bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Det ställer krav på samarbetslandets regeringnär det gäller att säkerställa att fattiga människors intressen,erfarenheter och resurser företräds och tillvaratas i den nationellapolitiken. I de fall där förutsättningarna är goda för långsiktigt samarbetekan det baseras på ett långtgående ansvar från mottagarlandets regering.Biståndssamarbetet måste innebära ökad respekt för demokratiska processeri utvecklingslandet och ökat ansvarstagande från utvecklingsländersregeringar för utformning och genomförande av politiken.Ökad uppmärksamhet bör ägnas åt att beakta alla människors lika värdeoch rättigheter oavsett ålder, kön, etnisk bakgrund, trosuppfattning,ursprung, sexuell läggning eller eventuellt funktionshinder.God samhällsstyrning och god förvaltning är en viktig del av demokratin.Det handlar om fördelning av samhällets resurser, individers likhetinför lagen och metoder för att stävja maktmissbruk. Korruption, nepotismoch kleptokrati undergräver rättssäkerheten för medborgare och gynnaretablerade eliter på bekostnad av bredare folklager och därmed försvagasdemokratin.MotionernaI motion 2002/03:U224 (m) yrkande 2 krävs att svenskt bistånd inte börges till regimer som grovt och systematiskt kränker de mänskligarättigheterna.I motion 2002/03:U228 (fp) yrkande 11 krävs att det bilateralabiståndssamarbetet bör villkoras med krav på demokrati och mänskligarättigheter.I yrkande 14 framhålls betydelsen av oberoende och fria massmedier,och motionärerna menar att stöd till dessa skall vara en viktig del avsvenskt demokratibistånd.I 2002/03:U284 (kd) yrkande 7 understryks vikten av att våga ställakrav på samarbetsländerna och att kraven måste ställas i proportiontill den berörda partens förmåga att leva upp till dem. Motionärernamenar att ett rättighetsbaserat bistånd inte skall bygga enbart påkonditionalitet, dvs. krav på hur och när bistånd ges, utan också ges enpositiv och stödjande inriktning så att kraven kan uppnås. Det är viktigtatt protestera mot grova och systematiska brott mot mänskliga rättigheter.I yrkande 10 framhålls att i samarbetet med partnerländer bör Sverigearbeta fram nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter ochgenomföra en översyn av nationell lagstiftning i dessa frågor i förhållandetill internationella avtal. I yrkande 11 argumenteras för att en störredel av svenskt bistånd bör gå till direkt demokratifrämjande projektför att utveckla och stärka demokratin hos partnerländerna. Vidareframhålls att det är en absolut nödvändighet att en del av biståndet gessom ett direkt riktat demokratistöd.I motion 2002/03:U290 (kd) yrkande 6 krävs att genom Sidafortsätter utvecklingen av demokratibiståndet till . I yrkande 12framhålls att kriminaliteten i mycket är ett resultat av de enormaklyftor som finns mellan rika och fattiga . Situationenskärps då människor vet att de rikedomar som ett fåtal sitter på intesällan tillkommit genom missbruk av allmänna medel. Korruption och mutorär i många länder mer regel än undantag och hotar allvarligt den ekonomiskautvecklingen. Motionärerna menar att brotts- och korruptionsbekämpningmåste vara ett prioriterat område, liksom ett fungerande rättssystemför att verkligen kunna utrota fattigdomen och bidra till att bygga uppdemokratiska strukturer.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 4 menar motionärerna att inslaget avvillkor i biståndsgivningen bör öka och att det måste stå klart förmottagarländerna att biståndets omfattning och inriktning kan påverkasav hur demokratifrågan hanteras.I motion 2002/03:U295 (m) yrkande 9 framhålls att frågan om demokratioch mänskliga rättigheter har en säkerhetsskapande dimension. Demokratierför inte krig med varandra och underlättar dessutom uppkomsten av ettsamhällsklimat som minskar spänningar mellan olika grupper inom ettland. Motionärerna understryker vikten av att etablera institutionersom främjar fred och mänskliga rättigheter och att en grundlägganderegel måste vara att inget stöd skall ges till statsmakter som föranfallskrig.I motion 2002/03:U320 (s) framhåller motionärerna att rätten tillorganisering är en grundläggande rättighet som finns inskriven i densvenska grundlagen och fastslås i en mängd internationella konventioner.Trots detta finns det många länder till vilka ger bistånd, somhar en tveksam policy vad gäller fackföreningar och fria fackföreningarsmöjlighet att existera och verka. Motionären menar att det är yttersttveksamt om svenska biståndsmedel skall gå till länder där inte ens demest rudimentära fackliga rättigheterna respekteras. Det gäller såväldet bilaterala biståndet som de exportkrediter som ges med biståndsanslag.I motion 2003/04:U4 (s) krävs att Sida i det bilaterala biståndet ochi samband med biståndsgivning tar upp en diskussion med berört landkring mänskliga rättigheter och HBT-personers grundläggande rättighetersamt att Sidas regleringsbrev bör ändras i den riktningen så att manvid biståndsgivning tar hänsyn till HBT-personers rättigheter. Motionärernamenar också att frivilligorganisationers möjligheter att bedrivainternationellt arbete måste underlättas genom att egenfinansieringen sänks.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 14 framhålls att bör fasa utdet bilaterala bistånd som ges till stater där regeringarna inte visartrovärdig vilja att genomföra politiska reformer. Motionärerna menareatt öppet måste ge stöd till kampen för demokrati och utarbetaen strategi för att stärka rörelser som arbetar med demokrati ochmänskliga rättigheter. I yrkande 21 framhålls att demokratisering påtvingadutifrån har mindre chans till framgång och bör undvika bilateralabiståndsengagemang i länder vars regimer inte strävar efter demokratisering.I motion 2003/04:U213 (fp) framhålls att korruption är ett hot motekonomisk framgång och mot demokratisk utveckling. Att utveckla demokratinoch minska fattigdomen i världen utgör de viktigaste målen för eninternationell politik inspirerad av respekt för individen menar motionären.I yrkande 3 konstateras att inte sällan upptäcks korruptionens effekterför sent och att svenskt bistånd bör kunna dra lärdom av den erfarenhetsom finns internationellt.I motion 2003/04:U282 (fp) yrkande 10 krävs att biståndspolitiken börbrukas för att främja mänskliga rättigheter. Motionärerna anser attbiståndet om möjligt bör villkoras med krav på insatser för demokratioch respekt för mänskliga rättigheter, och i yrkande 13 krävs att stödtill oberoende och fria massmedier skall vara en viktig del av svensktdemokratibistånd.I motion 2002/03:U298 (c) yrkande 1 framhålls att det finns två storautmaningar när det gäller en mer omfattande, ansvarskrävande globalsamhällsstyrning. Den första är att öka pluralismen så att även gruppersom står utanför de formella institutionerna kan delta i det globalabeslutsfattandet och den andra är att ge utvecklingsländerna en störreroll i de multilaterala institutionerna genom ökat deltagande ochansvarskrävande. Motionärerna menar att för att nå FN:s mål om halveradfattigdom krävs betydligt ökade insatser på demokratisk samhällsutvecklingoch frihandel.I motion 2003/04:U337 (s) yrkande 1 konstateras att i sambandmed biståndsgivning skall ta upp en diskussion med berört land kringmänskliga rättigheter, och då även HBT-personers grundläggande rättigheter.Motionärerna menar att det i Sidas regleringsbrev bör framhållas attbehovet av särskilda kapacitetshöjande insatser riktade till HBT-personersegna organisationer är stort och att det ligger ett stort ansvar påSida att tydligt implementera HBT-perspektiven i policydokument somSida använder för styrning av sin verksamhet.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 8 krävs att det rättighetsbaseradesvenska biståndet i mindre utsträckning bör vara villkorsbundet ochuppbyggt på sanktionsprinciper och i högre grad vara grundat på stödjandeåtgärder för människors möjlighet till en positiv utveckling. I yrkande10 framhålls att demokratifrämjande åtgärder skall utgöra en större delav svenskt bistånd och att biståndet skall effektiviseras genom bättresamarbete med internationella aktörer och nationella stiftelser somverkar för demokratisering och flerpartisystem i utvecklingsländer.Vidare krävs i yrkande 11 att det partinära biståndet samordnas bättremed det övriga demokratibiståndet.I motion 2002/03:L249 (fp) yrkande 22 framhålls att ger biståndtill utvecklingsländer där homosexuella, bisexuella och transpersonerhar få eller inga rättigheter. Motionärerna anser att, som ett led iatt stärka demokratimålet, så måste , för fortsatt bistånd, ställakrav på att grundläggande rättigheter ges till homosexuella, bisexuellaoch transpersoner. I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 15 framhålls atthomosexuellas, bisexuellas och transpersoners grundläggande rättigheterär mänskliga rättigheter. Motionärerna konstaterar att gerbistånd till utvecklingsländer där homosexuella, bisexuella och transpersonerhar få eller inga rättigheter. Frågan om diskriminering av dessa grupperbör successivt föras in i biståndsdialogen och om möjligt motverkasgenom val av nya projekt, och i Sidas regleringsbrev bör även tas hänsyntill situationen för HBT-personer.I motion 2003/04:K418 (fp) yrkande 6 framhålls att ger biståndtill utvecklingsländer där homosexuella, bisexuella och transpersonerhar få eller inga rättigheter. Liknande krav framförs även imotion 2003/04:U241 (mp) där motionärerna kräver att i samband medbiståndsgivning skall ta upp en diskussion med berört land kring mänskligarättigheter, och då även HBT-personers grundläggande rättigheter, i denanda som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna står för.Utskottets övervägandenDemokrati och god samhällsstyrningUtskottet menar att i arbetet med att avskaffa fattigdomen måste allakunna delta, höras och respekteras. Detta kan bara åstadkommas med ettdemokratiskt styrelseskick. Demokratins form sammanhänger med varjesamhälles specifika förutsättningar men grundas på gemensamma värderingarom alla människors lika rätt och värde. Detta kräver ett väl fungeranderättsväsende grundat på rättsstatens principer. Demokrati kräver friaval, fungerande politiska partier, oberoende medier och aktiva enskildaorganisationer som får verka fritt. En demokratisk kultur, där medborgarehar kunskap om sina rättigheter och möjlighet att utnyttja dem, är enförutsättning för all utveckling och i den demokratiska kulturen ingåräven jämställdhet, tolerans och respekt för alla individer och grupper.Politiskt ansvar måste kunna utkrävas av dem som har makt och enfungerande demokrati kräver också maktfördelning mellan demokratinsinstitutioner. God samhällsstyrning och god förvaltning är en viktig delav demokratin. Det handlar om fördelning av samhällets resurser, individerslikhet inför lagen och metoder för att stävja maktmissbruk och korruption.I en demokrati skall motsättningar kunna hanteras på ett fredligt sättoch förändringar kunna ske utan att den övergripande stabiliteten ochsammanhållningen i samhället hotas. Alla samhällen behöver spelreglersom skapar ansvarstagande och kompromissvilja hos olika intressegrupper.I arbetet för detta spelar parlamenten en avgörande roll. Utskottetanser mot denna bakgrund demokratibistånd vara av högsta prioritet.Utskottet anser att insatser för att förhindra korruption skall ha högprioritet och utskottet har inhämtat att Sida driver ett arbete inriktatpå det mest effektiva sättet att motverka att korruption sprids i desvenska samarbetsländerna. I några motioner väcks frågan om villkor ibiståndet och utskottet menar att generella villkor lätt blirkontraproduktiva men att, vid utformningen av biståndet, stor hänsyn måstetas till hur mottagarländerna hanterar frågor om demokrati och mänskligarättigheter.Mänskliga rättigheterUtskottet är av den bestämda uppfattningen att förtryck, diskrimineringeller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggningstrider mot mänskliga rättigheter. Skydd för privatliv och personligsäkerhet samt förbud mot diskriminering på grund av bl.a. kön, socialhärkomst eller ställning i övrigt finns stadgat i bl.a. FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna och i den internationellakonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. De principeroch värderingar som ligger till grund för dessa internationella instrumentgenomsyrar också det svenska utvecklingssamarbetet. Inom svensktbiståndssamarbete accepteras inte argument som hänvisar till kulturella,religiösa eller liknande specifika förhållanden för att rättfärdigakränkningar av de mänskliga rättigheterna. Utskottet förutsätter attregeringen på lämpligt sätt för vidare detta synsätt, och därför ärnågon ytterligare åtgärd från sida inte erforderlig.Utskottet vill understryka att alla individer skall kunna åtnjuta sinarättigheter oavsett sexuell läggning. Detta är i ett internationelltperspektiv kontroversiella frågor där motståndet är starkt vad avserhomo- och bisexuellas och transpersoners rättigheter. Detta får dockinte hindra att på lämpligt sätt driva dessa frågor bilateraltoch multilateralt t.ex. i FN:s kommission för de mänskliga rättigheternaoch i och som en del av MR-dialogen med svenska samarbetsländer.En studie om HBT-personers situation i utvecklingsländerna planerasunder 2004 och syftar till att förbättra kunskaperna inom UD och Sida.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U224 (m)yrkande 2, 2002/03:U228 (fp) yrkandena 11 och 14, 2002/03:U284 (kd)yrkandena 7, 10 och 11, 2002/03:U290 (kd) yrkandena 6 och 12, 2002/03:U294(fp) yrkande 4, 2002/03:U295 (m) yrkande 9, 2002/03:U298 (c) yrkande 1,2002/03:U320 (s), 2002/03:L249 (fp) yrkande 22, 2003/04:U4 (s),2003/04:U10 (fp) yrkandena 14, 15 och 21, 2003/04:U213 (fp) yrkande 3,2003/04:U241 (mp), 2003/04:U282 (fp) yrkandena 10 och 13, 2003/04:U337(s) yrkande 1, 2003/04:U348 (kd) yrkandena 8, 10 och 11 samt 2003/04:K418(fp) yrkande 6.3. JämställdhetPropositionenI propositionen understryks vikten av att ett jämställdhetsperspektivgenomsyrar allt utvecklingssamarbete. Vid utarbetande av landstrategierskall en analys av alla dimensioner av fattigdom omfattas och utmynnai prioriteringar och insatsförslag som kan bidra till fattigdomsbekämpning.Särskild uppmärksamhet skall ägnas barns och funktionshindrades situationsamt jämställdhet.MotionernaI motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 8 framhåller motionärerna att svensktbistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Derasdirekta deltagande och inflytande skapar ett djupare, bredare ochstabilare folkstyre. Bistånd riktat till kvinnor gagnar i allmänhet ävenbarn och effekten är därför tvåfaldig och jämställdhetsfrågor är avgörandeför att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 15 framhålls att det också är mycketangeläget att fortsättningsvis stötta kvinnor i utvecklingsländerna, bl.a. genom att uppmärksamma det mycket utbredda kvinnliga företagande somfinns och som kan ge kvinnor ökat ekonomiskt oberoende. Motionärernamenar att mer bistånd bör gå till åtgärder för att stärka kvinnorsrättigheter och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. De enskildaorganisationer som arbetar för att stärka kvinnors rättigheter i fattigaländer och bör satsa mer resurser på insatser som syftar tillatt stärka kvinnors möjligheter att delta i det samhälleliga beslutsfattandet.I motion 2002/03:U313 (c) yrkande 22 framhålls att kvinnor ofta uteslutsfrån beslutsfattande församlingar på alla nivåer i frågor som rörfördelning av gemensamma ekonomiska resurser. Motionärerna menar attkvinnors rättigheter måste stärkas och biståndet måste inriktas på attskapa ett större deltagande av kvinnor i samhällsutvecklingen.I motion 2002/03:U328 (kd) yrkande 15 uppmärksammas frågan om prenatalkönsdiskriminering och motionärerna menar att frågan måste lyftas framinom det bilaterala utvecklingsarbetets ram. En möjlighet att få slutpå könsstympningen vore att ge garantier om annan sysselsättning tillde kvinnor som lever av att utföra stympningen.I motion 2002/03:A242 (kd) yrkande 11 framhålls att det är viktigt attett genusperspektiv finns på biståndet, så att hänsyn tas till bådekvinnors och mäns behov. Bistånd skall också stärka demokratiska strukturer.Kvinnorna, som ofta befinner sig längst ned i samhällets hierarki,utgör hälften av den totala befolkningen. De bör därför medvetandegörasi större utsträckning om sina rättigheter och ges möjligheter att tadel i den demokratiska processen. I de länder där demokratin är bristfälligkan dessa kvinnor inneha en central roll i arbetet att införa och stärkademokratin. Motionärerna kräver att svenskt bistånd i ökad grad riktastill kvinnor i mottagarländerna.Även i motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 5 konstateras att kvinnors deltagandeoch inflytande bidrar till att skapa djupare, bredare och stabilaresamhällen. Genom bistånd riktat till kvinnor ökar chanserna för attbiståndsmedlen investeras på sätt som gagnar barn och familj.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 13 kräver motionärerna att förslagutarbetas till strategier och metoder för hur arbetet med att förhindradiskriminering av kvinnor i utvecklingspolitiken skall kunna ske.I motion 2003/04:U260 (s) framhålls att i det bilaterala biståndet börfrågan om kvinnors mänskliga rättigheter tas upp i dialogen medsamarbetsländerna. Motionärerna anser att i samband med utvecklingenav olika projekt bör kräva betydande kvinnorepresentation. Även afrikanskakvinnors egna organisationer som arbetar för kvinnors mänskliga rättigheterbör prioriteras och kravet på egen finansiering vid kvinnoprojekt iAfrika med mänskliga rättighetsperspektiv bör helt slopas.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 9 framhålls att det för att bedrivaen effektiv fattigdomsbekämpning krävs att insatser framför allt riktasmot kvinnor och barn. Kvinnor saknar ofta ekonomiska tillgångar, egendom,makt, utbildning, sjukvård och är utsatta för våld och diskrimineringpå grund av sitt kön. Motionärerna menar att svenskt bistånd i ökadgrad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna.I motion 2003/04:Sf403 (kd) framhålls att kvinnor utför avallt arbete i världen, men äger av allt som gåratt äga. Kvinnor befinner sig ofta längst ned i samhället och blir oftaoffer för t.ex. trafficking. Ett genusperspektiv på biståndet skulle ihögre utsträckning ta hänsyn till kvinnors behov av utbildning, deltagande,självbestämmande och inflytande. Motionärerna kräver i yrkande 33 attdet svenska biståndet i ökad grad skall riktas till kvinnor imottagarländerna.I motion 2003/04:A371 (kd) konstateras att det är viktigt att ettgenusperspektiv finns på biståndet så att hänsyn tas till både kvinnorsoch mäns behov, och motionärerna menar i yrkande 9 att svenskt biståndi ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Deras direktadeltagande och inflytande skapar ett djupare, bredare och stabilarefolkstyre.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att prioriterade frågor, teman och sektorer inomramen för fattigdomsbekämpning och främjandet av en rättvis och hållbarglobal utveckling bl.a. omfattar förstärkta insatser inom området sexuelloch reproduktiv hälsa och rättigheter inklusive särskilda insatser mothiv/aids, bekämpning av narkotika inklusive kopplingar till människohandel,konflikthantering, konfliktförebyggande och gemensam säkerhet,tillväxtfrågor och miljö samt arbetet med att uppfylla intentionerna i FN:smillenniedeklaration och millennieutvecklingsmålen. Samtliga dessaområden har viktiga rättighets-, köns- och jämställdhetsdimensioner.Utbildning är av grundläggande vikt för en utveckling som är inriktadpå bekämpning av fattigdomens alla aspekter och är en förutsättning förtillväxt som syftar till att förbättra fattiga och utsatta grupperssituation. Inte minst viktigt är att satsa på utbildning av flickor.Stöd till utbildning är därför ett viktigt inslag i samarbetemed bl.a. afrikanska länder.Basutbildning, särskilt till kvinnor och flickor, är en drivkraft förekonomisk tillväxt, och även för politisk och social utveckling. Erfarenhetoch forskning visar att utbildning är centralt för ökad jämställdhet,förbättrad hälsa och miljö. Stöd till undervisning är därför en avgrundstenarna också i det internationella utvecklingssamarbetet, och enförutsättning för stöd är att regeringarna prioriterar basutbildningoch har en vilja att nå de fattigaste.Utskottet konstaterar att en målsättning är att nå ut med grundläggandeutbildning till alla och att det skett envidareutveckling av programstödsformen inom utbildningssektorn. Sådant stödges bl.a. till och . I har gått in medstöd för den nya kenyanska regeringens program som syftar till att gegratis skola för alla, och utskottet understryker att alla skall harätt till utbildning och att det skall gälla både flickor ochpojkar.Fördelen med detta slag av stöd är att samarbetsländerna själva formulerarsin strategi för hur de skall nå alla medborgare med grundutbildningoch vad den utbildningen skall innehålla. Betydelsen av utbildningsinsatserkan inte nog understrykas när det gäller frågor som t.ex. abortering avflickfoster.Stödet till UNFPA samt till utvecklingsfonden förkvinnor, Unifem, höjs i budgeten . Samordning med likasinnadeländer i och EU samt ökade resurser till bl.a. det nordisk-baltiskasamarbetet innebär också att stödet som riktas till kvinnor och flickorförstärks.Konkreta åtgärder från svensk sida har även omfattatinsatser för att säkra flickors tillgång till utbildning och kvinnorsrättigheter vad gäller tillgång till mark, rent vatten och andra resursersamt medverkan i beslutsfattande på alla nivåer i samhället. Flera avdessa frågor är av avgörande betydelser för fattiga familjers möjlighetatt ta sig ur sin fattigdom. stöder lokala projekt i ,samt och vilka syftar tillatt ge stöd till kvinnors egna idéer och förmåga att försörja sig bl.a.vad gäller tillgång till krediter inklusive mikrolån, kompetensuppbyggnadoch rådgivning i samband med utveckling av jordbruks- eller annanaffärsverksamhet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U284 (kd)yrkande 8, 2002/03:U294 (fp) yrkande 15, 2002/03:U313 (c) yrkande 22,2002/03:U328 (kd) yrkande 15, 2002/03:A242 (kd) yrkande 11, 2003/04:U6(kd) yrkande 5, 2003/04:U9 (c) yrkande 13, 2003/04:U260 (s), 2003/04:U348(kd) yrkande 9, 2003/04:Sf403 (kd) yrkande 33 samt 2003/04:A371(kd)yrkande 9.4. Bundet och obundet biståndPropositionenUtvecklingssamarbete bör inte vara bundet till svenska företag. Bindningav bistånd ökar generellt sett kostnaderna ur samarbetslandets perspektivoch den medför att landet kan hamna i lägen där man inte har möjlighetatt upphandla till så låga kostnader som möjligt. Ett effektivt utnyttjandeav resurser kräver därför avbindning av allt internationelltutvecklingssamarbete. Avbindning innebär ökad frihandel och fria marknader ochdet ger också en signal till utvecklingsländerna om vikten av avregleringav de egna marknaderna för att gynna fri konkurrens. Avbindning av alltinternationellt utvecklingssamarbete skulle ge svenskt näringsliv storamöjligheter till affärer genom ett ökat marknadstillträde.I propositionen understryks att vad gäller genomförandet måste dettaske genom gemensamma steg inom EU och . Bara på så sätt kommer detatt vara möjligt att finna stöd för en fortsatt avbindning hos samtligamedlemsstater. Unilaterala avbindningar av enskilda länder riskerar attleda till snedvriden konkurrens.MotionernaI motion 2003/04:U3 (s) yrkande 2 krävs en total avbindning av detsvenska internationella utvecklingssamarbetet. Denna process bör påskyndaseftersom både och de fattiga länderna har mycket att vinna påen sådan utveckling.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 31 framhålls vikten av en successivavbindning av biståndet.