bet · GQ01UBU13 · 2003-04-10 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 46motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2002rörande mobbning i skolan.I motionsyrkandena tas upp frågor om vikten avnolltolerans som mål för arbetet mot mobbning iskolan, åtgärder för att förebygga mobbning,åtgärder vid mobbningsfall, införande av skyldighetför skolan att anmäla våldsbrott, tillsyn överskolans arbete mot mobbning och frågan om kommunsskadeståndsskyldighet gentemot mobbade elever.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågåendearbete med anledning av regeringsuppdrag samt tillförslag som lagts fram av ibetänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121). Dessa förslag remissbehandlas förnärvarande.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, degröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Nolltolerans mot mobbning m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub336 yrkande 17,2002/03:Ub410 yrkande 16 samt2002/03:Ub492 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Utvärdering av antimobbningskampanjenTillsammansRiksdagen avslår motion2002/03:Ub492 yrkande 3.3. Handlingsplaner mot mobbningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub380 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub413 yrkande 1.Reservation 2 (m, fp, kd, c)Reservation 3 (mp)4. Skolors val av åtgärdsprogram motmobbningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub217 yrkandena 4 och 6 samt2002/03:Ub413 yrkande 7.Reservation 4 (m, fp, c)5. Uppdrag till attforskningsmässigt utvärdera ochkvalitetscertifiera arbetsmetoder för attförebygga och hindra mobbning, m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub202 yrkande 2,2002/03:Ub217 yrkandena 3 och 5,2002/03:Ub298 yrkande 4 samt2002/03:Ub413 yrkandena 6 och 8.Reservation 5 (m)6. Tydligare roller för skolpersonalenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub413 yrkande 3.Reservation 6 (m)7. Överbrygga avståndet mellan vuxna ochelever, m.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub492 yrkandena 7 och 8.Reservation 7 (kd)8. Kamratstöd och handledd medlingRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub492 yrkande 9,2002/03:Ub537 och2002/03:Ub539.Reservation 8 (kd)9. Flyttning m.m. inom avelever som gör sig skyldiga till kränkningoch våldRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 10,2002/03:Ub239 yrkandena 9 och 10 samt2002/03:Ub413 yrkande 2.Reservation 9 (m)Reservation 10 (fp)10. Indragning av studiebidrag som åtgärdmot elev som kränker andra m.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub239 yrkande 5.Reservation 11 (fp)11. Avstängning av elev som mobbar frånrätt till skolskjutsRiksdagen avslår motion2002/03:Ub238.12. Skyldighet att anmäla våldsbrottRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub217 yrkande 1,2002/03:Ub233 yrkande 1,2002/03:Ub239 yrkandena 7 och 8,2002/03:Ub413 yrkande 4,2002/03:Ub492 yrkande 6 samt2002/03:Ju213 yrkande 9.Reservation 12 (m, fp)Reservation 13 (kd, c)13. Tillsyn över arbetet mot mobbningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub239 yrkande 3 och2002/03:Ub492 yrkande 4.Reservation 14 (fp)Reservation 15 (kd)14. Sanktioner mot kommuner som saknarhandlingsplaner mot mobbning m.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub239 yrkande 1.Reservation 16 (fp)15. Kommuns skadeståndsskyldighet gentemotmobbade eleverRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub202 yrkande 1,2002/03:Ub233 yrkande 2,2002/03:Ub239 yrkande 2,2002/03:Ub246,2002/03:Ub336 yrkande 18 och2002/03:Ub380 yrkande 3.Reservation 17 (m, fp, c)16. Åtgärder mot s.k. nollningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub290.Stockholm den 10 april 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), AnnaIbrisagic (m), (), MikaelaValtersson (mp), () och AxelDarvik (fp).2002/03UbU13Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner med yrkanden rörande mobbning iskolan. Dessa behandlas i detta betänkande.I motionerna tas upp frågor om vikten avnolltolerans som mål för arbetet mot mobbning iskolan, åtgärder för att förebygga mobbning,åtgärder vid mobbningsfall, införande av skyldighetför skolan att anmäla våldsbrott, tillsyn överskolans arbete mot mobbning och frågan om kommunsskadeståndsskyldighet gentemot mobbade elever.Förslagen i motionerna, sammanlagt 46 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenMål för arbetet mot mobbningUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets bedömning finns det en bredpolitisk enighet om nolltolerans mot mobbningi skolan. Något riksdagsuttalande i dennafråga behövs följaktligen inte. böravslå motionsyrkanden om nolltolerans motmobbning m.m. Ett motionsyrkande omutvärdering av antimobbningskampanjenTillsammans är tillgodosett och bör avslås.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandenI flera motioner understryks vikten av nolltoleransnär det gäller mobbning i skolan.Moderata samlingspartiet betonar i motion2002/03:Ub410 yrkande 16 att en nolltolerans innebäratt alla tendenser till kränkande tillmälen, uttryckför främlingsfientlighet och rasism, mobbning ochvåld skall motverkas i skolan med konsekvens ochtydlighet på ett tidigt stadium. All personal iskolan skall ha skyldighet att anmäla när mobbninguppmärksammas. Varje skola skall ha en handlingsplanmot mobbning, och elever och föräldrar skall hakunskap om handlingsplanen.I motion 2002/03:Ub492 yrkande1 lyfts fram att det är samhällets skyldighet attskapa en trygg, utvecklande och värdig skolmiljö. Ennollvision i arbetet för att motverka mobbning ärdet enda tänkbara. Nyckelprinciperna i arbetet motmobbning är att skapa en miljö som kännetecknas av åena sidan värme, trygghet, positivt intresse ochengagemang från de vuxna i skolan och å andra sidanav fasta och klara gränser mot oacceptabeltbeteende.Också framhåller, i motion2002/03:Ub336 yrkande 17, att vuxenvärlden måste tasitt ansvar. En nolltolerans mot våld och mobbning iskolan måste införas som mål. För attklara den målsättningen skall lärare och övrigpersonal som upptäcker mobbning ges en lagregleradskyldighet att rapportera till rektor för åtgärder.Det är också viktigt att det förebyggande arbetetfungerar bra - att eleverna blir sedda och attanonymiteten bryts.I motion 2002/03:Ub492 yrkande 2 efterlyserKristdemokraterna en nationell samling i arbetet motmobbning som utgår från skolans värdegrund. Alladirekt och indirekt inblandade parter som t.ex.elever, skolpersonal och föräldrar bör engageras.Exempel finns i kommuner på samlade aktioner motmobbning. Det är viktigt att sådan verksamhet fårstöd och kan fortsätta att växa till en störrenationell samling mot mobbning, anserKristdemokraterna.U t s k o t t e t vill göra klart att varje formav kränkande behandling mellan elever, mellan vuxnasamt mellan elever och vuxna i skolan är heltotillåten och helt i strid med de grundläggandevärden som gäller för skolan. Det får inte finnasminsta tvekan om detta. Skolan skall inte vara envärdeneutral plats, och den får aldrig accepteramobbning och våld.Enligt utskottets bedömning råder det en bredpolitisk enighet om nolltolerans mot mobbning iskolan.Tydliga föreskrifter mot mobbning och annankränkande behandling finns i skolans styrdokument. I1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) föreskrivs attverksamheten i skolan skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar. Den som verkar inom skolan är skyldigatt aktivt motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden.Skolhuvudmannen eller, efter delegation, rektorn haransvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) för attverksamheten bedrivs på ett sådant sätt att entillfredsställande arbetsmiljö säkerställs. Däriligger att kränkande behandling inte får förekomma.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och förde frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls attskolan skall främja förståelse för andra människoroch förmåga till inlevelse. Ingen skall i skolanutsättas för mobbning. Tendenser till trakasserierskall aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet ochintolerans måste bemötas med kunskap, öppendiskussion och aktiva insatser. Det betonas att allasom verkar i skolan skall hävda de grundläggandevärden som anges i skollagen och i läroplanerna ochklart ta avstånd från det som strider mot dem.Rektor har enligt Lpo 94 och Lpf 94 ett särskiltansvar för att upprätta, genomföra, följa upp ochutvärdera skolans handlingsprogram för att förebyggaoch motverka alla former av kränkande behandlingbland elever och anställda.Utskottet ser allvarligt på förekomsten avmobbning i skolan. Så länge det finns ett enda barneller en enda ung person som utsätts för kränkandebehandling återstår det mycket att göra för att fåen bättre miljö i skolan. Dock anser utskottet attdet främst är lokalt ute i kommunerna och påskolorna som utvecklingen av arbetet mot mobbning numåste ske. Det är de professionella i skolan somtillsammans med elever och föräldrar har denkompetens och bakgrundskunskap som behövs för attbestämma hur man vill arbeta för att nå målen.Mobbning är inte en fråga som kan lyftas ut frånskolans övriga verksamhet utan den hänger samman medmänniskosyn och grundläggande värderingar. Arbetetmot mobbning måste ske i vardagen och sätta sinprägel på arbetsformer och hur man bemöter varandra.Elever och föräldrar måste vara delaktiga iutformandet av processerna.En rad insatser på nationell nivå har genomförtseller pågår för att stödja det lokala arbetet motmobbning och annan kränkande behandling. Ettnationellt och skolformsövergripandevärdegrundsprojekt startade ochavslutades . Projektet hade till syfte attlyfta fram de grundläggande demokratiska värdena ochatt stödja och stimulera det lokalavärdegrundsarbetet. Vidare inledde två nationellavärdegrundscentrum, på uppdrag av regeringen, sinverksamhet för att under perioden2000-2003 sprida kunskap om demokrati och mänskligarättigheter och göra forskning tillgänglig förkommuner och skolor. De skall också stimuleraforskning inom värdegrundsområdet.Utskottet återkommer i det följande under desärskilda avsnitten till aktuella utvärderingar ochpågående arbete med anledning av regeringsuppdrag.1999 års skollagskommitté föreslår i sittbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121) att den nuvarande bestämmelsen iskollagen om skyldighet för alla som verkar i skolanatt aktivt motverka alla former av kränkandebehandling överförs till den nya skollagen. Tillskillnad från vad som gäller framhålls intevissa former av kränkande behandling i denföreslagna paragrafen. Enligt kommittén innebär ettförfaringssätt, där vissa beteenden särskilt anges,en risk för att andra former av kränkande beteendenkan uppfattas såsom mindre allvarliga och därmedmindre otillåtna.Skollagskommittén föreslår också att det genom enbestämmelse i skollagen skall göras tydligt attarbetsmiljölagen gäller på skolområdet.Med hänvisning till vad utskottet här har anförtföreslår utskottet att avslår motionerna2002/03:Ub336 yrkande 17, 2002/03:Ub410 yrkande 16samt 2002/03:Ub492 yrkandena 1 och 2. Någotriksdagsuttalande om nolltolerans mot mobbning m.m.behövs inte enligt utskottets uppfattning.Kristdemokraterna vill i motion 2002/03:Ub492yrkande 3 att en utvärdering görs . De hänvisar tillatt kampanjen genomfördes , ochatt det nu är viktigt att följa upp arbetet för attse hur man kan gå vidare.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.För att stödja det lokala utvecklingsarbetet motmobbning har regeringen ()drivit en nationell kampanj mot mobbning gemensamtmed Barnens rätt i samhället (), ,elevorganisationerna, lärarnas fackligaorganisationer m.fl. Kampanjen som kallatsTillsammans har syftat till att samla alla godakrafter och att visa på goda exempel och olikaarbetssätt som finns ute på skolorna. Den har pågåttunder tiden . Under våren2002 hade Tillsammans nått 2 av 3 svenskagrundskolor.Regeringen har uppdragit åt en fristående konsultatt utvärdera Utbildningsdepartementetsantimobbningskampanj Tillsammans.Utvärderingsuppdraget omfattar frågor om vilkamålgrupper som kampanjen har nått, hur man harupplevt de olika insatserna, hur arbetet medkampanjen har bedrivits på skol- och kommunnivå ochvilka lärdomar man kan dra av projektet. En rapporthåller nu på att sammanställas. Den kommer attfinnas tillgänglig inom kort.Åtgärder för att förebygga mobbningHandlingsplaner och arbetsmetoderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå utvecklade handlingsplaner ochåtgärdsprogram mot mobbning samt utvärderingoch kvalitetscertifiering av arbetsmetoderför att förebygga och hindra mobbning.Utskottet anser att ett regeringsuppdrag tillSkolverket, vilket numera överförts tillMyndigheten för skolutveckling, svarar motsyftet med yrkandena.Jämför reservationerna 2 (m, fp, kd, c), 3(mp), 4 (m, fp, c) och 5 (m).Motioner och utskottets ställningstagandeBehovet av tydliga handlingsplaner mot mobbninglyfts fram i ett par motioner.Enligt Moderata samlingspartiets motion2002/03:Ub413 yrkande 1 måste skolans ansvar för attförebygga och stävja mobbning förtydligas. Myckettalar för att det är det systematiska, uthålliga ochpå förhand genomtänkta arbetet som ger resultat. Enhög och jämn kvalitet i arbetet mot mobbningförutsätter också löpande utvärderingar av hurinsatserna lyckas. Medlet för att skapa detta är välutvecklade planer mot våld, mobbning och kränkandebehandling. Dessa planer måste förankras hos skolansalla medarbetare, men också hos elever ochföräldrar, betonar Moderaterna.I motion 2002/03:Ub380 (mp) uppställs vissa kravpå handlingsplaner mot mobbning i skolan (yrkande1). Dessa måste innehålla klara regler för hur manaktivt skall kontrollera om mobbning förekommer.Regler måste finnas för hur mobbning förebyggs genomatt problem uppmärksammas och diskuterasåterkommande. Hur mobboffer och mobbare skallbehandlas skall klart anges liksom beredskapen attfölja upp ett ärende . Motionärernavill också att skall begära förslag sådan ändring av skollagen att elever alltidskall få vara delaktiga i arbetet med att förebyggamobbning och ta fram handlingsplaner mot mobbning iskolan (yrkande 2).Frågan om skolors val av åtgärdsprogram mot mobbningtas upp i motion 2002/03:Ub413 yrkande7. Enligt motionen bör det vara upp till varje skolaatt avgöra vilken metod och vilken form avkvalitetssäkrat åtgärdsprogram man vill använda, meninriktningen måste vara att den metod och detprogram som väljs ger dokumenterad effekt. Det ärett av de kvalitetskrav som föräldrar borde kunnaställa på skolan. Motsvarande synpunkter förs fram imotion 2002/03:Ub217 (m) yrkandena 4 och 6.Moderaterna föreslår i motion 2002/03:Ub413 attSkolverket skall ges i uppgift att forskningsmässigtlåta utvärdera och kvalitetscertifiera arbetsmetoderför att förebygga och hindra mobbning (yrkande 6).Kunskap om sådana kvalitetscertifieradeåtgärdsprogram skall spridas till alla skolor viautbildningssatsningar (yrkande 8). Dessa förslagåterfinns också i motion 2002/03:Ub298yrkande 4 och i motion 2002/03:Ub217 (m) yrkandena 3och 5. Alla skolor skall åläggas att arbeta medforskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning,enligt motion 2002/03:Ub202 (m) yrkande 2.U t s k o t t e t föreslår avslag på samtliga härrelaterade motionsyrkanden.Regeringen har givit ettuppdrag angående mobbning m.m. i skolan som enligtutskottets uppfattning i huvudsak svarar mot vad sombegärs i motionsyrkandena. Uppdraget innefattar- att lyfta fram lärande exempel på handlingsprogramoch arbetssätt mot kränkande behandling som genomutvärderingar eller forskning visat att de minskatmobbning och skapat goda lär- och arbetsmiljöer iskolan,-- att ge stöd till skolorna med att granska,utvärdera och förbättra sitt arbete mot kränkandebehandling,-- att sammanställa och sprida ett referensmaterialsom kan användas i förskolor och skolor för attstötta utveckling av både det förebyggande ochåtgärdande arbetet mot kränkande behandling och iutarbetandet av handlingsprogram i skolan samt-- att utarbeta allmänna råd för arbetet med attmotverka alla former av kränkande behandling ocharbetet med att upprätta handlingsprogram.-Inom ramen för uppdraget har under hösten2002 publicerat en kunskapsöversikt i skriftenSkolan - en arena för mobbning, där författarnaredovisar vad forskningen om mobbning harkommit fram till. Enligt deras mening harforskningen allt att vinna på att pröva nya metoderinom flera vetenskapliga discipliner. Förslagsviskan sociologiska eller socialpsykologiska perspektivkomplettera de psykologiska teorier som i dagdominerar forskningsfältet.Skolverkets uppdrag angående mobbning m.m. iskolan har numera övertagits av Myndigheten förskolutveckling, som inrättades den 1 mars 2003.Uppdraget skall redovisas tillUtbildningsdepartementet senast den 1 december 2003.I sammanhanget bör också nämnas att en arbetsgruppinom Nordiska ministerrådets skolsamarbete (NSS) hargjort en sammanfattning av forskningsläget vadgäller mobbning i de nordiska länderna, kartlagtnationella åtgärder och lämnat ett förslag till ennordisk forskningsstudie. Resultatet har i augusti2002 presenterats i rapporten i nordiskaskolor. Bland annat konstateras, även i dennaskrift, att det saknas forskning om mobbning ur flerperspektiv än det psykologiska. En nordiskforskarkonferens kommer att hållas i september 2003i Stockholm.Skolpersonalen och dess roll i arbetet motmobbningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omtydliggörande av skolpersonalens roll iarbetet mot mobbning för att skapa en tryggoch lärande miljö. Utskottet hänvisar tillatt ett flertal initiativ tagits i dettaavseende.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (kd) och 8(kd).Motioner och utskottets ställningstagandeI motion 2002/03:Ub413 yrkande 3 påpekar en grundläggande förutsättning för arbetet motmobbning är att det skapas en atmosfär av gemensamtansvarstagande och en rollfördelning som stävjar oroi skolan. De vill skapa tydligare roller förskolpersonalen. Det förutsätter regler som gertillbaka en del av den naturliga auktoritet somunder 1900-talets senare hälft avskaffats genom"fri" pedagogik och frånvaro av tydliga regler,heter det i motionen.Kristdemokraterna framhåller i motion 2002/03:Ub492vikten av att överbrygga avståndet mellan vuxna ochelever (yrkande 8). De hävdar att många eleverkänner stor besvikelse över att lärarna inte har tidmed dem. Samma känsla av besvikelse ochotillräcklighet upplever många lärare på grund avatt deras tid inte räcker till. I kampen motmobbning i skolan är det av stor betydelse att detfinns fler vuxna i skolan som kan arbeta medproblem, och då är elevvårdande verksamheteravgörande. ser positivt på försökmed klassmorfar/klassmormor. De anser också attlärarna bör ha en grundläggande kunskap om vilkaspänningar som kan finnas mellan olika etniskagrupper på den egna skolan och hur man kan bemötadessa. Ett aktivt integrationsarbete är ett medelatt minska mobbning (yrkande 7).Frågor om kamratstöd och handledd medling som en deli arbetet mot mobbning tas upp av Kristdemokraternai motion 2002/03:Ub492 yrkande 9. Att bygga upp enlångsiktig kamratstödjande verksamhet, dvs. attungdomar deltar i skolans arbete och stöder elevermed särskilda behov, kan vara en pusselbit ilösningen av mobbningsproblem. Medling är ett sättatt visa att konflikter kan behandlas och bearbetas.I motion 2002/03:Ub539 (s) pläderas för införandeav kamratstödjare i alla skolor som ett sätt attarbeta förebyggande för att hindra mobbning.Kamratstöd i skolan är en metod som bygger på attunga vuxna anställs som godaförebilder för barn och ungdomar. Kamratstödjarnaskall finnas tillgängliga under skoldagen för samtaloch kontakt med eleverna, anför motionärerna.Enligt motion 2002/03:Ub537 (s) är medling enspridd metod i engelska skolor för att lära elevernaatt hantera konflikter och meningsskillnader.Metoden handlar i stort om att diskutera sig framtill olika lösningar på problem. Motionären anseratt metoden med fördel skulle kunna införas påsvenska skolor.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena om personalen i skolan och dessroll i arbetet mot mobbning för att skapa en tryggoch lärande miljö. Frågorna har uppmärksammats iolika sammanhang. Bland annat kan utskottet hänvisatill följande.Skolverket har i en rapport ,Relationer i skolan - en utvecklande ellerdestruktiv kraft (dnr 01-2001:2136), redovisat ettregeringsuppdrag att kartlägga förekomsten avrasism, etnisk diskriminering, sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning iskolan. slutsatser är bl.a. att flervuxna nära eleverna och ett aktivt arbete påskolorna mot kränkande behandling ger resultat iform av ökad trygghet och trivsel samt färrekränkningar. Från perspektivet att motverkakränkande behandling är det enligt verket viktigtatt statens satsning på fler vuxna i skolan fortgår.Många skolor har dessutom ökat vuxentätheten genomt.ex. kamratstöd.Utskottet konstaterar att ett flertal förslag tillåtgärder för att förbättra situationen lämnas iSkolverkets rapport, t.ex. åtgärder som riktar insig på att stötta rektorer och lärare i deras arbetemed att möta eleverna.Enligt uppgift från Myndigheten för skolutvecklingkommer ekonomiskt stöd att ges till lärarnasfackliga organisationer för att implementera derasyrkesetiska riktlinjer bland lärarna i skolan, någotsom föreslagits i nämnda rapport.Som påpekas i rapporten bidrar fler vuxna i skolantill ett tryggare klimat och till attförutsättningarna för att upptäcka och motverka våldoch trakasserier ökar. Efter initiativ av regeringentillförs landets skolor nu upp till 15 000 lärareoch andra specialister genom detsärskilda bidraget till personalförstärkningar iskolan.En god arbetsmiljö i skolan är en viktigförutsättning för elevernas lärande. Utskottetnoterar att regeringen i budgetpropositionen för2003 (prop. 2002/03:1 utgiftsomr. 16, s. 72)aviserat att en översyn av arbetsmiljölagen ur ettelevperspektiv skall inledas i syfte att förtydligaelevernas inflytande och medverkan iarbetsmiljöarbetet i skolan.Regeringen har vidare givit i uppdragatt i samarbete med meddelaföreskrifter om formerna för elevskyddsombudensmedverkan i arbetsmiljöarbetet. Uppdraget skallredovisas senast den 30 september 2003.Skolverket har också fått i uppdrag att fördjupakommuners och skolors kunskap om sambanden mellanlärande, värdegrund och hälsa, i enlighet med deutgångspunkter och synsätt som finns i propositionenHälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14).Insatser skall göras genom samverkan på lokal,regional och nationell nivå. Elva regionalahälsoexperter har anställts. De skall under ett årstödja kommuners och skolors arbete medkompetensutveckling. Kränkande behandling är ett avde områden som särskilt kommer att uppmärksammas.Ansvaret för insatserna har övergåtttill den nya Myndigheten för skolutveckling.Myndigheten skall senast den 30 november 2003slutredovisa uppdraget.Regeringen har i den lämnade propositionenEtt utvidgat skydd mot diskriminering (prop.2002/03:65) - som bereds av arbetsmarknadsutskottet- anmält sin avsikt att tillsätta ensärskild utredare med uppgift att föreslåbestämmelser om diskrimineringsförbud som skallgälla framför allt för skolväsendet. Uppdraget skallomfatta de diskrimineringsgrunder som följer av enanpassning till två aktuella EG-direktiv, nämligenförbud mot diskriminering på grund av etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning och funktionshinder, samt ocksåkön.En översyn av hela diskrimineringslagstiftningengörs i den parlamentarisktsammansatta (dir. 2002:11).I uppdraget ingår att överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Kommittén skall redovisa sittuppdrag senast den 1 december 2004.Utskottet delar den positiva uppfattningen imotioner i fråga om verksamheter med kamratstöd ochklassmorfar för barnen i skolan.