bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Konventsmetoden, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om konventsmetoden.Därmed bifaller motionerna 2002/03:K432yrkande 8 samt 2003/04:K416 yrkande 6.StällningstagandeJag vill framhålla att framtidskonventets arbete harfungerat väl och att konventsmetoden kan vara enlämplig arbetsform vid framtida fördragsändringar.Kristdemokraterna föreslår därför att formenfördragsfästs i framtiden.5. Konventsmetoden, punkt 2 (v och mp) motiveringenav () och ().StällningstagandeKonventsmetoden har inte fungerat väl. Konventetssammansättning saknade förutsättningar att innebäraen nytändning för unionen, avdelegaterna var kvinnor och vid arbetets slut kommedelåldern i församlingen att vara närmare 70 år.Konventet saknade dessutom demokratisk förankring dåt ex ingen ledamot hade tillhört den halva avbefolkningen som avvisade iFrankrike, i eller EMU (drygahalva) i . Det förekom inga omröstningar ikonventet och det tilläts heller inga reservationer.Om konventsmetoden ska användas , vilketvi starkt ifrågasätter, krävs fundamentalt andraarbetsformer.6. Tidsschemat för regeringskonferensen, punkt3 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om tidsschemat förregeringskonferensen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K13 yrkande 75.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att förhandlingarnaunder regeringskonferensen får ta den tidsom krävs. Det finns ingen anledning att geefter för de krafter inom EU som villstressa fram den nya konstitutionen. Dettaär en fråga om demokratisk förankring, ochallt för viktig för att kunna hastas igenom.7. Folkomröstning, punkt 5 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om folkomröstning.Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:K9 yrkande 31, 2003/04:K1 yrkandena 2 och 3samt 2003/04:K13 yrkandena 76 och 77.StällningstagandeRegeringskonferensens slutresultat kommer bli en såomfattande förändring av EU-systemet att svenskarnabör få rätten att besluta om godkännandet avkonstitutionen i en folkomröstning. Flera länder harredan beslutat att göra så. I , ,, , , ochNederländerna (den första folkomröstningen i landetshistoria) planeras folkomröstningar. Det är ocksåtroligt att det blir folkomröstning i ochi flera andra länder är kampanjerna för att ordna enfolkomröstning hårda. I sammanhanget kan nämnas attde båda tyska regeringspartierna uttryckt att deskulle vilja se en folkomröstning och att EU:stidigare ombudsman driver kravet påen folkomröstning i Finland.Att förvägra folket att få säga sin mening omkonstitutionen brister i logik när den uttrycktagrundtanken med konventet var att flytta unionennärmare medborgarna. I ett samtal om detta harFrankrikes premiärminister att en sann europé kan inte vara emot enfolkomröstning.Vi anser inte att är lämpad att fattabeslut om konstitutionsförslaget. Dels för attfrågan inte diskuterades i den valrörelse där dagensriksdag är vald och för att medborgarna omöjligtdärför kan ha valt dagens riksdagsledamöter på ettmandat att fatta beslut om en för att vi vet att ledamöter inte ärrepresentativ för svenska folket i synen på EU:sframtid, något som inte minst folkomröstningen omEMU med all tydlighet visade.Riksdagen borde ge regeringen tillkänna attregeringskonferensens slutprodukt bör ställas underfolkomröstning.8. Folkomröstning, punkt 5 (c) motiveringenav ().StällningstagandeJag delar inte majoritetens negativa principiellainställning till folkomröstningar, så som denuttrycks i betänkandet. Jag anser däremot i likhetmed utskottet att det nu inte finns skäl att beslutai annan ordning än vad som gällde för Amsterdam- ochNicefördragen.9. Yttrande från Lagrådet, punkt 6 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttrande frånLagrådet. Därmed bifaller motion2003/04:K9 yrkande 3 i denna del.StällningstagandeVi vill erinra om de inslag i fördraget som i dettasammanhang är mest problematiska: Utvidgningen av området för beslut medkvalificerad majoritet. Passerellerna.Sammantaget innebär dessa fyra punkter attkonventsförslagets förenlighet med svensk grundlagmed fog kan ifrågasättas. Regeringens analys avproblemen i skrivelsen är summarisk, för attuttrycka sig milt. Därför bör regeringen uppdra åtLagrådet att närmare granska dessa konstitutionellaelements konsekvenser vad gäller förhållandet tillsvensk grundlag.10. Unionsrättens företräde, punkt 7 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om unionsrättensföreträde. Därmed bifaller delvis motion2003/04:K2 yrkande 21 samt avslår motion 2003/04:K10yrkandena 11 och 43.StällningstagandeUnionsrättens företräde förs nu in i fördraget.Detta innebär att svensk lagstiftning, inklusiveSveriges grundlagar, alltid kommer i andra hand. Detfinns en praxis inom EG-rätten sometablerats av att unionsrätten harföreträde när det gäller första pelaren, framförallt den inre marknaden. Detta vidgas nu till attomfatta hela EU. Förändringen är dock än större. Videlar det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets analys i betänkande 2002/03:KUU1att det är riskabelt att fördragsfästa en principsom härletts ur domstolspraxis: En sådankodifiering medför inte ökad förutsägbarhet ellerklarhet, utan kan tvärtom skapa osäkerhet omhuruvida alla de omfattande och nyanseraderesonemang som fört i sina vägledandedomslut fortfarande skall anses gälla när deöverförs till en formulering på blott ett parmeningar i en fördragsartikel. Förändringen innebäratt unionsrättens företräde blir principiellt, ochdärigenom betydligt starkare.Fördragsfästandet av unionsrättens företrädeinnebär att den tydligt sätts över de nationellagrundlagarna. De nationella domstolarnas ochrättstillämpande myndigheterna mister den legalamöjlighet de har att vägra tillämpa unionsrättom de efter en självständig bedömning finner att denstrider mot nationella grundlagsbestämmelser (den avden tyska författningsdomstolen fastslagna so-lange-als-principen). Risken är stor att kommeri konflikt med tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen som är delar avprinciperna för det svenska statsskickets grunder(formuleringen i 10 kap. 5 § RF). Det finns ävenrisk för konflikt med regeringsformen.Unionsrättens företräde bör ej fördragsfästas.11. Förenlighet med svensk grundlag, punkt 8 (voch mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om förenlighet medsvensk grundlag. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K9 yrkande 3 i denna del och2003/04:K13 yrkande 74 samt avslår motion 2003/04:K1yrkande 1.StällningstagandeVi vill erinra om att i den svenska regeringsformenåterfinns bl.a. följande villkor för maktöverföringtill EU: Inom ramen för samarbete i Europeiskaunionen kan överlåta beslutanderätt sominte rör principerna för statsskicket (...) (10kap. 5 § RF). Innebär denna formulering att detfinns en gräns bortom vilken svensk grundlag intetillåter ytterligare överförande av beslutanderätttill EU:s institutioner? eget svar harvarit att en sådan gräns finns, men att vi hittillsinte passerat den, eftersom EU:s (EG:s) överstatligabeslutsformer framför allt rört den inre marknadenoch således inte rört principerna för statsskicket.Det bör dock noteras att även inre marknadsbeslut iflera fall kolliderat med svensk grundlag, framförallt när det gäller tryckfriheten. Det nuföreliggande förslaget till fördrag innehåller dockelement som innebär att vi närmar oss och kanskepasserar den gräns som den svenska grundlagenställer upp. Det skulle i så fall innebära att enratificering av fördraget i nuvarande form krävergrundlagsändring.De inslag i fördraget som vi i detta sammanhangser som mest problematiska är följande:· Utvidgningen av området för beslut medkvalificerad majoritet.·De överstatliga inslagen i EU förstärks relativt kraftigt.Någon avgränsning till den inre marknaden i ochför sig redan uppluckrad görs inte längre.Regeringens argument att det endast ärkompetensområdet (vad EU får besluta om) och intebeslutsmetoden (kvalificerad majoritet ellerenhällighet) som är avgörande för förenligheten med10 kap. 5 § RF är enligt vår mening inte hållbart.Förändringen begränsar svensk suveränitetytterligare. Alltfler beslut kan komma att fattas istrid med den svenska och/ellerregeringens vilja, även på områden som rörprinciperna för statsskicket. Regeringens synsätt,att endast kompetensområdet som sådant är relevant,skulle innebära att redan dagens äroförenligt med grundlagen, eftersom en stor del avde politiska områden som hanterasmellanstatligt helt klart rör principerna förstatsskicket.- Unionsrättens överordning.-Formuleringen i konventets förslag vilar på ett antal domar iEG-domstolen där det ienskilda fall hävdades att EG-rätten var överordnadnationell rätt, inklusive grundlag. Regeringenhävdar att detta endast är en kodifiering av ettallmänt erkänt förhållande. Denna ståndpunkt kandock ifrågasättas. Principen om EG-rättensöverordning är inte helt oomstridd vare sig blandjurister eller politiska företrädare. Dessutom harpraxis inneburit att domstolen trots alltgjort en avvägning mellan unionsrätten och denationella grundlagarna. Med artikel 10.1 har intelängre domstolen något skäl att fundera på sådanahänsyn.1. Flexibilitetsklausulen.2.I konventsförslagets flexibilitetsklausul (artikel 17) gesministerrådet rätt att med enhälligt beslut ochefter godkännande av vidtaåtgärder för vilka det inte finns rättsligt stöd ifördraget, om det krävs för att uppnå de mål somfastställs genom konstitutionen. Denna paragrafinnebär att EU:s institutioner kan ge sig självakompetenser som de inte har i fördraget. Trots debegränsningar som anges är detta principiellt ochkonstitutionellt oacceptabelt. Regeringen hävdar attdenna paragrafs utformning i kombination meddomstolens kontroll utgör en garanti för attbestämmelsen inte kommer att tillämpas så attunionens kompetens utvidgas på ett sätt som denationella parlamenten inte haft möjlighet att taställning till genom ett godkännande avfördragsändring. Resonemanget är obegripligt. Denationella parlamenten ges ingen som helst roll viden sådan kompetensutvidgning som det här är frågaom.- De s.k. passerellerna.-Konventsförslagets två paragrafer om mekanismer för förenklatändringsförfarande, de s.k. passerellerna,artiklarna 24.4 och 39.8, innebär att med enhällighet kan ändra beslutsförfarandefrån särskilt lagstiftningsförfarande till vanligtsådant, samt från enhällighet till kvalificeradmajoritet. Här ges alltså EU-institutioner, varsbefogenheter skall regleras av fördraget, kompetensatt själva ändra detta fördrags innehåll på ettsådant sätt att dessa institutioner stärker sin egenmakt i förhållande till medlemsstaterna. Förslagetär oacceptabelt.Sammantaget innebär dessa fyra punkter attkonventsförslagets förenlighet med svensk grundlagmed fog kan ifrågasättas. Regeringens analys avproblemen i skrivelsen är summarisk, för attuttrycka sig milt.Regeringen bör återkomma med en utförligareutredning, utifrån universitets ochjuridiska fakulteten vid universitetsremissvar samt Sieps forskningsrapport, avkonventsförslagets bristande samstämmighet med densvenska grundlagen.12. Flexibilitetsklausulen, punkt 10 (fp, kd,v, c och mp)av (), (),(), (), KerstinLundgren (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen omflexibilitetsklausulen. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:K2 yrkande 23 i denna del,2003/04:K8 yrkande 6, 2003/04:K9 yrkande 3 i dennadel, 2003/04:K12 yrkande 8 i denna del samt2003/04:K13 yrkande 14.StällningstagandeGenom att flexibilitetsklausulen föreslås gälla överhela fältet får rådet makt att på egen hand utvecklafördragen, dvs. ett inslag av kompetenskompetens. Vianser att regeringen ska avvisa denna klausul iregeringskonferensen.13. Fördragets struktur, punkt 11 (mp) motiveringenav ().StällningstagandeJag delar inte utskottsmajoritetens åsikt attkonventet föreslaget en tydlig struktur påfördraget som gör att medborgarna lättare[kan] ta del av det regelverk som styrunionen. Konventsförslaget är en i mångadelar svårgenomtränglig text ochavskaffandet av pelarstrukturen har intebidragit till ökad tydlighet. Miljöpartietär inga anhängare av pelarstrukturen somgrund, men frångåendet av den har kommit attinnebära ökad överstatlighet och ökadkompetens för unionen.14. Euratom, punkt 12 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om Euratom. Därmedbifaller motionerna 2003/04:K9 yrkande 2och 2003/04:K13 yrkande 50.StällningstagandeFörslaget att bibehålla Euratomfördraget harkritiserats från många håll, kanske främst därföratt det strider mot principen att inte prioriteraoch stödja ett energislag framför övriga.Euratomfördraget bör lyftas ut urkonstitutionsförslaget och tillämpliga delar som haratt göra med skydd av miljö, liv och hälsa bakas ini själva konstitutionstexten.15. Unionen som juridisk person, punkt 13 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om unionen somjuridisk person. Därmed bifaller motion2003/04:K13 yrkande 29.StällningstagandeJag anser inte att EU ska få status somjuridisk person. Även om det kan förefallasympatiskt av EU att undertecknaEuroparådets konvention om mänskligarättigheter och grundläggande friheter ärvinsten liten. EU-medborgarna har redan idagrätt att få övergrepp prövade enligtkonventionen med bakgrund av derasnationella anslutning till konventionen.Därför finns det ingen anledning att ge EUrätt att som juridisk person i framtidenkunna underteckna fler och merkontroversiella avtal utan attmedlemsstaterna ska behöva ratificera dessa.Detta bör med bifall av yrkande 29 i motionK13 ges regeringen tillkänna.16. Värden och mål, punkt 14 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om värden och mål.Därmed bifaller motion 2003/04:K8 yrkande3 och avslår motion 2003/04:K10 yrkande 8.StällningstagandeJag anser att i förslaget till fördragstext blandasgrundläggande värden och instrumentella värden.Enligt skulle fördragstexten vinnai tydlighet och styrka om artikel 2 har följandelydelse: Unionen bygger på grundläggande värden sommänniskans värdighet, liv, frihet, sanning ochrättvisa. Dessa värden och skydd för de mänskligarättigheterna är gemensamma för medlemsstaterna iett samhälle där demokrati, mångfald, jämställdhet,öppenhet, solidaritet, tolerans och icke-diskriminering råder.De mänskliga rättigheterna ska ingå i detkonstitutionella fördraget och unionen ska sökaanslutning till som skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. Positivt är också att jämställdhetenbetonas och ingår, utöver den lagstadgaderättigheten, även som en rättighet som aktivt börfrämjas.17. Federalismens principer, punkt 15 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om federalismensprinciper. Därmed bifaller motion2003/04:K2 yrkande 1.StällningstagandeEn federal ordning ska fungera som en garantmot både en centralstyrd superstat och detmellanstatliga kotteriet. Ettkonstitutionellt fördrag är nödvändigteftersom EU befinner sig i en accelererandeprocess där alltfler beslut föreläggscentralt. Bara ett konstitutionellt fördrag,där både medlemsländernas ansvarsområden ochunionens definieras, kan stoppacentraliseringsprocessen. För attmaktfördelningen mellan EU å ena sidan ochmedlemsländerna å andra sidan ska varatydlig och väldefinierad bör federalismensprinciper skrivas in i artikeln omupprättandet av unionen.18. Federalismens principer, punkt 15 (fp) motiveringenav () och ().StällningstagandeFolkpartiets vision är att EU utvecklas till en formav federalt system en överstatlig demokratiskarena med enkla, öppna och effektiva modeller föratt fatta beslut. Ett federalt system för ossinnebär, för det första, en konstitutionelltreglerad maktdelning mellan unionen ochmedlemsstaterna, för det andra att de europeiskabesluten ska fattas av förtroendevalda politiker somdet på nationellt sätt är enkelt och okompliceratatt avsätta i allmänna val. Därför bör bl.a.Europaparlamentets inflytande stärkas påministerrådets bekostnad.På sikt bör, enligt liberal uppfattning,ministerrådet och omvandlas typ av tvåkammarsystem med en första kammare somrepresenterar medlemsstaterna (motsvarande dagensministerråd) och en andra kammare som representerarunionens befolkning i dess helhet (motsvarandedagens Europaparlament).Vi konstaterar att Europeiska unionen med konventetsförslag tar steg, i vår mening, i federal riktning.Det nya konstitutionella fördraget kommer attinnehålla en tydlig fördelning av beslutskompetensmellan europeisk och nationell nivå och en mekanismdär nationella parlament ges uppgiften att bevakadenna fördelning även för framtiden när nya problemoch förslag dyker upp. Det folkvaldaEuropaparlamentets ställning stärks väsentligt. Detär en utveckling som vi välkomnar. Vi delar därförinte utskottsmajoritetens negativa formuleringar omfederalismen.19. Unionens symboler, punkt 16 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om unionens symboler.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K9yrkande 1 och 2003/04:K13 yrkande 27.StällningstagandeVi är mot att konventets förslag om unionenssymboler som en del av konstitutionen ochvill uppmana regeringen att avvisa dessasymbolers plats i det kommande fördraget.Det ger inte rätt associationer att EUförsöker klä sig i de symboler somvanligtvis förknippas med en stat.20. Öppenheten, punkt 17 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om öppenheten. Därmedbifaller motion 2003/04:K13 yrkande 23.StällningstagandeJag finner det anmärkningsvärt att just öppenhetsaknas helt i den långa listan av målsättningar förEU, som den också försvinner urportalparagrafen. beklagar, i enlighetmed tidigare uttalanden från det sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet, att öppenheteninte fördes in bland målen för EU när den nuförsvinner ur portalparagrafen.21. Kristendomen i ingressen, punkt 18 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om kristendomen iingressen. Därmed bifaller motionerna2003/04:K8 yrkande 1 och 2003/04:K416 yrkande 7.StällningstagandeKristendomens historiska och idéhistoriska betydelseför formandet av identitet, gemensammavärden, kulturarv och samhälleliga institutioner ärav oomtvistlig karaktär. För ärdet högst naturligt att den kristna idétraditionensbetydelse för omnämns i ingressen till detkonstitutionella fördraget.EU bör vara en union uppbyggd på den kristnatraditionen och med en värdegemenskap som innefattarreligionsfrihet för alla, respekt för människansvärdighet, frihet, demokrati, jämställdhet,rättsstatsprincipen och skydd av de mänskligarättigheterna.22. Jämställdhet, punkt 19 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om jämställdhet.Därmed bifaller motion 2003/04:K13 yrkande25, bifaller delvis motion 2003/04:K9 yrkande 28 ochavslår motion 2003/04:K3.StällningstagandeEtt flertal remissinstanser, bland annat JämO,lyfter i sina remissvar fram att begreppetjämställdhet saknas som ett av unionensgrundläggande värden. Engelskans equalityrespektive franskans egalité, har på flera ställenfelaktigt översatts med jämställdhet i den svenskaversionen. Jämlikhet betecknar förhållandet mellanklasser, medan jämställdhet beskriver förhållandetmellan könen.I fördraget ska det tydligt framgå att såväljämlikhet som jämställdhet utgör både degrundläggande värden som unionen bygger på och demål som ska förverkligas. Detta för att i möjligastemån säkerställa att instrument, metoder,institutioner m.m. skapas för att arbeta för dettamål.23. Folkhälsa, punkt 20 (fp, kd, c och mp)av (), (),(), () ochGustav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om folkhälsa. Därmedbifaller motionerna 2003/04:K6 i denna deloch 2003/04:K12 yrkande 20 samt avslår motion2003/04:K7.StällningstagandeVi vill framhålla vikten av att stå upp för enrestriktiv svensk alkoholpolitik. Inom EU har denlinjen kommit i konflikt med handels- ochnäringspolitiska intressen en konflikt i vilkenden svenska alkoholpolitiken, som motiveras avfolkhälsoskäl, ofta fått ge vika. Främjande av engod folkhälsa bör föras in bland EU:s mål i artikelI-3. Formuleringen av regeringens utgångspunkter idetta stycke är alltför svag. Regeringen skriver attdet kan övervägas att föreslå att skyddet avmänniskors fysiska och psykiska hälsa nämns. Det ärinte tillräckligt.Det måste vara en synpunkt för regeringen att förafram med kraft under förhandlingarna med fördraget.Vidare vill vi erinra om flerpartimotionen K6 avGabriel m.fl. (fp, kd, c, mp, v), där detföreslås att regeringen i regeringskonferensen medkraft verkar för att det konstitutionella fördragetfår ett klart uttryckt mål om en god folkhälsa.Ingrepp i marknadens frihet, som har kommit tillför att skydda människors hälsa och minska riskenför både medicinska och sociala skador, har vid dens.k. proportionalitetsbedömningen tillmätts alltförliten betydelse i förhållande till den vikt som harlagts vid de ekonomiska aspekterna. Om folkhälsaförs in i målparagrafen i konstitutionens inledning,bör risken för en sådan felaktig avvägning minska.24. Barns rättigheter, punkt 21 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om barns rättigheter.Därmed bifaller motion 2003/04:K13 yrkande 26.StällningstagandeDet bör göras förtydliganden i vad som avses medmålsättningen i fråga om barns rättigheter.25. Djurskydd, punkt 22 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om djurskydd. Därmedbifaller motion 2003/04:K13 yrkande 24.StällningstagandeEn viktig målsättning som saknas i konventsförslagetär djurskydd. Detta bör åtgärdas.26.