bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Konventet föreslåromröstning med kvalificerad majoritet i rådet isamtliga fall där det vanligalagstiftningsförfarandet tillämpas.Särskilt lagstiftningsförfarandeI särskilda fall, som anges i det konstitutionellafördraget, föreslås europeiska lagar och ramlagarantas av rådet med deltagande av Europaparlamenteteller med deltagande av rådet ienlighet med särskilda lagstiftningsförfaranden.Den vanligaste beslutsproceduren föreslås liksomtidigare vara att europeiska lagar och ramlagarantas av rådet med olika former av medverkan frånEuropaparlamentet och andra institutioner och organ.Rättsakter som antas av rådet kräver enligtförslaget till konstitutionellt fördrag i vissa fallEuropaparlamentets godkännande och i vissa fallparlamentets hörande.Samarbetsförfarandet avskaffasDet nuvarande samarbetsförfarandet infördes genomEuropeiska enhetsakten för att ge ökad tyngd åtsamrådet med parlamentet vid antagande av vissabeslut, även om man lät rådet få sista ordet. Förnärvarande tillämpas förfarandet i ett fåtal fallinom ramen för den ekonomiska och monetärapolitiken. Konventet föreslår attsamarbetsförfarandet avskaffas.Regeringens utgångspunkterInstrumentenKonventets förslag att minska antalet rättsligainstrument gör systemet mer begripligt. En juridisk-teknisk översyn av terminologin är emellertidnödvändig.Konventets förslag om införande av delegeradeakter och förtydligandet för användandet avgenomförandeakter kan komma att effektiviseralagstiftningsarbetet samt stärka kommissionens verk-ställande funktion, vilket är bra. Delegerade akterkan återkallas, vilket understryker att unionenslagstiftare behåller den slutliga kontrollen överhur denna uppgift utövas.BeslutsprocedurerDet finns ett stort behov av att rationalisera ochförenkla förfarandena för antagande av rättsakter.Konventets förslag till uppdelning i vanligt lag-stiftningsförfarande och särskilt lagstiftnings-förfarande bidrar till att förtydliga vilketförfarande som ska gälla. I de fall där det vanligalagstiftningsförfarandet ska användas har konventetbegränsat sig till att hänvisa till europeiska lagaroch ramlagar. När särskilda lagstiftningsförfarandenanvänds hänvisas till rådets europeiska lag ellerramlag respektive europeiska lageller ramlag. Det blir härigenom tydligt förenskilda vilka akter som får antas på ett visstområde och vem inom EU som fattar beslut omlagstiftningen.MotionernaAlf m.fl. (kd) anför i motion K416 att manär för ett förtydligande av benämningarna av olikarättsliga instrument och en reducering av antaleträttsliga instrument (yrkande 12).Vänsterpartiet delar i motion K9 den kritik somflera remissinstanser framför om tvetydigheter ochmenar att dessa förslagna förändringar kräverjuridisk-teknisk översyn. Regeringen måste också iförhandlingar om rättsinstrumentens ochbeslutsprocedurernas utformning i det nya fördragetverka för att en sådan översyn genomförs (yrkande11).Vänsterpartiet erinrar vidare om förslaget omdelegering av lagstiftningen till EU:skommittéväsende. Det finns möjlighet att återtadelegationen, men för att detta ska kunna ske krävsen majoritet av parlamentets ledamöter och enkvalificerad majoritet i ministerrådet. EnligtVänsterpartiet bör lagstiftning aldrig delegerastill arbetsgrupper utan i stället när EU harlagstiftningsmakt alltid ske i öppenhet iministerrådet (yrkande 12 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar konventets förslag om förenklingav beslutsprocedurerna. Det vanligalagstiftningsförfarandet kommer att tillämpas i ett80-tal fall när europeiska lagar och ramlagar antas.I drygt 25 fall kommer ett särskiltlagstiftningsförfarande att tillämpas enligt debestämmelser som anges i respektive artikel. Oftarör det sig om enhällighet i rådet och yttrande frånEuropaparlamentet.Som regeringen anför är en juridisk-teknisköversyn av terminologin rörande de rättsligainstrumenten nödvändig. En entydig, enkel ochtransparent terminologi kan bidra till attmedborgarnas förståelse för EU ökar.Motionerna K416 (kd) yrkande 12 och K9 (v) yrkande11 avstyrks därmed.När det gäller möjligheten för ministerrådet ochEuropaparlament att delegera befogenheten attkomplettera eller ändra vissa icke väsentliga delarav en lag eller ramlag till kommissionen (artikel I-35) vill utskottet erinra om följande.Det är ett naturligt inslag i varje politisktsystem att lagstiftaren delegerar rätten att fattamindre viktiga beslut. I t.ex. regleraskompetensfördelningen beträffande normgivningsmaktenmellan riksdag och regering i 8 kap.regeringsformen. kan bemyndiga regeringenatt meddela föreskrifter inom vissa områden, inom deramar som regeringsformen sätter upp. Regeringen harockså en rätt grundad direkt på regeringsformen attbesluta om vissa föreskrifter.I det konstitutionella fördraget anges att i deeuropeiska lagarna eller ramlagarna ska uttryckligenfastställas delegeringens mål, innehåll, omfattningoch varaktighet. De väsentliga delarna av ett områdeska förbehållas lagen eller ramlagen och får intedelegeras. Tillämpningsvillkoren för delegeringenska fastställas i sekundärrätten. Utskottet finnersåledes att det finns möjligheter för lagstiftaren(rådet och parlamentet) att kontrollera det somdelegerats. Lagstiftningsarbetet kan, som regeringenpåpekar, komma att effektiviseras. Utskottet delarregeringens uppfattning att detta är bra.Därmed avstyrks motion K9 (v) yrkande 12 (delvis).Öppenhet och demokratiI det nuvarande fördraget slås fast att unionensbeslut ska fattas så öppet och så nära medborgarnasom möjligt. Varje unionsmedborgare ska ha rätt attta del av , rådets ochkommissionens handlingar. Konventet har betonatvikten av att unionens institutioner blir än meröppna. Konventet har också behandlat andra frågorsom rör öppenhet och demokrati i unionen, bl.a. godförvaltning, dataskydd, principen om deltagar-demokrati, den europeiska ombudsmannens roll,europeiska politiska partier samt kyrkors ställning. (Artiklarna 4451 med följdändringar i del III. )Öppenhet konventets förslagKonventets förslag betonar att arbetet i unionensinstitutioner, myndigheter och organ ska bedrivas såöppet som möjligt. Den allmänna principen om attunionens beslut ska fattas så öppet och så näramedborgarna som möjligt föreslås finnas kvar ochskrivs in i del I i det konstitutionella fördraget.Konventet föreslår att rådets möten ska vara öppnanär lagstiftningsförslag diskuteras och antas.Konventet föreslår även att den rätt att fåtillgång till , rådets ochkommissionens handlingar som följer avbestämmelserna i nuvarande fördrag i fortsättningenska gälla unionens samtliga institutioner,myndigheter och organ och inte bara Europa-parlamentet, rådet och kommissionen. Europeiskacentralbanken (ECB), som i konventets förslag skabli en institution, och domstolen föreslås omfattasav handlingsoffentligheten beträffande derasadministrativa verksamhet.Konventet föreslår vidare, som en följd av attpelarstrukturen avskaffas, att nuvarandebestämmelser om skydd för enskilda, när det gällerbehandling av och fri rörlighet för personuppgifter,görs tillämpliga även på de områden som motsvararandra och tredje pelaren.Dessutom understryks att unionens institutioner,myndigheter och organ ska ha en öppen, effektiv ochsjälvständig förvaltning.Demokrati konventets förslagKonventet föreslår också att unionen i all sinverksamhet ska respektera principen om jämlikhetmellan unionens medborgare. Medborgarna ska hamöjlighet att delta i, och påverka, unionensdemokratiska liv. Detta slår konventet fast genomatt föreslå att unionen ska bygga på principen omrepresentativ demokrati. Det är även viktigt, enligtkonventet, att politiska partier på europeisk nivåskapar ett ökat medvetande och intresse blandmedborgarna för europeisk politik och att de speglarmedborgarnas vilja.Konventet föreslår också en bestämmelse omprincipen om deltagardemokrati. Unionensinstitutioner ska ge medborgarna och de repre-sentativa sammanslutningarna möjlighet att uttrycka,och offentligt diskutera, sina åsikter inom allaunionens områden. Konventet föreslår att EU-medborgare ska ha rätt att uppmana kommissionen attlägga fram förslag i en fråga om minst en miljonnamnunderskrifter från EU-medborgare från ettbetydande antal medlemsstater ställer sig bakomdetta.Unionens institutioner ska också föra en öppen ochregelbunden dialog med det civila samhället. För attunionens åtgärder ska vara så enhetliga och öppnasom möjligt föreslår konventet att kommissionen skasamråda med berörda parter innan förslag läggs fram.Detta påminner om det svenska remissförfarandet.I konventets förslag finns bestämmelser om deneuropeiska ombudsmannen. Konventet föreslår intenågon förändring av ombudsmannens befogenheter, menbetonar ombudsmannens roll genom att lägga in enartikel om detta i avdelningen om unionensdemokratiska liv i del I i det konstitutionellafördraget. Det framgår där att ombudsmannen även ifortsättningen ska väljas av ochvara självständig i sin arbetsutövning. I del III avdet konstitutionella fördraget finns de närmarebestämmelserna om ombudsmannen.Inte heller artikeln om europeiska politiskapartier föreslås genomgå några ändringar, medundantag för att en del av den placeras i del I avdet konstitutionella fördraget. Resterandebestämmelser placeras i del III av detkonstitutionella fördraget.Konventet föreslår en artikel som behandlarkyrkors och andra religiösa och icke religiösaorganisationers ställning i unionen. Artikeln skainföras i avdelningen om unionens demokratiska liv.Det framgår av artikeln att unionen respekterarkyrkornas, de religiösa samfundens samt defilosofiska och andra religiösa och icke religiösaorganisationernas ställning. Unionen skaupprätthålla en dialog med dessa.Regeringens utgångspunkterEn målsättning i konventsarbetet har varit att bidratill ökad öppenhet i unionens verksamhet. Konventetsförslag främjar en öppenhetskultur inominstitutionerna. Principen om att unionensinstitutioner ska fullgöra sina uppgifter så öppetsom möjligt bidrar till att medborgarnas möjlighetertill insyn i unionens arbete ökar. Förslaget om attallmänheten ska få tillgång till handlingar frånalla unionens institutioner, myndigheter och organger också en ökad insyn i unionens verksamhetjämfört med , eftersom EG-fördraget endastföreskriver en rätt att få ta del avEuropaparlamentets, rådets och kommissionenshandlingar. Det finns goda skäl att vara positivtill konventets förslag i dessa delar och fortsattverka för ökad öppenhet i EU, liksom för stärktyttrandefrihet för EU-anställda.Det är positivt att rådets sammanträden föreslåsvara öppna när det agerar lagstiftare och inte som endast vid på förhand utvalda slutdiskussioner irådet i samband med att rådet röstar om lagstiftningsom ska antas med medbeslutandeförfarandet.Bindande regler om god förvaltning för samtligainstitutioner, myndigheter och organ gör det tydligtför medborgaren vilka krav på en god och effektivförvaltning som kan ställas på EU och dess tjänste-män. Enligt förslaget omfattas även ECB av dessaregler. Att konventet nu föreslår en rättslig grundför en europeisk lag om god förvaltning välkomnas.Förslaget till en principbestämmelse omdemokratisk jämlikhet stärker betydelsen av allamänniskors lika värde och deras jämlikhet införunionens institutioner liksom att alla medborgareska ha samma möjlighet att påverka utvecklingen inomunionen.Det är positivt att principen om representativdemokrati kommer till uttryck i konventets förslag.Därigenom betonas vikten av att denna typ avdemokrati ska utgöra ett fundament i det europeiskasamhället. Principen om deltagardemokrati är ävenden ett välkommet inslag i konventets förslag. Genomprincipen om deltagardemokrati markeras att en öppendialog och diskussion med medborgarna, derepresentativa sammanslutningarna och det civilasamhället utvecklar, fördjupar och breddardemokratin. Att medborgarna deltar såväl i unionensbeslutsprocesser som i utvecklingen inom unionen istort är en förutsättning för en väl fungerandedemokrati. Den föreslagna möjligheten för medborgareatt uppmana kommissionen att lägga fram förslag,genom s.k. medborgarinitiativ, bör emellertidklargöras.Det är positivt att ombudsmannen får en centralplats i det konstitutionella fördraget genom attdennes viktiga uppgift att säkra en öppen och godförvaltning inom EU framhävs. Dessutom innebär deten upplysning till medborgaren om vart han eller honkan vända sig med klagomål.Konventets utgångspunkt har varit att dennuvarande bestämmelsen om europeiska politiskapartier ska vara i sak oförändrad. Förslaget innebärdock en välkommen förändring genom att det redan avdel I av det konstitutionella fördraget framgår attde europeiska politiska partierna spelar en viktigroll för principen om representativ demokrati.MotionernaModerata samlingspartiet är i motion K10 positivttill förslaget om ökad öppenhet. Dock bordeoffentlighetsprincipen lagregleras tydligare samtprincipen om meddelarfrihet införas (yrkande 19).Kristdemokraterna är i motion K8 positiva till attden () föreslås fåstatus som en europeisk institution. Detta gör attECB också ska följa de regler kringöppenhet som gäller för EU:s övriga institutioner,vilket är positivt för insynen i centralbankensarbete. menar attkonventsförslaget skulle kunna vara ännu merlångtgående och låta handlingarsoffentlighetsgörande gälla även ECB:s mötesprotokoll(yrkande 14). Målet är, enligt motionärerna, attkomma så nära den svenska offentlighetsprincipen sommöjligt. Motionärerna ser det som en självklarhetatt protokoll ska vara offentliga för allmänhetenför hela den lagstiftande processen och i samtligaberörda institutioner, inklusive för ministerrådetssammanträden och för ECB:s mötesprotokoll.Offentlighetsprincipen bör fördragsfästas (yrkande15).I motion 2002/03:K431 av m.fl.(kd) föreslås tillkännage för regeringenatt rådet ska ha offentliga möten och protokoll närdet sammanträder i sin lagstiftande funktion(yrkande 11). I motion K416 (kd) framförs samma krav(yrkande 24).Kristdemokraterna anför i motion K8 att ökadöppenhet inom EU bör ske parallellt med att unionenockså utvecklar en bättre organisationskultur. Attkonventet föreslår bindande regler för en godförvaltning inom samtliga EU-institutioner är mycketvälkommet. EU-anställda bör få meddelarfrihet ochmeddelarskydd inskrivet i fördraget (yrkande 16).Centerpartiet anför i motion K2 att det är väldigtviktigt att unionens medborgare känner att de kanpåverka arbetet inom unionen. Möjligheten attutkräva ansvar av ansvariga politiker och tjänstemänmåste förbättras. Ansvar av politiker bör utkrävasgenom ökade inslag av direkta val. För tjänstemänkan detta exempelvis ske via någon form avämbetsansvar. Det ska således vara möjligt attställa ansvariga politiker och tjänstemän till svarsför den förda politiken, vilket bör ges regeringentill känna (yrkande 2).Vidare anför att unionensinstitutioner ska föra en öppen och regelbundendialog med det civila samhället. Det är bra ochviktigt att det civila samhället involveras i denpolitiska processen. Vad detta i praktiken innebärär oklart. Under regeringskonferensens gång bör ettförtydligande och konkretiserande av den öppna ochregelbundna dialogen med det civila samhället ske(yrkande 5).Centerpartiet påpekar att de europeiskainstitutionerna bildar en helhet som ska fungerasmidigt. Konventsförslaget har förstärkt respektiveinstitution. vill se enmaktförskjutning till det folkvaldaEuropaparlamentet. Utifrån syn påmaktstrukturer med individen i fokus och med öppna,tydliga och demokratiska politiska institutioner ärmotionärerna kritiska till den bristande öppenhetensom fortfarande finns inom unionens institutioner.För att den folkliga förankringen ska öka är detviktigt att demokratin utvecklas och attbeslutsvägar, ansvar och ansvarsområden blirtydligare (yrkande 6).Centerpartiet anför att för att uppnå verkligöppenhet inom institutionerna bör yttrandefrihet förEU-anställda skrivas in i det konstitutionellafördraget (yrkande 3).Miljöpartiet anser i motion K13 attEuropaparlamentets kontrollmakt ska stärkasytterligare för att motverka problemen medineffektivitet och felaktigt användande av resurserinom EU-systemet. ger EU-parlamentetansvarsfrihet inte bara till utanockså till samtliga övriga institutionersgeneralsekreterare, med undantag av ECB. Det är dockbara vad gäller som dennakontrollmakt är fördragsfäst. Denna kontrollmaktborde fördragsfästas. Även ECB borde utsättas förnågon form av parlamentarisk kontroll, t.ex. enligtdet svenska systemet där ger Riksbankenansvarsfrihet. Dessutom är fördragets formulering omatt bevilja ansvarsfrihet missvisande, fattabeslut om är lämpligare så att det tydligt framgåratt det finns andra beslut än ett positivt. Förstadelen av artikel III-315.1 bör således ha följandelydelse:På rekommendation av ministerrådet skall fatta beslut om ansvarsfrihet tillkommissionen. ska fatta beslut omansvarsfrihet till ECB samt övriga institutionersgeneralsekreterare (yrkande 10).Miljöpartiet anför vidare att parlamentet behövertillgång till information för att kunna utföra ettgott kontrollarbete. Sista meningen i fördragetsartikel III-315.2 lyder: Kommissionen skall påbegäran lägga fram alla nödvändiga uppgifter förEuropaparlamentet. Detta har gett upphov tilltolkningsstrider och bör förtydligas till: Samtligainstitutioner skall på begäran lägga fram allauppgifter som bedömer somnödvändiga. En förstärkt kontrollmakt är ett krav iklassisk svensk förvaltningssed som, inte minst motbakgrund av de senaste årens ekonomiska skandaler,borde drivas hårt av den (yrkande11).Miljöpartiet stöder förslaget om attministerrådets möten ska vara öppna närministerrådet ägnar sig åt lagstiftande, men dearbetsgrupper där förhandlingarna förs och där upptill av lagarna i praktiken redan antas kommeräven i fortsättningen att vara slutna. Risken är attännu fler beslut kommer att flyttas till denna nivå,och förespråkar därför att även dessamöten ska vara offentliga. Det vore ett rejältframsteg för öppenheten i EU (yrkande 16). Vidareanförs att de frågor som avgörs med medbestämmandemed slutligen kommer att avgöras iförlikningskommittén. Allmänheten har rätt att vetahur och rådet kommer till sinabeslut. Därför bör möten med förlikningskommitténvara offentliga (yrkande 17).Miljöpartiet erinrar om att artikel I-45:4 stadgarföljande: De politiska partierna på europeisk nivåbidrar till att skapa ett europeiskt politisktmedvetande och till att ge uttryck förunionsmedborgarnas vilja. Fördragstexten är ingenbeskrivning av verkligheten, utan möjligen ettönskemål om hur det skulle kunna vara. Motionärernaser inget självändamål i att man ska konstruera nyapartier på EU-nivå som riskerar att likrikta EU:soch medlemsstaternas politiska liv och bidra till enminskad demokratisk mångfald. Av dessa skäl föreslåsatt denna paragraf strykes ur fördraget (yrkande18).Miljöpartiet anser att det är bra att konventetföreslår att ECB:s administrativa handlingar ska blioffentliga, men än viktigare vore det om ECB:sprotokoll kunde bli offentliga i stället för attvara hemligstämplade . Regeln omöppenhet måste även omfatta (yrkande 19).För att komma till rätta med EU-byråkratinsomfattande problem måste EU:s anställdatillförsäkras yttrandefrihet och meddelarfrihet,enligt vad anför i motion K13. EU bordevälkomna, inte avvisa, s.k. whistle-blowers.Motionärerna välkomnar regeringens inställning attSverige ska arbeta för en stärkt yttrandefrihet förde EU-anställda och förutsätter att frågan kommeratt drivas med stor kraft under regeringskonferensen(yrkande 20).Hans Stenberg och () anför imotion K276 att alla sammanträden där Europeiskaunionens råd är lagstiftande bör ske offentligt.Strävan bör vara att EU instiftar en allmänoffentlighetsprincip och att vi fortsätter att drivakraven på ökad öppenhet. Detta bör ges regeringentill känna.MedborgarinitiativI motion K10 av m.fl. (m) anförs attförslaget om medborgarinitiativ bör strykas (yrkande20).Kristdemokraterna anser däremot i motion K8 attförslaget är mycket positivt och finner detförbryllande att den inte ställersig tydligt bakom förslaget om ettmedborgarinitiativ vars syfte är att bredda ochfördjupa den demokratiska förankringen av EU(yrkande 17). är också i motionK416 av m.fl. positiva till förslagetsom sägs medföra att det civila samhället skullekunna få ett större inflytande på Europasamarbetet.Kristdemokraterna anser även att de nationellaparlamenten bör ges denna möjlighet, att i någonform uppmana kommissionären att ta initiativ(yrkande 21).Centerpartiet anser i motion K2 att förslaget är ettstort steg framåt för människornas delaktighet i EU.En miljon människor känns som väl många, enligtmotionärerna. Antalet borde minskas till en halvmiljon. Hur initiativet ska fungera och praktisktgenomföras är oklart. Detta bör klargöras (yrkande4).Miljöpartiet framhåller i motion K13 att förslagetom medborgarinitiativ i grunden är ett positivtförslag, men riskerar i praktiken att bli tandlöst.Skrivningen är också vinklad i riktning motytterligare centralisering. Det vore bra om mantydliggjorde att medborgarna har rätt att uppmanaEU-kommissionen att avskaffa redan befintlig EU-lagstiftning och återföra makt till medlemsstaterna.Miljöpartiet anser också att det måste klargöras ikonstitutionen hur många medlemsländer som krävssamt att antalet namnunderskrifter blir färre än enmiljon (yrkande 21).Finansutskottets yttrandeFinansutskottet yttrar sig i sitt yttrande (FiU1y)över motionerna som berör öppenheten i välkomnar att ECB:s administrativahandlingar ska vara offentliga. Finansutskottetsförhoppning är att ECB kan bli lika öppensom och även offentliggöra bankensprotokoll.Finansutskottet konstaterar vidare att ECB måstekunna agera självständigt och att ECB är föremål förviss parlamentarisk kontroll . Mot dennabakgrund anser finansutskottet att motionerna K8(kd) yrkande 14 och K13 (mp) yrkandena 10 och 19 böravstyrkas.I en avvikande mening från företrädare förModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna förordas att motion K8 (kd)yrkande 14 bör tillstyrkas. Miljöpartietsföreträdare har i en annan avvikande mening förordatatt yrkande 10 i motion K13 bör tillstyrkas.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet betonar i sitt yttrande(AU2y) att en ur arbetsmarknadsutskottets synvinkelviktig aspekt på öppenheten är frågan omyttrandefrihet för anställda. Utskottet har i ettnationellt perspektiv behandlat denna fråga vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande 2002/03:AU6Statens ansvarsnämnd och arbetsrättsliga frågor därfrågan om privatanställdas yttrandefrihet togs upp.Utskottet förordade en stärkt yttrandefrihet förprivatanställda.I likhet med i dessremissvar på promemorian Ds 2003:36 är utskottet välmedvetet om svårigheterna att få andra medlemsstateri unionen att acceptera den form av öppenhet ochyttrandefrihet som finns i genomgrundlagsbestämmelserna i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen. Trots detta anserutskottet att regeringen i regeringskonferensen börgöra ytterligare ansträngningar för att få gehör förvikten av yttrandefrihet för anställda i EU:sinstitutioner, organ och myndigheter.Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att motionerna K2 yrkande 3 (c) och K13yrkande 20 (mp) bör avstyrkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis välkomna de framstegsom gjorts inom konventet rörande öppenheten. positivt att öppenhetsreglerna utsträcks tillatt gälla samtliga institutioner. Vidare är det avstor vikt att rådets sammanträden ska varaoffentliga när lagstiftningsförslag diskuteras ochantas. Lagar ska stiftas offentligt. Regeringen böröverväga hur öppenheten i rådets arbetsgrupper ochförlikningskommittéerna mellan rådet och parlamentetkan öka.Utskottet förutsätter att regeringen noga bevakaratt konventets förslag upprätthålls och om möjligtförstärks. Öppenheten är central för möjligheten attutkräva ansvar av politiker och tjänstemän. Vidarehar öppenheten stor betydelse för unionenslegitimitet.