bet · GQ01BOU5 · 2003-02-18 00:00:00 — När detdäremot gäller utformningen i det enskilda fallet avexempelvis en barnomsorgslokal ingår det givetvis irespektive huvudmans ansvar att vidta de åtgärdersom kan vara nödvändiga för att hälsovådligaljudnivåer skall kunna undvikas.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2002/03:A239 (c) yrkande 22.Bullerbegränsande utförande av installationerFrågan om de produktkrav på bullerbegränsandeutförande som bör ställas vid upphandling av fläktarm.m. tas upp i motion 2002/03:Bo204 (mp) yrkande 4.Yrkandet innebär att det vid upphandling börundersökas om den aktuella tekniska utrustningenfinns i annat utförande med lägre ljudnivå.Bostadsutskottet delar givetvis motionärernasuppfattning att de akustiska egenskaperna är en avde frågor som bör beaktas vid upphandling avprodukter som skall ingå i en byggnad. Det kanemellertid inte anses vara erforderligt attriksdagen i ett särskilt tillkännagivande skallframhålla detta för regeringen. Motionen avstyrkssåledes.Utskottet vill i sammanhanget erinra om etttillkännagivande från påbostadsutskottets förslag (bet. 1997/98:BoU4) omproblemen med s.k. lågfrekvent buller, dvs. den typav ljudstörningar som ofta kan förekomma frånfläktar m.m. Regeringen uppdrog till attgenomföra en utredning av frågan. Boverketredovisade en rapport där detkonstateras att lågfrekvent buller upplevs somstörande där det uppträder, att de tekniskamöjligheterna att förebygga och åtgärda sådantbuller är goda och att de myndighetskrav som gällerlågfrekventa ljud i bostäder är ändamålsenliga. Vadgäller lågfrekventa ljud från installationerutomhus, vanligen fläktar, finns enligt Boverketsuppfattning en lucka i bygglovshanteringen.Regeringen lämnade i propositionen om inomhusmiljö(prop. 2001/02:128 s. 27) en redovisning tillriksdagen samt sin syn på frågan. I redovisningenangavs bl.a. att den av uppmärksammadefrågan om bygglovshanteringen kommer att behandlas ianslutning till översynen av plan- ochbygglagstiftningen.Övriga krav på byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om direktverkande elvärme, jämför reservation16 (v, c, mp), förutsättningar för energirådgivning, regler för äldreboende, byggande i trä, jämför reservation 17 (fp,kd, c).Direktverkande elvärmeEnligt förordningen om tekniska egenskapskrav påbyggnader m.m. (10 §) skall i byggnader sominnehåller bostäder eller arbetslokaleruppvärmningssystemet i skälig utsträckning utformasså att skilda energislag kan användas utanomfattande ändringar. En- och tvåbostadshus som ihuvudsak skall värmas upp med el eller naturgasskall ha en sådan planlösning att ett byte tilluppvärmning med ett annat energislag underlättas. Ifråga om en- och tvåbostadshus gäller emellertid attde får förses med uppvärmningssystem fördirektverkande elvärme om byggnaden har särskiltgoda egenskaper när det gäller energihushållning.Möjligheten att enligt det sistnämnda villkoretinstallera direktverkande elvärme vid nybyggnadeller ombyggnad av en- och tvåbostadshus tas upp itvå motioner. I motion 2002/03:Bo226 (v) yrkande 3bör denna möjlighet tas bort utom vad gällerfritidshus. Även i partimotion2002/03:Bo267 yrkande 40 föreslås att det införs ettförbud mot installation av direktverkande elvärmevid nybyggnad och omfattande ombyggnader. Förslageni motionerna motiveras med behovet av att minskaelanvändningen samt av att använda el till annat änuppvärmning.Användningen av el för uppvärmningsändamål harsedan länge varit omdiskuterad i den energipolitiskadebatten. Detta har särskilt gällt fördirektverkande elvärme. Denna fråga har ocksåuppmärksammats i samband med miljömålsarbetet.Regeringen angav sålunda i miljömålspropositionenatt ett förbud mot direktverkande elvärme i nyabyggnader borde analyseras. Mot denna bakgrund gavregeringen i uppdragatt genomföra en analys av konsekvenserna av etteventuellt förbud mot uppvärmning med direktverkandeelvärme i nya byggnader . I uppgifteningår också att se över möjligheterna att begränsaanvändningen i fritidshus. Analysen skall avse detekniska och ekonomiska konsekvenserna av ettförbud. Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni2003.Utskottet kan således konstatera att ett underlagför ställningstagande i den av motionärernaaktualiserade frågan tas fram ochkommer att redovisas . mening bör resultatet av det pågåendearbetet avvaktas. Motionerna 2002/03:Bo226 (v)yrkande 3 och 2002/03:Bo267 (c) yrkande 40 avstyrksmed hänvisning härtill.Förutsättningar för energirådgivningFörutsättningarna för kommunernas energirådgivningdiskuteras i motion 2002/03:Bo309 (s). Enligtmotionären behövs mer av styrmöjligheter och ökademöjligheter till ekonomisk stimulans för attenergirådgivarna skall kunna förmå fastighetsägareatt investera i energibesparande åtgärder. Riksdagenföreslås därför i ett tillkännagivande efterlysa enmer offensiv linje rörande bl.a. lagstiftning omenergieffektivisering vid byggande av egnahem.De frågor som tas upp i motionen beröröverväganden på flera energipolitiska områden.Utskottet skall emellertid här avgränsa sig till attkort kommentera frågan om byggnadslagstiftningenskrav på energieffektivt utförande av byggnader.Denna fråga ingår i direktiven för PBL-kommitténsarbete. Kommittén skall bl.a. föreslå erforderligaförändringar i och i lagen omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. medsyfte att minska behovet av tillförd energi föruppvärmning av befintliga byggnader. Avsikten äräven att göra det möjligt att beakta det kommandedirektivet om byggnaders energiprestanda i svensklagstiftning.Inom pågår också ett arbete inom fleraområden med relevans för den i motionenaktualiserade frågan. har bl.a. regeringensuppdrag att utveckla ett system för nyckeltal förenergianvändningen i byggnader. Som tidigareframgått i detta betänkande kommer också de gällandebestämmelserna avseende energihushållning ochvärmeisolering att tillhöra de frågor som förstkommer att övervägas i den inledda översynen avBoverkets byggregler.Vad som anförts i motion 2002/03:Bo309 (s)föranleder inte utskottet att föreslå någottillkännagivande från . Motionen avstyrks.Regler för äldreboendeBehovet av nya former för äldreboende tas upp imotion 2002/03:Bo291 (kd) yrkande 20. Motionärernaframhåller särskilt behovet av en "mellanboende-form" som ett steg mellan en vanlig bostad ochsärskilt äldreboende. Enligt motionen bör Boverketges i uppdrag att förenkla regelsystemet så attsådana boendeformer kan skapas.Utskottet har (senast i bet.2001/02:BoU9) behandlat motsvarande motionsyrkandenoch då anfört följande.I huvudsak gäller samma egenskapskrav påbostäder oavsett om de är avsedda att användas avpersoner i en viss ålderskategori eller ej. Vissasärregler finns emellertid i byggreglerför bl.a. särskilda boendeformer för äldre.Enligt dessa regler är det möjligt att göra vissaavsteg från de regler som gäller för övrigabostäder. Det gäller framför allt möjligheten attgöra vissa inskränkningar i den enskildalägenhetens standard och ersätta detta medgemensamma lösningar för flera bostäder.Det framgår inte av den aktuella motionen ivilka avseenden som det nuvarande regelverketanses motverka den form av boende sommotionärerna förespråkar. Utskottet har därförinte underlag för vidare överväganden i frågan.Bostadsutskottet avstyrker det nu aktuellamotionsyrkandet av samma skäl.Byggande i träFrågor om en ökad träanvändning inom byggandet harunder lyfts fram i olika sammanhang.Föregående år behandlades förslag inom detta områdeav både bostadsutskottet (bet. 2001/02:BoU9) ochnäringsutskottet (bet. 2001/02:NU12). förslag gjorde också etttillkännagivande i syfte att driva på ett pågåendearbetet med att utforma ett nationellthandlingsprogram för en ökad träanvändning. I tre avmotionerna års allmänna motionstidförordas att ytterligare skall understrykaatt åtgärder behöver vidtas i detta syfte.Centerpartiet hänvisar i sin partimotion2002/03:Bo267 till beslut föregående årom ett nationellt handlingsprogram. Enligt motionensyrkande 12 bör nu framhålla att det är avstörsta vikt att detta handlingsprogram fullföljs.Även enligt motion 2002/03:N233 (c) yrkande framhålla vikten av åtgärder för ett ökatbyggande i trä. Motionärerna anser att det krävspolitiska beslut med denna inriktning, exempelvis ensatsning på stora träbyggnader med stat och kommunersom föregångare.I motion 2002/03:Bo319 (s) framhålls en radnationella, regionalpolitiska, ekonomiska ochmiljömässiga skäl till ett ökat byggande i trä. Treyrkanden i denna motion skall behandlas här.Regeringen bör fullfölja begäran om etthandlingsprogram med inriktning på en ökad andelträkonstruktioner inom byggsektorn (yrkande 1). Ensärskild satsning bör göras för att öka andelenflerbostadshus i trä (yrkande 2). Regeringen bör tainitiativ till en samordning med norska och finskainsatser inom träbyggnadsområdet (yrkande 8).Som framgått ovan gjorde etttillkännagivande om vikten av att fullfölja detarbete som regeringen då redan hade inlett med attta fram program för en ökad träanvändning delsavseende ett nationellt s.k. träkluster, dels medinriktning mot en ökad träanvändning i byggandet.I den första frågan, dvs. det nationellaträklustret, fattade regeringen i september 2002beslut om att (Verket förnäringslivsutveckling) skall genomföra ett programenligt det förslag som verket presenterat tidigareunder sommaren. Programmet som är inriktat på attstärka samarbeten kring t.ex. produkt- ochsystemutveckling med stor marknadspotential kommeratt ha en ekonomisk ram om ochlöpa under perioden 2002-2004.I den andra frågan, som är mer direkt inriktad påbyggsektorn, fattade regeringen den 12 december 2002beslut om att tillkalla en förhandlare för atttillsammans med trä- och byggsektorn utarbeta enlångsiktig strategi för ökad träanvändning ibyggande och i byggprodukter. Strategin skall syftatill att moderna träbaserade byggsystem skall blibättre etablerade på marknaden. Förhandlaren skallsenast lämna förslag till enstrategi och plan till åtgärder till regeringen.De aktuella motionerna är väckta under början avhösten 2002 och har således inte kunnat beakta deåtgärder som regeringen sedermera vidtagit för atttillgodose tillkännagivande från våren2002. kan emellertid konstatera attinitiativ nu har tagits som ger förutsättningar föratt arbetet med att öka träanvändningen i byggandetskall kunna drivas på i enlighet med riksdagensönskemål. Det kan därför inte anses varamotiverat med ett nytt tillkännagivande frånriksdagen med den i motionerna föreslagnainriktningen. Den av regeringen utsedde förhandlarenmåste givetvis ges en möjlighet att utarbeta enkonkret plan över vilka åtgärder som behöver vidtasför att en ökad användning av trä i byggandet skallkomma till stånd. Det får förutsättas att regeringendärefter återkommer med förslag i de eventuellafrågor som behöver underställas förbeslut.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Byggande i miljöer med lokal särprägel(punkt 1) (m, c)av de (), MargaretaPålsson (m), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo223 yrkande 12.StällningstagandeI finns det många miljöer som präglas avolika tidsepoker och av olika byggnadstraditioner.Ett exempel på detta är de många byar somkarakteriseras av att där finns en blandadbebyggelse som omfattar såväl bostäder ochsmåföretagsamhet som jordbruk. Det är samhällen därgårdarna ligger tätt och där livsstilen många gångerbygger på gamla traditioner. Utvecklingen isamhället i övrigt har inneburit att dessa byar representerar en värdefull typ av miljö sommåste bevaras och tas till vara. Den blandning avolika verksamheter som finns i dessa små samhällenoch den särprägel som detta skapar har också gjortdem till attraktiva boendemiljöer.En förutsättning för att dessa byar skall beståoch kunna behålla sin särprägel är att de kanfortsätta att utvecklas. Det innebär att de sombosätter sig där måste ta hänsyn till och accepteraatt mångsidigheten består. För att dessa samhällenskaraktär och särdrag skall bestå fordras att allaverksamheter ges möjlighet till förändring ochutveckling. En förutsättning för att så skall blifallet är att inte bara de boendes utan också deolika näringsverksamheternas krav på byns utvecklingkan tillgodoses.Det tycks råda oklarhet kring vilkenutbyggnad av t.ex. småföretagsverksamhet som kankomma till stånd inom ramen för pågåendemarkanvändning. Denna oklarhet är enligt vår meningolycklig, då den bl.a. riskerar att stoppautvecklingen i byar och mindre samhällen med ensärpräglad blandning av boende och annan verksamhet.En utredning bör därför tillsättas för att se överbehovet av att klargöra dagens lagstiftning på dennapunkt. Syftet med utredningen bör vara att skapaförutsättningar för att såväl boende somnäringsverksamhet kan fortgå i dessa särpräglademiljöer.Det vi nu med anledning av motion 2002/03:Bo223(m) yrkande 12 anfört om byggande i miljöer medlokal särprägel bör tillkännage förregeringen som sin mening.2. Samrådsplikt inför markarbeten (punkt 2) (m,kd, c)av (), de (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo223 yrkande 11.StällningstagandeI en relativt stor omfattning förekommer det attgator, torg och andra allmänna platser grävs upp föratt nya ledningar skall kunna läggas ned eller föratt befintligt ledningsnät skall kunna repareras.Arbetena är i många fall så omfattande att deallvarligt inskränker tillgängligheten tillomkringliggande fastigheter. Trots detta föreliggerdet normalt sett inte något krav på att informationskall lämnas till eller samråd hållas medfastighetsägare eller andra berörda.Ett stort antal butiker och andraserviceinrättningar i hyrda lokaler drabbas hårt vidgrävarbeten på gator, torg m.m. Det kan leda tillförluster och andra avbräck som kan äventyra derasmöjligheter till fortsatt verksamhet. Särskiltutsatta är de mindre företagarna. Det förekommer attberörda näringsidkare inte erhåller någoninformation inför de arbeten som skall genomföras,eller att de inte ges tillräckliga möjligheter tillsamråd. Ett samråd ger butiksinnehavare och andramöjlighet att minska eller helt eliminera sinaförluster till följd av arbetena. Vid samrådet kanlösningar tas fram för hur tillgängligheten tilllokalerna skall ordnas, liksom hur skyltning ochliknande åtgärder skall utformas, för att minskanäringsidkarnas avbräck. Samrådet kan också habetydelse för att en företagarvänlig tidpunkt förarbetena väljs. Samförståndslösningar torde vanligeninnebära fördelar också för kommunen eller andra somutför grävningsarbetena. Även om det många gångerförekommer att information lämnas och samråd skerbör det införas en laglig skyldighet att vidtasådana åtgärder i syfte att garantera attnäringsidkarna ges de bästa möjligheterna attminimera skadorna på sina företag. Skyldigheten börnaturligtvis inte omfatta brådskande arbeten ellersådana som genomförs endast ellerpå annat sätt är av mindre betydelse.Det vi nu med anledning av motion 2002/03:Bo223(m) yrkande 11 anfört om samrådsplikt införmarkarbeten bör tillkännage för regeringensom sin mening.3. Kvalitetsansvariges roll (punkt 5) (v, c)av (), () och StenLundström (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo226 yrkande 2 och2002/03:Bo267 yrkande 43.StällningstagandeAnsvarsförhållandena i byggprocessen behöver sesöver av ett flertal olika skäl. En av de frågor somsärskilt måste övervägas är den kvalitetsansvarigesroll och uppgifter. Det finns starka skäl som talarför att lagstiftningens krav i dessa frågor börförändras. I nuvarande regelsystem har denkvalitetsansvarige en allt för begränsad roll ochkraven är delvis otydliga.Det är nödvändigt att ansvarsfrågorna ibyggprocessen blir allsidigt belysta på det sätt somkan ske inom . En rad exempel under desenaste åren på byggfusk och oklaraansvarsförhållanden när byggfel upptäckts visarockså att ansvarsfrågorna bör vara en högtprioriterad uppgift när lägger fasttidplanen för sitt arbete.Flera av de frågeställningar som gäller denkvalitetsansvariges roll kan inte ses helt separatfrån övriga frågor om byggherrens och byggarensansvar. Enligt vår uppfattning kan emellertid en avde frågor om den kvalitetsansvariges roll som kommitatt diskuteras redan nu ges sinlösning. Vi anser att det är självklart att denkvalitetsansvarige inte skall få stå iberoendeställning till den som svarar för ettbyggprojekt. Denna typ av jävsförhållanden riskerargivetvis både att minska förtroendet för denkvalitetsansvariges arbete och till att kontrollernainte utförs med tillräcklig noggrannhet.Ett lagförslag med krav på en oberoende ochopartisk kvalitetsansvarig bör snabbt kunna tas framutan att överväganden omansvarsfrågorna i övrigt behöver inväntas.Regeringen bör därför lägga fram ett förslagmed denna inriktning.Det vi nu med anledning av motionerna2002/03:Bo226 (v) yrkande 2 och 2002/03:Bo267 (c)yrkande 43 anfört om den kvalitetsansvarigesoberoende roll bör tillkännage förregeringen som sin mening.4. Ansvarsfrågor i byggandet (punkt 6) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo203 och bifaller delvismotion 2002/03:A242 yrkande 9.StällningstagandeI motion 2002/03:Bo203 (mp) diskuterasansvarsförhållandena inom byggsektorn. Brister ochoklarheter på detta område har bidragit tillständigt återkommande byggskandaler och rapporter ombyggfusk. Tunnelbygget genom ochfuktskandalen i är bara tvåbland många fall under de senaste åren.Grunden till problemen står bl.a. att finna ioklarheter när det gäller helhetsansvaret för enbyggnation och det allt för begränsadeproducentansvaret på området. Byggbranschen utmärkersig genom att det finns flera aktörer i ett projekt.Byggherren anlitar arkitekt, entreprenör ochunderentreprenörer som tar byggmaterialet från olikafirmor. Alla dessa aktörer har givetvis ett ansvarför bl.a. att material svarar mot miljökraven. Oftafinns det emellertid olika uppfattningar om huransvaret är fördelat dem emellan, särskilt närbyggfel upptäcks i ett senare skede.Inom byggbranschen används olika slagsentreprenader. Ansvarsförhållandena skiljer sigberoende på om byggherren använder sig av entotalentreprenad eller om flera olika entreprenörerär inblandade. Det viktiga är emellertid att det ärklart vem som har helhetsansvaret för attbyggprojekt utförs på ett riktigt sätt så att bl.a.ett miljö- och hälsofarligt utförande kan undvikas.Problemet är att byggherren ofta inte har dekunskaper inom bl.a. miljö, som ett producentansvarkräver.Jag anser att en utredning bör genomföras somklarlägger hur byggsektorn klarar dagens frivilligaproducentansvar och överväger formerna för entydligare lagreglering på detta område. En viktigfråga för utredningen är också att överväga hur entydlig reglering av en helhetsansvarig aktör förvarje byggprojekt kan utformas. Huvudsyftet med enlagreglering är att det över huvud taget inte skallkomma in miljöfarligt material i en byggnation. Enviktig fråga är därför också att övervägaregleringen av vilket material som kan tillåtas ochvilka krav som skall ställas på entreprenörernasmiljöpolicy.Vad jag anfört ovan bör tillkännage förregeringen som sin mening. Det innebär att motion2002/03:Bo203 (mp) tillstyrks och att även motion2002/03:A242 (kd) yrkande 9 i huvudsak får ansesvara tillgodosedd.5. Nationella handlingsprogram m.m. (punkt 8)(c, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo267 yrkandena 37, 38 och42 samt bifaller delvis motion 2002/03:Bo291 yrkande22.StällningstagandeDet faktum att bostaden är en viktig del imänniskors värdeskapande är så självklart att detnästan inte behöver sägas. För att skapalivskvalitet i boendet krävs goda miljöer såvälinomhus som utomhus. Det handlar då om sågrundläggande förhållanden som att bygga sunda husoch att undvika byggfusk. Det är också fråga om attplanera bostadsområden så att det finns närhet tillnatur och grönområden.En god livsmiljö är en avgörande faktor förmänniskors välbefinnande och livskvalitet.Tillgången till ren luft, bullerfria miljöer ochtill grönområden måste garanteras i såväl storstädersom på landsbygden. Om vår boendemiljö hotas minskarmänniskors möjlighet till självbestämmande. Det ärdärför nödvändigt att nu vända utvecklingen av vårasamhällen så att den går mot en kretsloppsanpassningsom ger förutsättningar för ett långsiktigt hållbartSverige.I utvecklingen mot ett kretsloppsanpassat samhälleär det hög tid att utnyttja de kunskaper som finns och på bred front introducera ekologisktriktiga metoder vid all planering och i alltbyggande. Ekologiska lösningar kan tillämpas i alltsamhällsbyggande. Det gäller såväl i stadsmiljö ochmer storskaligt byggande som vid ombyggnad ochupprustning av befintliga hus. Kretsloppsanpassadeavloppssystem är en möjlighet i stadsområden. Föratt ytterligare stimulera en utveckling med dennainriktning måste statens stöd för teknisk utvecklingpå byggområdet i fortsättningen utformas så attekologisk byggteknik blir standard i alla typer avbyggprojekt.I dagens samhälle fortsätter allergierna öka.Bakom ökningen ligger en rad faktorer i våromgivande miljö, såväl inomhus som utomhus. Dennautveckling måste stoppas. Det finns i dagtillräckliga kunskaper för att åstadkomma detta.Förutom allergier ger vår boendemiljö också upphovtill andra problem som även de måste åtgärdas. Detgäller den negativa påverkan på människors hälsa avbuller, magnetiska och elektriska fält, radon samtluftföroreningar från källor utanför våra byggnader.Mot den nu beskrivna bakgrunden är det att takrafttag för att bryta dagens negativa trend och fåtill stånd en utveckling som leder till i allaavseenden goda och sunda boendemiljöer i ettlångsiktigt hållbart samhälle. Som ett led isträvandena att åstadkomma detta bör det i enlighetmed förslagen i motion 2002/03:Bo267 (c) delsutarbetas ett nationellt handlingsprogram förkretsloppsanpassat byggande, dels ett nationellthandlingsprogram för boende och hälsa. Dessutom börstatens stöd för teknisk utveckling på byggområdetutformas så att en ekologisk byggteknik blir möjligatt tillämpa i alla typer av byggprojekt.Vad vi nu med anslutning till förslagen iCenterpartiets partimotion Bo267 yrkandena 37, 38och 42 anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed blir också vad somföreslagits i motion 2002/03:Bo291 (kd) yrkande 22 ihuvudsak tillgodosett.6. Nationella handlingsprogram m.m. (punkt 8)(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo291 yrkande 22, bifallerdelvis motion 2002/03:Bo267 yrkande 42 samt avslårmotion 2002/03:Bo267 yrkandena 37 och 38.StällningstagandeI dag tillbringar en majoritet av befolkningen 90 %av sin tid inomhus. Inomhusmiljöns betydelse för vårhälsa och för vårt välbefinnande kan mot denbakgrunden inte nog betonas. Tyvärr svarar dock vårabostäder och andra lokaler där vi vistas inte alltidmot de krav som måste ställas på dem.