bet · GQ01JUU12 · 2003-04-03 00:00:00 — Motionerna Ju5 och Ju364 bör i härbehandlade delar avslås.I motion Ju3 (m) begärs att en utredning tillsättsför att utvärdera om den svenska implementeringenavseende rambeslutets artiklar om dels ledande avoch deltagande i en terroristorganisation, delsstraffansvaret för juridiska personer till alladelar uppfyller de krav rambeslutet uppställer.Motionärerna pekar här på de tveksamheter Lagrådetframfört om att det kan visa sig att så inteär fallet. Utredningen bör vidare göra en översyn avhur den nya lagstiftningen förhåller sig till degrundlagsskyddade fri- och rättigheterna i2 kap. regeringsformen.Utskottet har avstyrktmotionsyrkanden liknande dem som här framställts omdeltagande i en kriminell organisation (bet.2002/03:JuU10 s. 17 f.). Utskottet anförde i detärendet att de skäl mot att införa ett förbud motdeltagande i rasistiska och kriminellaorganisationer som Kommittén om brottslighet medanknytning till vissa organisationer m.m. lade frami sitt betänkande (SOU 2000:88) fortfarande vargiltiga. Utskottet var därför inte berett attförorda införandet av ett sådant förbud i svenskrätt. - I propositionen anför regeringen att denanser att det inte, för att uppfylla åtagandena irambeslutet, föreligger behov av att införa ettutvidgat straffrättsligt ansvar för åtgärder sominnebär ledande av eller deltagande isammanslutningar som inrättats med avsikt att begåterroristbrottslighet. Det bör dock anmärkas attfrågan om ytterligare kriminalisering av ledande avoch deltagande i kriminella organisationer kandiskuteras på ett mer generellt plan utifrån andrabehov och andra förutsättningar. Inom ramen fördetta lagstiftningsarbete finns emellertid inteunderlag att ta ställning i den frågan, utan den fårövervägas i annat sammanhang (prop. s. 47 f.).Utskottet delar regeringens uppfattning att det förnärvarande inte finns underlag för att ta ställningtill en eventuell ytterligare kriminalisering avledande av och deltagande i kriminellaorganisationer. Ingenting har framkommit som börföranleda något uttalande från riksdagen.Utskottet har vid ett flertal tillfällen under desenaste åren fått ta ställning till om de svenskareglerna om företagsbot uppfyller de krav somgenerellt brukat uppställas i rambeslut vad gälleransvar och påföljder för juridiska personer (sebl.a. 2001/02:124 och bet. Utskottethar därvidlag delat regeringens uppfattning att desvenska bestämmelserna uppfyller dessa krav. I dettaärende har inget framkommit som bör föranleda någotannat ställningstagande.Utskottet avstyrker motion Ju3 i här behandladedelar.ÖvrigtI motion Ju278 (v) begärs att regeringen skall verkaför att rambeslutet om bekämpande av terrorismomförhandlas.Det har inte framkommit något som utgör skäl förutskottet att begära att regeringen inom EUinitierar en översyn av rambeslutet om bekämpande avterrorism. Utskottet avstyrker motion Ju278 i härbehandlad del.Reservationer1. Avslag på propositionen (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår proposition 2002/03:38. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Ju2 och2002/03:Ju4.StällningstagandeKampen mot internationell brottslighet och terrorismär mycket viktig. En av de bärande komponenterna ikampen mot terrorismen och dess grogrunder ärförsvaret och förstärkningen av de mänskligarättigheterna och demokratin.I samband med att rambeslutet om bekämpande avterrorism antogs beslutade rådet om ett uttalandedär vissa företeelser undantas från definitionerna irambeslutet. Vi anser att det är mycket oroande attett dokument som inte är juridiskt bindande skallvara garantin för att motstånd mot diktaturer inteskall bedömas som terroristbrott. Rådet hadeknappast sett ett behov av att uttryckligen undantamotståndskampen under om det intesett en risk för att denna annars skulle ha fallitin under terrorismdefinitionen. - Den föreslagnadefinitionen av terroristbrottet är alltså otydlig.Rekvisiten är alltför vaga och därmedsvårtillämpade. De uttalanden som gjorts iförarbetena avhjälper inte i någon nämnvärd mån degränsdragnings- och tolkningsproblem som kommer attuppstå. Sammantaget kan den föreslagnalagstiftningen inte anses uppfyllalegalitetsprincipens krav vad gäller klarhet ochtydlighet och därmed inte heller det inomstraffrätten viktiga kravet på förutsägbarhet.Förslaget uppfyller därför enligt vår mening inte dekrav på rättssäkerhet som bör ställas. Lagen om straff för terroristbrott (punkt 2)av (), () ochCecilia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omstraff för terroristbrott med den ändringen att 2 §tredje stycket utgår. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Ju3 yrkande 3.StällningstagandeVi tillstyrker i princip förslaget till lag omstraff för terroristbrott.Enligt vår mening saknas det emellertid behov avatt införa ett särskilt mindre grovt terroristbrott.Det leder tanken fel att tala om mindre grovaterroristbrott; per definition utgör ettterroristbrott alltid ett grovt brott. Även motbakgrund av konstruktionen av det nyaterroristbrottet - utöver redan befintliga rekvisitför respektive gärning krävs ytterligarekvalificerande och försvårande rekvisit för att ettterroristbrott skall anses föreligga - förefallerdet främmande att det skall finnas utrymme för attbedöma terroristgärningar som mindre grova brott.Det kan vidare befaras att införandet av ettmindre grovt terroristbrott får den effekten attfler gärningar kommer att bedömas som terroristbrottän vad som avsetts.Om domstolarna i någon större omfattning kommeratt bedöma terroristgärningar som mindre grovaterroristbrott och därmed döma ut kortafängelsestraff, är risken stor att det preventivasyftet med den nya lagstiftningen omintetgörs.Mot bakgrund härav anser vi att förslaget om attinföra ett mindre grovt terroristbrott bör avslås.3. Utvärdering av rättstillämpningen (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Ju5 och2002/03:Ju364 yrkande 27.StällningstagandeSamarbetet inom EU mot gränsöverskridandebrottslighet och särskilt det mot terrorism ärviktigt.Införandet av nya brottstyper föranleder i mindreeller större utsträckning en oro för att degrundläggande mänskliga fri- och rättigheternariskerar att kränkas. De grundlagsskyddade fri- ochrättigheterna som främst åsyftas handlar om skyddetför yttrande-, mötes- och demonstrationsfriheten i 2kap. Vidare berörs rättigheter iden Europeiska konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna, främst artiklarna 10 och 11, samt ifördraget om Europeiska unionen, artikel 6.Införandet av ett särskilt terroristbrott ochdärtill kopplade förändringar i gällande rätt fårinte innebära ett åsidosättande av de angivnarättigheterna.Vi vill särskilt understryka att stor försiktighetmåste iakttas när det gäller verkställighet avutvisningsbeslut i de fall den utvisade verkar mott.ex. en diktatur i sitt hemland.Enligt vår mening bör regeringen få i uppdrag attfölja upp tillämpningen av hela den nyalagstiftningen inom två år.4. Utredning om straffansvaret för juridiskapersoner m.m. (punkt 6)av (), () ochCecilia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Ju3 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeRambeslutet uppställer krav att medlemsländernakriminaliserar bl.a. ledande av och deltagande i enterroristorganisation samt inför regler om ansvarför juridiska personer. Lagrådet har ställt sigtveksam till om regeringens förslag i dessa delar påsikt kommer att visa sig vara tillräckliga. Vi delarLagrådets tveksamhet i dessa delar. - Det är ocksåen brist att regeringen inte analyserat hurinstitutet företagsbot förhåller sig tillstandardartiklarna i rambeslut om straffansvar förjuridiska personer, som också förekommer i dettaärende, och därmed om den svenska implementeringentill fullo uppfyller kraven i det nu aktuellarambeslutet.Sammantaget anser vi att det finns skäl att geregeringen i uppdrag att följa upp dennya lagstiftningen. bör en analys göras avhur institutet företagsbot förhåller sig till detkrav på straffansvar för juridiska personer somställs i detta ärende.Det får ankomma på regeringen att tillsätta enutredning och därefter återkomma till medförslag.Särskilda yttranden1. Lagstiftningsprocessenav (), () ochCecilia () .I den proposition som föregick riksdagensgodkännande av rambeslutet ombekämpande av terrorism fanns inga förslag tilllagändringar (prop. 2001/02:135). Sådanapresenterades i stället i en därefter inomJustitiedepartementet utarbetaddepartementspromemoria. Den beredning som därefterskett har varit begränsad till frågan om hur svensklagstiftning bör anpassas till bestämmelserna irambeslutet.Beredningen skiljer sig härigenom från vad somnormalt tillämpas i samband med internationellaöverenskommelser som kräver lagstiftning. Den gängseprincipen är att frågor om följdlagstiftning till eninternationell överenskommelse tas upp somfrågan om godkännande av överenskommelsen. Ordningenär naturlig eftersom det först genomföljdlagstiftningen blir klart vilka de närmarekonsekvenserna av ett godkännande blir.Vi har förståelse för att det kan finnas anledningatt i vissa hänseenden särbehandla rambeslut iförhållande till andra internationellaöverenskommelser men anser att kraven på beredninginte generellt bör ställas lägre när det gällerrambeslut och därav föranledd lagstiftning än vidandra former av internationella överenskommelser.Det är otillfredsställande att medverkartill antagande av ett bindande beslut i medvetandeom att det sannolikt inte kommer att bli möjligt attuppfylla förpliktelserna i beslutet.Frågor om terrorism och dess straffrättsligabehandling är av stor principiell betydelse och dentillnärmning av medlemsstaternas lagar somrambeslutet syftar till är givetvis betydelsefull idetta sammanhang. Det aktuella rambeslutet lämnarett förhållandevis brett utrymme för olikalagtekniska lösningar och skillnader iregleringarnas närmare innehåll. Om även andralagtekniska lösningar än de nu föreslagna varitmöjliga hade det varit av värde att detta redovisatsoch att det gjorts en avvägning av för- ochnackdelar med olika lösningar.Det kan, som Lagrådet anfört, väl tänkas att detmed tillämpning av straffmätnings- ochstraffskärpningsregler hade varit möjligt attåstadkomma en lösning som skulle vara smidigare ochtekniskt enklare än den i remissen föreslagna ochsom också skulle utgöra ett mindre ingrepp i densvenska strafflagens systematik. På det underlag somnu föreligger anser vi oss dock inte kunna förordanågon annan lösning än den regeringen valt.2. Kriminella organisationerav ().Vad gäller brottslighet med kopplingar tillkriminella organisationer har jag iolika sammanhang påtalat de problem som följer avatt det i saknas lagstiftning som riktar insig mot deltagande i sådana organisationer. Av fleraskäl är det svårt - för att inte säga meningslöst -att direkt förbjuda rasistiska eller andrakriminella organisationer. En organisation somförbjuds ena dagen kan t.ex. snabbt återuppstå underannat namn dagen därpå. Ett organisationsförbudskulle därför inte gå att upprätthålla. Det ärdärför mycket effektivare att kriminalisera denenskildes stöd eller deltagande i den typen avorganisation, som ofta är inblandad i organiseradbrottslighet.I förevarande proposition påpekar att detinte är säkert att förslaget att de svenskabestämmelserna om medverkan, försök, förberedelseoch stämpling är tillräckliga för att tillgodose dei artikel 2.2 upptagna kraven på kriminalisering avledande av och deltagande i enterroristorganisation. Lagrådet är inte övertygat omatt förslaget i denna del kommer att visasig hållbart, men anser sig inte ha underlag för attmotsätta sig regeringens bedömning i denna del.Regeringen hävdar att det inom ramen för dettalagstiftningsarbete inte finns underlag för att taställning i frågan om det på ett generellt planföreligger behov av ytterligare kriminalisering avledande av och deltagande i kriminellaorganisationer, utan att detta får övervägas i annatsammanhang. Jag kan tills vidare godta dennaslutsats, men förutsätter att regeringen återkommermed erforderliga lagförslag i ett annat sammanhang.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2002/03:38 har regeringen() föreslagit att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om straff för terroristbrott,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i lagen (2002:444) om straff förfinansiering av särskilt allvarlig brottslighet ivissa fall, m.m.,4. lag om ändring i lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål,5. lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff försmuggling,6. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),7. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskildutlänningskontroll,8. lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd församhällsviktiga anläggningar m.m.,9. lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627),10. lag om ändring i polisdatalagen (1998:622),11. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),12. lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt samt13. lag om ändring i lagen (1991:1129) omrättspsykiatrisk vård.Följdmotioner2002/03:Ju2 av m.fl. (v)avslår proposition 2002/03:38 Straffansvarför terroristbrott.2002/03:Ju3 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om straffansvaret förledande av och deltagande i en terroristgrupp.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om straffansvaret förjuridiska personer.3. avslår regeringens förslag om införandeav ett ringa terroristbrott.4. beslutar att 13 kap. 5 a § 3brottsbalken skall ha följande lydelse: "ettmaskindrivet spårfordon på järnväg, spårväg ellertunnelbana som används för befordran av gods ellerpassagerare, eller ett annat fordon som används iyrkesmässig trafik,".2002/03:Ju4 av och ():1. avslår regeringens proposition2002/03:38.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sekretessreglerna.2002/03:Ju5 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att regeringennoga bör övervaka rättstillämpningen av den nyalagen så att den inte i någon del kan anses kommaatt strida mot de grundläggande fri- ochrättigheterna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om förändringen i1 § 2 lag om ändring i lagen (1991:572) omsärskild utlänningskontroll.Motioner från den allmännamotionstiden år 20022002/03:Ju278 av m.fl. (v):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börbegära nya förhandlingar om rambeslutet ombekämpande av terrorism.2002/03:Ju364 av m.fl. (fp):27. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se över de lagarsom berör terrorism.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3EU:s rambeslut om bekämpande av terrorismBilaga 4Rådets uttalande