bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — Hälso- ochsjukvården skall hålla en god personell ochmateriell standard, dvs. bedrivas av personal medadekvat utbildning och med behövlig tekniskutrustning i ändamålsenliga lokaler. För att hälso-och sjukvården skall fungera krävs välutbildad och iövrigt kompetent personal som utför sinaarbetsuppgifter sakkunnigt och omsorgsfullt.Utbildningsfrågorna har stor betydelse vidutformningen av behörighetsregler för hälso- ochsjukvården och närliggande områden. Utöver godakunskaper inom relevanta ämnesområden är det enligtutskottet viktigt att yrkesutövaren har sådanapersonliga egenskaper att hon eller han är lämpligför sitt yrke.Hälso- och sjukvården bör präglas av närhet,tillgänglighet, helhetssyn och kontinuitet.Primärvården är basen i sjukvårdssystemet. Alla somär bosatta inom ett visst landsting har enligthälso- och sjukvårdslagen rätt till en fastläkarkontakt. Utskottet vidhåller att det är viktigtatt hälso- och sjukvårdsinsatserna utförs på rättvårdnivå eftersom det är mest kostnadseffektivt. Detankommer dock på sjukvårdshuvudmännen att besluta omvårdens organisation m.m. med utgångspunkt i hälso-och sjukvårdslagen.Utskottet behandlade under /01 dennationella handlingsplanen för utveckling av hälso-och sjukvården (bet. 2000/01:SoU5). Utskottetkonstaterade att den nuvarande obalansen mellanprimärvårdens åtagande och dess resurser minskargenom att primärvården i landstingen ochprimärvården i kommunerna för de äldre stärks. Ihandlingsplanen redovisades dessutom åtgärder föratt stärka stödet till barn, ungdomar och äldre medpsykisk ohälsa samt till psykiskt funktionshindrade.Vidare framhöll utskottet vikten av att ökamångfalden av vårdgivare inom den öppna vården ochomsorgen. I detta sammanhang vill utskottet erinraom att regeringen i budgetpropositionen för 2003föreslagit att i enlighet med vad som aviserats ihandlingsplanen bör det generella statsbidragethöjas med 2003 och medytterligare 2004. Höjningarnafördelas till kommunerna och tilllandstingen (proposition 2002/03:1, utgiftsområde25, s. 13).Motionerna So203 (m) yrkandena 1 och 2, So205 (m)yrkande 2, So298 (m) yrkandena 3, 6 och 8, So368(s), So437 (fp) yrkande 4, So443 (c) yrkande 3,So444 (c) yrkande 9, So450 (v) yrkandena 1 och 2,So460 (kd) yrkande 5, So509 (kd) yrkandena 1, 2 och12, K251 (m) yrkande 2, Sf291 (m) yrkande 2 och N345(c) yrkande 6 avstyrks med det anförda.Hälso- och sjukvården i bedrivs i huvudsak i offentligregi. Vid ett flertal tillfällen har regeringen, medinstämmande av utskottet, framhållit att det inomramen för ett sådant integrerat system kan finnasett värde, från såväl patienternas som personalenssynpunkt, i ett varierat vårdutbud i olikadriftsformer. Det bör enligt utskottet varaverksamhetens inriktning, tillgänglighet, kvalitetoch kostnadseffektivitet som styr valet avvårdgivare. Det är viktigt att så långt som möjligterbjuda alternativ och utveckla mångfalden inom denkommunala och landstingskommunala verksamheten.Vidare kan alternativa driftsformer prövas för attöka mångfald, valfrihet, tillgänglighet ochrättvisa. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom att det i samband med behandlingen av dennationella handlingsplanen för utveckling av hälso-och sjukvården uttalats att det är angeläget attolika driftsformer i den öppna vården och omsorgenstimuleras genom att fler privata, kooperativa ochideella entreprenörer ges möjlighet att sluta avtalmed sjukvårdshuvudmännen. Utskottet noterar ocksåatt regeringen i proposition 2001/02:142 Ändringar ilagen om offentlig upphandling, m.m. uttalat attkundvalssystem inom äldreomsorg, sjukvård,barnomsorg m.m. bör utredas i särskild ordning. ägarformer - vinst och demokratihar i sitt slutbetänkande Vårda vården - samverkan,mångfald och rättvisa (SOU 2003:23) uttalat attförutsättningarna för vårdgivaravtal, eller s.k.kundvalssystem, utreds i särskild ordning (s. 160).Utskottet delar denna uppfattning. Motionerna So298(m) yrkande 4, So404 (v) yrkande 2 och So478 (kd)yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda.Av överenskommelsen mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården framgår att samtligalandsting nu antagit Landstingsförbundetsrekommendation om valmöjligheter i vården.Motionerna So203 (m) yrkande 3 och So205 (m) yrkande4 får därmed anses tillgodosedda och avstyrks.När det gäller rätten till förnyad medicinskbedömning konstaterar utskottet att denna frågaföljs noga av . Således har fråganbehandlats i hälso- ochsjukvårdsrapport . Vidare framgår avregleringsbrev att styrelsen senast den 30juni 2003 skall redovisa effekterna av de avvårdgivarna vidtagna åtgärderna för att stärkapatienternas ställning i hälso- och sjukvården. Idet sammanhanget kommer rätten till förnyadmedicinsk bedömning att behandlas. börinte ta något initiativ med anledning av motionernaSo207 (m), So443 (c) yrkande 17 och So509 (kd)yrkande 6. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller sin uppfattning att remisserfyller en viktig funktion som instrument för attgöra riktiga medicinska prioriteringar både i syfteatt garantera att de patienter som har störst behovav specialistvård får tillgång till sådan och föratt kunna utnyttja de samlade resurserna ilandstinget optimalt. Motion So437 (fp) yrkande 3avstyrks därför.Utskottet vidhåller vidare sin inställning när det gällerfrågan om inrättande av ett svenskt "NationalInstitute of Health". Motion So298 (m) yrkande 13avstyrks.Vad gäller frågor om förlossningsvård och förlossningsplatserdelar utskottet motionärernas inställning attförlossningsvården, i likhet med annan hälso- ochsjukvård, skall vara av god kvalitet och tillgodosepatientens behov av trygghet i vården ochbehandlingen. Frågan om vårdens organisation äremellertid i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Utskottet är inte hellerberett att föreslå ett tillkännagivande om ennationell översyn av förlossningsvården. Utskottetutgår från att inom ramen för sitttillsynsansvar även i fortsättningen noga följerutvecklingen på detta område. Motionerna So400 (v)yrkande 1, So443 (c) yrkande 19 och So509 (kd)yrkande 4 avstyrks med det anförda.Rapporten , Ds 2002:3, bereds förnärvarande i . bör inteföregripa kommande förslag på området. Motion So450(v) yrkande 7 och So443 (c) yrkande 40 avstyrks.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande attinte återinföra husläkarlagen. Motion So437 (fp)yrkande 1 avstyrks.Lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingensrätt att överlämna driften av akutsjukhus till annanupphörde att gälla . MotionernaSo298 (m) yrkande 14 och So443 (c) yrkande 20 ärnumera tillgodosedda och avstyrks därmed.Utredningen om vårdens ägarformer har nyligenöverlämnat sitt slutbetänkande till regeringen.Remissbehandling är enligt uppgift nära förestående.Riksdagen bör inte föregripa regeringens kommandeförslag. Motionerna So205 (m) yrkande 3 och N396(mp) yrkande 18 avstyrks.I motion So450 (v) yrkande 8 begärs att regeringenger i uppdrag att utforma ettprogram för patientutbildning. Utskottet villåterigen framhålla att sedan 1996tagit fram nationella riktlinjer för vården avpatientgrupper med svåra kroniska sjukdomar.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Av regleringsbrev avseende för2003 framgår att styrelsen, i samverkan medLandstingsförbundet och ,skall förstärka sitt stöd till huvudmännen och svaraför samordning av arbetet med att förbättrainformationsförsörjningen ochverksamhetsuppföljningen inom hälso- och sjukvården.Riksdagen bör därför inte ta något initiativ medanledning av motion So443 (c) yrkande 24.Lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. trädde ikraft . Av lagen framgår attnämnderna bl.a. skall hjälpa patienter att få deninformation som behövs för att de skall kunna tatill vara sina intressen i hälso- och sjukvården ochhjälpa patienter att vända sig till rätt myndighet.Socialstyrelsen har redovisat effekterna avförändringarna i patientnämndernas verksamhet.Utskottet anser att patientnämnderna har en viktigfunktion för att höja kvaliteten och ökarättssäkerheten inom hälso- och sjukvården.Riksdagen bör inte ta något initiativ med anledningav motion So450 (v) yrkande 9.Frågan om rättspsykiatriska patienters friatillgång till pensionsmedel eller sjukpenningbehandlas i motion So345 (s). Utskottet konstateraråterigen att det följer av 26 § hälso- ochsjukvårdslagen att vårdavgifter får tas ut avpatienter enligt grunder som ellerkommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskiltföreskrivet. Det ankommer således påsjukvårdshuvudmännen att själva svara föravgiftsdebitering. Utskottet finner inte anledningatt föreslå någon ändring av det nu gällandesystemet. Motionen avstyrks.I motion So398 (v) begärs att fåri uppdrag att se över möjligheten att kunna väljaprimärvårdsenhet i stället för namngiven läkare.Utskottet anser inte att en sådan översyn ärerforderlig, men utgår från att regeringen följerutvecklingen. Motionen avstyrks.Flera motioner behandlar frågor ompersonalförsörjning inom vården. I detta sammanhangvill utskottet påpeka att utskottet under föregåenderiksmöte behandlade proposition 2001/02:38 Bildandeav ett familjemedicinsk institut. Vad särskiltgällde frågor om rekrytering av personal ansågutskottet att dessa är av avgörande betydelse föratt primärvården skall kunna fullgöra sin uppgiftsom bas i primärvården samt att institutet börbelysa faktorer som är av betydelse för attrekryteringen till primärvården skall kunna tryggaslångsiktigt (bet. 2001/02:SoU5). I samma betänkandeförordade utskottet att en särskild översyn skallgöras av utformningen, lokaliseringen ochdimensioneringen av språkutbildningen för utländskvårdpersonal. följde utskottet (rskr.2001/02:144-145). följer vidarehälso- och sjukvårdens behov av läkare ochsjuksköterskor. Utskottet vill också erinra om attregeringen inrättat ett projekt om översyn av denhögspecialiserade vården. I samband därmed skall denhögspecialiserade vårdens och forskningenskompetens- och personalförsörjningsbehov behandlas.Riksdagen bör inte ta något initiativ med anledningav motionerna So245 (s), So437 (fp) yrkande 8, So443(c) yrkandena 42 och 43, So499 (s) samt So509 (kd)yrkandena 10 och 11.Såvitt gäller rätten att söka vård i EU konstaterarutskottet att rådet för sysselsättning ochsocialpolitik, hälso- och sjukvård samtkonsumentfrågor antog slutsatser omutvecklingen när det gäller patientrörligheten ochhälso- och sjukvården inom EU. Utskottet noterarvidare att socialministern uttalat att regeringenslångsiktiga mål är att gränsöverskridande vård skallbygga på samma principer som landstingens friavårdval. Något initiativ från behövs inte.Motionerna So298 (m) yrkande 11 och U323 (m) yrkande6 avstyrks med det anförda.Utskottet vidhåller sin uppfattning att frågan omatt skapa ett enhetligt system för sponsorer ivården är en fråga som i första hand skall lösas avsjukvårdshuvudmännen i samråd, exempelvis medLandstingsförbundet. bör således inte tanågot initiativ med anledning av motion So450 (v)yrkande 6.Privata vårdgivareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omprivata vårdgivare. Utskottet hänvisar tillpågående beredningsarbete iRegeringskansliet. Jämför reservationerna 28(m), 29 (fp), 30 (kd), 31 (m, fp), 32 (kd),33 (c), 34 (m, c), 35 (kd), 36 (m) och 37(kd, c).MotionerI motion So298 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om alternativ i vården (yrkande 5).Motionärerna anför att fler privata alternativ ivården skapar bättre och effektivare vård samtbättre arbetsmiljö och villkor för personalen. Imotionen begärs också ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om etableringsfrihet ochersättningsetablering (yrkande 7). I motionen anförsatt om patientens valfrihet stärks och pengarnaföljer patienten samt etableringsfrihet införssäkras mångfald liksom bättre tillgänglighet förpatienterna. Detta löser även dagens problem medersättningsetablering. Även i motion So413 av och () framställs ettyrkande om ersättningsetablering för privata läkareoch sjukgymnaster med offentlig finansiering.Motionärerna anför att huvudregeln bör vara attetablerad mottagningsverksamhet med offentligfinansiering skall kunna överlåtas med bibehållenfinansiering. För att kunna avslå detta bör krävasatt huvudmannen klart kan bevisa att sjukvårdenlider men om mottagningsverksamheten överlåts tillannan läkare, oaktat dennes specialitet. Motsvarandeskall gälla för privata sjukgymnaster.I motion So203 av och (m) begärs ett tillkännagivande ombetydelsen av enskilda vårdgivare för en kvalitativutveckling av vården (yrkande 4). Vidare framförs imotion So205 av () ett yrkande omvikten av goda förutsättningar för enskildavårdgivare (yrkande 1).I motion A315 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om privata alternativ i vården(yrkande 6). Motionären anför att det skall varamöjligt att starta och driva egna företag inom vårdoch omsorg samt att sjukhus och vårdinrättningarskall kunna drivas av privata bolag.I motion So437 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om etableringsfrihet förallmänläkare, sjukgymnaster, geriatriker,barnläkare, gynekologer och barnmorskor (yrkande 2).Vidare begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande omvärdet av fler privata vårdgivare. Motionärernaanför att den privata vården har fler nöjdapatienter och mer nöjd personal som denbättre utnyttjar resurserna.I motion So509 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om attunderlätta för vårdpersonal att driva verksamhet iegen regi (yrkande 5). Motionärerna anför bl.a. attdagens utformning av lagen (1992:1528) om offentligupphandling inte passar in i tjänstesektorn.I motion Sf335 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att möjliggöra större mångfaldav vårdgivare för att på så sätt öka vårdpersonalensmöjlighet att påverka arbetsförhållanden,löneutveckling och karriärvägar (yrkande 12).Motionärerna anför att undersökningar visar attanställda hos privata vårdgivare trivs bättre ochmår bättre än sina kolleger hos offentligavårdgivare.I motion So443 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om längre avtalstider iupphandling (yrkande 22). Motionärerna anför attkorta avtalstider hämmarkonkurrensen mellan vårdgivarna och gör att mångainte vågar satsa på att etablera sig som företagare.Vidare begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande omsamverkansavtal. Motionärerna anför att även andralegitimerade vårdgivargrupper utöver läkare ochsjukgymnaster skall ha möjlighet att bedrivaverksamhet som enskild vårdgivare och finansieras avlandstinget. Lagstiftningen bör utformas så att denmedger ett större mått av förhandlingsutrymme mellansjukvårdshuvudmannen och den enskilde vårdgivaren,men att avtalet fortfarande betraktas som ettutflöde av offentligrättslig lagstiftning. I yrkande51 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa 67-årsgränsen vad gäller ersättning förprivatpraktiserande läkare m.fl.I motion So228 av och () begärs att beslutar attfri etableringsrätt för sjukgymnaster införs.Motionären anför att fri etableringsrätt försjukgymnaster bör införas för att säkerställaresurser för rehabilitering och för att få en bättretäckning av dessa resurser i därcentralisering är ledstjärnan i många landsting.I motion So428 av och i (s) begärs etttillkännagivande om att utökaunderrättelseskyldigheten till privata vårdgivare.Motionärerna anför att i förordning (1982:116) omunderrättelse till stadgas att nären annan myndighet än beslutar attavskeda en legitimerad yrkesutövare skallmyndigheten under vissa omständigheter sända enkopia av sitt beslut till . Dennaförordning gäller endast offentliga arbetsgivare.Eftersom antalet privata vårdgivare ökar bör dennaanmälningsskyldighet gälla samtliga inomyrkeskategorin, oavsett om de har privat elleroffentlig anställning.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet har behandlat frågor om privata vårdgivarevid flera tillfällen , se bl.a.betänkandena /99:SoU10, 1999/2000:SoU9,2000/01:SoU10 och 2001/02:SoU13.Frågor om ökad mångfald av vårdgivare behandladesvidare i betänkande 2000/01:SoU5 Nationellhandlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvård.Utskottet anförde att det är angeläget att olikadriftsformer i den öppna vården och omsorgenstimuleras genom att fler privata, kooperativa ochideella entreprenörer ges möjlighet att sluta avtalmed sjukvårdshuvudmännen samt att en ökad mångfaldav vårdgivare kan främja utvecklingen inom hälso-och sjukvården. Vidare anförde utskottet att det närdet gällde rätten att överlåta en etablering hadeerfarit att regeringen har för avsikt att genomföraen analys för att undersöka det nuvaranderegelsystemets effekter.Vårdgivarutredningen har överlämnatbetänkandet Åldersgränser och ersättningsetablering(SOU 2003:7) till regeringen. Regeringen föreslår iproposition 2002/03:70 Höjd åldersgräns förtandläkares och tandhygienisters rätt till offentligersättning att åldersgränsen för offentligersättning till tandläkare och tandhygienister skallhöjas från 67 till . Vidare föreslås att detefter individuell prövning skall vara möjligt attarbeta vidare inom tandvårdsförsäkringen efter fyllt . Betänkandet bereds i övriga delar iRegeringskansliet.Delegationen (S 1995:10) för samverkan mellanoffentlig och privat hälso- och sjukvård lämnade idecember 1997 sitt slutbetänkande spelregler -en förutsättning för samverkan mellan offentlig ochprivat sjukvård (SOU 1997:179). Utredningen omsjukvårdsupphandling (S 1998:1) lämnade i december1999 betänkandet Upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster (SOU 1999:149). Enligt uppgiftfrån kommer de båda betänkandenaatt behandlas i en gemensam proposition.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är önskvärt att mångfaldenav vårdgivare ökar genom att fler privata,kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet attverka inom hälso- och sjukvården. Många av dessavårdgivare bidrar med nya idéer och erfarenheter somär viktiga för hälso- och sjukvårdens utveckling.Det är emellertid viktigt att inte kommersiellaintressen tillåts ta överhanden och försvåramöjligheterna att upprätthålla en sjukvård som ärdemokratiskt styrd, solidariskt finansierad och gesutifrån behov. All offentlig vård skall följa sammaregler, oavsett driftsform. För att de grundläggandedemokrati- och jämlikhetsmålen skall kunnaupprätthållas som alternativa driftsformersläpps in, är det nödvändigt att det är reglerat vari hälso- och sjukvården som privata vinstintressenfår förekomma. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att Utredningen om vårdens ägarformernyligen överlämnat sitt slutbetänkande tillregeringen. Remissbehandling är enligt uppgift näraförestående. bör inte föregriparegeringens kommande förslag. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna So203 (m) yrkande 4,So205 (m) yrkande 1, So298 (m) yrkande 5, So437 (fp)yrkande 9, Sf335 (kd) yrkande 12 och A315 (m)yrkande 6.Frågor om enskilda vårdgivares rätt tilletablering behandlas i Samverkansdelegationensbetänkande. Likaså har Samverkansdelegationenföreslagit att även andra legitimeradevårdgivargrupper än läkare och sjukgymnaster bör gesmöjlighet att bedriva verksamhet som enskildvårdgivare med finansiering av landsting.Betänkandet bereds i och riksdagenbör inte förekomma kommande förslag. MotionernaSo228 (mp), So298 (m) yrkande 7 delvis, So437 (fp)yrkande 2 och So443 (c) yrkande 23 avstyrks.Frågor om upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster har behandlats av Utredningen omsjukvårdsupphandling. Även detta betänkande bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottets uppfattning bördetta arbete avvaktas varför motionerna So509 (kd)yrkande 5 och So443 (c) yrkande 22 avstyrks.Regeringen tillkallade en särskildutredare med uppgift att utreda konsekvenserna avett avskaffande av åldersgränserna när det gälleroffentlig ersättning till bl.a. läkare ochsjukgymnaster. Utredaren skulle även utreda behovetav ändringar i lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) omersättning för sjukgymnastik vad gällerförutsättningarna för privata vårdgivare attöverlåta en praktik till en kollega med bibehållenmöjlighet till ersättning från det allmänna för denverksamhet som bedrivs på praktiken. Utredaren haröverlämnat sitt betänkande till regeringen. Såvittgäller tandläkare och tandhygienister har regeringenhelt överlämnat en proposition tillriksdagen med förslag att åldersgränsen för atterhålla offentlig ersättning skall höjas från 67till . Riksdagsbehandling av propositionen ärplanerad till . Betänkandets övriga delarremissbehandlas . bör inteta något initiativ i frågan. Motionerna So298 (m)yrkande 7 delvis, So413 (m) och So443 (c) yrkande 51avstyrks.Riksdagen bör inte ta något initiativ medanledning av motion So428 (s). Motionen avstyrks.Tolk inom hälso- och sjukvårdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om rätten tillval av tolk inom hälso- och sjukvården.MotionI motion Sf214 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omrätten till val av tolk inom hälso- och sjukvården(yrkande 8). Det är inte alltid som nära släktingareller make eller maka är lämpligast att tolka.Därför måste en patient ha rätt att välja tolk,heter det i motionen.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat frågorom tolk inom hälso- och sjukvården, senast ibetänkande 2001/02:SoU10 (s. 49). Utskottet erinradeom att det följer av 4 och 8 §§ förvaltningslagen(1986:223) att tolk vid behov skall anlitas inom denoffentliga sjukvården. Vidare betonade utskottet attinformation till patienten bör lämnas i former somär anpassade efter den aktuella patientensförutsättningar och behov och att bl.a. kulturelloch språklig bakgrund måste beaktas i dettasammanhang. Frågan om vilken tolk som skall anlitasi ett enskilt fall bör prövas utifrån patientenssituation och önskemål. Utskottet ansåg att det intebehövdes något initiativ från sida ochavstyrkte motionsyrkandet (ej res.). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2001/02:236).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker motion Sf214 (c) yrkande 8.HögkostnadsskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att utredafrågan om ett samlat högkostnadsskydd.Utskottet vidhåller bl.a. atthögkostnadsskydden för läkemedel respektivevårdavgifter även i fortsättningen bör varaseparerade. Jämför reservation 38 (fp, kd,c).MotionerI motion So509 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att systemet medhögkostnadsskydd bör utredas (yrkande 27).Motionärerna påpekar att flera vårdavgifter, liksomreskostnader i samband med vård, inte omfattas avhögkostnadsskyddet. Patientavgifter ochläkemedelsavgifter betraktas ofta separat medan detför medborgaren är viktigt vad de sammanlagdaavgifterna uppgår till. Ett framtida mål bör varaatt konstruera ett system som inkluderar alla egnaavgifter i vården och olika hjälpmedel.I motion So443 av m.fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär en utredning isyfte att se över konsekvenserna av ett samlathögkostnadsskydd (yrkande 30). Enligt motionärernaanvänds alltfler olika behandlingar och läkemedelsom är medicinskt motiverade för den enskildes hälsamen som inte ingår i högkostnadsskyddet.Tidigare behandling och pågående arbeteMotioner om ett samlat högkostnadsskydd behandladesav utskottet senast i det av godkändabetänkande /02:SoU10 De nyaläkemedelsförmånerna. Utskottet delade regeringensuppfattning att högkostnadsskydden för läkemedelrespektive vårdavgifter även i fortsättningen börvara separerade. Utskottet fäste stor vikt vid atten effektiv uppföljning i olika avseenden kan ske ifråga om förskrivning och användning av läkemedeloch delade bedömningen att uppföljningen skulleförsvåras om högkostnadsskydden för läkemedel ochvårdavgifter åter slås samman. Likaså kanpriskänsligheten skilja sig åt mellanhögkostnadsskydden för läkemedel respektivevårdavgifter, och en sammanslagning avhögkostnadsskydden skulle kunna leda till ickeönskvärda effekter på konsumtionsmönstret inomhälso- och sjukvårdsområdet, anfördes det.Motionerna avstyrktes (s. 14 f.; res. kd, c och fp).Utskottet behandlade liknande motioner även i det avriksdagen godkända betänkande 2001/02:SoU1Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg (s. 33 och 96 f.).