bet · GQ01NU11 · 2003-05-23 00:00:00 — Den ovan nämndadelegationen för Kyotoprotokolletsflexibla mekanismer har bl.a. i uppdragatt undersöka hur dessa mekanismer kankomma att samverka med långsiktiga avtal.Vid sin behandling av denenergipolitiska propositionen våren 2002konstaterade utskottet attenergipolitiken bör bidra till att detklimatpolitiska delmålet för perioden2008-2012 uppnås. Vidare bör den enligtutskottet lägga en god grund för att detlångsiktiga klimatmålet kanuppnås (bet. 2002/03:NU17). Riktlinjernainnebär bl.a. att en begränsning avutsläppen av växthusgaser börkarakteriseras av kostnadseffektivainsatser såväl nationellt sominternationellt. Det innebär i sin turbl.a. att nationella åtgärder inomenergiområdet från kostnads- ocheffektivitetssynpunkt bör vägas motinsatser inom andra sektorer. De svenskainsatserna skall utformas med hänsyn tillsvensk industri och dess konkurrenskraft,sysselsättning, välfärd ochenergiförsörjning.Utskottet framhöll också att Sverigeskall ha en positiv inställning tillolika internationella initiativ som t.ex.EG-kommissionens förslag till direktiv omhandel med utsläppsrätter inom EU och ettförsöksområde med flexibla mekanismer iÖstersjöregionen. driver ävenaktivt frågan om en gemensamenergibeskattning inom EU. Det var vidareutskottets uppfattning att det i detnuvarande fördraget finns en god grundför att utöka samarbetet inom EU påenergiområdet. Ett ökat samarbete börsyfta till en samsyn på hur varjemedlemsstat skall bidra till att uppnåmålen för energipolitiken i gemenskapen,däribland skyddet för miljön. Samtidigtbetonade utskottet att energiområdet intebör bli ett gemensamt politikområde dådet kännetecknas av känsliga nationellapolitiska beslut och intressen. Utskottetnoterade också att även arbetaraktivt inom ramen för den nordligadimensionen.I sammanhanget kan också nämnas attSverige deltar i prototypför en internationell klimatfond(). Syftet är attminska klimatpåverkan genom attåstadkomma projekt som bygger på deflexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet.Den utredning som har i uppgift attgranska och utvärdera insatserna inom1997 års långsiktiga energipolitiskaprogram (dir. 2001:122 och 2002:169)skall även med utgångspunkt iKyotoprotokollet och arbetet i EUutarbeta förslag till förändringar ochytterligare åtgärder som kan bidra tillutvecklingen av en svensk strategi förminskad klimatpåverkan frånenergisektorn. Utredningen skall slutförasitt arbete senast den 31 augusti 2003.Under perioden 2002-2004 har regeringenavsatt till s.k.klimatinvesteringsprogram. Syftet är attkommunerna genom särskilda program skallminska utsläppen av växthusgaser ochspara energi. ekonomiskavårproposition föreslås att anslaget förnämnda program minskas med 60 miljonerkronor.I juli 2002 fastslogs EU:s sjättemiljöhandlingsprogram. Programmet utgörramen för EU:s miljöpolitik och gällert.o.m. Ett av fyra prioriteradeområden är klimatförändringar.För närvarande pågår genomförandet avEG-direktivet om byggnadersenergiprestanda (2002/91/EG), vari bl.a.ingår krav på energicertifiering avbyggnader vid försäljning, uthyrning ochnybyggnation. Direktivet syftar bl.a.till att bidra till att minska utsläppenav klimatpåverkande gaser. En rapportfrån om genomförandet iSverige remitteras för närvarande.I avsnittet om forskning och utvecklingnedan beskrivs flera olika nationella ochinternationella FoU-satsningar medkoppling till klimatfrågan.Utskottets ställningstagandeVäxthuseffektens framtida konsekvenserkan bli betydande för mänskligheten. Deninsikten måste vara vägledande i detfortsatta arbetet med att minskautsläppen av klimatpåverkande gaser frånenergisektorn. Det är också nödvändigtatt problemens globala dimension ständigtfinns i åtanke när ett land har föravsikt att agera för att motverkaytterligare utsläpp. Enligt utskottetsuppfattning är insatser såväl inom detegna landet som i andra länder bl.a. inomramen för Kyotoprotokollets flexiblamekanismer viktiga.Utskottet anser att tar ettstort klimatpolitiskt ansvar genom denomställning av energisystemet som förnärvarande pågår. Avvecklingen avkärnkraften sker på sådana villkor attklimatpåverkan skall undvikas. Särskildasatsningar på inhemska och förnybaraenergislag inom ramen för deenergipolitiska åtgärdsprogrammensäkerställer övergången till ettbärkraftigt energisystem. En ökadanvändning av biobränslen är ett av fleraviktiga medel för att binda koldioxiden iett hållbart kretslopp.Energieffektiviseringsåtgärder är, sompåpekas i en av motionerna, ofta etteffektivt sätt att minska utsläppen avklimatgaser. Satsningar på det områdetingår därför i de energipolitiskaåtgärdsprogrammen.Utskottet vill också framhålla attklimatfrågorna har fått en allt störrebetydelse inom EU under senare år.Förslag till olika åtgärder kombinerasmed betydande insatser inom ramen förEG:s sjätte ramprogram för forskning.Även inom det nordiska samarbetet ärklimatfrågorna ett viktigt spörsmål. Denordiska länderna har exempelvis legat ifrontlinjen när det gäller att initieraett försök med handel med utsläppsrätter.Enligt utskottets uppfattning arbetarregeringen aktivt med olika nationellainsatser i syfte att minskaenergisektorns påverkan på klimatet. Detpågående klimatarbetet kommer för övrigtatt utvärderas och deinsatser som i det avseendet görs inomenergisektorn kommer då att följas upp.Vidare kan det konstateras att regeringenspelar en pådrivande roll på deninternationella arenan. Det saknas,enligt utskottets mening, därmed motivatt göra några uttalanden omklimatarbetet i linje med vad som anförsi motionerna 2002/03:N390 (kd) och2002/03:MJ418 (v). Motionerna avstyrks iberörda delar.Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omsyntesgasproduktion och framställningav alternativa drivmedel ur biomassa.Utskottet hänvisar bl.a. till pågåendenationell och internationell forskningpå dessa områden. Vidare bör yrkandenom energiforskning och energitekniskutveckling avslås. Jämförreservationerna 16 (m, fp), 17 (kd) och18 (mp).MotionernaI motion 2002/03:N229 (m) begärs etttillkännagivande om ett nationellt FoU-program för produktion av syntesgas urbiomassa och olika typer avrestprodukter. Syntesgas är en blandningav vätgas och kolmonoxid. Som råvara kanbiomassa, restprodukter från industri somt.ex. svartlut samt olika typer av avfallanvändas. Syntesgasproduktion kan enligtmotionären vara en basteknik vidframställningen av framtida bränslen ochdrivmedel. Många typer avindustrikemikalier framställs redan ursyntesgas, och den är en avgörandebasråvara i den kemiska industrin.Syntesgasen kan även användas för el- ochvärmeproduktion.Sverige har, enligt motionären, godaförutsättningar för syntesgasproduktiongenom god tillgång på biomassa samtskogsindustri med mycket restprodukter.Därmed är en teknik för att effektivtomvandla dessa råvaror till syntesgasintressant. Syntesgasen kan i sin turanvändas för vidareförädling tilldrivmedel och kemiska produkter. Dessadrivmedel ersätter fossila produkter,vilket reducerar nettoutsläppen avkoldioxid.Enligt motionären har teknik försyntesgasproduktion funnits sedan länge.Den är dock inte färdigutvecklad förbiomassa och andra förnybara råvaror. Ennationell FoU-satsning skulle främja enomställning till ett hållbart samhälle.Tekniken behöver utvecklas och anpassasoch kompetens behöver byggas upp vidhögskolor och industri.I motion 2002/03:N301 (m) påpekas attdet är tveksamt om stöd till vindkraftoch biobränslebaserad kraftproduktion kanklassas som ett stöd till forskning ochutveckling av ny energiteknik.Acceleratordriven transmutation är,enligt motionärerna, däremot ett exempelpå en ny kärnteknik. Fördelarna med dennateknik är bl.a. att de långlivade ämnenai kärnavfallet kan minskas kraftigtsamtidigt som mängden energi som kanutvinnas ur bränsleråvaran kan ökas merän hundrafalt. Mycket forsknings- ochutvecklingsarbete återstår dock innandenna nya kärnteknik är tillämpbar.Enligt vad som anförs i motionen är detviktigt att bedriva avancerad forskningför att kunna utveckla kostnadseffektiva,säkra och miljövänliga energikällor.Långsiktighet och uthållighet skallprägla såväl energiutveckling somenergiskattesystem, framhålls det imotion 2002/03:N390 (kd). Därför krävsstora satsningar på energiforskning ochenergiteknisk utveckling. Motionärernaanser att EU-länderna på en gemensamenergimarknad tillsammans bör stimuleraövergången till förnybarenergiproduktion. Forskningen bör främjasgenom Europagemensamma satsningar. Engemensam myndighet skulle, enligtmotionärerna, kunna samordna och driva påutvecklingen på energiområdet.I partimotion2002/03:MJ428 betonas att en anpassningav transportsystemet i hållbar riktningkräver åtgärder på både kort och långsikt. Det är därför av yttersta vikt attforskningen kring, och tillämpningen av,energi- och drivmedelsframställning urskogsråvara fortsätter. Ett samlatprogram för produktion av alternativadrivmedel från både spannmål ochskogsråvara begärs även i motion2002/03:N345 (c). Förädlingen kan geupphov till nya industrier ochnäringsgrenar, anförs det.Ett nationellt forskningsprogram förproduktion av syntesgas ur bioråvaraefterfrågas också i motion 2002/03:N366(mp). Motionären konstaterar attVägverket har pekat ut några nya typer avsyntetiskt producerade drivmedel som demest intressanta alternativen till bensinoch diesel. Syntesgas är råvara tillolika drivmedel, kemikalier m.m. Sområvara för tillverkning av syntesgas ärskilda typer av förnybara råvaror såsomträflis intressanta. Vidare kanbiprodukter från jordbruk, skogsbruk ochmassaindustri användas. Motionärenpåpekar dock att det saknas enkommersiellt gångbar teknik förförgasning av bioråvara till syntesgas.Det är därför motiverat med ettflerårigt, nationellt forskningsprogramsom syftar till att utveckla teknikenkring syntesgas ur bioråvara, inklusiveuppförandet av pilotanläggningar.Vissa kompletterande uppgifterDen långsiktiga utvecklingen avenergisystemetDet övergripande målet förenergiforskningen är att bygga uppvetenskaplig och teknisk kunskap ochkompetens inom universiteten, högskolornaoch i näringslivet för utveckling ochomställning av energisystemet i enlighetmed energipolitiska beslut. Denskall vidare bidra till att skapa stabilaförutsättningar för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och till enförnyelse och utveckling av den svenskaindustrin. Energiforskningen skall ocksåfrämja ett breddat energi-, miljö- ochklimatsamarbete i . Måletför statens satsningar på forskning,utveckling och demonstration av nyenergiteknik är att under de närmaste10-15 åren kraftigt öka el- ochvärmeproduktionen från förnybaraenergikällor och utveckla kommersielltlönsam teknik för energieffektivisering.Energimyndigheten har huvudansvaret föratt genomföra åtgärderna inomverksamhetsområdet för ettuthålligt energisystem. Även Verket förinnovationssystem (),och förmiljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) har ett visstansvar på området.Under år 2002 beviljadeEnergimyndigheten totalt ca 684 miljonerkronor till energiforskning ochenergiteknikstöd och till introduktion avny energiteknik. Stöden inom detlångsiktiga energipolitiska programmetbaseras på ansökningar från den utförandeparten och prioriteras av finansiärernainom sina ansvarsområden och inom denbudget som står till buds.Energimyndigheten har det övergripandeansvaret för utformning och prioriteringav verksamheten. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet finns det ingenanledning att överpröva myndighetensbedömningar genom öronmärkta och riktadeforskningsstöd.I den senaste forskningspolitiskapropositionen (prop. 2000/01:3)redovisade regeringen strategiskainsatser och prioriteradeforskningsområden. Energisystemetscentrala betydelse i arbetet med attuppnå en hållbar utveckling och tillväxtmarkerades inom ramen för detprioriterade forskningsområdet miljö ochhållbar utveckling.I anslutning till regeringensproposition om elcertifikat för attfrämja förnybara energikällor väcktes ettantal motionsyrkanden om stöd tillforskning på energiområdet (prop.2002/03:40, bet. 2002/03:NU6). Utskottethänvisade då till att det sjuårigaforskningsprogram som ingick i 1997 årsenergipolitiska beslut nu är föremål fören utvärdering. Redovisning av dettautredningsuppdrag (dir. 2001:122 och2002:169) skall ske senast den 31 augusti2003. Utskottet fann ingen anledning attföregripa detta arbete genom uttalandenom ytterligare utvärderingar.I januari 2003 presenteradeEnergimyndigheten rapporten ochutveckling inom energiområdet -Resultatredovisning 2003 (ER5:2003).Rapporten ger en överblick över pågåendeforskning och utveckling på energiområdetoch i vilket skede den befinner sig närdet gäller att nå kommersiell mognad.Rapporten beskriver även vilkenutvecklingstakt på forskningen somförutses med avseende på teknisk ochekonomisk utveckling.Syntesgas och alternativa drivmedel m.m.Flera motioner tar upp frågor omsyntesgas. Syntesgas är en brännbargasblandning som framställs ur vattenångaoch något kolrikt material. Syntesgaseninnehåller endast vätgas och kolmonoxid.Det finns i ingakommersiella anläggningar förframställning av syntesgas från biomassaeller av etanol från cellulosabaseradbiomassa. , Vägverketoch lämnade i början av år 2002en gemensam strategirapport tillNäringsdepartementet med rekommendationerom insatser på drivmedelsområdet. Irapporten förordades bl.a. en satsning pådrivmedelsproduktion via syntesgas.Våren 2002 behandlade utskottetmotionsyrkanden om syntesgas (bet.2001/02:NU17). Utskottet delade dåmotionärernas uppfattning att syntesgaskan ha en stor framtidspotential och attdet finns behov av att utveckla ochkommersialisera denna teknik. Vidarerefererade utskottet det ovan nämndaförslaget från ,och där bl.a. ensatsning på syntesgas lyftes fram.Utskottet avstyrkte aktuellamotionsyrkanden med motiveringen att detinte ville föregripa regeringensbehandling av detta ärende. Enligtuppgift anser emellertidNäringsdepartementet att ansvaret för ensådan satsning i huvudsak vilar påmyndigheterna själva, främstEnergimyndigheten.Energimyndigheten har sedermera påbasis av slutsatserna i strategirap-porten valt att samla tidigare spriddainsatser i ett särskilt FoU-program föralternativa drivmedel. Syftet medprogrammet är att främja enkostnadseffektiv introduktion avalternativa drivmedel på den svenskamarknaden samt att utvecklaproduktionstekniker som möjliggör enuthållig produktion av dessa drivmedel.Vidare är målsättningen att forskningenpå området skall ligga i frontlinjen ochatt samarbetet mellan högskola ochindustri skall stärkas. En ytterligareambition är att verka för ett ökatsvenskt deltagande i EU-finansierade ochandra internationella projekt för att nåden storlek och den internationellaspridning som är nödvändig för enstorskalig introduktion av alternativadrivmedel. Den ekonomiska omfattningen är56 under perioden2003-2006. berederEnergimyndigheten ett femtiotalansökningar om stöd från programmet. Avdessa är drygt en femtedel inriktade påproduktion av syntesgas. Beslut om vilkaprojekt som kommer att beviljas stödfattas under maj och juni 2003.Även inom ramen årsenergipolitiska program ryms forsknings-och utvecklingsinsatser för produktion,distribution och användning avalternativa drivmedel. I programmet ingåräven forsknings- och utvecklingsinsatserkring sådana drivmedel som baseras påförgasad biomassa. Energimyndighetenfinansierar bl.a. ett FoU-program förframställning av etanol ur träråvaror.Under perioden 1998-2004 satsas 30miljoner kronor på det s.k.Etanolprogrammet. Målet är att getekniskt, vetenskapligt och ekonomisktunderlag för att framställa etanol istörre skala till lägre kostnader. Idecember 2001 beslutade Energimyndighetenom stöd med förbyggandet av en pilotanläggning iÖrnsköldsvik för cellulosabaseradetanolframställning. Pilotprojektetgenomförs på fem år.Energimyndigheten har även beslutat omtvå teknikupphandlingar av hybrid- ochbiogasfordon. Teknikupphandling syftartill att stödja produkter eller systemdär utveckling av ny teknik behövs föratt få fram energieffektivare teknik.Av budgetpropositionen för år 2003framgår att användningen av alternativadrivmedel än så länge är marginell.Staten främjar användningen av biodrivmedel genom skattenedsättning. Riksdagenbeslöt i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för om enskattestrategi med syfte att stimulerautvecklingen och introduktionen i störreskala av alternativa drivmedel för motordrivna fordon (prop. 2001/02:1, bet.2001/02: FiU1). skattelättnader förkoldioxidneutrala drivmedel. Totaltavsätts 900 miljoner kronorfr.o.m. En förutsättning för enframgångsrik introduktion av alternativadrivmedel i större skala är attproduktionskostnaderna minskar så att deblir konkurrenskraftiga i jämförelse medfossila bränslen. Regeringens stöd ärdärför främst inriktat på FoU-insatser med syfte att sänka kostnader.Regeringen har även givitEnergimyndigheten i uppdrag att följa uppoch utvärdera pågående pilotprojekt förbiodrivmedel, särskilt vad gäller kostnadsutveckling och miljöaspekter.Inom EU pågår för närvarandeberedningen av ett förslag till direktivom främjandet av användningen avbiodrivmedel för transporter, samt ettförslag om ändring av ett direktiv(92/81/EG) rörande möjligheten atttillämpa nedsatt skattesats för vissabiodrivmedel.Acceleratordriven transmutationI en av motionerna nämnsacceleratordriven transmutation som ettexempel på en ny energiteknik.Transmutation betyder i sammanhangetomvandling av atomkärnor. Klyvningen avuran i ett kärnkraftverk är således ettslags transmutation. används ordetoftast för att beteckna transmutation iacceleratordrivna system (ADS). Enligtuppgift är det mest intressantaanvändningsområdet för ett sådant systembearbetning av långlivat kärnavfall. Denallmänna uppfattningen bland experter påområdet är dock att transmutation avlånglivade ämnen i kärnavfall inte kangöras fullständig och att geologisktslutförvar av de långlivaderestprodukterna även fortsättningsviskommer att vara nödvändigt. ADS-transmutation med huvudsyfte attproducera el bedöms ligga långt fram itiden.Kärnteknisk forskning ingår inte i detlångsiktiga energipolitiska programmet,men insatser kring t.ex.acceleratordriven transmutation sker ändåi såväl som inom EU och i andrainternationella samarbeten.Europeiskt och nordisktforskningssamarbeteEG:s sjätte ramprogram för forskning,utveckling och teknisk demonstrationantogs formellt av rådet i juni 2002.Inom delområdet Hållbara energisystem(budget ) prioriterasforskning inom områdena ren energi,särskilt förnybara energikällor och derasintegrering i energisystemet. Vidarefokuseras på energibesparande ochenergieffektivitet samt på forskning omalternativa motorbränslen.Forskningsverksamhet med inverkan på långsikt är bl.a. inriktad på bränsleceller,ny teknik förenergibärare/energitransport, nya ochavancerade koncept för förnybarenergiteknik samt avskiljning ochdeponering av koldioxid i kombination medanläggningar för renare fossila bränslen.Ett förslag till flerårigt program föråtgärder på energiområdet - "Intelligentenergi för " (2003-2006) -diskuteras inom EU.Programmet skall stödja hållbarutveckling i energisammanhang.I en av motionerna anförs att ettutökat europeiskt forskningssamarbete kanvara betydelsefullt när det gällerförnybara energikällor. En möjlighetanges vara att inrätta en gemensammyndighet för övergripande ansvar för attdriva på utvecklingen på energiområdet.Enligt uppgift från Näringsdepartementethar klimatpolitiken,försörjningstryggheten och den inremarknaden inneburit en ökad europeisksamverkan och harmonisering påenergiområdet. Ett betydande samarbetesker därtill inom ramen för EU:sforskningsprogram. och fleraandra EU-länder har motsatt sigen mer långtgående samordning av dennationella energipolitiken inom EU.Under det svenska ordförandeskapet inordiska ministerrådet under år 2003kommer igångsättandet av verksamhet ienlighet med den nya handlingsplanen fördet nordiska energiforskningsprogrammetför att stödjas.Sverige kommer också att verka för ökadsamverkan mellan nationellaforskningsprogram, andra nordiskainstitutioner och näringslivet.Utskottets ställningstagandeOmställningen av energisystemetförutsätter kontinuerlig uppbyggnad av nykunskap och utveckling av ny teknik sompå sikt kan omsättas i praktisktanvändbara energiproduktionslösningar.Även utvecklingen av befintligaenergikällor kräver ökade kunskaper,bl.a. för att öka effektiviteten iproduktionen.Inom flera sektorer har användningen avfossila bränslen kunnat minskas på ettmycket framgångsrikt sätt under desenaste decennierna. Inomtransportområdet har detta emellertidvisat sig vara svårare. Transportsystemetär i mångt och mycket uppbyggt kring denbil- och flygtrafik som till dominerandedel är beroende av fossila bränslen. Detär enligt utskottets uppfattning därförmycket viktigt att vidta olika åtgärderför att reducera dessa transportslagsutsläppsmängder. Som bl.a. framförs imotionerna 2002/03:MJ428 (c) och2002/03:N345 (c) är det angeläget medsatsningar på alternativa drivmedel. Ilinje med vad som gäller föromställningen av energisystemet och iöverensstämmelse med det som anförs i denyssnämnda motionerna ser utskottet detsom en fördel om dessa alternativadrivmedel baseras på inhemska råvaror,såsom exempelvis spannmål ellerskogsråvaror. Samma syn har utskottet närdet gäller produktionen av syntesgas.Mot bakgrund av den vikt utskottetlägger vid forskning och utveckling påenergiområdet är det tillfredsställandemed den aktivitet som förekommer påområdet. De satsningar som görs inomramen för det långsiktiga energipolitiskaprogrammet utgör grundstenen i densvenska energiforskningen. Därutöver harEnergimyndigheten i samverkan med andramyndigheter påbörjat ett programkring alternativa drivmedel som kan ansestillgodose flera av de önskemål på dettaområde som förs fram i här behandlademotioner.Vidare noterar utskottet attenergiforskningen får ett stort utrymme iEU:s senaste forskningsprogram. Det ärangeläget att svenska forskare håller sigväl framme i dessa sammanhang.Utskottet följer utvecklingen på detkärntekniska området då landvinningarinom bl.a. acceleratordriventransmutation kan förväntas underlättahanteringen av utbränt kärnbränsle. Någotsärskilt initiativ av på dettaområde är emellertid, enligt utskottetsmening, inte aktuellt.Med det anförda avstyrks samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Effektivare energianvändningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkonvertering av oljeuppvärmning tillandra energislag och omenergisparåtgärder ochtilläggsisolering. till de satsningar som redan hargjorts inom ramen årsenergipolitiska åtgärdsprogram samttill det av våren 2002beslutade femåriga programmet medåtgärder för effektivareenergianvändning. Jämför reservation 19(m, fp, kd).MotionernaI motion 2002/03:N219 (s) konstateras attstatsmakterna inom ramen årsenergipolitiska program har uppmuntratatt elvärme ersätts med värme frånexempelvis värmepump, olje- ellervedpanna. Stödet har för åren 1998-2001resulterat i en minskad elanvändning med148 GWh, vilket motionären noterar medtillfredsställelse. Regeringen bördärför, enligt vad som anförs i motionen,även överväga metoder för att uppmuntrakonvertering från oljeuppvärmning tillmiljövänligare alternativ som berg-,ytjord- eller sjövärme.Satsningar på information och åtgärderför att spara energi i hushållen ärvällovliga, men för att få effekt måstekontraproduktiva lagar och bestämmelserelimineras, anförs det i motion2002/03:N390 (kd). Det är avgörande attinvesteringar i energisparåtgärder inteökar boendekostnaderna i form av höjdfastighetsskatt. Stimulansåtgärder förtilläggsisolering bör inkluderas i detenergipolitiska programmet på motsvarandesätt som gäller för konvertering frånelvärme till annan uppvärmning.Motionärerna framhåller vidare att i envilla med vattenburen elvärme ärvärmepump ett mycket effektivt sätt attminska elförbrukningen.Vissa kompletterande uppgifterDe kortsiktiga åtgärderna inom 1997 årsenergipolitiska program upphörde vidutgången av .