bet · GQ01NU9 · 2003-04-08 00:00:00 — än en fjärdedel av bolagen i revisorernas enkät svarar att deekonomiska målen framgår av andra dokument än ägardirektiv eller avtalanser revisorerna otillfredsställande. Det bör enligt revisorerna vara enprioriterad uppgift för ägaren att se till att av styrdokumentbegränsas samt att verksamhetsmålen och de ekonomiska målen ses över ochformuleras i skriftliga dokument som är direkt riktade till bolaget.Styrelsernas effektivitetRegeringen betonar vikten av effektiva styrelser, sägs det i rapporten.Revisorerna noterar att regeringen varit aktiv i det här avseendet, bl.a.genom att utfärda riktlinjer för styrelsearbetet och att i ökadutsträckning arbeta med särskilda rutiner inför nomineringen av nyaledamöter. Enligt revisorerna bör följa upp hur dessariktlinjer följs av bolagen. Något departement, förslagsvisNäringsdepartementet, bör ges denna uppgift och bör också spridaregeringens policy och redovisa "goda exempel" på hur nomine-ringsprocessen bör gå till samt verka för mer heterogena styrelser.Revisorerna anser vidare att styrelsefrågorna bör vara ett återkommandediskussionsämne i den fortlöpande utbildning för de bolagsansvariga inomRegeringskansliet som revisorerna föreslår. Enligt revisorerna bör nyastyrelseledamöter tillhandahållas utbildning av regeringen i frågor somrör bl.a. ledamöternas roll och ansvar i bolaget samt i allmänbolagskunskap. Granskningen visar att riksdagsledamöter utses ibolagsstyrelser där det tidigare funnits riksdagsledamöter. Revisorernaanser att det bör ankomma på att vid varjenomineringstillfälle pröva vilken kompetens och vilken insyn som behövs istyrelserna. I det sammanhanget bör t.ex. behovet av flera ägarföreträ-dare i styrelsen diskuteras. Flera ägarföreträdare i styrelserna leder,enligt revisorerna, inte automatiskt till en starkare ägarroll eller attbolagsstyrelserna blir effektivare. Det kan i stället öka risken förmålkonflikter mellan ägaren och bolaget. Revisorerna anser därutöver attregeringen bör följa upp styrelsearvodena på ett bättre sätt än förnärvarande och fastställa riktlinjer för hur dessa skall beräknas.Riktlinjer om löner och pensioner bör ses överRegeringen har gett ut riktlinjer som rör anställningsvillkor för personeri företagsledande ställning i de statliga bolagen. De omfattar bl.a. löner,avgångsvederlag och pensioner. Revisorerna konstaterar att de flestabolagen följer regeringens riktlinjer, men att de oftast väljer attutnyttja det för verkställande direktören () mest förmånliga löne-respektive pensionsavtalet. Granskningen visar att VD i några bolag harbetydligt högre lön än generaldirektörer för affärsverken eller statligamyndigheter av motsvarande storlek. I det avseendet följs inte regeringensriktlinjer. Revisorernas samlade bedömning i fråga om lönerna för VD ocharvodena för styrelseordförandena är att regeringen bör undersöka vilkamotiv som ligger till grund för de stora löneskillnaderna. Iårsredovisningslagen anges som krav att det sammanlagda beloppet av löneroch ersättningar för gruppen VD och styrelseledamöter skall redovisas iårsredovisningen. För att undvika oklarhet om vilken rapportering somkrävs av bolagen bör, enligt revisorerna, regeringen överväga att i ställetför att ge ut riktlinjer ta initiativ till att förtydliga eller ändraårsredovisningslagens bestämmelser. Enligt regeringens riktlinjer kan viduppsägning från bolagets sida en avgångsersättning få utgå. Granskningenvisar att samtliga bolag, med ett undantag, nu följer riktlinjerna i frågaom uppsägningstid och avgångsvederlag. Det är fem bolag som inte följerriktlinjernas rekommendation om att det skall ske en avräkning frånavgångsersättningen om VD erhåller en ny anställning. Flera pensionsavtaluppvisar oklarheter eller saknar uppgifter, vilket ger utrymme förtolkningar i fråga om vilka pensioner som bolaget har att betala.Revisorerna finner det otillfredsställande att staten inte har en bättrekontroll över vilka pensionsavtal som ingås i de statliga bolagen. Det ärenligt revisorerna viktigt att pensionsavtalen är klara och precisa och attavtalen inte ger utrymme för olika tolkningar. En oberoende funktioneller resurs bör tillföras med uppgift att tillsammansmed styrelsen - i första hand styrelseordföranden - bevaka att behövligkompetens finns när nya skall bestämmas. Det bör enligtrevisorerna ankomma på regeringen att vidta de eventuella åtgärder sombehövs för att åstadkomma de för staten mest fördelaktiga avtalen.Revision och uppföljningRevisorerna har i granskningen funnit att regeringen varit mer aktiv äntidigare när det gäller att ställa krav på bolagen och gå ut medriktlinjer för verksamheterna. Däremot tycks regeringen inte ha varitlika aktiv i fråga om att följa upp om kraven och riktlinjerna haruppfyllts. Revisorerna anser att det behövs mer frekventa och systematiskakontakter mellan ägaren och bolagets revisorer. I granskningen har vidarenoterats att revisorer ännu inte återfinns isamtliga bolag med samhällsintressen eller bolag som ålagtssamhällsåtaganden. råder det en viss osäkerhet om roll i fråga om att bedriva revision av samhällsåtaganden.Den nya , som bildas , får befogenhet attsjälv utse revisorer i bolagen och rätt att infordra uppgifter frånbolagsrevisorerna. Revisorerna anser att regeringen redan nu bör tainitiativ till att finna lämpliga metoder för att utveckla utbytet mellanrevisorerna i bolagen och ägaren. Revisorerna anser därtill att regeringeninom något eller bör återkomma till och redovisaresultatet av det utvecklingsarbetet.Vilka dotterbolag bör inte avyttras utan medgivande?De bestämmelser som reglerar förhållandet mellan regering och riksdag närdet gäller försäljning av statliga företag avser moderbolagen, men inte derasdotterbolag. Frågan om lämpligheten av den ordningen ifrågasattes i reviso-rernas förra granskning. Revisorerna konstaterar att antalet dotterbolag iprincip är lika många nu som vid revisorernas förra granskning, eller 250stycken. Av granskningen framgår att 15 bolag sålt dotterbolag under de tresenaste åren. I endast två av fallen har försäljningen underställts riksdagen.Flera dotterbolag har sådana verksamheter som tidigare fattat beslutom att de skall drivas i statlig regi. Andra har samhällsåtaganden att uppfyllaeller andra mål som kan vara av politisk karaktär. Revisorerna vidhåller sittförslag från den förra granskningen att regeringen bör inventera vilka dotter-bolag som har sådana verksamheter. Utifrån den informationen borde detsedan vara möjligt att avgöra vilka dotterbolag som inte bör säljas utan riks-dagens hörande. Revisorerna anser att regeringen bör återkomma till riksda-gen med resultatet av en sådan översyn.Rapporten från revisorer är nu föremål för remissbehandling, ochremisstiden utgår . Därefter skall en skrivelse till riksdagenutarbetas - beslut om denna planeras kunna fattas av revisorerna vid månads-skiftet maj/juni 2003.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om synen på statligt ägande av företag, där-efter frågan om statens ägarutövning, m.m. och slutligen frågan om könsför-delningen i de statliga bolagsstyrelserna, m.m.Synen på statligt ägande av företagUtskottet har i olika sammanhang redovisat sin syn på statligt ägande avföretag. Det kan i vissa fall vara motiverat med ett statligt ägande. Destatligt ägda företagen kan t.ex. bidra till en hög servicenivå ochlikvärdighet över hela landet.De statliga företagen har i flertalet fall sitt ursprung i en infrastruktursom en gång byggts upp med offentliga medel. Som regel har bolagen varitmyndigheter eller verkat under monopol i bolagsform som genom dentekniska och marknadsmässiga utvecklingen omvandlats till konkurrensutsattaföretag, vilka numera i många fall arbetar på en internationell marknad.Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Totalt är ca 200000 personer, fördelade över hela landet, anställda i företag med statligtägande. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktigoch professionell förvaltning för att säkerställa tillväxt och därmedsysselsättningen.Utskottet intar en pragmatisk hållning i frågan om huruvida staten skalläga vissa företag eller inte. Det kan i vissa fall vara motiverat medförsäljning av del av eller hela det statliga ägandet i ett bolag. Denordning som gäller och som innebär att regeringen - i detfall den inte redan har beslutsmöjlighet - lägger fram förslag tillriksdagen om försäljning, anser utskottet vara ändamålsenlig.I den nu aktuella skrivelsen från regeringen har, som tidigare redovisats,ytterligare förbättringar genomförts vad gäller redogörelsen om denstatliga företagssektorn. Sålunda har avsnittet om statens ägarpolitikkompletterats med information om de av regeringen beslutade riktlinjernaför extern ekonomisk rapportering för företag med statligt ägande, ombolagsstämmor och om revisorernas roll i de statliga företagen. I avsnittetom viktiga policyfrågor finns en samlad redovisning över hur många av destatliga företagen och hur stor del av de totala tillgångarna som omfattasav miljöpolicy och miljöledningssystem. Även jämställdhetsfrågor ochmångfaldsarbetet redovisas. I branschavsnitten har analysen av de olikabranscherna utvecklats, och i företagspresentationerna lämnas informationom företagens utdelningspolicy, förutsatt att bolaget omfattas av ettutdelningskrav.Utskottet ser positivt på de förbättringar som gjorts. Redogörelsen är ettviktigt redskap för att förmedla information om den statliga företagssektorntill både och allmänheten. Arbetet med utformningen av innehållet iskrivelsen bör ses som en ständigt pågående process, inte minst gäller dettabeskrivningarna av målet med ägandet. Utskottet utgår från att regeringenkommer att driva detta arbete vidare.Med det anförda föreslår utskottet att skall lägga regeringensskrivelse till handlingarna. Samtliga här aktuella motioner avstyrkssamtidigt i berörda delar.Statens ägarutövning, m.m.Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på statligt ägande av företag.Här tar utskottet upp vissa frågor om statens ägarutövning, som aktualiserats iolika motioner.I några motioner, bl.a. motion 2002/03:N281 (v), föreslås att bolagsstäm-morna i de statliga företagen skall vara offentliga. Utskottet anserallmänt sett att förvaltningen av företagen med statligt ägande bör skeunder så stor öppenhet som möjligt. Detta är naturligt med hänsyn tillatt det ytterst är svenska folket som är ägare till dessa företag.Utskottet vill också erinra om att samtliga riksdagsledamöter, somrepresentanter för det svenska folket, har möjlighet att delta ibolagsstämmorna för företagen med statligt ägande. Denna möjlighet börutnyttjas i väsentligt högre grad än vad som varit fallet.Som redovisats är genomlysning ett av regeringens tre verktyg för att nå demål som satts upp för företagen med statligt ägande. När det gäller bolags-stämmor konstateras i regeringens skrivelse att enligt aktiebolagslagen(1975: 1385) gäller samma regler för statligt ägda aktiebolag som förprivata. Bolagsstämman är i första hand en sammankomst för aktieägarna,men det finns inga hinder - om stämman medger det - mot att den öppnas förallmänheten. Utskottet anser att det vore lämpligt om de helstatligabolagen kunde erbjuda någon form av utåtriktad aktivitet i samband medbolagsstämman, där även allmänheten bereds möjlighet att ställa frågor tillföreträdare för företagen. Enligt utskottets mening är det önskvärt attsvenska folket på detta sätt ges möjlighet att ställa frågor tillbolagsledningen. Därvid är det viktigt att kallelse och därtill hörandehandlingar till bolagsstämmorna är offentliga. Hur stämman praktiskt skallgenomföras är en fråga för bolagets ledning och styrelse att avgöra. Avplaneringsskäl är det rimligt att de som önskar komma till en stämma måsteanmäla sitt deltagande före stämman. Enligt vad utskottet erfaritpågår ett arbete inom med sikte påatt alla helstatliga bolag över en viss storlek skall uppmanas attarrangera offentliga bolagsstämmor. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att det inte finns något behov av ett uttalande av riksdagenbeträffande offentliga bolagsstämmor.I ett par motioner begärs tillkännagivanden rörande etisk policy förföretagen med statligt ägande. I regeringens skrivelse finns ett särskiltavsnitt om viktiga policyfrågor. När det gäller etik, moral och globaltansvar sägs där att det är styrelsens och ledningens ansvar att de företagdär staten har ägarintressen sköts på ett föredömligt sätt och väl inomgällande lagstiftning. Miljö- och etikhänsyn bör vara självklarautvärderingsparametrar för de beslut som rör förvaltningen av företag medstatligt ägande.OECD utformade , tillsammans med 35 regeringar, gemensammarekommendationer avseende god praxis för företag i en mängd viktiga frågor,som t.ex. mänskliga rättigheter, information, konkurrens och beskattning.Dessa riktlinjer riktas främst till multinationella företag men kan i stor ut-sträckning även vara till stöd för företag som verkar nationellt, sägs det iskrivelsen. FN lanserade "The Global Compact" där näringslivetuppmanades att stödja och respektera nio principer som rör mänskliga rättig-heter, arbete och miljö. Regeringen har i ett öppet brev uppmanat svenskaföretag att stödja och efterleva riktlinjer och FN:s Global Compact.Enligt utskottets mening är vad som anförs i de aktuella motionerna röran-de etisk policy för företagen med statligt ägande således redantillgodosett. Det är styrelsernas ansvar att tillse att företagensageranden i olika avseenden står i överensstämmelse med regeringensriktlinjer. Något behov av ett uttalande av i frågan kanutskottet inte se.I motion 2002/03:N281 (v) föreslås även ett antal tillkännagivanden somrör den statliga ägarstyrningen i olika avseenden, bl.a. om framtagande avolika indikatorer för de statliga företagen. Det finns många synpunkter värdaatt ta fasta på i de tankegångar som redovisas i motionen och som liggerbakom de förslag som läggs fram. Ur ägarens synvinkel är företagens rap-portering av speciell vikt, eftersom den är ett viktigt underlag för utformning-en av styrinstrument som ett led i den kontinuerliga uppföljningen och utvär-deringen av företaget. Den finansiella informationen är grunden för företa-gens offentliga rapportering och bör kompletteras med beskrivningar i frågaom marknadsutveckling, känslighetsanalyser, etc. för att ge vägledning itolkningen av de faktorer som skapar värde i företaget. I vilken mån särskildasamhällsintressen uppfyllts - i de fall sådana finns - bör betraktas som likaväsentlig information som annan redovisning. Även den miljö-, jämställdhets-och mångfaldsrelaterade rapporteringen skall i möjligaste mån integreras iföretagens årsredovisningar. Enligt vad utskottet erfarit pågår ett arbete inomNäringsdepartementet med att utöka redovisningen i verksamhetsberättelsen ilinje med vad som här har angetts. Utskottet anser att detta arbete är mycketangeläget. Något behov av ett riksdagsuttalande i frågan kan utskottet, medhänvisning till det anförda, inte se.Riksdagens revisorer har i sin granskning, som tidigare redovisats, bl.a.konstaterat att de flesta företagen följer regeringens riktlinjer rörandeanställningsvillkor för personer i företagsledande ställning i destatliga bolagen, men påpekar även att vissa skillnader finns. Enligt vadutskottet erfarit avser att genomföra en översyn avbefintliga riktlinjer. Utskottet anser att detta är en viktig åtgärd.I motion 2001/02:N65 (kd) efterfrågas en mer enhetlig ägarutövning avRegeringskansliet när det gäller det statliga ägandet av företag och ettuttalande om laglydighet. Som framgått av den tidigare redovisningen harregeringen vidtagit olika åtgärder som sammantaget kan förväntas innebäraen ökad samordning och enhetlighet i ägarutövningen. Näringsminister har sålunda tillförts ansvaret för fler företag med statligtägande, så att huvuddelen av dessa nu ligger inom hans ansvarsområde. Hanhar också fått ansvar för att i respektive departementschefs ställe föredraärenden i regeringen som ställer krav på enhetlig ägarpolitik eller avserstyrelsenomineringar. När det gäller frågan om laglydighet vill utskottetslutligen - som en fullständig självklarhet - notera att företag medstatlig ägande lyder under samma lagar som andra företag.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner i berör-da delar.Könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna, m.m.Utskottet instämmer i de uppfattningar som förs fram i de tre här aktuellamotionerna 2002/03:N310 (s), 2001/02:N65 (kd) och 2002/03:A242 (kd) om attdet måste bli en bättre balans ur jämställdhetssynpunkt i de statligabolagsstyrelserna. Regeringen har, som redovisats, angivit en klarmålsättning som innebär att det skall vara en jämn könsfördelning istyrelserna för de statliga företagen; ett delmål är att andelen kvinnorskall vara . var andelen kvinnor . Regeringengör, som nämnts, bedömningen att delmålet om skall vara uppnått föreslutet av innevararande år. Det bör i detta sammanhang noteras att andelenkvinnor i styrelserna för de svenska börsnoterade bolagen uppgår till !Utskottet vill också fästa uppmärksamheten på en omständighet som nämns iden förstnämnda motionen, nämligen att det finns mycket få kvinnor påposten som styrelseordförande i statliga företag. I motionen noteras att idecember 2001 hade endast 7 av 55 helägda statliga företag en kvinna somstyrelseordförande. Det innebär alltså en andel på . Utskottetfinner detta helt oacceptabelt. Regeringen måste öka sina ansträngningar såatt det blir en jämnare könsfördelning även bland styrelseordförandena istatliga företag. Det är inte tillräckligt att uppnå en jämn könsfördelningbland styrelseledamöter som grupp, utan det måste också vara en jämnarekönsfördelning bland styrelseordförandena. Detta är nödvändigt om en jämnkönsfördelning skall uppnås vad gäller makt och inflytande i de statligabolagsstyrelserna.När det gäller den mer övergripande frågan om sammansättningen av sty-relserna för de statliga företagen bör nämnas att regeringen i skrivelsen angeratt sammansättningen skall ske så att en balans uppnås avseende kompetens,bakgrund, ålder och kön. Vidare framhålls att det är värdefullt om styrelsen,som kollektiv och avseende respektive individ, utvärderas. Den samladeutvärderingen, som vanligen görs , kan tjäna som underlag för utveck-ling av styrelsernas arbetssätt och också som underlag för ägaren, påpekasdet.Utskottet utgår från att regeringen ökar sina ansträngningar för attuppfylla den målsättning rörande jämställdhet i fråga om representation,lön och inflytande som vid ett flertal tillfällen uttalat, ochsom en bred opinion klart ställt sig bakom. Detta måste leda till enökande andel kvinnor i både styrelserna och ledningarna för de statligaföretagen, liksom bland styrelseordförandena. Något riksdagsuttalande isaken anser utskottet dock inte erfordras och avstyrker därmedde tre här aktuella motionerna i berörda delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Synen på statligt ägande av företag (punkt 1)av (), (), (), UllaLöfgren (m), (), () och StefanHagfeldt (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller motionerna 2001/02:N65 yrkandena1 och 6, 2001/02:N66 yrkandena 1-4, 2001/02:N67 yrkandena 1 och 2,2002/03:Fi236 yrkandena 3 och 4, 2002/03:MJ425 yrkande 3, 2002/03:N263yrkande 8, 2002/03:N269 yrkande 4 och 2002/03:N395 yrkande 18 och lägg-er regeringens skrivelse 2001/02:120 till handlingarna.StällningstagandeNär det gäller frågan om statliga företag överensstämmer vår syn med densom kommer till uttryck i de här aktuella motionerna från företrädare förModerata samlingspartiet, och , liksom i tidiga-re motioner från . Likartade synpunkter har fram-förts i reservationer från företrädare för dessa fyra partier.Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystemför näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och somutformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår enrad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samtsvårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt vår mening, vara attkonkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi.En privatisering av de statliga företagen kommer att leda till följande:- renodling av statens roll som lagstiftare och normgivare,- stärkande av de privatiserade företagen,- spridning av intresset för sparande i aktier till nya grupper och breddningav riskkapitalmarknaden,- tillskott av statsinkomster som kan användas till andra, mer angelägnaändamål,- sundare konkurrens.Det arbete med att minska statens företagsägande som påbörjades under fyr-partiregeringen bör, enligt vår uppfattning, återupptas.Med en privatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kom-mersiellt mer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Sammanlagtinbringade de försäljningar som gjordes under den borgerliga regeringen ettbetydande belopp till statskassan, vilket minskade statens upplåningsbehovmed motsvarande summa. Försäljningen ledde också till en spridning avaktieägandet till grupper som inte tidigare innehaft aktier och därmed till enbreddning av riskkapitalmarknaden. bör således begära att reger-ingen lägger fram en plan för försäljning av statliga företag i enlighet medvad som här har angetts.Försäljningen av de statliga företagen skall ske på ett ansvarsfullt sätt.Det berörda företaget skall bli starkare och mer konkurrenskraftigt efterslutförd privatisering. Hänsyn måste därför tas till företagens intressen,bl.a. vid valet av tidpunkt för försäljningen och hur ägarstrukturen skallse ut samt vid valet av metoderna för genomförandet av försäljningen. Vianser vidare, som nämnts, att en strävan bör vara att stärkariskkapitalmarknadens funktion vid försäljningarna genom att breddaaktiesparandet till en bredare allmänhet och därmed öka den långsiktigakapaciteten för tillförsel av inhemskt riskkapital. Detta innebär atthänsyn måste tas till det allmänna marknadsläget och att försäljning skallske i den takt som är möjlig med beaktande av andra introduktioner påaktiemarknaden.Härutöver menar vi att skall anmoda regeringen att i skrivelsenmed redogörelse för företag med statligt ägande redovisa syftet med detstatliga ägandet för varje företag. Genom att tvingas formulera syftetmed det statliga ägandet måste regeringen ta aktiv ställning till vilkamotiv det finns för ett fortsatt statligt ägande av alla de berördaföretagen. Detta måste vara till fördel både för staten som ägare och förde olika företagen, i stället för att, som , av ren slentrianlåta ägandet fortgå i statlig regi. Det finns vidare anledning attanalysera och överväga om huruvida det är lämpligt med statligt ägdaföretag på marknader där en sund och fungerande konkurrens föreligger. Enomprövning av det statliga ägandet kan förväntas medföraeffektivitetsvinster såväl på det samhällsekonomiska planet som för de en-skilda företagen.Statens olämplighet som företagsägare framgår klart av den pre-senterade bokslutskommunikén för för företagen med statligt ägande.Kommunikén visar på ett katastrofalt resultat för den statliga företagssektorn.Resultatet efter skatt har mer än halverats - från17,till . Kraftiga resultatförsämringarredovisades av Posten, SJ och (). Bland de före-tag som uppvisade resultatförbättringar återfinns främst sådana företag somVin & Sprit och Svenska Spel.Vi vill också något kommentera vad som sägs i ett par motioner om för-säljning av statligt ägd skog till enskilda.