bet · GR01FIU7 · 2003-10-30 00:00:00 — Likvidation av stadshypotekskassa m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition2002/93:92 Likvidation av stadshypotekskassam.m.Regeringen beslutade om likvidation avStadshypotekskassan.Propositionen behandlar frågorna omupphävande och ändringarav lagar fr.o.m. med anledning av likvidationen,användningenav överskottet i likvidationen,följdändringar i några lagar till följdav ändrade paragrafnumreringar i 9 kap. regeringsformen.Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Ingen motion har väckts iärendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Upphävande och ändringar avlagar med anledning av Stadshypotekskassans likvidationRiksdagenbifaller proposition 2002/03:92 punkt 1 i denna del.2. Överskottet iStadshypotekskassanRiksdagen bifaller proposition 2002/03:92 punkt2.3. Följdändringar i lagar med anledning av ändringar iregeringsformenRiksdagen bifaller proposition 2002/03:92 punkt 1 i dennadel.4. IkraftträdandeRiksdagen bifaller proposition 2002/03:92 punkt1 i denna del.Stockholm den 30 oktober 2003På finansutskottetsvägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Sven-Erik (), (), (), KjellNordström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), GunnarNordmark (fp), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2002/93:92Likvidation av stadshypotekskassa m.m. föreslårregeringen att antar regeringens förslag till upphävande av ettantal lagar med anledning av likvidation av Stadshypotekskassan samt någraföljdändringar. Regeringens förslag återges i bilaga 1 och lagförslagen- efter en redaktionell ändring i rubriken till lag om ändring i sparbankslagen(1987:619) och ingressen till lag om ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank - i bilaga 2 i betänkandet.BakgrundÅr 1909 bildadesKonungariket stadshypotekskassa (Stadshypotekskassan). Kassansuppgift var att finansiera långfristig fastighetsbelåning genom ett antalregionalt verksamma stadshypoteksföreningar. Syftet var att göra offentligstödverksamhet möjlig. Statens risktagande skulle hållas på en låg nivå.Stadshypotekskassans upplåning kom huvudsakligen från stora institutionellaplacerare och skedde främst mot obligationer och certifikat. Som säkerhetför kassans förbindelser ställde staten en garanti, den s.k.grundfonden.Stadshypotekskassan fick genom sin möjlighet att erbjuda förmånligalångfristiga krediter en mycket stark ställning påbostadsfinansieringsmarknaden.Ibörjan av avreglerades den svenska kreditmarknaden. Det ändraderadikalt förutsättningarna för verksamheten och kassans roll på marknaden.De skäl som tidigare fanns för att staten i fördelningssyfte skulle ställagarantier till institut inom olika sektorer på kreditmarknaden föll bort.Avregleringen innebar också att frågan om statens agerande varkonkurrensneutraltblev aktuell. Det ansågs inte vara konkurrensneutralt att staten ställdegarantier för vissa kreditinstituts förbindelser.Stadshypotekskassansaknade ägare och när det av kapitaltäckningsskäl behövdes tillskott avexternt kapital fanns således ingen som kunde ge tillskott. Detta problemaccentuerades av att Stadshypotekskassan fr.o.m. den 1 februari 1990omfattades av nya, internationellt anpassade, kapitaltäckningsregler (prop.1989/90:43), som bl.a. innebar att den statliga garantin inte fick räknasin i kapitalbasen.År 1992 föreslog regeringen därför att Stadshypotekskassanskulle ombildas (prop. 1991/92:119). Stadshypotekskassan fusionerades dåmed landets stadshypoteksföreningar. Tillgångarna i den gemensamma rörelsenfördes över till det nybildade AB.Stadshypotekskassan ägdeefter ombildningen alla aktier i . genomfördesen ägarspridning och nyemission som reducerade Stadshypotekskassansägarandel till av kapital och röster. Efter beslut (prop.1996/97:40) fördes återstående aktieinnehavet över till staten för attsäljas. Stadshypotekskassan har därefter inte haft någon aktieförvaltandeuppgift.Stadshypotekskassan behöll ansvaret för utelöpande obligationeroch annan låneskuld som fanns vid ombildningen. lämnadereverser till Stadshypotekskassan med samma villkor. Fram till 1994fortsatte också Stadshypotekskassan att svara för den nyupplåning somStadshypotek AB behövde för sin rörelse.Ansvaret för nyupplåningen gick1995 över till . Stadshypotekskassan inledde då återbetalningenav låneskulden. Avsikten var att Stadshypotekskassan skulle avvecklashelt när samtliga utestående lån återbetalats.Stadshypotekskassansuppgift var således att avveckla utestående låneskulder. Den sista skuldenbetalades tillbaka . Stadshypotekskassan har därmedfullgjort sina sista uppgifter och begärde då att regeringen skulle fattabeslut om dess likvidation. beslutade regeringen om dettaoch förordnade om förfarandet vid likvidationen.Utskottets övervägandenLikvidation av stadshypotekskassam.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen föreslås anta regeringenslagförslag. Överskottet på som uppstår vid likvidationenföreslås redovisas på statsbudgetens inkomster under Övriga inkomster avförsåld egendom.PropositionenUpphävande och ändringar av lagar medanledning av Stadshypotekskassans likvidationRegeringen föreslår attlagen (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen och lagen(1992:701) om stadshypotekskassa ska upphävas ochatt det görs följdändringar i några lagar.Regeringen anför att i ochmed att Stadshypotekskassan likvideras blir lagen om ombildning avStadshypoteksinstitutionen och lagen om stadshypotekskassaobsoleta och bör därför upphävas.Stadshypotekskassan nämns i flera lagarsom måste ändras bl.a. lagen om förvaltningen av de allmännaförsäkringskassornasfonder för den obligatoriska och den frivilliga sjukförsäkringen, lagenom behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål, firmalagen,försäkringsrörelselagen och sparbankslagen.Eftersom stadshypoteksföreningarnahar upphört att existera bör dessa utmönstras ur lagstiftningen. Likasåblir begreppet stadshypoteksinstitutionen obsolet när ombildningsprocessenav denna institution nu är avslutad och kreditmarknadsbolaget är det enda som återstår.Landshypoteksinstitutionen kvarstår sombegrepp i lagstiftningen tills vidare då dess ombildningsprocess beräknasfullbordas först (prop. 1993/94:216 s. 38).I firmalagen användsbegreppet "rikets landshypoteksföreningar". Vid ombildningen av Landshypotekombildades dessa föreningar till en ny ekonomisk förening () som äger aktierna i kreditmarknadsbolaget , vilket bolag övertog föreningarnas rörelser. är registrerad hos och någotbehov av ensamrätt till firma enligt firmalagen för riketslandshypoteksföreningarfinns . De bör därför tas bort i paragrafen.Överskottet iStadshypotekskassanRegeringen föreslår att överskottet i Stadshypotekskassanska tillfalla staten och föras till inkomsttitel , Övriga inkomsterav försåld egendom.Regeringen anför att likvidationen av Stadshypotekskassanberäknas ge ett överskott på ca . Enligt 7 § lagen(1992:701) om stadshypotekskassa ska beslutaom användningen av Stadshypotekskassans behållning efter likvidationen.Av30 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten framgår att om harbeslutat om försäljning av egendom ska inkomsten redovisas mot en inkomsttitelpå statsbudgetens inkomstsida, om inte bestämmer annat.Följdändringari lagar med anledning av ändringar i regeringsformenRegeringen föreslåratt till följd av ändrade paragrafnumreringar i 9 kap. regeringsformengörs följdändringar i lagen (1988:1385) om riksbank och lagen(1998:1404) om valutapolitik.Regeringen anför att genom lagen (2002:904)om ändring i regeringsformen infördes en ny paragraf i regeringsformen (9kap. 11 §). Som en följd av detta omnumrerades dåvarande 9 kap. 11-13 §§regeringsformen. Denna ändring föranleder följdändringar i 1 kap. 1-4 §§,2 kap. 2 § och 5 kap. 1 § i lagen (1988:1385) om riksbank och i1 § lagen (1998:1404) om valutapolitik. I dessa paragrafer nämns aktuellaparagrafer i regeringsformen.IkraftträdandeRegeringen föreslår upphävandeav lagen (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen och lagen(1992:701) om stadshypotekskassa samt att följdändringari ett antal lagar ska träda i kraft . Detsamma gällerföljdändringarna i lagen (1988:1385) om riksbank och lagen(1998:1404) om valutapolitik på grund av ändrade paragrafnumreringar i 9kap. regeringsformen.Regeringen anför som skäl att likvidationen avStadshypotekskassan beräknas kunna avslutas genom ett skifteav återstående tillgångar till staten. Det bedöms därför lämpligt attlagändringarna träder i kraft fr.o.m. den 1 januari 2004.En ändradparagrafnumrering i 9 kap. regeringsformen har redan trätt i kraft. Detföreslås därför att följdändringar i lagen (1988:1385) om riksbankoch lagen (1998:1404) om valutapolitik träder i kraft vid tidigast möjligatillfälle, vilket bedöms vara den 1 januari 2004.UtskottetsställningstagandeDe lagändringar som föreslås är av enkel karaktär. De beståri upphävande av två lagar som blir obsoleta i och med att Stadshypotekskassanlikvideras samt följdändringar i ett antal lagar med anledning avStadshypotekskassans likvidering. Lagförslagen tillstyrks av utskottet.Följdändringarnai lagarna på Riksbanksområdet med anledning av de redan beslutade ändringarnai regeringsformen tillstyrks av utskottet.Överskottet som uppstår vidlikvidationen av Stadshypotekskassan, som beräknas uppgå till 70 miljonerkronor enligt regeringens bedömning, ska enligt 30 § lagen om statsbudgetenredovisas mot en inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida, om interiksdagen bestämmer annat. Överskottet i Stadshypotekskassan bör därförföras till inkomsttitel , Övriga inkomster av försåld egendom.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition2002/03:92 Likvidation av stadshypotekskassam.m.:1. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag tilllagom upphävande av lagen (1992:700) om ombildning avstadshypoteksinstitutionen,lagom upphävande av lagen (1992:701) om Sverigesstadshypotekskassa,lagom ändring i lagen (1962:401) om förvaltningen av de allmännaförsäkringskassornas fonder för den obligatoriska och den frivilligasjukförsäkringen,lagom ändring i lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstolatt pröva vissa mål,lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar,lagom ändring i firmalagen (1974:156),lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank,lag om ändring i lagen (1994:2004)om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut ochvärdepappersbolag,lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning ikreditinstitut och värdepappersbolag,lag om ändring i lagen (1998:1404) omvalutapolitik.2. antar regeringens förslag om användning avöverskottet i stadshypotekskassa (avsnitt 4.1).Bilaga 2Regeringens lagförslag