bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Övriga frågor omaktivitetsgaranti (punkt 6) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 11.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A5 yrkande 6 (kd) och2002/03:A320 yrkande 5 (kd) samt avslårmotionerna 2002/03:A3 yrkande 5 i dennadel (m), 2002/03:A239 yrkande 32 (c),2002/03:A305 (s) och 2002/03:A308 (mp).StällningstagandeFör att undvika långtidsarbetslöshet ärdet nödvändigt att på ett tidigt stadiumsätta in relevanta åtgärder för attstödja den arbetslöse att snabbt få rättutbildning, praktik eller hjälp på annatsätt.En lång rad åtgärder krävs för attbryta långtidsarbetslöshet: individuellahandlingsplaner, kompetenshöjning,tydliga krav på den arbetssökandesamtidigt som stöd och ekonomiskaincitament ges för att brytaarbetslösheten. Jag anser att en nyarbetslöshetsförsäkring tillsammans medsänkt skatt i form av ett höjtgrundavdrag ger starka incitament attaktivt söka arbete.Jag kan konstatera att det har funnitsstora problem med kvaliteten iaktivitetsgarantin även om självagrundtanken bakom den är riktig, dvs. attlångtidsinskrivna aktivt och närasamarbetar med arbetsförmedlingenspersonal, och att varje individssärskilda behov beaktas i utformningen aven individuell handlingsplan.En aktivitetsgaranti står och fallermed den praktiska tillämpningen.Självklart skall jobbsökaraktiviteteringå, men det räcker inte. Vad som krävsär tydliga krav som går att leva upptill, stöd och hjälp att brytaarbetslöshetsmönstret och aktiva insatserför att möta den enskilde personenskonkreta behov och problem. Det är ocksåviktigt att nära samverkan sker medföreningsliv, näringsliv, privatabemanningsföretag och förmedlare.Bland de långtidsinskrivna vidarbetsförmedlingarna finns mångamänniskor som inte är anställningsbara pågrund av språkproblem, handikapp, socialaproblem, dåligt självförtroende ochutbildningsnivå m.m. Enligtuppskattningar av arbetsförmedlareomfattar gruppen ca 10 000 personer. Fördessa behövs extra insatser som enligtmin uppfattning bör bedrivas i kommunalregi eller föreningsregi inom ramen fören s.k. övergångsarbetsmarknad. Jag anseratt regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till hurreglerna bör vara utformade för en sådanövergångsarbetsmarknad. Förslagen börutformas så att risken för osundkonkurrens undanröjs.Med det anförda tillstyrks motionerna A5yrkande 6 (kd) och A320 yrkande 5 (kd)medan övriga i sammanhanget behandlademotionsyrkanden avstyrks.12. Övriga frågor omaktivitetsgaranti (punkt 6) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 12.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A239 yrkande 32 (c) och avslårmotionerna 2002/03:A3 yrkande 5 i dennadel (m), 2002/03:A5 yrkande 6 (kd),2002/03:A305 (s), 2002/03:A308 (mp) samt2002/03:A320 yrkande 5 (kd).StällningstagandeAktivitetsgarantin som infördes avregeringen måste ses som ettled i att nå målet om öppenarbetslöshet. Många äldre arbetslösauppfattar aktivitetsgarantin somkränkande och meningslös. Jag anser attregeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om att tidsbegränsaaktivitetsgarantin till och istället införa en möjlighet förarbetslösa att erhållaanställning med lönebidrag.Med det anförda bör motion A239 yrkande32 (c) bifallas medan övriga isammanhanget behandlade motioner böravslås.13. Åtgärder för vissa invandrare(punkt 7) (fp)av () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:a) avslår proposition2002/03:44 punkt 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:A4 yrkande 7(fp).b) tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 13.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A4 yrkandena 3 och 6 (fp) ochavslår 2002/03:A3 yrkandena 7 och 8 (m),2002/03:A5 yrkande 9 (kd), 2002/03:A207yrkandena 1-3 och 5 (fp), 2002/03:A271yrkandena 1 och 3 (s), 2002/03:A320yrkande 12 (kd), 2002/03:Sf334 yrkandena38, 39 och 41 (kd) samt 2002/03:Sf336yrkandena 7, 9 och 11 (v).StällningstagandeVi anser att det förutom åtgärder motdiskrimineringen av invandrare påarbetsmarknaden krävs kompletterandeinsatser för att avlägsna en radstrukturella hinder mot invandradesvenskars inträde på arbetsmarknaden. Dethandlar om reformering av bl.a. skatte-och bidragssystem och arbetsmarknadslagarsamt om att motverka en utbredd"omhändertagandementalitet" isamhällssystemet.Inriktningen på åtgärderna förnyanlända personer måste vara att såsnart som möjligt anvisa en arbetspraktiki kombination med individanpassadspråkutbildning, vilket överensstämmermed vårt förslag om en jobb- ochutvecklingsgaranti. Att redan från förstabörjan kunna få möjlighet till enmeningsfull sysselsättning är avgörandeför chanserna att lyckas i det nyahemlandet. Därför anser vi attprovisoriska arbetstillstånd bör ges tillalla vuxna som väntar på beslut iasylärenden.Regeringens förslag om tidigare ocheffektivare arbetsförmedlingsinsatser förnyanlända invandrare innebär ett steg iriktning mot den politik som vi förordar.Samtidigt är det dock helt otillräckligtoch bör därför avvisas av riksdagen.Åtgärder för att komma in påarbetsmarknaden måste börja avsevärttidigare än regeringen föreslår,exempelvis genom införandet av den av ossförordade jobb- och utvecklingsgarantinsom i princip skall gälla frånankomstdagen i Sverige.Att regeringen ohjälpligt är fast i ettkontraproduktivt myndighetsperspektivvisas genom förslaget omarbetsplatsintroduktion för vissainvandrare. Särbehandling av invandrareär enligt vår uppfattning en del av detsegregerade och stelbenta system sombidrar till utsattheten påarbetsmarknaden. Åtgärder skall i ställetutgå från faktiska sociala ocharbetsmarknadsmässiga problem, inte fråndet faktum att vissa personer harinvandrat till . Därför avvisar videnna segregerande lösning. Vi förordar istället ökad individualisering avarbetsmarknadspolitiken med fler aktöreroch ökad makt för den enskilde attpåverka utformningen av åtgärder ochinsatser.Med det anförda tillstyrks motion A4yrkandena 3, 6 och 7 (fp) medanproposition 44 punkt 2 och övriga isammanhanget behandlade motionsförslagavstyrks.14. Åtgärder för vissa invandrare(punkt 7) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:a) avslår proposition2002/03:44 punkt 2.b) tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 14.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A5 yrkande 9 (kd), 2002/03:A320yrkande 12 (kd) och 2002/03:Sf334yrkandena 38, 39 och 41 (kd) och avslårmotionerna 2002/03:A3 yrkandena 7 och 8(m), 2002/03:A4 yrkandena 3, 6 och 7(fp), 2002/03:A207 yrkandena 1-3 och 5(fp), 2002/03:A271 yrkandena 1 och 3 (s)och 2002/03:Sf336 yrkandena 7, 9 och 11(v).StällningstagandeFör många med invandrarbakgrund kan detkrävas särskilda åtgärder för attunderlätta inträdet på arbetsmarknaden.Det gäller personer som saknar socialtnätverk, kontakter och erfarenhet av attsöka arbete i . Jag menar attdetta behov kan mötas genom införande avså kallade jobbguider för invandrare somär nya på den svenska arbetsmarknaden.Verksamhet med jobbguider skall kunnabedrivas såväl i offentlig som exempelvisideell regi. Jobbguidens uppgift skallvara att stödja, entusiasmera och lotsaden arbetssökande fram till ett arbete.Det bör finnas jobbguider medinvandrarbakgrund eftersom de har enviktig erfarenhet av arbetsmarknaden ursitt särskilda perspektiv.När det gäller språkkunskaper anser jagatt man alltid skall ha rätt att stå tillarbetsmarknadens förfogande, oavsettspråkkunskaper. Ett sätt att underlättainträdet på arbetsmarknaden är genom enkombination av språkundervisning, arbeteoch arbetspraktik. Dagens sfi-kurser(svenska för invandrare) måste förändrasoch anpassas efter olikautbildningsnivåer och språkgrupper. Detskall även finnas yrkesspecifikspråkundervisning liksom möjligheter attkombinera språkundervisning med arbeteeller anpassade lärlings- ochpraktikplatser.Med det anförda bör motionerna A5 yrkande9 (kd), A320 yrkande 12 (kd) och Sf334yrkandena 38, 39 och 41 (kd) bifallasmedan proposition 44 punkt 2 och övriga isammanhanget behandlade motioner böravslås.15. Åtgärder för äldre (punkt 8)(m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 15.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A5 yrkande 7 (kd), 2002/03:A224yrkandena 2 och 3 (kd), 2002/03:A320yrkande 8 (kd), 2002/03:A321 yrkande 8(m) samt 2002/03:A332 yrkande 15 (fp) ochavslår motion 2002/03:A327 (s).StällningstagandeÄldre personers kompetens och erfarenhetbör bättre tas till vara i arbetslivet.Likaså måste diskriminering av äldre iarbetslivet motverkas och arbetslivetgöras mer flexibelt så att äldre fårökade möjligheter att exempelvis förkortasin arbetstid. Likaså måste egetföretagande uppmuntras.Det finns en rad fördelar med äldrearbetskraft. Äldre personer harexempelvis erfarenhet och kompetens somkan vara värdefull för många företag.Äldre arbetslösa måste enligt våruppfattning få möjlighet att delta ikortare yrkesinriktad utbildning,arrangerad av yrkeshögskolor eller i formav företagsinriktad lärlingsutbildning.Vi motsätter oss alla förslag sominnebär att äldre ofrivilligt pensionerasut eller generationsväxlas bort frånarbetsmarknaden i förtid.Med det anförda tillstyrks motionerna A5yrkande 7 (kd), A224 yrkandena 2 och 3(kd), A320 yrkande 8 (kd), A321 yrkande 8(m) samt A332 yrkande 15 (fp) medanmotion A327 (s) avstyrks.16. Åtgärder för övriga särskildagrupper m.m. (punkt 9) (m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 16.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A5 yrkande 8 (kd) och2002/03:A320 yrkande 10 (kd) samt avslårmotionerna 2002/03:A249 (s), 2002/03:A264yrkandena 1 och 2 (mp) samt 2002/03:A287(s).StällningstagandeVi anser att det är angeläget attförbättra situationen för ungdomar påarbetsmarknaden. Enligt vår uppfattningbör alla ungdomar mellan 18 och 24 årantingen erbjudas arbete i det reguljäraarbetslivet eller meningsfulla studier.För att detta skall bli möjligt måstelönebildningen förbättras och åtgärderriktas mot olika ungdomsgrupper.Det finns anledning att ta del av godaerfarenheter av lärlingssystem i andraländer. Det har visat sig att sådanasystem bl.a. kan sänka trösklarna förungdomar när det gäller att få en förstakontakt med arbetsmarknaden. Likaså kanlärlingssystem väsentligt ökamöjligheterna till arbete för ungdomarsom inte önskar en lång teoretiskutbildning.Vi vill varna för risken att ungdomarkan fastna i rundgång mellanarbetsmarknadspolitiska åtgärder ocharbetslöshetsersättning och framhållervikten av att kommunerna har ettgrundläggande ansvar för ungdomar upptill 20 år.Med det anförda bör motionerna A5 yrkande8 (kd) och A320 yrkande 10(kd ) bifallas medan övriga isammanhanget behandlade motioner böravslås.17. Åtgärder för övriga särskildagrupper m.m. (punkt 9) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 17.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A264 yrkandena 1 och 2 (mp) samtavslår motionerna 2002/03:A5 yrkande 8(kd), 2002/03:A249 (s), 2002/03:A287 (s)och 2002/03:A320 yrkande 10 (kd).StällningstagandeEtt socialt arbetskooperativ har enviktig funktion i enrehabiliteringsprocess. Medlemmarna i desociala arbetskooperativen befinner sigoftast längst bort från arbetsmarknaden.I sina kontakter med offentliga aktörerhamnar de ofta mellan stolarna därför attde utgör gränsfall i förhållande tillolika regelverk och inte ses somrehabiliteringsbara.Vad är då ett socialt arbetskooperativ?Någon exakt definition finns inte. fungerar som en egenjuridisk person och utgör en demokratisktstyrd ekonomisk förening som erhållernågon form av ekonomiskt stöd från denoffentliga sektorn. Människor som arbetari kooperativet står utanför den ordinariearbetsmarknaden. De måste vara imajoritet i föreningen och i någonutsträckning producera varor ellertjänster på en marknad.Vad skall då de här kooperatörerna levapå? Alla vill ju ha lön för det arbete deutför. Många av dessa människor kan intearbeta heltid, och när de arbetar skerdetta med nedsatt arbetskapacitet.Eftersom varken lönebidrag ellersjukbidrag kan ses som en lämpligersättning i sammanhanget förespråkar jagen försöksverksamhet med ett statligtkooperatörsbidrag under tre år.Kooperatörsbidraget skulle kunna utgesmed hänsyn till arbetad tid och ligga påsamma nivå som lönebidrag. Finansieringenskulle kunna ske med exempelvislönebidragsmedel.Kommunerna är ålagda att ha ansvaretför meningsfull sysselsättning förfunktionshindrade men det behövs en morotför detta. Ett stimulansbidrag om avkostnaderna för handledarlöner i socialaarbetskooperativ skulle kunna lämnasunder försöksperioden . Dettabör utredas av regeringen.Med det anförda bör motion A264 yrkandena1 och 2 (mp) bifallas medan övrigamotioner som behandlas i sammanhanget böravslås.18. Vissa frågor rörandearbetsmarknadspolitiska program, m.m.(punkt 10) (fp, kd, c)av (), StefanAttefall (kd), () ochMauricio ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 18.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A320 yrkandena 7, 11 och 27 (kd)samt avslår motionerna 2002/03:A212 (kd),2002/03:A256 (s) och 2002/03:A293 (s).StällningstagandeNär det gäller åtgärder för att öka dengeografiska rörligheten anser vi attflyttningsbidraget inte har någonavgörande betydelse för benägenheten attbyta bostadsort på grund av arbete.Däremot anser vi att det även ifortsättningen bör kunna utbetalasreseersättning till arbetssökande föranställningsintervjuer och/ellerstudiebesök.Vi anser att av förslag i frågaom anställningsstöd illustreraravsaknaden av långsiktighet i regeringensarbetsmarknadspolitik.Sedan några år tillbaka finns ettallmänt anställningsstöd som skall hjälpaalla som varit arbetslösa i minst tolvmånader. Arbetsgivaren får ett bidrag med50 % av lönekostnaden i sex månader.Efter förslag från regeringen infördesfrån ett förstärktanställningsstöd för personer som ärlångtidsinskrivna vid arbetsförmedlingeni . Rent tekniskt sker detgenom en skattereduktion för dearbetsgivare som anställer dessapersoner. Stödet till arbetsgivarenuppgår till av lönekostnaden deförsta 6 månaderna och till avlönekostnaderna i ytterligare 18 månader.Redan innan denna stödform hade införtsföreslog regeringen att stödet skulleomfatta personer som varitlångtidsinskrivna i formav ett utökat förstärkt anställningsstöd.De nya reglerna började gälla från ochmed den 1 januari 2000.Dessa regler hade varit i funktion när regeringen föreslogytterligare en förändring, nämligeninförande av ett särskiltanställningsstöd. Detta innebar att detför den som fyllt och varitinskriven på arbetsförmedlingen i två årkan utges ett anställningsstöd omfattande av lönekostnaden.I vårbudgeten år 2000 föreslogs ännu enförändring av anställningsstödet, ettutökat särskilt anställningsstöd inriktatpå dem som varit arbetslösa mer än fyraår och med särskilda stödregler.Till detta kommer att det underperioden till den 31 maj2004 bedrivs en tidsbegränsadförsöksverksamhet med anställningsstödsom kombineras med vård- ochomsorgsutbildning.Samtidigt som alla dessaregelförändringar har genomförts harregeringen betonat vikten avregelförenklingar inomarbetsmarknadspolitiken.Vi stöder uppfattningen att sänktaarbetskraftskostnader kan ökasysselsättningen men betonar vikten avatt en åtgärd får verka fullt ut och intestörs av ständiga regeländringar vilketminskar överskådligheten och ökarbyråkratin. Vi vänder oss också mot deorimligt höga subventionsnivåer som finnsi vissa av stödformerna.Vi är också kritiska mot finansieringenav anställningsstöden eftersom denna ärutformad som en skattereduktion utanbudgetrestriktioner. Det lokalaarbetsförmedlingskontoret har därför allanledning att i första hand nyttjaanställningsstöden och inte stödformersom finansieras via den egna budgeten.Det innebär att olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder inteunderställs samma budgetprövning ochvägning mot varandra. Det är intesannolikt att detta i längden leder tillden mest optimala avvägningen settutifrån de mål och anslag som riksdagenbeslutat om.Ett utvecklat lärlingssystem bör finnasför att inte minst ungdomar skall kunnafå yrkes- och arbetslivserfarenhet inomden svenska gymnasieskolans ram, men detbör också finnas i form av ettarbetsmarknadspolitiskt program för demsom är arbetslösa.Med det anförda bör motion A320 yrkandena7, 11 och 27 (kd) bifallas medan övriga isammanhanget behandlade motionsförslagbör avslås.19. Bristyrkesutbildning(punkt 11) (m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 19.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A3 yrkande 2 (m), 2002/03:A4yrkandena 10 i denna del och 11 (fp) samt2002/03:A5 yrkande 3 (kd) och avslår delsproposition 2002/03:44 punkt 4, delsmotion 2002/03:Sf336 yrkande 8 (v).StällningstagandeVi avstyrker regeringens förslag ombristyrkesutbildning. Vi kan inte se attförslaget kommer till rätta med dealltför svaga incitamenten till förkovransamt felaktig lönestruktur ochskattesystem.Vi anser att den föreslagnabristyrkesutbildningen för anställdainnebär att fel metod valts för att uppnåökad rörlighet på arbetsmarknaden. Andraåtgärder måste till för att ökarörligheten.Enligt vår uppfattning måstearbetsmarknadsutbildningen förbehållasden som är arbetslös och som behöversådan utbildning för att kunna få ettarbete på den reguljära arbetsmarknaden.Vi motsätter oss att den redan hårtansträngda arbetsmarknadsutbildningenskall användas till uppgifter somrimligen borde skötas av det reguljärautbildningsväsendet, exempelvis i form avkvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning. Dessutom anser vi inteatt AMS skall hantera utbildning förmänniskor som har ett arbete.Med det anförda bör motionerna A3 yrkande2 (m), A4 yrkandena 10 i denna del och 11(fp) samt A5 yrkande 3 (kd) bifallasmedan proposition 44 punkt 4 och motionSf336 yrkande 8 (v) bör avslås.20. System för individuellkompetensutveckling (punkt 12) (m, fp,kd, c)av (), (), (),(), (), () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 20.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A4 yrkande 10 i denna del (fp)och 2002/03:A5 yrkande 11 (kd).StällningstagandeKompetensutveckling är en fråga som harstrategisk betydelse bl.a. för att ökarörligheten och flexibiliteten påarbetsmarknaden och därmed människorsmöjligheter att byta yrke ochsysselsättning. Trots detta harregeringen misskött frågan . Nödvändiga reformer har gångpå gång skjutits . Redan år2000 färdigställdes en utredning omindividuellt kompetenssparande (SOU2000:11). Länge var det oklart omregeringen över huvud taget skulle orkamed att åstadkomma den aviseradepropositionen som dock till sistavlämnades till . Den innehöllemellertid inga lagförslag utan endastknapphändiga riktlinjer.Regeringen skulle återkomma tillriksdagen med en mer detaljeradproposition för att systemet skulle trädai kraft . Så har dock inteskett och därmed har den viktiga reformsom införandet av kompetenssparandeinnebär skjutits på en osäker framtid.Detta är ytterst anmärkningsvärt medtanke på att rörligheten påarbetsmarknaden måste öka och individensmöjligheter till livslångt lärandeförstärkas.Vi har under innevarande ifyrpartimotionen A297 och i enfyrpartireservation iarbetsmarknadsutskottets betänkande AU2redovisat vår syn på utgångspunkter föroch syfte med ett system för individuellkompetensutveckling. Där har vi ocksåklargjort vår uppfattning om valet avsparmodell. Vi anser bl.a. att systemetskall bygga på en möjlighet för fysiskapersoner att med skattemässig verkan görainsättningar på individuellakompetenssparkonton. Det skall inte baragälla för anställda, utan även föregenföretagare.I fråga om avsättningsmöjligheterföreslår vi bl.a. en ordning där varjeindivid ges möjlighet att göra avdrag vidinkomstbeskattningen för insättningar påett individuellt kompetenssparkonto.Enligt vår uppfattning ärarbetsgivarnas medverkan viktig för attstödja och utveckla individernaskontinuerliga vidareutbildning. För attstimulera arbetsgivare att bidra till denanställdes eget utbildningssparande anservi att det bör införas en rätt tillavdrag för sociala avgifter vidavsättningar till den anställdeskompetenssparkonto. I likhet med tidigarevill vi också framhålla att medlen börförvaltas av banker och andra finansiellainstitut, inte av en statlig myndighet.Med hänsyn till det ovan anförda börmotionerna A4 yrkande 10 i denna del (fp)och A5 yrkande 11 (kd) bifallas avriksdagen.21. Arbetskraftsinvandring(punkt 13, motiveringen) (m, fp, kd,c)av (), (), (),(), (), () och MauricioRojas (fp).StällningstagandeVi anser att texten under rubrikenUtskottets ställningstagande i avsnitt6.3 borde ha följande lydelse:Invandring är i grunden en stortillgång för ett land, givet attförutsättningarna som skapas för att tatill vara möjligheter för mänskligutveckling och ökat välstånd ärtillräckligt goda.Det finns starka skäl - både mänskligaoch ekonomiska - att skapa regler sommöjliggör vidgad arbetskraftsinvandringtill . finns regler somendast medger mycket begränsad invandringav främst utländska experter och sombl.a. innefattar en gräddfil iskattesystemet.I en globaliserad värld är detnaturligt att människor kan röra sig övernationsgränser och bygga sig en nyframtid i ett annat land änfödelselandet. Ett som öppnar förarbetskraftsinvandring ger människordenna möjlighet, somarbetskraftsinvandring skulle göraSverige till en mer dynamisk och växandeekonomi.När det gäller arbetskraftsinvandringfrån EU-länder bör enligt vår uppfattningunionens regler om fri rörlighet fågenomslag så snart som möjligt.Regeringens särskilda utredare kringdessa frågor, , har nyligenöverlämnat ett förslag enligt vilketSverige skulle utnyttja de längreövergångstider som avtalen medansökarländerna medger. Utredningenbereds , men vår bedömningär att skall besluta om att frirörlighet skall gälla för alla medborgarei EU från medlemskapets första dag.Sverige kommer att behöva fler somarbetar för att klara framtidens välfärdoch tillväxt. I råder redanarbetskraftsbrist inom exempelvissjukvård, skola och delar avverkstadsindustrin som enmycket stor andel människor ärarbetslösa, sjukskrivna ellersjukpensionerade.Att som regeringen hänvisa till att desom står utanför arbetsmarknaden förstskall få arbete innanarbetskraftsinvandring medges hållerinte. Det synsättet innebär ett alldelesför statiskt synsätt på arbetsmarknaden.Framtida arbetskraftsbrist riskerar attleda till lägre tillväxt och därmed tillhögre arbetslöshet.I dag står en stor andel av de nyasvenskarna utanför arbetsmarknaden ochmångas kompetens tas inte till vara. Vianser det centralt att lyckas medintegrationen, men arbetskraftsinvandringstår inte emot integration.