bet · GQ01NU11 · 2003-05-23 00:00:00 — Vidare menar motionärerna attom det utfärdas förbud mot denpreliminära debiteringen så skapasincitamentet för leverantörerna attdebitera faktisk elförbrukning i enrimlig tidsordning. Varje tidsutdräktmedför att elleverantören ger en kredittill kunden, varför tätaredebiteringsintervall för större kunderoch färre intervall för mindre kanförväntas. Enligt motionärerna behöverdetta inte regleras i lag.Motionärerna anser att det är rimligtatt lägenhetskunder avläses en gång perår, det elvärmda villahushållet månads-eller kvartalsvis och den elintensivaindustrin kontinuerligt. Ny teknik öppnardessutom möjligheter för kunderna attsjälva bestämma debiteringsintervallen,bl.a. genom egna mätaravläsningar ochinrapportering över Internet.Utvecklingen inom branschen indikerar attdet inte erfordras några ytterligarepolitiska initiativ eller regleringar.Vattenfall inför fjärravläsning i storskala medan avskaffarförskottsdebiteringen för sina kunder.Det andra skälet som anges ipropositionen är att regeringen vill geslutkunderna ett bättre incitament föratt spara på energin. Motionärerna hävdaratt det torde krävas timmätning ellerkontinuerlig mätning av elförbrukningenför att åstadkomma en sådanpriskänslighet. Enligt motionärernaföreslår regeringen en åtgärd som skullekosta utan attpresentera någon analys som rättfärdigardenna kostnad. Regeringens förslag omkrav på avläsning bör därföravvisas.I motionen erinras vidare om attriksdagen vid upprepade tillfällen harbegärt förslag från regeringen ominförande av ett sanktionssystem gentemotnätägare som missköter leverantörsbyten.I februari 2002 kritiseradenäringsutskottet regeringen för att deninte kom med de beställda förslagen (bet.2001/02:NU9). har det gått ytterligareett år, och motionärerna anser att detdärför finns skäl att upprepa kritikenmot det sätt på vilket regeringenfortsätter att åsidosätta riksdagen.Riksdagen bör besluta att elanvändarevars förbrukning överstiger 8 000 kWhskall få avläsning redan frånden , framhålls det i motion2002/03:N11 (fp). Detta överensstämmermed förslag.Motionärerna anser härutöver att det ärdjupt otillfredsställande att debeställningar som vid tvåtillfällen har gjort om ettsanktionssystem riktat mot nätägarna ännuinte har effektuerats. Enligt vedertagetspråkbruk kan den av våren 2001begärda skyndsamheten inte anses varaförenlig med fyra till fem årsfördröjning. bör genom etttillkännagivande uppmana regeringen attomgående tillse att frågan omleverantörsbyte får en lösning. Om fråganom sanktionssystem och leverantörsbyteskall behandlas av den tillsattautredningen om fortsatt utveckling av el-och naturgasmarknaderna måste utredarenges tilläggsdirektiv om att frågan skallbehandlas med förtur och redovisas föresommaren 2003. Regeringen kan då,förutsätter motionärerna, lämna förslagtill i budgetpropositionen förår 2004.I motion 2002/03:N264 (fp) framhållsatt konsumenterna, konkurrensen ochmiljön skulle gynnas av ett införande avfjärravlästa elmätare som regelbundetrapporterar elförbrukningen. Med modernafjärravlästa elmätare kan elanvändarnafölja sin förbrukning och se hur denfördelar sig över årets månader.Elräkningarna kan därmed baseras påverklig förbrukning. Detta ger kundernaincitament att spara energi. Fjärravlästaelmätare skulle dessutom bidra tillförenklade rutiner videlleverantörsbyten. Regeringen bör,enligt motionärerna, därför ges i uppdragatt skyndsamt återkomma till riksdagenmed ett lagförslag i enlighet medEnergimyndighetens utredningsförslag.I motion 2002/03:N10 (kd) yrkas avslagpå regeringens förslag om att göramånadsvis avläsning obligatorisk föralla. Motionärerna förordar i ställetEnergimyndighetens ursprungsförslag sominnebär att reformen endast skall omfattaelanvändare med en årsförbrukning avminst 8 000 kWh . Enligtmotionärerna visar analyser avenergisparande i och attelförbrukningen endast minskade med 1 %till följd av ett ökat antal avläsningar.Motionärerna förordar en konsekvensanalysför att säkerställa att största möjligamiljönytta uppnås i förhållande tillrimlig kostnad.Riksdagen bör, enligt vad som anförs imotion 2002/03:N12 (mp), begära att detelmätningssystem som installeras vidinförande av elmätning skallvara utbyggbart för timvismätaravläsningar och för aktivlaststyrning (effektreducering). Vidmånadsvis avläsning kan jämförelserframför allt göras med samma månadföregående år. Det blir då en storeftersläpning mellan ett ändrat beteendeoch ett synligt resultat. Timvis mätningmåste tillämpas om man vill ha ett systemsom gynnar både energi- ocheffektbesparing. Timmätning ger även enmöjlighet att debitera efter kostnad,vilket också ger kunderna incitament attändra sitt förbrukningsmönster.Motionärerna anser att korrekt mätning avelförbrukning är viktig ur ettkonsumentperspektiv eftersom det är enförutsättning för att kunna påverka sinkonsumtion. Vidare begärs etttillkännagivande om att månadsvisavläsning och rapportering skall varaobligatoriskt för alla kunder senast den31 december 2007.Regeringen bör vidare, enligtmotionärernas uppfattning, återkomma tillriksdagen i frågan om krav på individuellmätning av värme. Motionärerna hänvisartill EG:s koldioxiddirektiv enligt vilketfakturering och kostnader för uppvärmningav energieffektiviseringsskäl skall skemed hänsyn till varje bostadsinnehavaresfaktiska förbrukning. Individuellvärmemätning är, i linje med exaktelmätning, viktig för att konsumentenskall få ökat medvetande om sinenergiförbrukning och därmed en möjlighetatt påverka denna. För nya byggnader börobligatorisk individuell värmemätningövervägas, medan det behövs mera försökoch teknikutveckling för befintligabyggnader.Även i motion 2002/03:N300 (mp)förordas att regeringen följerEnergimyndighetens utredningsförslag ochtidsplan avseende elmätning,dvs. att elkunder med en elförbrukningöver 8 000 kWh bör få minstmånadsvis avläsning senast den 1 juli2006 och att övriga elkunder får detsenast . Motionärernabetonar även vikten av att de nyaelmätningssystemen skall ha kapacitet,eller vara utbyggbara, för timvismätning. Motionärerna framhåller ocksåatt flera forskningsstudier har påvisaten väsentlig elbesparing vid införandetav fakturering baserad på verkligförbrukning. De pläderar därför för ettavskaffande av preliminärdebiteringen.Ett genomförande av Energimyndighetensutredningsförslag avseende mätning ochdebitering av el förordas även i motion2002/03:N350 (s). Motionärerna poängteraratt myndighetens tidsplan förutsätter ettriksdagsbeslut under våren 2003.Vissa kompletterande uppgifterMånadsvis mätning ochpreliminärdebiteringI en av motionerna förordas ett förbudmot preliminärdebitering av elkostnader.Energimyndigheten gör i sinunderlagsrapport bedömningen att denpreliminära debiteringen kommer attavskaffas på frivillig grund när detinförs krav på avläsning avelmätare. Enligt Energimyndigheten börden förväntade avvecklingen avpreliminärdebiteringen kunna bygga på enöverenskommelse mellan Konsumentverketoch branschen. Någon rättslig regleringär, enligt Energimyndighetensuppfattning, därmed inte nödvändig.Sanktioner och avbrottsregistreringRiksdagen har påutskottets förslag uttalat sig om attregeringen bör utreda och framlägga ettförslag om sanktionssystem mot denätbolag som inte uppfyller regelverketskrav vid leverantörsbyten (bet. 2000/01:NU8 och bet. 2001/02: NU9). Vid detsenaste tillfället - -konstaterade utskottet att regeringeninte hade hanterat frågan på etttillfredsställande sätt. Med anledningdärav förordade utskottet att riksdagenskulle anmoda regeringen att utanytterligare tidsspillan lämna förslag ominförande av ett sanktionssystem vidleverantörsbyte.I 2002 års energipolitiska proposition(prop. 2001/02:143) deklareraderegeringen sin avsikt att återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag om ettsanktionssystem under /03.Mot den bakgrunden fann utskottet attytterligare ett riksdagsuttalande ifrågan kunde undvaras (bet. 2001/02:NU17). Utskottet framhöll dock att dettai sak inte förändrade något i förhållandetill vad tidigare uttalat.Frågan om ett sanktionssystem har ocksånyligen berörts i anslutning tillriksdagens behandling av regeringensproposition om elcertifikat för attfrämja förnybara energikällor (prop.2002/03:40, bet. 2002/03:NU6). Utskottetbeklagade då fördröjningen i hanteringenav beställning när det gällerfrågan om leverantörsbyten. Samtidigtunderströk utskottet vikten av att etteventuellt nytt sanktionssystem blir såenkelt som möjligt ur administrativsynpunkt. Om det för att uppnå dettakrävs ytterligare tid förutredningsarbete, ansåg sig utskottetvara berett att acceptera detta.Utskottet menade också att det kunde varavärt att seriöst pröva möjligheterna attpå frivillig väg lösa problemen vidleverantörsbyten. Förslag om ettytterligare tillkännagivande i fråganframlades i en reservation (m, fp, kd,mp).Individuell mätning av värmeI en av motionerna hänvisas tillsärskilda EU-krav på individuell mätningav värme. I det s.k. SAVE-direktivet(93/76/EG) anges att medlemsstaternaskall genomföra program för faktureringav kostnaderna för uppvärmning beräknadei lämplig omfattning på underlag av denfaktiska förbrukningen. Direktivetinnebär således inte några krav på attregler om obligatorisk individuellvärmemätning införs i medlemsstaterna.Individuell värmemätning har varitföremål för flera studier och projekt vidEnergimyndigheten under senare år.Studierna har visat att det inte ärkostnadseffektivt att införa krav påindividuell mätning. Kostnaderna förinvestering och drift av individuellamätare har i de flesta fallen visat sigöverstiga de energibesparingar som kanunderlättas av en sådan åtgärd. Ävenbrister i mätsystemens tekniskautformning utgör ett hinder förintroduktionen av individuellvärmemätningUtskottets ställningstagandeElmarknadsreformen lade grunden för ettökat konsumentinflytande överelförsörjningen. Förutsättningarna förerforderlig aktivitet bland landets allaelkunder är dock att dessa har tillgångtill relevant marknadsinformation. Dethandlar inte bara om att elräkningarna ärbegripliga utan även om att uppgifter omverklig förbrukning och kostnadertillhandahålls med tillräcklig frekvens.Att som regeringen och Energimyndighetenföreslår gå från krav på årlig till kravpå elmätning innebär enbetydande satsning på att stärkakonsumenternas möjligheter påelmarknaden. Detta är i sin tur något sominte bara kommer att bidra till enytterligare press på elpriserna till gagnför alla elanvändare utan detta kommeräven att bidra till att lösa sådanaeffektbalansproblem som harförekommit på elmarknaden. Utskottet sersåledes positivt på regeringens aviseradekrav på mätning för samtligaelkunder fr.o.m. den 1 juli 2009.I några av motionerna förordasEnergimyndighetens införande stegvis avmånadsvis mätning, som innebär attelkunder som förbrukar mer än 8 000 kWhper år skall omfattas av kravet redan år2006. Utskottet menar dock, liksomregeringen, att ett införande stegvisriskerar att leda till högre kostnader.Det är enligt utskottets uppfattningsärskilt angeläget att begränsakostnaderna vid genomförandet av en såpass omfattande reform, i synnerhet då deinitiala kostnaderna till viss del kommeratt bäras av elkonsumenterna. Det är förnärvarande av kostnadsskäl inte hellerrimligt att, som föreslås i en avmotionerna, ställa krav på att de mätaresom installeras skall kunna klara timvismätning eller vara utbyggbara för dettaändamål. Det hindrar inte att utskottetser positivt på en ökad installation avsådana mätare.Utskottet välkomnar därför regeringensuttalade ambition att återkomma tillriksdagen med förslag till lagändringarsom möjliggör att fler kunder kanhanteras som timkunder ischablonavräkningen. Detta möjliggör enanpassning på marknadens villkor i linjemed grundtankarna bakomelmarknadsreformen.När det gäller individuell mätning avvärme kan det konstateras attEnergimyndigheten anser att investerings-och driftskostnaderna samt mätsystemensofullkomligheter utgör ett hinder förintroduktionen av individuellvärmemätning. Utskottet anser att detbl.a. mot bakgrund av detta är alltförtidigt att förorda ett system medindividuell värmemätning, även omutskottet kan sympatisera medgrundtankarna bakom ett sådant system.När det gäller frågan omleverantörsbyten hänvisar utskottet tillsitt ställningstagande i frågan ibetänkande 2002/03:NU6, som utförligt harrefererats i det föregående.Med det anförda tillgodoses i huvudsakmotion 2002/03:N350 (s) och avstyrksdärför. Övriga här aktuella motioneravstyrks i berörda delar.Reformerad elmarknadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkandeom en effektivare elmarknad och ett omatt en grundläggande elmarknadsreformbör utredas. Utskottet hänvisar bl.a.till att pågående utredningsarbete böravvaktas och att liknande yrkandennyligen har varit föremål förriksdagens ställningstagande. Jämförreservationerna 12 (kd) och 13 (mp).MotionernaI motion 2002/03:N10 (kd) konstateras attavregleringen av elmarknaden harinneburit många fördelar, men ocksåproblem - särskilt i södra hävdar att elmarknadensaktörer saknar tillräckliga incitamentför att avhjälpa effektbrister genom atttillföra ny kapacitet och de föreslårdärför ett tillkännagivande av riksdagenom en effektivare elmarknad.Ett stort problem med elmarknaden äratt konsumenternas incitament till eneffektiv elanvändning blockeras, anförsdet i motion 2002/03:N12 (mp). Dagenselmarknad är onaturlig då tillgång ochefterfrågan inte matchas med hjälp avpriset. Marginalerna minskar ielsystemet, och det är allt viktigare atttillgång och efterfrågan kan balanseras.Enligt motionärerna måste elmarknadendärför reformeras.Motionärerna anser att ävenkonsumenterna måste få tillgång till denkonkurrensutsatta handeln påspotmarknaden. Konsumenterna skulle intebehöva lägga ned något eget arbete föratt lägga köpbud på spotmarknaden utandet kan ske genom Svenska kraftnät.Dagens elsäljare behövs därmed inte ochdärför försvinner även behovet av attrapportera mätvärden och leverantörsbytenmellan nätbolag och säljare. Mätningenoch avräkningen av konsumenternasleverans behöver endast hanteras av delokala nätbolagen. Resultatet blirförenkling och effektivisering.Den av motionärerna föreslagna reformenskulle kompletteras med utökad timvismätning och med system som spriderinformation om spotpriset tillkonsumenterna så att de i ökad omfattningkan styra sin konsumtion utifrån priset.Konsumenter som vill låsa priset på elkan göra detta med separataprisförsäkringar. Den nuvarandeelmarknaden gör att konsumenternaavskärmas från den egentliga konkurrensenpå elmarknaden. Enligt motionärernasuppfattning bör vidare ABdelas upp i flera bolag, då bolagethittills har visat sig vara immunt motkonsument- och ägarstyrning. Elmarknadenlider av ett systemfel. Mot denbakgrunden anser motionärerna att en nyreform måste utredas och genomföras utandröjsmål.Vissa kompletterande uppgifterEn motion med motsvarande innehåll som iden sist refererade motionen behandladesav utskottet i sambandmed ställningstagandet till regeringensproposition om elcertifikat (prop.2002/03:40, bet. 2002/03: NU6). Utskottetanförde då att det förslag tillreformering av elmarknaden som föreslogsskulle innebära en dramatisk förändringav det gällande regelverket. Utskottetfann det inte rimligt att ändraelmarknadens regelverk i denutsträckningen och menade att det måsteanses osäkert om det skulle komma att gede vinster som sägs i motionen. Detskulle bl.a. innebära att nätföretagenhamnar i en monopolsituation gentemotkonsumenterna, varför det inte skullefinnas några direkta incitament attpressa priserna på börsen. Det skulleheller inte finnas någon möjlighet förelkunderna att byta elleverantör om deinte är nöjda med sitt elpris.Utskottet noterade också att det iuppdraget för den tillsatta utredningenom fortsatt utveckling av el- ochnaturgasmarknaderna (dir. 2003:22) ingåratt analysera om det finns tänkbaraförbättringar att göra på el- ochnaturgasmarknaderna och om så är falletföreslå åtgärder för detta. Utredarenskall utvärdera elmarknadensfunktionssätt med huvudinriktning på hurstrukturförändringarna har påverkatkonkurrensen på elmarknaden och ävenbelysa konkurrensen på elmarknaden ur ettnordiskt och europeiskt perspektiv.Utredaren skall vidare föreslå metoderför hur konkurrensen på elmarknaden skallföljas upp. Uppdraget skall i den del somavser genomförandet av el- ochgasmarknadsdirektiven redovisas senastden . Övriga frågor skallredovisas senast den 14 september 2004.Utskottets ställningstagandeDet är nu sedanelmarknadsreformen genomfördes. mening är det därmed rimligtatt reformens effekter följs upp och atteventuella korrigeringar görs i syfte attförbättra marknadens funktion. En sådanuppföljning pågår inomramen för det uppdrag som vilar påUtredningen om fortsatt utveckling av el-och naturgasmarknaderna. Utredningensresultat bör avvaktas. Till detta kanäven fogas att utskottet för sin delanser att de effektbristproblem som nämnsi motion 2002/03:N10 (kd) kommer attkunna hanteras inom ramen för det förslagom utökad effektreserv som utskottettagit ställning till tidigare i dettabetänkande. Mot den bakgrunden finnerutskottet inga skäl till att genom ettsärskilt uttalande förorda någraytterligare åtgärder för att förbättraelmarknadens funktion. Nyssnämnda motionavstyrks i berörd del.Beträffande det här aktuella yrkandet imotion 2002/03:N12 (mp) konstaterarutskottet att motsvarande begäran redanhar varit föremål för utskottetsställningstagande under år 2003.Utskottet finner inte att något nytt hartillkommit i frågan och avstyrkermotionen med hänvisning till de ovanrefererade argumenten i utskottetsbetänkande /03:NU6.Energi och klimatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkandeom energipolitiska insatser påklimatområdet och ett om satsningar påenergieffektiviseringsåtgärder i syfteatt minska utsläppen av klimatgaser.Utskottet hänvisar bl.a. till pågåendenationellt och internationellt arbeteför att minska klimatproblemen samttill att det nationella klimatarbetetinom energisektorn kommer attutvärderas . Jämförreservationerna 14 (m, fp, kd) och 15(mp).MotionernaAvvecklingen av kärnkraftverket iBarsebäck innebär en negativ utvecklingav växthuseffekten, påpekas det i motion2002/03:N390 (kd). Motionärernakonstaterar att de ökadekoldioxidutsläppen har tvingat Sverigeatt anhålla om tillstånd att få ökautsläppen, vilket går stick i stäv motdet s.k. Kyotoprotokollet.Stängningen av har ihuvudsak kompenserats genom import frånDanmark av kolkondenskraftproducerad el.Sådan el kommer även att utgöra detnödvändiga tillskottet av el om Barsebäck2 stängs. Utsläpp av växthusgaser kaninte längre ses enbart som en nationellangelägenhet. Det krävs gemensammaeuropeiska åtgärder för att sänkakoldioxidutsläppen. beroende avenergiimport ökar, och det behövs eneuropeisk dialog om energifrågorna. På engemensam energimarknad bör EU-ländernatillsammans främja övergången tillförnybar energiproduktion. Det kan t.ex.ske genom att lagstiftningshinderundanröjs, förnybar energiproduktion gesett särskilt undantag frånkonsumtionsavgifter samt från energi-eller klimatskatter över hela EU ochgenom åtgärder som uppmuntrarinvesteringar i effektivare kraftverk.Forskningen på alla dessa områden bör,enligt motionärerna, främjas genomEuropagemensamma satsningar.I motion 2002/03:MJ418 (v) begärs etttillkännagivande om attenergieffektiviseringsåtgärder skallfrämjas och prioriteras för att minskautsläppen av klimatgaser. Motionärernamenar att sådana åtgärder är tacksammafrån koldioxidsynpunkt, oavsett inomvilken energisektor de genomförs.Vissa kompletterande uppgifterI samband med energipolitiskaöverenskommelse lade fast enstrategi för minskad klimatpåverkan frånenergisektorn. En övergripande nationellklimatstrategi beslutades sedan avriksdagen (prop.2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10). Dåpresenterades bl.a. en rad delmål ochåtgärdsstrategier för det nationellamiljökvalitetsmålet Begränsadklimatpåverkan.I den energipolitiska propositionenfrån (prop. 2001/02:143)konstaterade regeringen att 1997 årsriktlinjer för klimatpolitiken inomenergiområdet ligger fast. Därutöverframhölls att energipolitiken även börbidra till att det klimatpolitiskadelmålet för uppnåsoch att en god grund läggs för att detlångsiktiga klimatmålet kanuppnås. Regeringen aviserade också attklimatpolitiken kommer att utvärderasåren och 2008 och att dessautvärderingar har betydelse för denframtida energipolitiken.Regeringen betonade även att ingetenskilt land genom egna åtgärder kanmotverka lokala klimatförändringar.Vidare underströks betydelsen av FN:sramkonvention om klimatförändringar(klimatkonventionen). Det urklimatkonventionen härledda s.k.Kyotoprotokollet innebär bl.a. attindustriländerna åtar sig att minska sinautsläpp av vissa växthusgaser. EU ochdess medlemsstater har sedermeraratificerat Kyotoprotokollet.Kyotoprotokollet innefattar de tre s.k.flexibla mekanismerna gemensamtgenomförande, mekanismen för renutveckling samt handel med utsläppsrätterför att underlätta för länderna medåtaganden att genom internationellt samarbete nå sinautsläppsbegränsningsåtaganden. Gemensamtför mekanismerna är att de möjliggör attkostnaderna för att uppfylla åtagandenakan hållas nere. Detta sker bl.a. genomatt åtgärder till låga kostnader i ettland genomförs i stället för åtgärdertill höga kostnader i ett annat land.Sverige har jämfört med många andraindustriländer kommit långt när detgäller minskning av utsläppen avkoldioxid, vilket bl.a. innebär attmarginalkostnaden för begränsning avkoldioxidutsläpp är högre än för mångaandra industriländer. Användningen avKyotoprotokollets flexibla mekanismerskulle därför kunna minska kostnadernaför åtagandena betydligt. Begränsning avutsläpp genom de flexibla mekanismernaskall för varje part utgöra ettkomplement till nationella åtgärder.I juli 2001 beslutade regeringen atttillsätta en parlamentarisk delegation isyfte att föreslå ett system ochregelverk för Kyotoprotokollets flexiblamekanismer (dir. 2001:56). Delegationenskall bl.a. följa arbetet med att ta framett direktiv om handel medutsläppsrätter, det nordiska arbetet samtÖstersjösamarbetet. Delegationen beräknasavsluta sitt arbete senast den 31december 2004.Energifrågor behandlades även vid FN:smöte om hållbar utveckling i Johannesburgi . Regeringen har i enskrivelse (2002/03:29, bet.2002/03:UMJU1) redovisat utfallet avdetta möte. Av skrivelsen framkommer attdet inte gick att enas om något mätbartmål på energiområdet för introduktionenav förnybar energi. Däremot antogs bl.a.rekommendationer om att skyndsamt ökaandelen förnybar energi, att alla länderbör växla om från fossila bränslen tillförnybar energi och att en kraftig ökningav andelen förnybar energi på global nivåkommer till stånd.I syfte att konkretisera och fokuseraEU:s interna klimatarbete startade arbetet meddet europeiska programmet motklimatförändringar. ladeEG-kommissionen sedan fram ett förslagtill direktiv om handel medutsläppsrätter för växthusgaser inom EU(KOM/2001/581). Syftet med direktivet äratt de totala utsläppen av växthusgaserskall begränsas på ett kostnadseffektivtsätt. Förslaget genomgick en förstaläsning i parlamentet , ochrådet antog en gemensam ståndpunkt idecember 2002. En andra läsning iparlamentet förväntas under våren 2003.Regeringen konstaterade vidare i denenergipolitiska propositionen våren 2002att bör fortsätta att arbeta medåtgärder i internationellt samarbete.Regeringen anförde bl.a. att börha en fortsatt positiv inställning tillsamarbetet inom EU, såsom exempelvisbeträffande förslag omhandel med utsläppsrätter. Koldioxidutsläppen kommer, enligt regeringensbedömning, också att minska till följd avinförandet av ett certifikatssystem iSverige.Regeringen menade också att ett programför långsiktiga avtal med denenergiintensiva industrin, skulle kunnabidra till att uppfylla det nationellaklimatmålet och del av EU:sgemensamma åtagande enligtKyotoprotokollet.