bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Könskonsekvensanalyserkan användas för att synliggöra detta.Kvinnors deltagande och inflytande måste säkerställas på ett helt annatsätt än vad som har varit fallet och deras rättigheter ochintressen måste beaktas på samma villkor som mäns. Föreställningar omkvinnor och barn som underordnade männen och rättslösa och därmed lovligaoffer för våld och utnyttjande, måste motverkas. Detta kan påverkaprioriteringar och val av insatser på utvecklingsområdet. Analyser ochinsatser måste göras inom varje specifikt område, såsom könsbaseraddiskriminering, våld mot kvinnor och flickor samt sexuella och reproduktivarättigheter inklusive tillgång till preventivmedel. Också män, ochsamhället som helhet, gynnas av ökad jämställdhet. Det bör därförsäkerställas att män tillsammans med kvinnor blir aktörer i arbetet förett jämställt samhälle.MotionernaI motion 2002/03:U260 (c) yrkande 1 framhålls att det i arbetet medfattigdomsbekämpningen behövs riktade insatser för kvinnor och ett myckettydligt perspektiv på kvinnors situation i alla konkreta handlingar ochsammanhang för att uppfylla millenniemålet om halverad fattigdom år2015. I motionens yrkande 5 framhålls vikten av kvinnors deltagande påalla beslutsnivåer, vilket är absolut nödvändigt för god samhällsstyrningoch hållbar utveckling. Det är också viktigt att hänsyn tas tillkonventionen om de mänskliga rättigheterna och att konventionen om avskaffandeav allt slags diskriminering av kvinnor, CEDAW, implementeras. Även imotion 2003/04:U349 (s) yrkande 6 krävs att skall arbeta föratt en uppföljningsmekanism inrättas angående FN-resolution enligtmönster från CEDAW-konventionen.Motionärerna bakom motion 2002/03:U294 (fp) menar att jämställdhetsperspektiveti ökad utsträckning bör genomsyra svenskt utvecklingssamarbete (yrkande16).I motion 2003/04:U5 (s) yrkande 4 krävs att en genusanalys skall varavägledande för att uppfylla målet om att skall bidra till englobal rättvis och hållbar utveckling.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 15 krävs att jämställdhetsperspektivetoch kvinnoperspektivet beaktas i högre grad än vad som sker vidutformningen av miljöaspekterna i utvecklingspolitiken.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 11 framhålls vikten av att förbättrakvinnors rättigheter i alla länder. Motionärerna menar att kvinnor imånga samhällen betraktas som andra klassens medborgare och förvägraspolitisk och ekonomisk makt. Mänskliga rättigheter är också kvinnorsrättigheter och utvecklingspolitiken inom detta område måste ta avstampi kvinnors egna behov och förutsättningar för att skapa utveckling.Individperspektivet måste även tillåtas att genomsyra jämställdhetsområdet.I motion 2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkande 8 liksom imotion 2003/04:U349 (s) yrkande 8 krävs att i utvecklingssamarbetetoch i arbetet med millenniemålen skall tala klarspråk om mäns våld motoch diskriminering av kvinnor.Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet framhålla betydelsen av att förstärka detpraktiska arbetet med att konsekvent införliva en könsmedvetenhet ochett jämställdhetsperspektiv i den internationella verksamheten och iutvecklingssamarbetet. I syfte att åstadkomma systematik och kontinuiteti alla myndigheters arbete skall handlingsplaner utarbetas. Genus- ochkönskonsekvensanalyser skall genomföras och mål och indikatoreridentifieras inom alla politikområden och dessa skall vara vägledande förverksamheten. Det är då viktigt att analyserna tydliggör kvinnors ochmäns, flickors och pojkars olika villkor, intressen, förutsättningaroch behov.Utskottet framhåller att kvinnor och flickor bör tillförsäkras sammarättigheter som män och pojkar. Diskriminering av kvinnor och flickorsåväl i samhället som i familjen hindrar att de erkänns som fullvärdigamedborgare med lika rättigheter som män och pojkar. Kvinnor och flickortillhör ofta de fattigaste människorna.Kvinnors och flickors deltagande och intressen skall säkerställas ialla delar av politiken. Det praktiska arbetet med att införliva ettjämställdhetsperspektiv i arbetet och att tillämpa befintlig kunskapoch information bör intensifieras och metodutvecklingen på området börstärkas.Utskottet konstaterar att förstärker sina insatser för integreringav ett jämställdhetsperspektiv i arbetet med och uppföljningenav resultatet från världstoppmötet i . En handlingsplanföreligger för arbetet . Ett jämställdhetsperspektiv skallförstärkas i det praktiska arbetet med att ta fram bl.a. promemorior,instruktioner och underlag.Arbetet med att uppfylla intentionerna i ochmillennieutvecklingsmålen innebär dels ökade satsningar på stöd riktadetill kvinnor och flickor, dels förbättrad biståndseffektivitet så attstödet når de fattiga och mest behövande. I detta sammanhang förstärksarbetet med kompetens- och metodutveckling vad gäller könskonsekvens-och genusanalyser. Utskottet menar att antagit en roll sompådrivare internationellt i genderfrågor. I arbetet med millenniemålenmåste genderperspektivet ständigt beaktas och måste mansrollen,det manliga våldet och inte minst männens ansvar när det gällerspridningen av hiv/aids uppmärksammas. Män utövar våld mot barn, mot kvinnoroch mot andra män och det är viktigt att en ny politik för globalutveckling även fokuserar på denna realitet.Sverige bör arbeta för att genderperspektivet blir en obligatorisk deli alla landrapporter och temarapporter. En uppföljningsmekanism krävsför resolution , enligt mönster från , vilketskulle kunna öppna för bättre bevakning och rapportering, liksom förmöjligheten att utse speciella rapportörer och ta hänsyn till enskildaklagomål.En process som syftar till att förstärka samordningen och organiseringenav det jämställdhetspolitiska arbetet i UD och samtatt stärka kompetens- och metodutveckling vad gäller arbetet motdiskriminering av kvinnor och flickor i internationella sammanhang inklusivei utvecklingssamarbetet har påbörjats under hösten.FN rankar som ett av världens mest jämställda länder. Jämställdhetmellan könen är både rätt och klokt. Satsningar på flickors utbildningoch hälsa är en av de viktigaste investeringarna ett samhälle kan göra.När kvinnor och män har möjlighet att delta på lika villkor blirutvecklingen starkare. Politiken skall både främja och präglas av ettjämställdhetsperspektiv i såväl hela den övergripande politiken förglobal utveckling som utvecklingssamarbetet. Jämställdhetspolitiken harbäring på alla politikområden och varje departement och myndighet haransvar för främjandet av jämställdhet inom ramen för arbetet för enhållbar och rättvis global utveckling inom sina politikområden.Jämställdhet utgör en av grundförutsättningarna för en rättvis och hållbarglobal utveckling.Den föreslagna politiken gör således tydligt att jämställdhet mellankvinnor och män, flickor och pojkar är en central komponent irättighetsperspektivet och i de fattigas perspektiv och slopandet av dettidigare särskilda delmålet innebär att jämställdhetsarbetet ändå behållersamma tyngd som tidigare.Utrikesutskottet har genom en inom utskottet vald arbetsgrupp -Projektgruppen Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet - sedan februari2003 valt att inleda en avgränsad uppföljning och utvärdering av riksdagenstidigare beslut om jämställdhet som mål i utvecklingssamarbetet.Projektgruppens arbete har kunnat tjäna som kunskapsunderlag inför utskottetsbehandling av, och ställningstagande till, regeringens proposition2002/03:122. Projektgruppens verksamhet har främst varit inriktad på attbidra till en sammanställning och analys av redan genomförda utvärderingarav jämställdhetsmålet inom utvecklingssamarbetet. Projektgruppen avserinom kort att avge en slutrapport om sitt arbete.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U260 (c)yrkandena 1 och 5, 2002/03:U294 (fp) yrkande 16, 2003/04:U5 (s) yrkande4, 2003/04:U9 (c) yrkande 15, 2003/04:U10 (fp) yrkande 11, 2003/04:U285(c, m, fp, kd, v, mp) yrkande 8 samt 2003/04:U349 (s) yrkandena 6 och8.Hållbar utvecklingHållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljönPropositionenI propositionen understryks att en av de största utmaningarna i strävanatt uppnå en hållbar global utveckling är att bryta sambandet mellanekonomisk tillväxt och negativ påverkan på miljö, naturresurser ochmänniskors hälsa. I många av dagens utvecklingsländer leder industriellaprocesser till att människors livsmiljöer försämras. I städerna hotasmiljö och hälsa genom utsläpp från trafik och industrier och genombristfälliga vatten- och avloppssystem. Överkonsumtion i såväl rika somfattiga länder och medföljande inskränkningar i miljöutrymmet sker intesällan på bekostnad av fattiga människors resurser och behov. Giftersprids, den biologiska mångfalden utarmas och klimatet förändras.Sveriges politik för global utveckling innebär att miljömässig hållbarhetbör beaktas i tillväxt- och utvecklingsstrategier, såväl nationellt sominternationellt. Genom att vara drivande i arbetet för hållbaraproduktions- och konsumtionsmönster kan bidra till en utveckling avny teknik och nya ekonomiska och politiska styrmedel. Länder som Sverigesamarbetar med bör själva ta ett långsiktigt nationellt ansvar ochsäkerställa att hållbarhetsperspektivet tydliggörs i lagstiftning och istrategier. uppgift är att stödja och komplettera dessaansträngningar.MotionernaI motion 2002/03:U313 (c) konstateras att om hållbarutveckling i definierade hållbarutveckling som grunden för den globala utvecklingen. Det sätter fokuspå fattigdomsbekämpning, förbättrad hälsa och miljöansvar. Motionärernakräver i yrkande 9 att det är angeläget att i sin biståndspolitikprioriterar frågor som rör hållbar utveckling.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 14 framhålls att millenniemålens sjundemål är att säkra en miljövänlig och hållbar utveckling. Motionärernamenar att för att nå detta mål är det av mycket stor betydelse att uppnåde övriga målen och det krävs förslag om hur lokalbefolkningen skallengageras i arbetet för en hållbar utveckling.I motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 10 krävs att , i ett globaltperspektiv, accepterar sitt eget ansvar på civil och institutionellnivå för att åtgärda ohållbara produktions- och konsumtionsmönster iSverige.I motion 2003/04:U254 (kd) yrkande 3 framhålls att utan omsorg om miljönär det svårt att upprätthålla ett starkt globalt varumärke. Företagsom är verksamma på den internationella marknaden har i allt högreutsträckning kommit att föra med sig kunskap, tekniska lösningar ochinterna miljökrav till utvecklingsländer som tidigare ofta helt saknatmiljöregler. Motionärerna menar att det är mycket viktigt att manstimulerar företag och kommuner att ta miljövänliga initiativ och beslutoch att den etiska dimensionen därför bör betonas i det fortsatta arbetetmot uthållig utveckling och tillväxt.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att i det internationella och nationellaarbetet, och i enlighet med Johannesburgsdeklarationen, understrukitvikten av en integrerad syn på den hållbara utvecklingens tre dimensioner:den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga. Hållbart nyttjande avnaturresurserna och omsorg om miljön skall genomsyra politikför global utveckling. Därmed skapas också förutsättningar för att bidratill arbetet med att uppnå FN:s samtliga millenniemål. Utskottet delarregeringens uppfattning om vikten av att bryta sambandet mellan ekonomisktillväxt och negativ påverkan på miljön, naturresurserna och människanshälsa.Utskottet anser att skall fortsätta att vara drivande såvälinternationellt som nationellt när det gäller hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster. Internationellt har bidragit till att dens.k. Marrakech-processen för hållbar konsumtion och produktion har kommiti gång i och med det internationella mötet i , i juni 2003.Regeringen har i skrivelsen 2002/03:29 - FN:s världstoppmöteom hållbar utveckling redogjort för pågående insatser i syfte att nå demål som ingår i genomförandeplanen från samt pekat påutmaningar som väntar . Det sammansatta utrikes-, miljö- ochjordbruksutskottet har i betänkande 2002/03:UMJU1 behandlat skrivelsen.Utskottet ser ett hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorgen ommiljön också som ett etiskt förhållningssätt. Det blir ingen hållbarutveckling om inte denna inställning starkt får prägla politiken förglobal utveckling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U313 (c)yrkande 9, 2003/04:U9 (c) yrkande 14, 2003/04:U12 (mp) yrkande10 samt 2003/04:U254 (kd) yrkande 3.Ekonomisk tillväxtPropositionenFör att främja tillväxt är ett stabilt makroekonomiskt ramverk med sundastatsfinanser och låg inflation centralt. God samhällsstyrning ochfungerande institutioner är nödvändiga för sparande och investeringar,liksom öppenhet för handel, investeringar och företagande samt en hållbarskuldsättning. Genom att skapa möjligheter för hela befolkningen, inteminst de fattiga, att fullt ut bidra till den ekonomiska utvecklingenblir tillväxten ett effektivt verktyg i kampen mot fattigdom. Ofta ärden informella sektorn avgörande för en stor del av de fattigas försörjning.Kvinnor arbetar i högre utsträckning än män i den informella sektorn.Hur den skall kunna integreras i den formella sektorn är en viktigutmaning i den ekonomiska politiken.Ekonomisk tillväxt är nödvändigt, men inte tillräckligt för en rättvisoch hållbar utveckling. Välstånd och utveckling kan inte mätas enbarti ekonomiska termer och ekonomisk tillväxt måste vara hållbar ochkombineras med satsningar på rättvisa och välfärd för att leda tillutveckling. I många fattiga länder hindrar stora inkomstskillnader ensnabb och effektiv fattigdomsbekämpning. Ett system för att omfördelaresurser och därmed makt krävs för att tillväxten skall komma alla tilldel. En relativt jämn inkomstfördelning förstärker tillväxten.Staten kan utöver det institutionella ramverket också genom investeringar,enskilt eller i samarbete med näringslivet, bidra till tillväxten genomatt stärka den inhemska resursbasen. God infrastruktur har stor betydelseför utveckling, både inom länder och regionalt, liksom stöd tillutvecklingsländer och fattiga människor att bedriva ett jordbruk som ärmiljömässigt hållbart.MotionernaI motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 14 hävdas att en förutsättning föratt minska fattigdomen är att en bred ekonomisk tillväxt uppnås iutvecklingsländerna. Insatser måste göras för att skapa näringslivsutvecklingoch tillväxt. Resurser måste skapas i och av samarbetsländerna självagenom en framsynt ekonomisk politik som leder till en utveckling avframför allt det lokala näringslivet. Genom olika insatser och aktiviteterkan näringslivsutveckling och tillväxt skapas i de allra fattigasteländerna. Motionärerna anser att stöd bör ges till bl.a. en stabil,öppen och icke-diskriminerande handels- och investeringspolitik i EUoch i samarbetsländerna och att det krävs starkare insatser för att ökautvecklingsländernas tillträde till både de globala och de regionalamarknaderna och för att stödja de lokala och inhemska företagensmöjligheter att konkurrera.I motion 2002/03:U295 (m) yrkande 14 framhålls vikten av att i ökadutsträckning fokusera på tillväxt som ett viktigt instrument för attverkligen utrota fattigdom. För detta krävs en snabb ekonomisk tillväxtsom kommer hela befolkningar till del.I motion 2002/03:U322 (m) yrkande 3 framhålls att trots att det globalavälståndet ökar lever över en miljard människor på mindre än 1,3 dollarper dag. Förekomsten av undernäring och sjukdomar är stor. De ländermed lägst välstånd är de som lever under socialism och isolationism.Motionärerna menar att många länder i nästan helt saknar handeloch investeringar från omvärlden och att endast frihandel, tillsammansmed de marknadsekonomiska institutionerna, äganderätt och rättsstat,kan generera en uthållig tillväxt som skapar välstånd till en bredbefolkning.I motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 4 framhålls vikten av att regeringentar initiativ till en problematisering av tillväxtbegreppet så att alladelar av opererar med samma typ av definitioner vadgäller ekonomisk tillväxt i förhållande till utveckling, miljö ochhushållning av naturresurser.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att ekonomisk tillväxt är avgörande för att detskall vara möjligt för utvecklings- och transitionsländerna att ta sigur den situation som framkallats av fattigdomen. Ekonomisk tillväxt ären integrerad del i hållbarhetsbegreppet. Välstånd och utveckling kaninte enbart mätas i ekonomiska termer. Ekonomisk tillväxt måste varahållbar och kombineras med satsningar på rättvisa och social välfärdför att leda till utveckling. I många fattiga länder hindrar storainkomstskillnader en snabb och effektiv fattigdomsbekämpning. Ett systemför att omfördela resurser och därmed makt krävs för att tillväxtenskall komma alla till del. Utskottet menar att en relativt jämninkomstfördelning förstärker tillväxten. En sådan omfördelning kan ocksåminska riskerna för konflikter och olika sociala motsättningar i ettsamhälle. Utskottet konstaterar att ofta är den informella sektornavgörande för en stor del av de fattigas försörjning. Hur den skall kunnaintegreras i den formella sektorn är en viktig utmaning för den ekonomiskapolitiken.Ett ömsesidigt handelsutbyte med omvärlden är nödvändigt för tillväxtoch detta är särskilt viktigt för utvecklingsländer som globalt sett ärsmå ekonomier. En öppen handel, både export och import, behövs för ensnabbare utveckling, ökad resursmobilisering, näringslivsutveckling ocharbetstillfällen.Tillväxt bör främjas genom insatser för ett stabilt makroekonomisktramverk med sunda och transparenta statsfinanser, låg inflation, tillgångtill kreditfinansiering på rimliga villkor, ej ohållbar skuldsättningsamt öppenhet för handel och investeringar. Utskottet tar på annan platsupp frågan om skuldavskrivningar.Därtill vill utskottet stryka under vikten av en fungerande socialmarknadsekonomi med innebörden att rättsstaten och välfärdsstaten samverkar.Vidare understryks landsbygdens roll för en hållbar tillväxt iutvecklingsländerna. Utskottet vill också återigen stryka under betydelsenav fungerande institutioner, ett öppet samhälle och god samhällsstyrning,där korruption på alla sätt motverkas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U284 (kd)yrkande 14, 2002/03:U295 (m) yrkande 14, 2002/03:U322 (m) yrkande 3samt 2003/04:U12 (mp) yrkande 4.Social utveckling och trygghetPropositionenI propositionen understryks att för många människor innebär förändringarnanya möjligheter genom utbildning, bättre bostäder och hälsa, högreavkastning i jordbruket eller bättre avlönat arbete i framväxande modernasektorer av ekonomin. Men förändringarna kan också innebära försämradlivsmedelssäkerhet, arbetslöshet, ohälsa och en försämrad miljö.En politik för social utveckling och trygghet stärker människor i deraskamp mot fattigdom. Den måste omfatta alla, bygga på ett brett och aktivtdeltagande av det civila samhället i beslutsprocesser och utgå frånförutsättningar som råder i varje enskilt samhälle. Friska, välutbildadeoch trygga individer har förutsättningar att ta till vara de möjlighetersom står till buds för att försörja sig och förbättra sina livsvillkor.En positiv och jämlik hälsoutveckling är av strategisk betydelse förekonomisk tillväxt och minskad fattigdom. Särskild uppmärksamhet börägnas kvinnor och barn samt grupper med särskilda behov såsom äldre ochfunktionshindrade människor. Social utveckling på landsbygden såväl somi städerna förutsätter att människor har möjlighet att tillsammans byggaupp och förvalta sitt sociala kapital. Gemensamma normer och värderingar,liksom förtroendefulla och ömsesidiga sociala relationer, är en viktiggrund för samarbete, trygghet och säkerhet, och därmed för utveckling.Hiv/aids, väpnade konflikter, demografiska förändringar och utarmadenaturresurser är förhållanden som frestar på traditionella socialanätverk och ökar människors sårbarhet.Hållbar utveckling, socialt, ekonomiskt och miljömässigt, skapas ochupprätthålls av människor som är friska, har tillgång till informationoch kunskap, samhällsservice och försörjningsmöjligheter, och som aktivtkan delta i beslutsprocesser som rör olika delar av samhällslivet.Det krävs en politisk vilja att omsätta ekonomisk tillväxt i socialutveckling genom en rättvis fördelningspolitik och genom fungerande ochdemokratiska institutioner och regelverk. Bestående klyftor är intebara orättvisa utan också ekonomiskt ineffektiva och i längden ävenfarliga. När inte alla får del av utvecklingens resultat och närförändringar utgör ett hot mot enskilda växer motståndet också mot sundareformer.Utskottets övervägandenUtskottet menar att främjandet av social utveckling och trygghet byggerpå en syn som utgår från att människor är aktörer med egna motiv ochresurser och egen kunskap, kapacitet och vilja till förändring. Socialutveckling på landsbygden såväl som i städerna förutsätter att människorhar möjlighet att tillsammans bygga upp och förvalta sitt sociala kapital.Hiv/aids, väpnade konflikter, demografiska förändringar och utarmadenaturresurser är förhållanden som frestar på traditionella socialanätverk och ökar människors sårbarhet. Städernas fattiga områden ärsårbara vad gäller naturkatastrofer, ökade kostnader för boende, mat ochtransporter, arbetslöshet och svårigheter med att upprätthålla fungerandesociala nätverk. I växande grad behöver de informella systemen för socialtrygghet och omsorg kompletteras med en formell politik som gör trygghetentillgänglig för alla.Utskottet menar vidare att social utveckling utgör en del av en rättvisfördelningspolitik. Liksom propositionen anser utskottet att beståendeklyftor är inte bara orättvisa utan också ekonomiskt ineffektiva och ilängden även farliga. När inte alla får del av utvecklingens resultatoch när förändringar utgör ett hot mot enskilda växer motståndet ocksåmot sunda reformer, t.ex. inom det ekonomiska området. stöderuppbyggnaden av sociala trygghetssystem som både kan stärka människorsegen kapacitet och inflytande och ge stöd och skydd i utsatta situationer.Utskottet vill betona att social utveckling är en integrerad del avbegreppet hållbar utveckling. Miljöfrågor, ekonomi och sociala frågorär en sammanhållen helhet i en hållbar utveckling. Denna helhet är enviktig del av de samlade huvuddrag som måste prägla politiken för globalutveckling.Utskottet delar regeringens bedömning av innehållet i huvuddraget socialutveckling och trygghet.Övriga huvuddragKonflikthantering och säkerhetPropositionenVäpnade konflikter utgör det allvarligaste hindret för utveckling imånga fattiga länder. Runtom i världen pågår otaliga konflikter som,vid sidan av mänskliga förluster och skador, innebär en tillbakagång ilivsvillkoren för befolkningen och undergräver förutsättningarna förframtida ekonomisk utveckling. Fattigdom till följd av krig, i kombinationmed tillgänglighet till vapen, utgör dessutom en grogrund för terrorismoch uppblossandet av nya konflikter.Säkerhetspolitik handlar i ökad utsträckning om att minska fattigdomoch klyftor, undanröja förtryck och motsättningar mellan olikabefolkningsgrupper, vid sidan av att trygga den nationella territoriellasäkerheten och därför är förebyggande av väpnade konflikter ochkonflikthantering viktiga delar av politiken för global utveckling.Betydelsen och behoven av tidiga, förebyggande insatser har ökat ochdet är viktigt att verka för att de instrument som finns inom internationellaorganisationer och forum utnyttjas på bästa sätt för att förebygga kriseroch hantera konflikter.