bet · GQ01UBU6 · 2003-03-06 00:00:00 — I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Jämställdhetsarbete inom förskola och skola (punkt 1) - fp2.av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub229 yrkande 19 och2002/03:Ub244 yrkande 26samt avslår motionerna2002/03:Ub275 yrkande 2,2002/03:Ub324,2002/03:Ub409,2002/03:Ub414,2002/03:Ub417 yrkande 4,2002/03:Ub424 och2002/03:A366 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning.Skolan spelar en viktig roll för att betona flickors och pojkars lika rätt attjämställt behandlade. För att skolan skall lyckas med detta viktiga arbetemåste skolan i sig bli mer jämställd. Ett jämställdhetsperspektiv måste ge-nomsyra allt arbete i skolan, i relationen mellan elever och lärare, i skolansledning, i styrdokument samt i lärarutbildningen.De exempel som används, de övningar och tillämpningar som görs skallhämtas från olika sektorer av samhället. Pedagogiken måste anpassas så attsåväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisning-en. Det kan innebära att skolan kan arbeta med tillfälligt enkönade undervis-ningsgrupper. Detta förutsätter att lärarna har en djup kunskap om pojkars ochflickors olika förutsättningar och villkor.3. Jämställdhetsarbete inom förskola och skola (punkt 1) - kd4.av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub417 yrkande 4samt avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 19,2002/03:Ub244 yrkande 26,2002/03:Ub275 yrkande 2,2002/03:Ub324,2002/03:Ub409,2002/03:Ub414,2002/03:Ub424 och2002/03:A366 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna anser att jämställdhet är en av de viktiga frågor som behö-ver etisk belysning i skolan. Skolan bör aktivt uppmuntra såväl flickor sompojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön. Lärar-utbildningen måste ge stöd till ett aktivt jämställdhetsarbete i skolan. Arbetehandlar inte i första hand om att undervisa utan om att indirekt förmedlavärderingar. Det är viktigt att uppmärksamma flickors och pojkars olika sättatt uttrycka sig både verbalt och med kroppspråk.5. Jämställdhetsarbete inom förskola och skola (punkt 1) - c6.av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:A366 yrkande 3samt avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 19,2002/03:Ub244 yrkande 26,2002/03:Ub275 yrkande 2,2002/03:Ub324,2002/03:Ub409,2002/03:Ub414,2002/03:Ub417 yrkande 4 och2002/03:Ub424.StällningstagandeRedan på dagis förstärks könsrollerna för pojkar och flickor. Vuxnas språkoch uppträdande ändrar sig beroende på om det riktas till en pojke eller flickaCenterpartiet anser att ett samlat program för ökad jämställdhet i den svenskaskolan bör utformas. Detta bör göras i nära samverkan med lärarnas organisa-tioner.7. Åtgärder mot språkvåld (punkt 4) - fp, c8.av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:A366 yrkande 4samt avslår motionerna2002/03:So456 yrkande 5 och2002/03:A242 yrkande 23.StällningstagandeVi menar att det alltmer utbredda sexualiserade språket och språkvåldet, somgår allt längre ned i åldrarna, är ett uttryck för nedsättande attityder ochfelaktig inställning till jämlikhet. Språkvåld kan vara en första signal om attelevernas arbetsmiljö inte är bra. På många skolor jobbar man på ett bra sättmed den psykosociala miljön i syfte att skapa ett bra klimat i skolan ochmotverka mobbning. I detta arbete är det viktigt att även språkvåldet upp-märksammas. Vi anser att åtgärder för att motverka språkvåld i skolan börsamlas i ett nationellt program.5. Åtgärder mot språkvåld (punkt 4) - kd6.av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:So456 yrkande 5samt avslår motionerna2002/03:A242 yrkande 23 och2002/03:A366 yrkande 4.StällningstagandeDe har man kunnat notera ett ökat bruk av ett sexualiserat språk iskolorna. Mobbning med sexuellt laddade tillmälen och sexuella trakasserierhar blivit vanligare. Vad detta har för konsekvenser för ungdomars syn påsexualitet och deras sexuella beteende är inte känt. Åtgärder för attförebygga och komma till rätta med denna kränkande behandling måste in-rymmas i varje skolas åtgärdsplan. Ett forskningsprojekt bör också utreda hurvanligt förekommande det sexualiserade språket är, vad som ligger bakom detsamt vad det får för konsekvenser.7. Jämställdhetsarbete inom högskolan (punkt 6) - c8.av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 4samt avslår motion2002/03:Ub433.StällningstagandeVi anser att ett aktivt jämställdhetsarbete är viktigt för att behålla en högkvalitet på den högre utbildningen. För att uppnå jämställdhet krävs ett lång-siktigt arbete och en politisk vilja. En ökning av andelen kvinnor i forskarut-bildning och i forskarsamhällets olika organ är viktiga delar i arbetet men detverkliga jämställdhetsarbetet handlar om ett attitydförändrande arbete och attriva rådande förtryckande maktstrukturer.Hela rekryteringsprocessen till den högre utbildningen måste genomgå enöversyn för att göras mer jämställd. Initiativ bör tas av regeringen för att ökrekryteringen av män till kvinnodominerande utbildningar. Ett nära samarbetemellan grundskola, gymnasieskola och högskola/universitet behövs för att fåen jämnare könsfördelning till olika utbildningar. En annan viktig förutsätt-ning är att det finns möjligheter att arbeta under ekonomiskt trygga omstän-digheter. Genomförandet av doktorandtjänster och en satsning på mellan-tjänster är bland de viktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor att påbörjden akademiska karriären. krävs att såväl forskarstuderande somgrundutbildningsstudenter omfattas av en rimlig föräldrapenning.Enligt vår mening bör regeringen återkomma till med förslag omhur jämställdheten inom högskolan kan förbättras.9. Åtgärder mot diskriminering i högskolan (punkt 7) - fp10.av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 24samt avslår motionerna2002/03:Ub427 och2002/03:Ub448 yrkande 13.StällningstagandeMän och kvinnor skall ha inte bara formella utan också reella möjligheter attgöra sig gällande i den akademiska världen. Det finns dock tecken på att detpågår diskriminering i samband med tjänstetillsättningar. En rad jämställd-hetsbefrämjande åtgärder bör genomföras. En ökad öppenhet och klarhet närdet gäller urval och antagningar skapar förutsättningar att bryta upp internabrödraskap och stävja svågerpolitik. De kriterier utifrån vilka tjänster tillsäskall vara tydliga och formellt reglerade, vilket försvårar för informella man-liga nätverk att gå förbi kompetenta kvinnliga sökande. De nämnder somsvarar för tillsättningar inom högskolan skall i görligaste mån ha en jämställdrepresentation av kvinnor och män.Vidare måste den genomförda reformen enligt vilken det är möj-ligt att befordras till professor utan att det finns en särskild tjänst tillgänsäkras fullt ut. Reformen borde ge positiva följdverkningar från jämställdhets-synpunkt. Det är således viktigt att alla löne- och anställningsvillkor i fort-sättningen bygger på kompetens och attraktivitet på arbetsmarknaden och inteutifrån sättet en person blivit professor. Slutligen måste en stor del av detpraktiska jämställdhetsarbetet bedrivas på varje separat arbetsplats inomhögskolan, den enskilda institutionen. Det är där grunden läggs för jämlikavillkor för kvinnor och män i forskningens vardag. För större institutionerskall det vara självklart att ha en formellt upparbetad jämställdhetsplan. Iplanen kan exempelvis tas upp hur reglerna för antagningen av doktoranderskall gå till så att kvinnor inte missgynnas.11. Åtgärder mot diskriminering i högskolan (punkt 7) - kd12.av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub448 yrkande 13samt avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 24 och2002/03:Ub427.StällningstagandeJu högre upp i den akademiska hierarkin, desto färre kvinnor. Kristdemokra-terna anser att det är viktigt att gå till botten med denna snedrekrytering tilhögre tjänster. Jämställdhetsarbetet i högskolan måste fortsätta. Utbildningenmåste anpassas till kvinnors särskilda behov. Det måste vara enkelt att görastudieuppehåll för barnledighet för både kvinnor och män. Regeringen måsteta ansvar för att högskolelärarna är väl förtrogna med jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv. Alla studenter skall omfattas av diskrimineringslagstiftning-en, även studenter i uppdragsutbildning och basår.13. Genusperspektiv i medicinska m.fl. utbildningar (punkt 8) -fp, kd, c14.av (), (), () och Hå-kan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub401 yrkande 4 och2002/03:Ub442 yrkande 2samt avslår motion2002/03:Ub538.StällningstagandeLäkarutbildningen måste beakta de biologiska skillnadernas betydelse försjukdomar och hur patienterna reagerar på behandling och mediciner. Under-visningen skall också omfatta genusperspektivet. Om inte läkarna i sin utbild-ning åläggs att studera var, när och hur den kvinnliga kroppen reagerar an-norlunda än mannens, kommer felaktiga diagnoser att upprepas även fortsätt-ningsvis. Även andra vårdutbildningar bör innehålla ett könsperspektiv.15. Jämställdhetsarbete inom forskningen (punkt 9) - kd, c16.av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub449 yrkandena 5 och 9 samt2002/03:Ub528 yrkande 1.StällningstagandeLärosätena måste utreda och undanröja de hinder som påverkar kvinnorsmöjlighet att avancera i den högre akademiska världen. Detta är viktigt inteenbart ur ett jämställdhetsperspektiv utan även för forskningen i sig. För attnå nya insikter och nya resultat behövs forskare med olika perspektiv. Jämnkönsfördelning bidrar till att de skilda perspektiven också tas till vara. Därfbör en jämn könsfördelning eftersträvas bland forskare. Att kvinnor är under-representerade bland forskare har bl.a. lett till att kvinnor inte fått rätt behandling vid hjärtsjukdom, eftersom all kunskap och forskning byggt påerfarenhet från män. Det har även lett till att forskning kring sjukdomar somt.ex. fibromyalgi inte har prioriterats. Ett bredare synsätt inom forskningenkrävs, något som bl.a. kan åstadkommas genom ett ökat antal kvinnliga fors-kare.17. Fördelning av platser vid riksrekryterande idrottsgymnasier(punkt 11) - fp18.av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionen2002/03:Kr266 yrkande 11.StällningstagandeIdrottsgymnasierna bidrar till att ge möjligheter för ungdomar attkombinera en idrottssatsning på elitnivå med gymnasieutbildning. Det är dockoroande att de flesta platserna på idrottsgymnasierna har gått till manligaelever. I tre sporter finns det över huvud taget inga platser för kvinnligaelever. En tjej som visar talang inom en sport av nationellt intresse skall fåsamma möjlighet att utveckla den som en kille. föreslår att enutredning av hur systemet skall förändras kommer till stånd.Kommunerna, specialidrottsförbunden, och Skolverketmåste alla ta sitt ansvar i denna fråga.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbe-slut som behandlas i avsnittet.1. Jämställdhet inom utbildning och forskning - m2.av Per (), () och ().Vi anser att en samordning bör ske av all lagstiftning mot diskriminering. är lagstiftningen en matris vilket inte är tillfredsställande. Den ena dagehandlar diskussionen om jämställdhet i arbetslivet och omHBT-frågor i skolan. En helhetssyn måste till i lagstiftningsarbetet och det ärviktigt att ta ett samlat grepp om frågorna. Utgångspunkten är att varje indiviär unik och alla är lika mycket värda. Ingen person skall, oavsett samman-hang, utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet ellernågot annat skäl.3. Jämställdhet inom utbildning och forskning - v4.av ().För att utmana och förändra könsmaktsordningen skall jämställdhetspolitikenförändras i feministisk riktning. Synen på kvinnor och män grundläggs tidigt.Därför måste jämställdhetsarbetet vara ständigt närvarande redan i förskolan.Flickor och pojkar skall ges samma möjligheter och utrymme att utvecklas ienlighet med läroplanen för förskolan. Den personal som arbetar inom för-skolan skall ges utbildning för att uppnå detta mål. Jämställdhetsutbildningbör för övrigt ges till all personal inom hela utbildningsväsendet för att ökamedvetenheten om det ojämlika maktförhållandet mellan könen och ge per-sonalen kunskap och redskap att aktivt verka för förändring.I grund- och gymnasieskolan är förväntningarna på flickor och pojkarmycket olika och ofta får pojkarna mer utrymme och uppmärksamhet påflickornas bekostnad. Flickor och pojkar skall erbjudas lika villkor och där-med få ökade valmöjligheter. De skall också uppmuntras att göra icke-traditionella val. förekommer det läromedel som innehållerkönssterotypa fakta och analyser vilket kan förhindras med en utökad gransk-ning av läromedlen ur ett genusperspektiv. För att stoppa och förhindra sexu-ella trakasserier skall flickor erbjudas kurser i feministiskt självförsvar. Seoch samlevnadsundervisningen skall förbättras och ge eleverna förmåga attreflektera över sexualitet och samlevnad utifrån ett jämställt synsätt. för att motverka den könsmaktsordning som pornografin förmedlar.Inom högskolan är varje form av diskriminering förbjuden och universitetoch högskolor åläggs att aktivt motverka diskriminering och främja jäm-ställdhet. Det är viktigt att lagstiftningen efterlevs och att universitet ochhögskolor fullgör sina skyldigheter att förbättra jämställdheten. En åtgärd kanvara att granska kurslitteratur ur ett könsperspektiv. En annan åtgärd kan varaatt högskolorna skall redovisa hur resurserna fördelas på kvinnliga och manli-ga studenter. Positiv särbehandling vid antagning till utbildningar och vidtjänstetillsättningar kan också vara ett medel för att öka jämställdheten. Ge-nusperspektivet utgör en viktig teori inom forskningen och innebär en positivutveckling för jämställdheten. Detta synsätt bör även påverka forskningensinfrastruktur exempelvis vid fördelningen av forskningsresurser.5. Åtgärder mot diskriminering och sexuella trakasserier iskolan (punkt 3) - m, fp, kd, c, mp6.av (), (), Per (), (), (), (), ()och ().Vi har vid ett flertal tillfällen fört fram att vi anser att en samordning börgenomföras av all lagstiftning mot diskriminering. Samma skydd mot diskri-minering bör gälla oavsett var i livet man befinner sig. Det är inte tillfreds-ställande att elever i skolan inte omfattas av samma skydd som arbetsta-gare mot diskriminering och sexuella trakasserier. Samhället måste tydligt taavstånd från diskriminering och trakasserier i hela utbildningssystemet.7. Genusperspektiv inom medicinsk forskning m.m. (punkt 10) -fp, c8.av (), () och ().Kvinnors hälsa och kvinnors biverkningar av medicin har länge varit efter-satta forskningsområden. För att den medicinska forskningen skall bli meranvändbar inom vården är det viktigt att könsperspektivet är med. Huvudre-geln bör vara att forskningen alltid skall inkludera både kvinnor och män.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotionerMotioner från allmänna motionstiden 20022002/03:Ub229 av m.fl. (fp):19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning.2002/03:Ub239 av m.fl. (fp):11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om främjande av jämställdhet och om att en lag skall införas motsexuella trakasserier av elever.2002/03:Ub244 av m.fl. (fp):26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning.2002/03:Ub273 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att jämställdhet skall prägla friskolors styrelser.2002/03:Ub275 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att ge grundskollärare högre kompetens i jämställd-hetsfrågor rörande skolundervisningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av att på pedagogisk väg ge grundskoleelever störreförståelse för jämställdhet mellan könen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om angelägenheten av att regelbundet förnya läromedlen för att sålångt som möjligt slippa de äldre och stereotypa könsrollerna som finns igammal skollitteratur.2002/03:Ub323 av m.fl. (fp):24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stoppa könsdiskrimineringen.2002/03:Ub324 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att såväl kommunala som fria förskolor skall omfattas av obligatoriskafeministiska jämställdhetsplaner i förskolan.2002/03:Ub351 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett jämställdhetspedagogiskt centrum i Gävle.2. tillkännager för regeringen som sin mening att Högskolan iGävle startar en utbildning för jämställdhetspedagoger.2002/03:Ub381 av m.fl. (mp):6. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring iskollagen att det klart framgår att de lagar om diskriminering och sexuellatrakasserier som gäller på andra arbetsplatser också gäller för elever i sko-lan.2002/03:Ub401 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om medicinsk forskning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om genusmedicin.2002/03:Ub408 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom könsmobbning i skolan.2002/03:Ub409 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom jämställdhetsarbete i förskolan.2002/03:Ub414 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att införa genusperspektiv i skolan och i läroböcker.2002/03:Ub417 av m.fl. (kd):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet i skolan.2002/03:Ub424 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom jämställdheten i skolan och att jämställdhetslagen utvidgas så att den äveninnefattar barn och ungdomar i förskola och skola.2002/03:Ub427 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att studenter vid högskolor skall jämställas med arbetstagare i de delar avarbetsrätten som rör integritet och arbetsskydd liksom hela jämställdhetsla-gen.2002/03:Ub433 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom andelen kvinnor i ingenjörsutbildningar.2002/03:Ub442 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ingen forskning om människokroppen, annat än i undantags-fall, får baseras på en population bestående av av vartderakönet för att få statliga anslag beviljade.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att läkarutbildningen och alla vårdutbildningar åläggs att ha ettkönsperspektiv i undervisningen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en grupp bör tillsättas med uppdrag att se över de forsk-ningsanslag som ges och om att de tillvaratar könsperspektivet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett kvinnoforskningscentrum för vården bör förläggas tillGöteborg.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör ges i uppdrag att fortsättningsvis ha an-svaret för forskning om vården av kvinnor.2002/03:Ub448 av m.fl. (kd):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhetsarbetet i högskolan.2002/03:Ub449 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att karriärvägarna inom forskningen måste anpassas så att fa-miljebildning och yrkeskarriär kan förenas.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av ett genusperspektiv på forskningens villkor.2002/03:Ub454 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom kvinnoperspektiv i forskningen.2002/03:Ub462 av och ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om stöd till bildandet av jämställdhetscentrum JÄMRUM i Gävle.2002/03:Ub489 av m.fl. (c):4. begär att regeringen återkommer till med förslag omförbättrad jämställdhet inom högskolan.2002/03:Ub498 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att stärka elevernas rättigheter och skydd motdiskriminering.2002/03:Ub500 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom betydelsen av en förändrad matematikundervisning för att öka jämställd-heten på arbetsmarknaden.2002/03:Ub528 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utforma en handlingsplan i syfte att öka antalet kvinnligaforskare.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade resurser för forskning av kvinnorelaterade sjukdomar.2002/03:Ub538 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att genusvetenskap blir en obligatorisk kurs på utbildningar för juristeroch poliser och att fortbildningen för yrkesverksamma bör intensifieras.2002/03:Ub551 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom vikten av att förbudet mot diskriminering, mobbning och sexuella trakas-serier genomförs i syfte att stärka rättigheterna för skolelever.2002/03:So450 av m.fl. (v):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att forskningspolitiken bör belysas ur ett klass- och könsper-spektiv.2002/03:So456 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning gällande det ökade sexualiserade språkbruket i sko-lorna.2002/03:Kr266 av m.fl. (fp):11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning av hur jämställdheten kan öka vid fördelningen avplatserna till de riksrekryterande idrottsgymnasierna.2002/03:A242 av m.fl. (kd):23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att man i samband med mobbningskampanjen särskilt uppmärk-sammar den könsrelaterade mobbningen.2002/03:A315 av m.fl. (m):11.