bet · GQ01LU10 · 2003-03-18 00:00:00 — Efter de ändringar som genomfördesi samband med att antogäktenskapsbalken gäller numera att den efterlevandemaken har rätt till arv före bröstarvingar. En makeskall vid den andre makens död sålunda ta arvframför makarnas gemensamma bröstarvingar, vilka istället getts rätt till arv efter den först avlidnemaken vid den efterlevande makens död. Om det finnsefterarvingar innehar den efterlevande maken undersin livstid den arvfallna egendomen med friförfoganderätt. Finns det bröstarvingar efter denförst avlidne som inte också är den efterlevandesbarn, s.k. särkullbarn, gäller särskilda regler.Särkullbarn har rätt att få ut sitt arvefter en avliden förälder. De kan dock avstå frånsin rätt till förmån för den avlidnes efterlevandemake. Sker ett sådant avstående blir särkullbarnenberättigade till efterarv på samma sätt som makarnasgemensamma bröstarvingar. Reglerna innebär attbröstarvingar i princip får vänta med att få ut sinlaglott tills den efterlevande maken dör. Däremotkan bröstarvingar göra sin laglottsrätt gällande vidden först avlidne makens död om denne make gjort etttestamente som inkräktar på laglotten.MotionenPer m.fl. (v) anför i motion L237 attsärkullbarns rätt att få ut sitt arv vid sinförälders död i vissa fall kan skapa problem för denefterlevande makan eller maken. Detta gäller framförallt när dödsboet i huvudsak består av en fastighetsom utgör den efterlevandes bostad. I de fallen kanden efterlevande bli tvungen att sälja fastigheten,och principen om att få sitta i orubbat bo sätts urspel. Motionärerna anser att regeringen bör utredahur regelsystemet skall utformas för att bådesärkullbarnens och den efterlevandes intressenbättre skall kunna tas till vara och etttillkännagivande yrkas i enlighet härmed.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att frågan om särkullbarns rätttill arv varit föremål för överväganden avÄrvdabalksutredningen i betänkandet (SOU 1998:110)Makes arvsrätt, dödsboförvaltare och dödförklaring.Utredningens betänkande har remissbehandlats ochövervägs inom Justitiedepartementet.I avvaktan på resultatet av den pågående beredningenanser utskottet att motion L237 inte bör föranledanågon vidare åtgärd. Motionen bör därföravslås.Reservationer1. Hänsynen till barnets bästa, m.m. (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1.Därmed bifaller motion 2002/03:L211 ochavslår motionerna 2002/03:L234, 2002/03:L248 yrkande1, 2002/03:L258 yrkande 1, 2002/03: L280 och2002/03:Ju224 yrkande 4.StällningstagandeI vårdnadstvister tillmäts begreppet barnets bästastor vikt. Begreppet används också i andrasammanhang, men det är inte närmare definierat.Liksom motionärerna bakom motion L211 anser jag attbegreppet barnets bästa bör definieras. Ett försöktill definition av begreppet har gjorts i Kanada.Enligt min uppfattning bör aktuell forskning kringämnet och erfarenheter från andra länder beaktas iett sådant arbete. Det får ankomma på regeringen attta erforderliga initiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion L211 och med avslag på motionerna L234,L248 yrkande 1, L258 yrkande 1, L280 och Ju224yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna.2. Hänsynen till barnets bästa, m.m. (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L234,2002/03:L258 yrkande 1 och 2002/03:Ju224 yrkande 4samt avslår motionerna 2002/03:L211, 2002/03:L248yrkande 1 och 2002/03:L280.StällningstagandeJag anser liksom motionärerna bakom motion L234 attdet nu är hög tid att införa en barnbalk. Trots detlagstiftningsarbete som har bedrivits under desenaste decennierna saknas alltjämt ett samlatregelsystem där barnets rätt står i fokus. I ställetsätter lagstiftningen fortfarande föräldrarättenfrämst, vilket redan framgår av namnet på detcentrala regelverket på området, . Ettannat uttryck för barnets underordnade roll iförhållande till föräldrarna är att en förälder kanvägra att umgås med sitt barn utan konsekvenser,något som barnet däremot inte kan göra. I likhet medmotionärerna anser jag att all relevant lagstiftningsom rör barn skall samlas i en särskild barnbalk därbarnets rätt sätts främst.Mot denna bakgrund anser jag att regeringen börutreda införandet av en barnbalk medbarnperspektivet som utgångspunkt. En lämpliglösning, enligt min uppfattning, vore att 2002 årsvårdnadskommitté får i uppdrag att utreda även dennafråga.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna L234, L258 yrkande 1 och Ju224yrkande 4 samt med avslag på motionerna L211, L248yrkande 1 och L280, som sin mening ge regeringentill känna.3. Vårdnaden vid våld m.m. inom familjen(punkt 2)av (), (), BertilKjellberg (m) () och vonSydow (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Ju361yrkande 6 och 2002/03:Sf379 yrkande 2 samt bifallerdelvis motion 2002/03:So510 yrkande 4 och avslårmotionerna 2002/03:L205, 2002/03:L230 yrkande 1 samt2002/03:So360 yrkande 12.StällningstagandeDet är olyckligt att många barn förlorarvardagskontakten med den ena föräldern vid enseparation. Ett barn behöver båda sina föräldrar.Reglerna om gemensam vårdnad är därför bra i de fallföräldrarna kan komma överens. Som påpekas i motionSf379 har det visat sig att vårdnadsreformi vissa fall kan medföra negativa konsekvenser förbarnen. Det gäller framför allt i de fall där enförälder tvingas bryta upp på grund av missbruk,misshandel eller övergrepp. I sådana fall kanreglerna om gemensam vårdnad användas som ettinstrument att ifrågasätta varje beslut som rörbarnet. Eftersom detta är mycket negativt för barnetanser vi att det är angeläget att den pågåendeutvärderingen av vårdnadsreformen sker skyndsamt.Mot bakgrund av vad som redovisats ovan anser vi,liksom motionärerna bakom motion Ju361, att gemensamvårdnad endast skall kunna komma i fråga om det kananses tillräckligt tryggt för barnet och mamman.Rätten måste ha en klar bild av det eventuella våldsom barnet levt med och hur troligt det är attvåldet upprepas innan beslut fattas ivårdnadsfrågan. Vi anser att reglerna om gemensamvårdnad måste ändras i dessa fall. Det får ankommapå regeringen att utforma erforderliga lagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna Ju361 yrkande 6 och Sf379 yrkande 2samt med delvis bifall till motion So510 yrkande 4och med avslag på motionerna L205, L230 yrkande 1och So360 yrkande 12, som sin mening ge regeringentill känna.4. Samarbetssamtal (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4.Därmed bifaller motion 2002/03:Sf380yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVid en skilsmässa eller separation där föräldrarnainte kan komma överens måste familjen snabbterbjudas hjälp att lösa sina samarbetsproblem. Medbarnets bästa för ögonen anser vi, liksommotionärerna i motion Sf380, att regeringen börutreda hur separerade föräldrar bäst kan informerasoch stödjas så att barnets behov får styra hurumgänget utformas. I samband med detta bör desamarbetssamtal som erbjuds föräldrarna utvärderas.Vidare anser vi att samarbetssamtal bör vara praxisför att undvika långdragna processer och upptrappadekonflikter. Det får ankomma på regeringen att taerforderliga initiativ.Vad som anförts ovan, med bifall till motion Sf380yrkandena 3 och 4, bör som sin mening geregeringen till känna.5. Behörighetskrav för domare (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5.Därmed bifaller motion 2002/03:L294yrkande 1 och bifaller delvis motionerna2002/03:L230 yrkande 2 och 2002/03:L258 yrkande 2.StällningstagandeJag anser liksom motionärerna bakom motion L294 attregeringen bör tillsätta en utredning för att seöver reglerna kring domstolarnas förfarande ivårdnadstvister så att endast personer med gedigenbarnkunskap och insikter i psykosocialaproblemställningar hanterar dessa fall.Vad som anförts ovan, med bifall till motion L294yrkande 1 och med delvis bifall till motionerna L230yrkande 2 och L258 yrkande 2, bör som sinmening ge regeringen till känna.6. Könsneutrala författningar (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6.Därmed bifaller motion 2002/03:L232.StällningstagandeJag anser, liksom motionärerna i motion L232, att ide författningar som innehåller begreppen mor ochfar bör dessa ändras till förälder. Lagstiftningenbör enligt min mening utgå från könsneutralitet ochsåledes ta fasta på att föräldrarna kan bestå av tvåmammor eller två pappor. Begreppet förälder blir merinformativt och lättbegripligt för lagrummensadressater. bör därför begära attregeringen lägger fram förslag till sådanalagändringar.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion L232, som sin mening ge regeringen tillkänna.7. Faderskap (punkt 17)av (), (), YvonneAndersson (kd), (), MartinAndreasson (fp), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L204och 2002/03:L266.StällningstagandeVi delar motionärernas uppfattning vad gäller viktenav att ingen felaktigt förklaras vara far till ettbarn. Att faderskapet blir riktigt fastställt måstegivetvis anses ligga i såväl barnets som moderns ochden utpekade faderns intresse. Vad först gäller densituationen att faderskapet följer avfaderskapspresumtionen kan vi konstatera attnuvarande lagstiftning i fråga om talerätt för enavliden mans maka och arvingar bygger på avvägningarmellan de olika intressen som gör sig gällande.Några motsvarande avvägningar har inte skett när detgäller talerätt för mannens änka och arvingar vidogiltigförklaring av faderskapsbekräftelse. Vi anseratt det är otillfredsställande att det inte finnsnågra klara regler i fråga om talerätten i sådanafall. Vad härefter angår talerätten i fråga omfaderskap som har fastställts genom dom måsterättsläget betraktas som oklart. Särskilt motbakgrund av att det vuxit fram nyaformer av familjebildningar framstår nuvarandeinskränkningar i talerätten som en brist.Sammanfattningsvis anser vi att motionsspörsmålenbör bli föremål för en förutsättningslös utredningdär olika aspekter på problemen och de olikaintressen som gör sig gällande blir noggrantgenomlysta.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna L204 och L266, som sin mening geregeringen till känna.8. Partnerskap och adoption (punkt 18)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8.Därmed bifaller motion 2002/03:L314yrkandena 1-3 samt avslår motion 2002/03:L254yrkande 6.StällningstagandeJag delar motionärernas uppfattning i motion L314att de lagändringar som beslutade våren2002 angående partnerskap och adoption inte vilar påtillräckligt god grund. Detta beror på attbarnperspektivet inte var vägledande för detutredningsarbete som ligger till grund förlagstiftningen. I varje fråga som rör barn måsteutgångspunkten vara att se till barnets bästa. FN:sbarnkonvention framhåller att det främst är barnetsrättigheter som skall beaktas vid en adoption. Genomatt tillåta homosexuella att adoptera bryterSverige, enligt min uppfattning, motbarnkonventionen. Vidare strider beslutet mot 1993års . Jag anser att regeringen skallåterta uppsägningen av europeiskakonvention om adoption av barn. Vidare börriksdagsbeslutet som innebär attregistrerade partner fått möjlighet att prövas somadoptivföräldrar upphävas. Även allföljdlagstiftning till beslutet bör upphävas. Detfår ankomma på regeringen att utforma erforderligalagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion L314 yrkandena 1-3 samt medavslag på motion L254 yrkande 6, som sinmening ge regeringen till känna.9. Översyn av adoptionslagstiftningen(punkt 20)av (), (), BertilKjellberg (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L207yrkandena 1-3, 2002/03:L219 yrkandena 1, 3 och 4samt 2002/03:L314 yrkande 4.StällningstagandeDagens adoptionsregler är skrivna för en annan tidoch ett annat system. presenteradeFörmynderskapsutredningen sitt slutbetänkande medförslag till en revision av adoptionslagstiftningen.Sedan dess har inget hänt. I utredningsbetänkandet,(SOU 2001:10) Barn i homosexuella familjer, harflera experter påtalat att adoptionslagstiftningenär i behov av en översyn. Experterna framhållerockså att forskningen beträffande adopterade barnsuppväxt och utveckling är eftersatt.Vi anser liksom motionärerna att helaadoptionslagstiftningen är i stort behov av enöversyn, och det får ankomma på regeringen att taerforderliga initiativ. Inom ramen för en sådanöversyn finns det enligt vår uppfattning anledningatt t.ex. se över kravet på att presumtivaadoptivföräldrar skall vara , och dennuvarande möjligheten till s.k.ensamståendeadoptioner bör bli föremål för enutvärdering. Vi anser också att det bör tas in enbestämmelse i 4 kap. som stadgar atten adoption endast får ske om den är förenlig medbarnets bästa.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna L207 yrk-andena 1-3, L219 yrkandena1, 3 och 4 samt L314 yrkande 4, som sin mening geregeringen till känna.10. Rätt till insemination för lesbiska kvinnor(punkt 21)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10.Därmed bifaller motion 2002/03:L249yrkande 1 och bifaller delvis motionerna2002/03:L222 och 2002/03:L254 yrkande 7 samt avslårmotionerna 2002/03:L235, 2002/03:L265, 2002/03:L274,2002/03:L318 yrkande 20 och 2002/03:L320.StällningstagandeKommittén om barn i homosexuella familjer föreslogvissa bestämmelser om det rättsliga föräldraskapetvid insemination. Kommitténs förslag kan dock inteligga till grund för lagstiftning utan frågan måsteutredas vidare. Regeringen utlovade atten fördjupad analys skulle påbörjas omedelbart.Enligt uppgift från justitieministern är tanken atten departementspromemoria i ämnet skall kunnaremitteras . Vi anser, liksommotionärerna bakom motion L249, att analysarbetetmåste genomföras möjligt utan ytterligaretidsutdräkt.Vad som anförts ovan bör , med bifall tillmotion L249 yrkande 1 och med delvis bifall tillmotionerna L222 och L254 yrkande 7 samt med avslagpå motionerna L235, L265, L274, L318 yrkande 20 ochL320, som sin mening ge regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Hänsynen till barnets bästa, m.m.av ().Alla barns behov av trygghet, självbestämmande ochlivskvalitet vilar på oss vuxna att garantera, ochansvaret för barnens väl har i första handföräldrarna. Barnets bästa är inskrivet i svensklagstiftning och delvis förankrad i 1 kap. 2 §regeringsformen. Det är emellertid endastriktlinjer, vilket är olyckligt eftersom det gerutrymme för skiftande tolkningar som ofta är tillnackdel för barnet.Enligt min mening borde det vara en självklarhetatt skydda barnet från att bli utnyttjat i enkonflikt mellan vuxna och att samhället genomuppmuntran och stöd förstärker barnets rättigheter.I ärenden angående vårdnad och umgänge måste därförstörre vikt läggas vid vad som är bäst för barnet. Ialltför många fall finns en tendens till attföräldrarnas rättigheter att uppnå rättvisa sker påbarnets bekostnad.Kopplingen mellan barnets välbefinnande och mänsvåld mot kvinnor måste förstärkas. Större hänsynmåste tas till hur barnen påverkas av att tvingas sesin mamma bli misshandlad. I allavårdnadsutredningar måste barnets rätt till umgängeklart framgå, men också barnets rätt att avstå frånumgänge när barnet känner rädsla inför den föräldersom hotar och brukar våld inom familjen.Eftersom det nu pågår en utredning som kanförväntas ta upp dessa angelägna frågor har jagslutligen stannat för att inte avge några formellareservationer i enlighet med vad jag nu anfört.2. Talerätt i mål om umgängeav (), (), BertilKjellberg (m), () och Henrikvon ().Vi delar den uppfattning som förs fram i motionernaL243 och L268 om att bör ändras på såsätt att nära anhöriga som mor- och farföräldrarskall få rätt att föra talan i mål om umgänge.Eftersom vårdnadskommitté skall övervägadenna fråga har vi valt att inte reservera oss. Viavser att noga följa kommitténs arbete.3. Underhållsbidrag vid växelvis boendeav (), () ochMartin ().Vi anser liksom motionären bakom motion L326 att mankan ifrågasätta principen att underhållsbidrag inteutgår vid växelvis boende i sådana fall därföräldrarna har avsevärt olika stor inkomst. Dennafråga skall övervägas av vårdnadskommitté.Med hänvisning till det pågående beredningsarbetethar vi valt att inte reservera oss.4. Behörighetskrav för domareav () och ().Vi anser liksom motionärerna bakom motionerna L230,L258 och L294 att de domare som dömer ifamiljerättsliga mål skall ha erforderlig kompetens.2002 års vårdnadskommitté skall bl.a. undersöka ochbeskriva vilken kompetens i vårdnadsfrågor som finnshos domarna och vilken kompetensutveckling sompågår. Med hänvisning till det pågåendeutredningsarbetet har vi valt att inte reserveraoss. Vi avser att noga följa kommitténs arbete.5. Assisterad befruktningav ().I motsats till justitieministern anser jag attfrågan om rätten till assisterad befruktning förlesbiska kvinnor inte är politiskt avgjord eftersomriksdagen ännu inte fattat något beslut i frågan.Inom pågår ettberedningsarbete. Jag anser att resultatet av dettaarbete bör avvaktas. Därefter har att taställning till eventuella förslag från regeringen ifrågan.6. Rätt till s.k. provrörsbefruktning förlesbiska kvinnorav ().Under våren 2002 beslutade om vissaändringar i lagen (1988:711) om befruktning utanförkroppen som innebär att även behandling med ägg blirtillåten. Lagen innehåller dock ett antalbegränsningar som bl.a. innebär att lesbiska kvinnorsom är infertila inte kan komma i fråga för enäggdonation. Jag anser liksom motionärerna bakommotionerna L293 och L296 att lesbiska kvinnor skallges lika rätt till äggdonation som heterosexuellakvinnor. Jag anser att regeringen bör tillsätta enutredning för att belysa denna fråga. Enligt minuppfattning bör det således inte vara något krav attkvinnan som får ta emot ett donerat ägg är gifteller samboende med en person av motsatt kön. Vidarebör äggdonation tillåtas då det finns en kändspermadonator. Det bör inte föreligga något krav påsamlevnad eller äktenskap med spermadonatorn för attfå ta emot ett donerat ägg.Med hänvisning till det pågående arbetet inomRegeringskansliet med att närmare analysera deträttsliga föräldraskapet vid assisterad befruktninghar jag valt att inte reservera mig.7. Särkullbarns rätt till arvav ().Jag anser, liksom motionären i motion L237, attsärkullbarns rätt att få ut sitt arv vid föräldernsdöd i vissa fall kan skapa problem för denefterlevande. Regeringen bör utreda hurregelsystemet skall utformas för att bådesärkullbarnens och den eflerlevandes intressenbättre skall kunna tas till vara.Ärvdabalksutredningen har övervägt frågan omsärkullbarns rätt till arv. Som redovisats tidigarei betänkandet övervägs Ärvdabalksutredningensförslag inom Justitiedepartementet.Mot denna bakgrund har jag valt att inte reserveramig. Jag utgår från att de synpunkter som förs frami motionen kommer att beaktas i beredningsarbetet.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2002/03:L204 av de () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att talerätt om hävande avfaderskap för såväl efterlevande maka som mannensarvingar bör införas.2002/03:L205 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att lagen ändras så att desociala myndigheterna vid allmän domstol aktivtdriver talan om överflyttning av vårdnad då envårdnadshavare grovt brustit i föräldraansvar genomatt begå ett allvarligt brott mot den andravårdnadshavarens liv, frihet eller hälsa.2002/03:L207 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. begär att regeringen gör en översyn avden samlade adoptionslagstiftningen i enlighet medvad som anförs i motionen.2. begär att regeringen ser över 25-årsgränsen för adoption i enlighet med vad somanförs i motionen.3. begär att regeringen gör en översyn avensamståendes rätt att prövas som adoptivföräldrari enlighet med vad som anförs i motionen.2002/03:L211 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av fördjupaddefinition av begreppet barnets bästa.2002/03:L217 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om förändringar i god man-institutet.2002/03:L219 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. beslutar ge regeringen i uppdrag attgöra en översyn av den samladeadoptionslagstiftningen.2. beslutar att upphäva 4 kap. 7 § 2föräldrabalken.3. beslutar att i 4 kap. föräldrabalkeninföra en regel om att adoption bara får tillåtasom den bedöms vara till barnets bästa.4. begär att regeringen ser över 25-årsgränsen för adoption.2002/03:L222 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en skyndsam reform avlagstiftningen om assisterad befruktning förlesbiska och bisexuella kvinnor.2002/03:L224 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om mor- och farföräldrars rätttill domstolsprövning av umgängesrätten med sinabarnbarn.2002/03:L230 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen ger denparlamentariska kommittén som skall utvärdera 1998års reform om vårdnad, boende och umgänge (dir.2002:89) ett tilläggsdirektiv som tar sikte på attutreda möjligheterna att införa en presumtion omenskild vårdnad vid våld i nära relationer.2.