bet · GQ01UU9 · 2003-05-08 00:00:00 — Vidare avstyrks ett yrkande (mp)om information om köparen och slutanvändaren.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att regeringen har sommålsättning att visa största möjliga öppenhet iredovisningen av den svenska krigsmaterielexporten,och att regeringen kontinuerligt har sökt förbättraredovisningen i syfte att verka för ökad öppenhet.Inom ramen för EU:s gemensamma uppförandekod förvapenexport sker ett informationsutbyte som syftartill större restriktivitet och ansvarstagande ochtill att skapa en mer enhetlig syn på tänkbaramottagare av krigsmateriel. Regeringen uppger attöppenheten i den rapport som sammanställsinom EU under den gemensamma uppförandekoden ökadebetydligt . Statistikredovisningen i 2002års rapport kom bl.a. attinkludera uppgifter om de enskilda medlemsländernasexport (beviljade utförseltillstånd respektivefaktisk export) fördelad på mottagarland.Enligt kodens tillämpningsbestämmelser skallmedlemsstaterna utbyta notifieringar om s.k.denials, dvs. i huvudfallet avslag på ansökningar omexporttillstånd. Om en annan medlemsstat övervägeratt bevilja tillstånd för en i huvudsak identisktransaktion skall konsultationer genomföras innantillstånd kan beviljas. Den konsulterandemedlemsstaten skall även meddela den notifierandestaten om sitt beslut. Utbytet av notifieringar omdenials och konsultationerna kring notifieringarnagör att exportpolitiken inom EU blir mer enhetlig.Konsultationerna leder till en mer gemensam syn påolika exportdestinationer, och genom attmedlemsländerna informerar varandra om deexportaffärer som nekas minskar risken attexportkontrollen skall undergrävas genom att någotannat medlemsland beviljar exporten. Under år 2002mottog 399 notifieringar om denials frånelva medlemsstater. lämnade 10 notifieringarom denials avseende år 2002.Regeringen anger i skrivelsen att den verkar förökad öppenhet även inom EU. Redovisningen i denårsrapport som ovan nämns har utökats.Rapporten kan, enligt regeringensuppfattning, ses som ett genombrott när det gälleröppenhet, även om den gemensamma rapporteringen ännuinte kan jämföras med utförligheten i regeringensårliga skrivelse om den svenskakrigsmaterielexporten.I redovisas för förstagången för varje medlemsstat antaletexporttillstånd, värdet av beviljade tillstånd ochvärdet av faktisk export, fördelat på enskildamottagarländer. På grund av olikheter imedlemsstaternas system för insamling ochredovisning av statistik är dock informationen irapporten i många fall ofullständig och inte fulltut jämförbar. Det är bara vissa medlemsländer som,liksom , redovisar både värdet av utfärdadeexporttillstånd och värdet av den faktiska exporten.En annan nyhet i rapporten är en redovisning avdet totala antalet notifierade avslag på ansökningarom exporttillstånd (denials) för varje mottagarlandoch de kriterier som har åberopats. En tredje nyhetär ett kompendium innehållande överenskommelser somträffats under fyra års tillämpning av koden.MotionernaEtt stort antal motioner gäller redovisningen ochöppenheten i regeringens skrivelse omkrigsmaterielexport.I motionerna 2002/03:U305 (mp) yrkande 8 och2002/03:U13 (mp) yrkande 5 begär motionärerna attredovisningen i regeringens skrivelse omkrigsmaterielexporten av följdleveranser skalldefinieras samt kunna särskiljas från redovisningenav nya leveranser. Vidare begärs, i motion2002/03:U305 (mp) yrkande 1, en detaljeradredovisning av utförseltillstånd samt faktisk exporti regeringens skrivelse om krigsmaterielexporten. Imotionerna 2002/03:U305 (mp) yrkande 3 och2002/03:U13 (mp) yrkande 2 begär motionärerna ettriksdagens tillkännagivande om att regeringen skalloffentliggöra innebörden av de s.k. denials somSverige lämnat samt hur andra EU-ländersnotifikationer om denials har beivrats av Sverige.Enligt vad som framförs i motionerna 2002/03:U305(mp) yrkandena 4 och 5 och 2002/03:U13 (mp)yrkandena 3 och 7 skall redovisningen i regeringensskrivelse om krigsmaterielexporten innehålla merdetaljerad information om hur mycket de enskildaföretagen exporterar och till vilka länder,information om transfereringar från det svenskaförsvaret till andra stater samt information som göratt läsaren kan skilja på industrirelaterad ochstatsrelaterad utförsel av krigsmateriel.I motionerna 2002/03:U305 (mp) yrkande 2 och2002/03:U13 (mp) yrkande 1 kräver motionärerna attInspektionen för strategiska produkter skallredovisa beviljade utförseltillstånd och faktiskexport av krigsmateriel möjligt efterbeslut. I motion 2002/03:U305 (mp) yrkande 7 hävdarmotionärerna att verksamhet ochbeslut kan offentliggöras i högre grad.Motionärerna anser även, enligt motionerna2002/03:U305 (mp) yrkande 6 och 2002/03:U13 (mp)yrkande 4, att regeringen skall redovisa det exaktaförsvarspolitiska behovet för respektiveexportaffär. Vidare anser motionärerna, i motion2002/03:U13 (mp) yrkande 6, att information skalllämnas om köparens och slutanvändarens status närdet gäller bl.a. demokrati och korruption.Utskottets ställningstagandenUtskottet vill inledningsvis påminna om den öppenhetsom finns kring svensk exportkontrollpolitik ochexport av krigsmateriel. Som utskottet konstateraderedan i bet. 2001/02:11 (s. 23 f.) blev år1985 det första - och länge enda - landet i Europasom regelbundet offentliggör uppgifter omkrigsmaterielexporten. Många länder har följt detsvenska exemplet och rapporterar om landetsexport.Utskottet konstaterar att regeringen har som målatt visa största möjliga öppenhet i redovisningen avden svenska krigsmaterielexporten och att regeringenkontinuerligt har sett över den offentligaredovisning som ges och även har försökt förbättradensamma i syfte att verka för ökad öppenhet. Motbakgrund av den ökade internationella öppenheten harregeringen bedömt det möjligt att utvidgaredovisningen i den årliga skrivelsen; från och medår 2001 redovisas t.ex. det samlade värdet avbeviljade utförseltillstånd per mottagarland. Ennyhet i årets skrivelse är redovisningen av förvilka länder utfärdade s.k.denials (negativt besked på förfrågan omexporttillstånd) inom ramen för EU:s gemensammauppförandekod för vapenexport samt de skäl somåberopades.I regeringens årliga skrivelse till riksdagenredovisas statistik om de tillstånd som beviljatsför framtida utförsel av krigsmateriel. Dettainnebär att riksdag och allmänhet ges kännedom omtill vilka destinationer krigsmateriel av olika slaghar beviljats innan de faktiska leveranserna ägerrum. Därtill ges ledamöterna i insyn i samtliga utförselärenden och erhållersålunda information innan den faktiskaexporten äger rum.Enligt utskottets förmenande är öppenheten kringden svenska krigsmaterielexporten stor. Utöver denoffentliga rapportering som ges i den årligaskrivelsen ges i representanterför samtliga riksdagspartier full insyn ihandläggningen av utförselärenden förexportförsäljning och medinflytande innan viktigarebeslut fattas. Det bör framhållas attExportkontrollrådet vid en internationell jämförelseutgör ett unikt inslag genom vilket parlamentarisktinflytande och kontinuitet i den förda politikentillförsäkras.Utskottet framhåller, vilket också gjordes i bet.2001/02:UU11 (s. 22), att krigsmaterielområdet kanomfattas av viss sekretess av hänsyn dels tillmottagarlandets försvarsintressen, dels tillsekretesslagens bestämmelser om kommersiellrespektive utrikes sekretess. Med beaktande av dettahar, enligt utskottets mening, statsmakterna söktåstadkomma så mycket öppenhet som möjligt kring densvenska krigsmaterielexporten, inte minst genomExportkontrollrådet.Beträffande förslag som syftar till att ökaöppenheten kring ()verksamhet konstaterar utskottet att det påInspektionen för strategiska produkters (ISP)hemsida på internet () finnsuppgifter om namnen på Exportkontrollrådetsledamöter, tillsammans med partitillhörighet ochnotering om ledamoten är riksdagsledamot.Ledamöterna i rådet är underkastade sammasekretessbestämmelser som ISP:s tjänstemän.Ledamöterna i rådet har i uppgift att vägleda ISP:sgeneraldirektör så att myndigheten kan fatta beslutsom står i samklang med lagstiftning, praxis ochfastlagda riktlinjer.Utskottet konstaterar vidare att det redan i dagför allmänhet och övriga intresserade finnsmöjlighet att begära ut allmänna handlingar frånInspektionen för strategiska produkter och frånExportkontrollrådet i enlighet med bestämmelserna itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen.Exportkontrollrådets ärendeförteckningar ochprotokoll är aAllmänna handlingar ch kan såledesbegäras ut av allmänhet och övriga intresserade.Eftersom på krigsmaterielområdet ochExportkontrollrådets diskussioner kan berörakommersiellt känslig information,försvarshemligheter och utrikes- ochsäkerhetspolitiska spörsmål som omfattas avsekretess, kan och den information som eftersekretessprövning bedöms möjlig att lämna ut kandärför emellertid vara begränsad. Ansvarig myndighethar dock att för varje enskild begäran om att få tadel av allmän handling skyndsamt göra en sådanprövning om huruvida sekretess föreligger ellerinte. Det ankommer däremot inte på attuttala sig i fråga om sådan myndighetsutövning somåligger regeringen, domstolar eller andramyndigheter.Utskottet avstyrker med det ovan anförda motionerna2002/03:U13 (mp) yrkande 5 och 2002/03:U305 (mp)yrkande 8. Även motionerna 2002/03:U13 (mp)yrkandena 1-3 och 7 samt 2002/03:U305 (mp) yrkandena1-5 och 7 avstyrks.Utskottet vill vidare erinra om attförsvarspolitiska behov redovisas ivarje enskilt samrådsärende för (). De riktlinjer regeringen antagit, och somriksdagen ställt sig bakom, föreskriver bl.a. attkrigsmaterielexporten skall bedömas med utgångspunktfrån det svenska försvarets behov och ställer kravpå bedömningar av olika förhållanden imottagarländer. I varje enskilt samrådsärende sombehandlas redovisas försvarspolitiska behov, enlandbedömning och relevanta tidigare uttolkningar avregelverket. () tar ställning till ett par tusen ärenden perår och samtliga utförselärenden redovisas för EKR.Det bör framhållas, anser utskottet, attExportkontrollrådet vid en internationell jämförelseutgör ett unikt inslag genom vilket parlamentarisktinflytande och kontinuitet i den förda politikentillförsäkras.Det ovan anförda föranleder inte, enligtutskottets mening, någon vidare åtgärd.Motionerna 2002/03:U13 (mp) yrkande 4 och 2002/03:U305 (mp) yrkande 6 avstyrks.Beträffande information om köparen ochslutanvändarens situation vad gäller bl.a. demokratioch korruption kan utskottet konstatera att sådaninformation lämnas i stor omfattning.Utskottet avger t.ex. regelbundet betänkanden medlandspecifika bedömningar rörande demokrati ochrespekten för de mänskliga rättigheterna (se t.ex.bet. 2001/02:UU8). Utskottet utgår från attregeringen vid sina ställningstaganden rörandeutförseltillstånd och annan tillståndspliktigutlandsverksamhet noga beaktar vad utskottet därvidanför.Utskottet noterar också att Utrikesdepartementetöppnat en ny webbplats om mänskliga rättigheter(http://www.manskligarattigheter.gov.se). Utskottetanser att webbplatsen kan bidra till att spridakunskap om de mänskliga rättigheterna och attinformera om de svenska åtagandena på området. Deårliga rapporter om de mänskliga rättigheterna ivärldens länder som UD sammanställer har för förstagången gjorts tillgängliga för alla genom att deläggs ut på regeringens webbplats om mänskligarättigheter. Även i annan ordning, inte minst genomriksdagens interpellations- och frågeinstitut,kommer regeringens synpunkter vad gäller respektenför de mänskliga rättigheterna i olika länder tilluttryck.Någon ytterligare åtgärd är därför intebehövlig varför utskottet avstyrker motion2002/03:U13 (mp) yrkande 6.Lätta vapenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett yrkande (mp) omexporten av lätta vapen och om informationenom densamma.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att fokus inom detinternationella lätta vapen-arbetet för närvarandeligger på implementeringen av FN:s handlingsprogram,som antogs vid om illegalhandel med lätta vapen. Ett första uppföljningsmötetill konferensen äger rum , då Sverigeoch de andra staterna förväntas avge nationellarapporter om implementeringen avhandlingsprogrammet. Regeringen anser sig förvissadom att överlag och i de flesta fall redanuppfyller de åtaganden som gjorts ihandlingsprogrammet. Ett uppföljningsarbete skerdock inför rapportering till ijuli 2003.Som grund för EU-samarbetet på samma område liggerett program, antaget 1997, för att förebygga ochbekämpa olaglig handel med konventionella vapen samten gemensam åtgärd för att bekämpadestabiliserande anhopning och spridning avhandeldvapen och lätta vapen. Den gemensammaåtgärden har uppdaterats genom ett beslut avrådet . Utöver att förbereda ochdriva gemensamma frågor inför och under ijuli 2003 finansierar EU gemensamma insatser för attmotverka okontrollerad spridning av lätta vapen. Förnärvarande finansieras ett projekt i samtinsatser på och i . EUsammanställer dessutom en översikt övermedlemsstaternas nationella åtgärder samtinternationella insatser inom lätta vapen-området.MotionenMiljöpartiet föreslår i motion 2002/03:U305 (mp)yrkande 9 att exporten av lätta vapen bör göras merrestriktiv samt att informationen om denna exportskall utökas i regeringens skrivelse.Utskottets ställningstagandeUtskottet har senast i bet. 2001/02:UU11 (s. 25)behandlat motionsyrkanden med likalydande innebördom lätta vapen. Även nu kan utskottet konstatera attdet av skrivelsen (s. 43 f.) framgår attfinkalibriga militära eldhandvapen - det som isammanhanget utgör den viktigaste delen av begreppet"lätta vapen" - spelar en mycket begränsad roll isvensk krigsmaterielexport. Värdet av exporten avfinkalibriga militära eldhandvapen (KS1,finkalibriga eldrörsvapen) uppgick ,liksom , till . 2001/02:UU11(s. 25) framgår att värdet även åren 2000 och 1999uppgick till . Värdet av exporten avfinkalibriga eldrörsvapen (ÖK21) uppgick till endast6 . Dessa leveranser avserjakt- och sportskyttevapen. Sådan utförsel av vapenfrån kontrolleras i syfte att minska riskenför att sådana vapen används för militära ändamål.Utskottet konstaterar vidare att fästerstor vikt vid kontrollen av vapenhandlare och vidökad öppenhet och transparens i vapenhandeln. Medsvensk lagstiftning kommer en kontroll till ståndnär personer och företag agerar som förmedlare ivapentransaktioner. Den svenska lagstiftningen utgördärmed ett exempel som framhålls i detinternationella arbetet för att förhindraokontrollerad spridning av lätta vapen.Sverige deltar dessutom aktivt i deinternationella ansträngningar, inom bl.a.Organisationen för säkerhet och samarbete i (), EU och FN som görs beträffande kontroll ochökad transparens kring handeln med lätta vapen.Genom att arbeta för ökad internationell öppenhet påområdet ökar möjligheterna för attoffentliggöra mer detaljerad information om den egnahandeln med lätta vapen. Frågan om detaljnivån påredovisningen av exporten av lätta vapen bör ses motbakgrund av kommersiella och utrikespolitiskaöverväganden. Utskottet konstaterar att regeringenhar som målsättning att visa största möjligaöppenhet i redovisningen av den svenskakrigsmaterielexporten och att regeringenkontinuerligt sökt förbättra redovisningen i syfteatt verka i denna riktning. Utskottet förutsätteratt den målsättningen ävenledes gäller detaljnivånpå redovisningen av exporten av lätta vapen.Med detta avstyrker utskottet motion 2002/03:U305(mp) yrkande 9.EU:s uppförandekod ochinternationellt samarbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett yrkande (m) omgemensamma och bindande exportregler förkrigsmateriel inom Europeiska unionen och ometablering av en gemensam förkontroll och tillsyn av export avkrigsmateriel och strategiska produkter.SkrivelsenEU:s uppförandekod för vapenexport antogs 1998 ochinnehåller gemensamma kriterier för export avkrigsmateriel som skall tillämpas vid den nationellaprövningen av exportansökningar. Till koden hör enförteckning över de produkter som skall kontrollerasi enlighet med koden. Koden representerar en minstagemensam nämnare på exportkontrollområdet ochhindrar inte enskilda medlemsstater från att föra enmer restriktiv politik.Enligt kodens tillämpningsbestämmelser skallmedlemsstaterna utbyta notifieringar om s.k.denials, dvs. avslag på ansökningar omexporttillstånd. Om en annan medlemsstat övervägeratt bevilja tillstånd för en i huvudsak identisktransaktion skall konsultationer genomföras innantillstånd kan beviljas. Den konsulterandemedlemsstaten skall även meddela den notifierandestaten om sitt beslut. Utbytet av notifieringar omdenials och konsultationerna kring notifieringarnagör att exportpolitiken inom EU blir mer enhetlig.Konsultationerna leder till en mer gemensam syn påolika exportdestinationer, och genom attmedlemsländerna informerar varandra om deexportaffärer som nekas minskar risken attexportkontrollen skall undergrävas genom att någotannat medlemsland beviljar exporten.Under år 2002 mottog 399 notifieringar omdenials från elva medlemsstater. lämnade tionotifieringar om denials avseende . Avskrivelsen framgår att det faktum att export tillett visst mottagarland nekats i ett fall inteinnebär att landet inte kan komma i fråga för svenskexport. Den svenska exportkontrollen tillämpar inteett system med landlistor, dvs. fasta listor övergodkända respektive icke godkända mottagarländer.Varje enskild utförselansökan prövas individuelltfrån fall till fall mot de riktlinjer som regeringenfastställt för krigsmaterielexporten.De femton medlemsstaterna diskuterar, inom ramenför rådsarbetsgruppen COARM (), regelbundetuppförandekodens tillämpning och utbyter informationom synen på exportdestinationer samt utarbetargemensamma riktlinjer för medlemsstaternasnationella regelsystem för exportkontroll.En redogörelse för detta arbete, överenskommelsersom har träffats och statistik över medlemsstaternasexport av krigsmateriel, publiceras i en årligrapport. godkände rådet denfjärde årliga rapporten (EGT C 319, 19.12.2002, s.1), vilken visar att betydelsefulla framsteg hargjorts när det gäller samarbetet kringuppförandekoden.Kontroll av vapenförmedling, s.k. arms brokering,fortsätter att vara en viktig fråga. Utvecklingeninom EU går vidare mot att fler länder, i likhet medSverige, inrättar kontrollmekanismer. Under 2002inleddes diskussioner om att anta en gemensamståndpunkt om kontroll av brokering på grundval avriktlinjer som antogs 2001 och som publicerats i denårliga rapporten.Regeringen uppger vidare att en fördjupad dialogmed EU:s kandidatländer är en annan viktig fråga somSverige driver. kom medlemsstaternaöverens om att kandidatländerna skall få ta del avinformation om de avslag på ansökningar om exportsom medlemsstaterna notifierar inom ramen föruppförandekodens mekanism för informationsutbyte ochsamråd.I slutet av året lade Europeiska kommissionen framett förslag till ett nytt kontrollinstrument.Förslaget utgår från en diskussion i COARM ombehovet av att kontrollera produkter som inteklassas som krigsmateriel men som särskilt kananvändas för att kränka mänskliga rättigheter,inklusive sådan materiel som kan användas förtortyr.Bland de övriga överenskommelser som träffatsunder uppförandekodens fjärde tillämpningsår märkst.ex. att medlemsstaterna har enats om en lista överelement som alltid skall ingå i ettslutanvändarintyg. Dessutom skall medlemsstaterna,vid beslut om tillstånd för licenstillverkning itredje land, bl.a. ta i beaktande risken för oönskadvidareexport. Framtida prioriteringar inom ramen föruppförandekoden är t.ex. harmonisering avstatistikrapportering (öppenhet) ochslutanvändarintyg. Vidare nämns, som framtidaprioriteringar, kontroll av licenstillverkning itredje land, kontroll av elektroniska överföringar(immateriella överföringar), närmare samarbete medkandidatländerna samt utvecklingen av hanteringen avdenials och konsultationer.MotionenModeraterna anser i motion 2002/03:U322 (m) yrkande16 att bör verka för att det inom Europeiskaunionen arbetas fram gemensamma och bindandeexportregler för krigsmateriel. För att övervakagemensamma regler bör det också etableras engemensam för kontroll och tillsyn avexport av krigsmateriel och strategiska produkter.Utskottets ställningstagandeUtskottet har (bet.2000/01:UU14 s. 22 f. och bet. 2001/02:UU11 s. tagit ställning till motionsförslag med dennainnebörd. Utskottet fäster fortsatt största vikt vidatt kunna vidmakthålla en restriktiv nationellexportpolitik. Det är därför angeläget att dennationella beslutanderätten på detta område består.I samarbetet kring EU:s uppförandekod och i dendialog som uppstår till följd av försvarsindustrinseuropeiska omstrukturering anser utskottet att detfrån svensk sida är av vikt att verka för att en högnivå av restriktivitet tillämpas även av andra EU-länder.En ökad transparens mellan EU:s medlemsstater inomramen för samarbetet kring den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken är synnerligen viktig. Dettasyftar till att öka insynen i det nationellabeslutsfattande som gäller. En gemensam torde bli aktuell först om och närgemensamma exportregler blir en konkret möjlighet.Utskottet avstyrker därmed motion 2002/03:U322 (m)yrkande 16.KrigsmaterielimportUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två yrkanden (srespektive mp) om riktlinjer förkrigsmaterielimport samt tre yrkanden (mp) omlagstiftning om krigsmaterielimport. Vidareavstyrker utskottet ett yrkande (mp) omimport av krigsmateriel från Israel.SkrivelsenSkrivelsen redogör inte för krigsmaterielimport.MotionernaMotionärerna bakom motion 2002/03:U285 (s) anser attdet är angeläget att vissa riktlinjer upprätthållsäven för import av krigsmateriel, även om det försådan import inte krävs någon särskild lagstiftning.Även anser, i motion 2002/03:U307 (mp)yrkande 3, att särskilda riktlinjer, liknande de somanvänds vid krigsmaterielexport, skall tillämpas vidbeslut om krigsmaterielimport. begärdessutom, i samma motion yrkandena 2, 4 och 5, attett regelverk för krigsmaterielimport införs och attregeringen i en särskild skrivelse redovisarkrigsmaterielimporten samt att ett särskiltimportkontrollråd skall få insyn i och inflytandeöver krigsmaterielimporten.Motionären bakom motion 2002/03:U307 (mp) yrkande1 anser att - mot bakgrund av att svenskvapenexport till är utesluten - omedelbartskall stoppa import av krigsmateriel från Israel.Utskottets ställningstagandenUtskottet vill inledningsvis framhålla att import avkrigsmateriel styrs av det svenska försvarets behov,mål och tilldelade medel. Enligt utskottetsuppfattning gäller det att tillgodose de nationellaintressena på ett optimalt sätt och därvidlaginförskaffa materiel som är så kvalitativtfullvärdigt som möjligt, till lägsta möjliga kostnadoch under affärsmässiga villkor. Den svenskaimporten av krigsmateriel syftar till att garanterasvenska säkerhets- och försvarspolitiska intressenoch skall inte strida mot utrikespolitikoch militära alliansfrihet. Självfallet innebärdetta att inte köper materiel från ett landsom är föremål för internationella sanktioner ellerembargon, eller där en nationell, svensk sanktion ärbeslutad. Det hindrar inte utskottet från attuppmärksamma de problem som motionärerna pekar på.Den svenska importen av krigsmateriel syftar tillatt garantera svenska säkerhets- ochförsvarspolitiska intressen och skall inte stridamot utrikespolitik och militäraalliansfrihet.Som utskottet anfört tidigare i betänkandet, underavsnittet "Regelverket och dess tillämpning", tordefrågan om riktlinjer avseende svenskkrigsmaterielimport lämpligen kunna behandlas vid enframtida utvärdering av regelverket och riktlinjernaför, samt tillämpningen av, svenskkrigsmaterielexport.Med det ovan anförda finner utskottet att motionerna2002/03:U285 (s) och 2002/03:U307 (mp) yrkande 3 kanavstyrkas. Även motion 2002/03:U307 (mp) yrkandena2, 4 och 5 kan avstyrkas med det ovan anförda.När det gäller import av krigsmateriel från Israelvill utskottet framhålla följande.