redovisar i kommittémotion N393yrkande 7 av m.fl. (kd) att man föreslårgenerellt sänkt skatt på diesel med (31 öreinkl. moms) och att man för att jämställa diesel ochbensin inom stödområde A också vill sänka skatten påbensin med inom detta område.I motion Sk302 av () begärs enutredning av frågan om en differentiering avdrivmedelsskatten till förmån för människor iglesbygd. Samma yrkande framförs i motionerna Sk306av och (),Sk337 av () och Sk339 av MikaelOscarsson (kd).I motion Sk218 av och () begärs att frågan om endifferentiering av fordonsskatten till förmån förlandsortsbor skall utredas.I motion Sk242 av och () föreslås en försöksverksamhet medgeografiskt differentierad drivmedelsskatt i syfteatt finna ett fungerande långsiktigt hållbartsystem.I motion Sk381 yrkande 1 av ochBirgitta () föreslås en differentieradfordonsskatt på bussar grundad på mängden miljö-farliga ämnen i avgaserna. Motionärerna föreslårslutligen att miljöstyrningen ytterligare stärksgenom att också eftermonterad avgasreningsutrustningbör ge lägre fordonsskatt (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeMotioner om regional differentiering av skatten pådrivmedel har behandlats av utskottet vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande2001/02:SkU17. Motionerna har avstyrkts medmotiveringen att ett sådant system som motionärernaefterlyser skulle medföra stora administrativasvårigheter och problem från kontrollsynpunkt samtsnedvrida konkurrensen och ge upphov till handelmellan regionerna. Utskottet vidhåller dennauppfattning.Vägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) skall seöver de sammantagna effekterna av alla vägrelateradeskatter med målsättning att öka den samlademiljöstyrningen. Bland annat skall utredningenklarlägga om det i fordonsskatten går att införaekonomiska incitament för fordon med låga utsläpp.Utredningen har avgett delbetänkandet (SOU 2002:64)Vissa vägtrafikskattefrågor. Utredningen föreslårför att bl.a. öka miljöstyrningen för tunga fordonatt det införs en särskild fordonsskatteskala, somär differentierad efter de miljöklasser som finnsför fordon. Förslaget bereds i Reger-ingskansliet. Utskottet anser inte attberedningsarbetet bör föregripas.Fordonsskatten på personbilar som ägs av boende ivissa glesbygdskommuner är nedsatt sedan 1980.Fordonsskatten tas i dessa områden ut till den delskatten överstiger . Frågan om fordonsskatteni glesbygdsområden har varit föremål föröverväganden i (Fi1996:11). Utredningen föreslog inte någon ändring avnuvarande bestämmelser.Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtligai avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.Alkohol- och tobaksfrågorAlkoholbeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om sänktrespektive höjd skatt på alkohol, ominförande av alkoholskadeavgift och om enpositiv minimiskatt på vin i EU.Jämför reservation 21 (m). Jämför särskiltyttrande 1 (kd, mp).BakgrundSveriges medlemskap i föranledde förändringar ibeskattningen av alkoholhaltiga drycker. Enprogressiv skatteskala som infördes ersattes aven i princip proportionell beskattning efteralkoholhalt.I förhandlingarna om medlemskap i fick Sverigeen treårig övergångsperiod (t.o.m. den 1 januari1998) under vilken en reducerad skattesats skulle fåtillämpas för öl med en alkoholhalt som inteöverstiger 3,5 volymprocent. I syfte att förstärkastimulansen för en övergång till alkoholsvagaredrycker och motverka den ökande gränshandelngenomfördes dock en omläggning till en enhetliglägre skatt på öl redan den 1 januari 1997.Samtidigt höjdes alkoholgränsen för nollbeskattat ölfrån 2,25 volymprocent till den övre gränsen inom EUför tillämpning av reducerade skatter på öl, dvs.2,8 volymprocent. För att uppnå en oförändradkonsumtionsvolym av ren alkohol höjdes också skattenpå sprit (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:FiU1).Skatten på vin och andra jästa drycker än vineller öl, t.ex. cider, sänktes (prop. 2000/01:144, bet. 2000/01:SkU2) med 18,8 %efter krav från . aviseraderegeringen ett tillskott till den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskadorunder 2001-2003 på ytterligare 100 miljoner kronor.Skatten på öl med en alkoholhalt om högst 2,8volymprocent är således . Skatten på öl medalkoholhalt över 2,8 volymprocent är perliter för varje volymprocent alkohol. Vid enalkoholhalt på är skatten alltså perliter.Skatten på lättvin tas ut i "trappsteg" och uppgårtill per liter för vin med en alkoholhaltöver 8,5 upp till 15 volymprocent.Skatten på sprit är per liter renalkohol. Skatten på starksprit är således ca200 kr.Kommissionen förbereder en rapport angåendefunktionen av gällande skattestrukturer ochskattesatser på alkoholområdet. Stötestenen är attinom kommissionen få majoritet för ett förslag ompositiv minimiskatt på vin. Om ett sådant förslaginte kan läggas fram bedöms det vara avkonkurrensskäl svårt att höja minimiskattesatsernapå övriga alkoholprodukter. har i EU drivitfrågan om att införa en positiv minimiskattesats påvin och att en höjning av de gällandeminimiskattesatserna på alkoholdrycker bör ske.Vid budgetberedningen avslog (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1) motionsförslagom sänkt skatt på öl, vin och sprit och godtogskatteutskottets uttalanden om att ett av deviktigaste alkoholpolitiska medlen fortfarande ärprispolitiken och att det inte är lämpligt attgenomföra sådana skattesänkningar som föreslagits.MotionernaI motion So517 yrkande 3 av m.fl.(s) sägs att en diskussion om alkoholskattens nivåbör komma till stånd.I motion Sk213 av () anförs attölskatten måste sänkas och att sänkningen av hänsyntill bryggeriindustrin bör ske till dansk nivå.I motion Sk227 av och () föreslås att ölskatten för öl med enalkoholhalt i ett första steg sänks till0,per procent och liter. Åtgärden är enligtmotionen motiverad av hänsyn till bryggeriindustrinskonkurrenskraft.I motion Sk278 yrkandena 1 och 2 av CristinaHusmark och () påtalasatt hög alkoholskatt leder till att privatinförselntill är mycket omfattande och attarbetstillfällen förloras i bryggerinäringen. Enligtmotionärerna bör regeringen föreslå sänktalkoholskatt till europeisk nivå.I motion Sk368 av och () föreslås att ölskatten sänks nivå där svenska bryggerier kan konkurrera pålika villkor med bryggerier i och Tyskland.I motion So27 av () föreslås,med hänvisning till att de av regeringen iproposition 2002/03:35 angivna folkhälsomålen hotasav införseln av alkohol främst från ochTyskland, att alkoholskatten bör sänkas till dansknivå.I motion Sk311 av () föreslåsatt en särskild alkoholskadeavgift bör tas ut ochplaceras i en fond vars medel skall bidra till attfinansiera samhällets alkoholrelaterade kostnader.I motion So455 yrkande 3 av m.fl.(s, fp, kd, v, c, mp) anförs att bör göra enframställan till EU om en positiv minimiskatt påvin. Dessutom bör punktskatterna höjas för samtligaslag av alkoholdrycker och vara relaterade tillalkoholstyrkan.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet som yttrat sig över motionerna, dockinte motion Sk311, avstyrker bifall till samtligaförslag. Utskottet betonar bl.a. att sedanlänge bedriver en restriktiv alkoholpolitik för attbegränsa alkoholens medicinska och socialaskadeverkningar och menar att ävenfortsättningsvis skall begränsa alkoholensmedicinska och sociala skadeverkningar. Alko-holpolitikens ambitionsnivå måste vara fortsatt hög,och alkoholskatten är därvid ett viktigt verktyg.Detta verktyg bör värnas så långt möjligt genomnationella och internationella insatser. Eftersommöjligheten att begränsa alkoholens tillgänglighetgenom nationella insatser minskat efter EU-med-lemskapet måste de lokala och internationellainsatserna förstärkas för att minskaalkoholskadorna. En EU-strategi för en effektiv,ansvarsfull och social alkoholpolitik som gagnarfolkhälsan är särskilt viktig. Det är också viktigtatt EU-politiken även innefattar åtgärder för attminska efterfrågan, t.ex. genom pris- ochskatteinstrumentet. Genom den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskador harkommunerna en viktig roll för att utveckla ochsamordna den lokala alkoholpreventionen. Förstärktaåtgärder behövs när det gäller stödinsatser förriskgrupper och individer med riskbeteende, vård-och behandlingsinsatser samt opinionsbildning ochinformation, begränsning av tillgången ochmarknadsföringen av alkoholdrycker,kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- ochskadeutvecklingen samt alkoholforskningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med vad socialutskottet anförtom alkoholpolitiken och vikten av att hållerfast vid en restriktiv alkoholpolitik som syftartill att begränsa alkoholens skadeverkningar genomen minskad totalkonsumtion.I ett par motioner yrkas en generell sänkning avalkoholskatten medan i några motioner kravet påskattesänkningar endast gäller öl. I en motion före-slås en diskussion om alkoholskattens nivå.Riksdagen har i samband med behandlingenav budgeten (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:FiU1) avvisat förslag om skattesänkningar påöl, vin och sprit. Utskottet anförde vid dettillfället bl.a. att ett av de viktigastealkoholpolitiska medlen är prispolitikenoch att det inte är lämpligt att genomföra sådanaskattesänkningar som föreslagits. Utskottetsställningstagande gäller fortfarande.När det gäller skatten på öl erinrar utskottet omatt (prop. 2000/01:144, bet. 2001/02:SkU2)sänkte skatten på vin för atttillgodose krav från kommissionen om en vissutjämning av skatten på öl och skatten på vin.Skattesänkningar på enbart öl är alltså mindrelämpliga av EU-skäl eftersom balansen i förhållandetill skatten på vin skulle rubbas.Mot bakgrund av att förutsättningarna för densvenska alkoholpolitiken förändrats genom EU-medlemskapet och den ökande internationella rörlig-heten framstår förslaget i motion So517 yrkande 3 omen diskussion om alkoholskattens nivå som mycketrimligt. Utskottet anser dock att diskussionen kankomma till stånd utan ett tillkännagivande frånriksdagen.Med anledning av motion So455 yrkande 3 erinrarutskottet om att regeringen i EU hävdat att enhöjning av minimiskattesatserna för alkoholdryckerbör ske samt att det inte bör vara möjligt förmedlemsstaterna att ha nollskattesats på vin. Påsvenskt initiativ antog EU:s hälsoministrar underdet svenska ordförandeskapet en rådsresolution ombehovet av en gemensam strategi inom EU för attminska alkoholens skadeverkningar. I resolutionenunderstryker hälsorådet att en hög hälsoskyddsnivåmåste tillförsäkras inom de politikområden som ärviktiga för folkhälsan. I detta sammanhang nämnssärskilt punktskatter på alkohol. Kommissionenförbereder en rapport angående funktionen avgällande skattestrukturer och skattesatser påalkoholområdet.När det gäller yrkandet i motion Sk311 om ensärskild avgift på alkoholdrycker för att finansierabl.a. hälso- och sjukvårdens kostnader för alkohol-relaterade skador skall erinras om att utskottettidigare i olika sammanhang tagit avstånd frånspecialdestinerade skatter med motiveringen att deverksamheter som motionärerna vill gynna börunderställas en normal budgetprövning. Utskottetfinner inte skäl att göra någon annan bedömning medanledning av nu aktuellt yrkande.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtligai avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.Privatinförsel av alkohol och tobakUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ökadeinförselkvoter vid import från tredje landrespektive sänkta införselkvoter vid resamellan EU-länder.Jämför särskilt yttrande 1 (kd, mp).BakgrundEnligt rådets direktiv /12/EEG, det s.k.cirkulationsdirektivet, får den som reser mellan EU-länder medföra sprit, starkvin, 90liter vin, öl samt 800 cigaretter, 400cigariller, 200 cigarrer och röktobak utanatt betala skatt i införsellandet om varorna inköptsbeskattade i en annan EU-stat och är avsedda förprivat konsumtion.Den 30 juni 2000 beslutade rådet, i enlighet medvad som underhand överenskommits mellan ochkommissionen, att , i likhet med ochFinland, får fortsätta att t.o.m. den 31 december2003 ha regler som avviker fråncirkulationsdirektivet och skall framtill detta datum successivt öka införselkvoterna(direktiv /44/EEG).Riksdagen har i enlighet härmed beslutat omsuccessivt ökade kvoter för privatinförsel förresande från EU av vin, starköl och tobaksvaror. Densenaste höjningen skedde fr.o.m. (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1). kan således en privatperson föra in 5liter spritdryck, starkvin, vin, 64liter starköl, 400 cigaretter, 200 cigariller, 100cigarrer eller röktobak utan att svenskskatt skall betalas.Genom den nationella handlingsplanen för attförebygga alkoholskador har 2001 (prop.2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8) antagit åtgärder föratt fortsättningsvis, även vid höjdainförselkvoter, skall kunna begränsa alkoholensskadeverkningar och verka för att minska den totalaalkoholkonsumtionen. För genomförandet av planendisponeras . , , har fått regeringensuppdrag att samordna insatserna på nationell nivåoch att i samspel med kommuner och landstingstimulera insatser enligt handlingsplanen påregional och lokal nivå.Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan,även sedan taxfreeförsäljningen 1999 upphörde inomEU, fortfarande säljas till resenärer som reser tilltredje land samt föras in från sådant land tillSverige. Införseln och de begränsningar som därvidgäller grundar sig på om tull- ochskattefri import från tredje land. EG-reglernainnebär kvantitativa begränsningar för tobak, sprit,starkvin och vin. För varor som inte omfattas av enkvantitativ restriktion, t.ex. öl, gäller i ställetatt importen är tull- och skattefri om varornassammanlagda värde inte överstiger tull- ochskattefrihetsbeloppet på . undantagfrån om privatinförsel från ett annatEU-land innebär att är skyldigt att tillämpasamma begränsningar vid den yttre gränsen som vidden inre. Dagens skattefria kvantitet på 64 literstarköl gäller därför både privatinförsel från annatEU-land och privatimport från tredje land. Desvenska reglerna beträffande import från tredje landfinns i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vidimport, m.m. Flygresenärer från tredje land kanskattefritt bl.a. föra in spritdryck eller 2liter starkvin, vin, starköl samt200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50cigarrer eller röktobak eller enproportionell blandning av dessa tobaksvaror.MotionernaI motion Sk319 av de ()anförs att den skattefria införselmängden bör varalika stor oavsett från vilket land man reser. Dentillåtna införselkvoten av sprit, vin och öl frånicke EU-land behöver därför öka.I motion So442 yrkande 8 av . (fp) sägs att och andra länder börverka för ändrade införselregler så att tillåtnakvoter motsvarar måttlighetskonsumenternas normalainköp vid semester- och tjänsteresor.I motion So455 yrkande 4 av m.fl.(s, fp, kd, v, c, mp) anförs att bör verkaför sänkta privatinförselkvoter för alkohol mellanEU-länderna.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet avstyrker i sitt yttrande bifalltill motionerna. Utskottet anför bl.a. följande.Den pågående anpassningen till EU:sinförselregler är inte oproblematisk. Möjlighetenatt använda prisinstrumentet för att påverkatillgången på alkohol försvagas. Höjdainförselkvoter kan vidare, om åtgärder intevidtas, leda till ökad gränshandel liksomtroligen också den illegala handeln ochförsäljningen av alkohol. Det finns anledning atthysa oro för att alkoholskadorna, i ett sådantläge, kan komma att bli fler till följd av enökande totalkonsumtion. De negativa effekterna avEU:s införselregler måste kraftfullt motverkasoch aktiva informationsinsatser ochopinionsbildande årgärder är nödvändiga. Dekvantiteter för resandeinförsel som medgesinom EU är långt större än vad som rimligen kananses vara införsel för privat bruk.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslaget i motion Sk319 om att höjaimportkvoterna för resande från tredje land tillsamma nivå som gäller för resande inom EU erinrarutskottet om att om tull- och skattefriimport från tredje land innebär kvantitativarestriktioner för tobak, sprit, starkvin och vin,vilka inte ensidigt kan ändra. Att ifråga om starköl tillämpar samma kvantitativabegränsning såväl vid privatinförsel från annat EU-land som vid privatimport från tredje land beror påatt EU saknar en kvantitativ restriktion för starkölvid privatimport och att har åtagit sig atti fråga om import där EU saknar kvantitativarestriktioner tillämpa samma begränsningar vid denyttre gränsen som vid den inre.