bet · GR01FIU2 · 2003-12-04 00:00:00 — Det skaske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service ijämförelse med andra alternativ.Resultat och analysFör den anslagsfinansierade verksamheten uppgick nettoutgifterna under2002 till . Det var mindre änvad som anvisats inklusive de anslagsmedel som balanseratsfrån föregående år. Den ingående balansen - 506 miljoner kronor- har under innevarande år minskats med genom attvisst anslagssparande dragits in och genom att vissa äldreanslag upphört.Av det kvarstående anslagssparandet är ca knutettill anslaget Folk- och bostadsstatistik (Hushålls- ochbostadsstatistik), medel som är intecknade för projekt som enligt planernaska pågå fram till 2006.Kostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick under 2002till . av detta belopp avsågfastighetsförvaltning.De totala kostnaderna inom politikområdet var således 14 427miljarder kronor.Myndigheterna inom politikområdet utnyttjade i genomsnitt 41 %av de låneramar som de blivit tilldelade, vilket var 8 procentenheterlägre än året innan.Regeringen anser att måluppfyllelsen för verksamheten inom politikområdetöverlag är tillfredsställande.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket (RRV) har ansett att årsredovisningarna för myndigheternainom politikområdet i allt väsentligt är rättvisande. Detta gäller ävenbedömningen av RRV, som har granskats av en extern revisionsbyrå. verksamhet har inte granskats.Politikens inriktningInom politikområdet bedömer regeringen att framför allt fem frågor ärväsentliga för politikens inriktning . Det gäller:- Hur regeringens och behov av styrning och kontrollav statlig verksamhet skall tillgodoses efter det att Riksrevisionsverkethar avvecklats.- Genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet, bl.a.vad avser utveckling av elektronisk förvaltning; verksamhetsanpassning avmyndighetsstyrningen; öppenhet och insyn; utvecklingsinsatser för ledamöteri statliga styrelser och råd; utvecklingsprogram för myndighetschefer.- Inom det arbetsgivarpolitiska området framhålls ökad hälsa och lägresjukfrånvaro i staten samt en bättre integrering av invandrare i arbetslivet.- Fortsatt utveckling av den ekonomiska styrningen i staten, särskiltavseende införande av nya principer för redovisning och budgetering samtett modernt IT-stöd som stödjer budgetprocessen.- Förbättrad kvalitet i den ekonomiska statistiken.KonjunkturinstitutetKonjunkturinstitutet ska utarbeta tillförlitliga analyser och prognoseröver den ekonomiska utvecklingen samt bidra till att den ekonomiskastatistiken håller god kvalitet.Konjunkturinstitutets verksamhet finansieras med anslag samt till en mindredel med avgifter.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:1 förs upp med46,. Jämfört med vad som anvisades iförra årets budgetproposition har anslaget räknats upp med 1,5 miljonerkronor.Anslagsberäkningen innebär att tillförs 1,3 miljonerkronor i pris- och löneomräkning.Intäkterna från avgiftsbelagda verksamhet beräknasnästa år uppgå till 1,6 miljoner kronor.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi265 att anslagska minskas med . Förslaget motiveras inte närmare.EkonomistyrningsverketEkonomistyrningsverket () är central förvaltningsmyndighet för ekonomiskstyrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi-och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stödersåväl regeringen som myndigheterna.ESV:s verksamhet finansieras till drygt en tredjedel med anslag och iövrigt med avgifter.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:2 ska förasupp med . Jämfört med anvisade medel för2003 har anslaget räknats upp med . Vid beräkningenhar en pris- och löneomräkning gjorts med . Anslagethar därutöver ökats med till följd av att ansvaretför utvecklingen av koncernsystemet fr.o.m. den 1 januari 2004övergår till ESV. De lån som enligt gällande regler finansierat utvecklingenkommer därmed att överföras till ESV. Som en konsekvens härav överförs 20miljoner kronor till ESV:s anslag för finansiering av amorterings- ochräntekostnader.Intäkterna från ESV:s uppdragsverksamhet beräknas uppgå till . Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar informationom statlig ekonomi, resultatstyrning och finansiell styrning, ekonomi-och personaladministrativa system (EA- och PA-system) samt tjänsteexport.Det samlade balanserade överskottet i den avgiftsfinansierade verksamhetenuppgick till vid utgången av 2002, varav merpartenhänför sig till resultatområdet EA- och PA-system. Avsikten är attöverskottet ska förbrukas inom genom att komma kunderna, dvs.myndigheterna, till godo.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi265 att anslagska minskas med . Förslaget motiveras inte närmare.StatskontoretStatskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- ochutvärderingsverksamhet samt en stabsmyndighet. Dess uppgift är att utredaoch utvärdera på regeringens uppdrag samt att bistå med förnyelse avstatsförvaltningen och elektroniska infrastrukturen inom offentlig sektor.Statskontorets verksamhet finansieras till med anslag och iövrigt med avgifter.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:3 Statskontoret ska föras upp med89,. Jämfört med årets medelsanvisning är deten ökning med 8,2 miljoner kronor.Vid beräkningen av anslaget har en pris- och löneomräkning gjorts med . Anslaget har dessutom räknats upp med 5,4 miljonerkronor som förts till en ny anslagspost som står till regeringens dispositionunder Statskontorets anslag. Den nya anslagsposten, som ersätter dethittillsvarande anslaget 1:11 Utvecklingsarbete, är avsedd förförvaltningspolitiska utvecklingsinsatser.Intäkterna från Statskontorets avgiftsfinansierade verksamhet beräknasnästa år uppgå till , varav ärintäkter från uppdragsverksamhet, dvs. intäkter som Statskontoret förfogaröver.MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi284 bl.a. att Statskontorets verksamhetmed inriktning på inköpssamordning inom IT- och teleområdet ska förastill Kammarkollegiet, att verksamhet med inriktning på statistik omoffentlig sektor ska föras till SCB, att verksamhet med inriktning pålokalförsörjning ska övertas av och att ett - sommotionärerna uttrycker det - vässat statskontor bör kunna samordnas (intenödvändigtvis samgå) med t.ex. Kammarkollegiet. Motionärerna föreslårdärför att anslaget minskas med (yrkande5).Centerpartiet föreslår i motion Fi265 att Statskontorets anslag ska minskasmed . Förslaget motiveras inte närmare.Täckning av merkostnader för lokalerPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:4 Täckning av merkostnader förlokaler förs upp med , dvs. med ett lika stort beloppsom anvisats för innevarande år.De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler förvilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla.De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området äravtalskonstruktionernasamt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andra hand. Statskontoretdisponerar anslaget.Statistiska centralbyrånStatistiska centralbyrån (SCB) ansvarar för den sektorövergripande officiellastatistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamhetenär lättillgänglig statistik av god kvalitet. SCB:s verksamhet omsluter ca830 , varav drygt hälften finansieras med avgifter.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:5 ska uppgåtill . Det är mer änvad som anvisats för innevarande år.Vid beräkningen av anslaget har en pris- och löneomräkning gjorts med . Anslaget har dessutom tillförts 0,4 miljoner kronormed hänsyn till att SCB fått i uppdrag att dels beräkna mervärdesskatten(waren) som underlag för den svenska avgiften till EU-budgeten, delsadministrera ett kostnadsutjämningssystem för verksamhet med anknytningtill stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Vidare har 1,3miljoner kronor överförts från anslaget till anslagmed anledning av att institutet övertagit ansvaret för lönestatistiken.Därutöver har SCB:s anslag minskats med som en följdav att en tidigare temporär satsning på förbättringar av den ekonomiskastatistiken under 2001-2003 nu bortfaller.Intäkterna från uppdragsverksamhet beräknasnästa år uppgå till 445 miljoner kronor.MotionernaModerata samlingspartiet ifrågasätter i motion Fi273 i hur stor utsträckninganslagsmedel ska avsättas för en ökad statistikproduktion. Enligtmotionärerna bör SCB:s uppgifter begränsas. För att säkerställa efterfråganär det enligt motionärernas mening rimligt att eftersträva en ökad gradav avgiftsfinansiering. Anslaget bör därför minskas med 60 miljoner kronornästa år.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi284 att man bör tillsätta en utredningför att se över . Motionärerna vill fullfölja denstatistikreform som beslutades av 1993/riksdag och som innebar attansvaret för statistikproduktionen i viss utsträckning fördes över på s.k. statistikansvariga myndigheter. En uppdelning av SCB skulle enligtmotionärerna kunna innebära att en del ansvarar för myndighetsuppgifter,en del ombildas till stabsenhet och ges ansvar för bl.a. databaser ochproduktion av anslagsfinansierad officiell basstatistik samt att ytterligareen del organiseras som ett fristående statistikbolag. Kristdemokraternaanser också att ett från SCB fristående råd för officiellastatistik bör bildas. I motionen föreslås att anslaget minskas med 40miljoner kronor (yrkande 5).Centerpartiet föreslår i motion Fi265 att anslaget till SCB ska minskasmed . Förslaget motiveras inte närmare.Folk- och bostadsstatistikMålet med verksamheten är att genomföra registerbaserad hushålls- ochbostadsstatistik av god kvalitet, inom givna ekonomiska ramar och medliten börda för uppgiftslämnarna.PropositionenRegeringen avser att återkomma till med förslag till denlagstiftning som krävs för att framställa registerbaserad hushålls- ochbostadsstatistik.På anslaget 1:6 Folk- och bostadsstatistik finns ett betydande anslagssparande.För 2004 anvisas därför inga ytterligare medel.MotionenI motion Bo255 av m.fl. (v) vill motionärerna att regeringensnarast återkommer med förslag om en ny folk- och bostadsräkning (yrkande1). Att det inte gjorts någon undersökning är ett stort problembl.a. eftersom folk- och bostadsräkningen är ett viktigt underlag förkommunernas, regionernas och statens planering av bostadsförsörjningensamt ett viktigt material för forskningen inom området.KammarkollegietKammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter somtillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statensrätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet fungerar också som ettstatligt egenregialternativ i frågor som rör administrativ service,kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning.Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:6 Kammarkollegiet förs upp med . Det är mer än vad somanvisats för i år.Intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas nästa åruppgå till 232,5 miljoner kronor.MotionernaKristdemokraterna vill i motion Fi284 undersöka om inte kollegiets hanteringav arvs-, gåvo- och stämpelskatt kan föras över till ochom inte en samordning med t.ex. Statskontoret kan ge ytterligareeffektiviseringsvinster. Anslaget bör enligt motionärerna minskas med 8,0miljoner kronor 2003 (yrkande 5).Centerpartiet föreslår i motion Fi265 att Kammarkollegiets anslag skaminskas med . Förslaget motiveras inte för offentlig upphandling (NOU) ska verka för att offentligupphandling bedrivs affärsmässigt, effektivt och lagenligt.NOU:s verksamhet finansieras i huvudsak med anslag.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:7 upp med för 2004.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi268 att NOU ska slås sammanmed och ombildas till en ny myndighet benämnd Konkurrens-och upphandlingsverket (yrkande 7). De samordningsfördelar som uppnås gerenligt motionärerna vissa besparingar. föreslår de i motion Fi273därför att anslaget halveras och således minskas med 4 miljonerkronor.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi296 att NOU:s framtid börutredas. Nämnden kan enligt motionärerna slås samman med Konkurrensverketeller ombildas till en enrådighetsmyndighet för att skapa ökade möjligheteratt agera i frågor som gäller offentlig upphandling (yrkande 5).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi284 att NOU fr.o.m. andra halvåret2004 ska samordnas med och ombildas till en självständig del avKonkurrensverket (yrkande 4). Samma förslag för de även fram i motion Fi283(yrkande 8). I motion Fi284 föreslår de också att anslaget halveras ochförs upp med (yrkande 5). Resterande del, 4 miljonerkronor, förs i stället till anslag på utgiftsområde 24.Statens kvalitets- och kompetensrådStatens kvalitets- och kompetensråd ska stödja och stimulera arbetet medkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen.Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, men till viss del ävenmed avgiftsintäkter.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:8 Statens kvalitets- och kompetensrådförs upp med för 2004.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion Fi273 att rådet bör avvecklas ochföreslår att anslaget halveras och således minskas med 6,4miljoner kronor.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi240 att rådet ska avvecklasoch minskar därför anslaget med nästa år.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi284 att hela anslaget till rådetdras in (yrkande 5).Centerpartiet uppger i motion Fi265 att partiet tidigare motsatt sig attrådet inrättats. Motionärerna föreslår därför att anslaget avvecklas.Ekonomiska rådetEkonomiska rådet som är knutet till består av sexnationalekonomiska forskare samt generaldirektörsom adjungerad medlem.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:9 förs upp med för 2004.MotionernaKristdemokraterna bedömer i motion Fi284 att den typ av insatser som rådetbedriver bör kunna rymmas under andra anslag. Motionärerna föreslår därföratt anslaget avvecklas (yrkande 5).Centerpartiet uppger i motion Fi265 att partiet tidigare motsatt sig attrådet inrättats. Motionärerna föreslår därför att anslaget avvecklas.ArbetsgivarverketArbetsgivarverket hör till politikområdet men dess verksamhet är inteanslagsfinansierad. Merparten av verkets inkomster - - utgörsi stället av medlemsavgifter från myndigheter. Medlemsavgiften utgår förnärvarande av medlemsmyndigheternas bruttolönesumma. Till endel finansieras verksamheten också med vissa direkta avgifter samt medmedel från regeringens särskilda anslag 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor.Arbetsgivarpolitiska frågorAnslaget används bl.a. till medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna,kostnader för utgivning av ochuppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i riketstjänst. Under anslaget har också medel beräknats för regeringens behovinom det arbetsgivarpolitiska området, såsom konsult- och utredningsuppdrag,samt kostnader för vissa nämnder (främst arvoden) inom det arbetsgivarpolitiskaområdet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor försupp oförändrat med . Vid ingången av2003 fanns på anslaget i form av anslagssparande.Statliga tjänstepensionerAnslaget belastas med utgifter för personalpensionsförmåner och särskildlöneskatt på pensionskostnader m.m.Personalpensionsförmånerna grundas på kollektivavtal. Statliga arbetsgivarebetalar försäkringsmässigt beräknade för de anställdaspersonalpensionsförmåner. Inkomsterna från dessa avgifter förs upp påstatsbudgeten på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter. Utbetaladepensionsförmåner däremot redovisas över anslaget 1:11 Statliga tjänstepensionerm.m.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. försupp med 7 , vilket är en ökning med 112miljoner kronor jämfört med årets anslag. På den särskilda inkomsttitelnpå statsbudgeten har inkomsterna i form av motsvarande pensionsavgifterunder 2004 förts upp med 7 680,0 miljoner kronor.Medelsbehovet på anslaget styrs av antalet förmånstagare, medelvärdet avden statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppets storlek.Anslagsbehovet påverkas dessutom av det nya statliga pensionsavtalet (PA 03)samt av nya samordningsregler mellan den nya allmänna pensionen och denstatliga tjänstepensionen.Politikområdet Finansiella system och tillsynPolitikområdet omfattar reglering och tillsyn av det finansiella systemet,statsskuldsförvaltning, statliga garantier, insättarskydd, statens in-och utlåning samt kassahållning, premiepensionssystemet, internationelltfinansiellt samarbete samt tillsyn av spelmarknaden.I politikområdet ingår ett antal myndigheter vars verksamhet finansierasmed både anslag och andra intäkter. Dit hör ,, och . Dessutomingår den helt avgiftsfinansierade . Vidare ingården på utgiftsområde 17 uppförda Lotteriinspektionen, vars anslag alltsåbereds av kulturutskottet.Målet för politikområdetDet övergripande målet för politikområdet fastställdes i samband medbeslutet om budgetproposition . Då slogs fast:- att det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såvälsamhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gottskydd,- att tillsynen ska bedrivas effektivt,- att kostnaderna för statsskulden långsiktigt ska minimeras samtidigtsom risker beaktas samt- att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt.Politikområdet är indelat i sex delområden och för varje delområde angesi propositionen särskilda mål.Delområdet Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar denverksamhet som främst bedriver. harsom mål för sin verksamhet att bidra till stabiliteten i det finansiellasystemet genom tillsyn av finansiella företag samt genom regel- ochtillståndsgivning. Inspektionen ska också tillgodose konsumentskyddet i detfinansiella systemet genom tillsyn av stabiliteten hos enskilda finansiellainstitut.Delområdet omfattar upplåningoch förvaltning av statsskulden. Målet för delområdet har lagts fast ilagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Målet förRiksgäldskontorets verksamhet inom detta område är att långsiktigt minimerakostnaderna för statsskulden som risker beaktas. De krav sompenningpolitiken ställer ska också beaktas.Delområdet Statliga garantier och särskilda åtaganden har som mål attverksamheten ska bedrivas på ett effektivt sätt och att garantier skahanteras inom ramen för garantimodellen. Delområdet omfattar dels degarantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltas avRiksgäldskontoret,dels en särskild garanti till samt garantier som följer avSveriges medlemskap i vissa internationella finansieringsinstitut.Delområdet Övrig finansiell förvaltning omfattar uppgiftsom statens internbank, () ochPremiepensionsmyndigheten (PPM). Målet för verksamhet inomdettaområde är att bidra till en effektiv likviditetsstyrning och finansförvaltningi staten. har som mål för sin verksamhet attstärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar och främja stabiliteteninom det finansiella systemet. mål är att dessverksamhet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna.Delområdet Internationella finansiella institutioner omfattar åtagandengentemot ett antal internationella kreditinstitut. Dessa institutionersverksamhet har som syfte att stabilisera det finansiella systemet och attfrämja en ekonomisk utveckling i låntagarländerna. Institutionerna bidrarockså med råd och analys på olika beslutsnivåer.Delområdet Tillsyn av spelmarknader omfattar Lotteriinspektionens verksamhet.Målet är att i enlighet med lotterilagen och lotteriförordningen verkaför en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfråganpå spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel skavärnas och vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs.staten, föreningslivet och hästsporten.Resultat och analysFör den anslagsfinansierade verksamheten uppgick politikområdets nettoutgifter2002 till . Av detta belopp avsåg 36,7 miljoner kronorLotteriinspektionens verksamhet, dvs. utgifter som redovisas på ett annatutgiftsområde än utgiftsområde 2. Anslagsförbrukningen inom politikområdetöversteg anvisade medel med , eller med knappt 2 %.Merparten av politikområdets avgiftsintäkter är externa. Riksgäldskontorethar dock en hög andel inomstatliga intäkter. Influtna avgiftsintäkterredovisas i första hand mot inkomsttitel eller fonderas.Under 2002 utnyttjade myndigheterna inom politikområdet i genomsnitt 46 %av de tilldelade låneramarna.Finansinspektionens och årliga företags- och kundenkäterhar enligt regeringen givit tillfredsställande resultat. Regeringen serdet dock som negativt att finansmarknadens omdömen om Finansinspektionenförsämrades jämfört med året innan.Enligt regeringens sammanfattande bedömning har verksamheten inompolitikområdet i allt väsentligt uppfyllt uppställda mål och krav.Revisionens iakttagelserMed undantag för () har () vid sin årliga granskning inte haft några synpunkter på årsredovisningarnaför de myndigheter som ingår i politikområdet. RRV bedömer alltså attredovisningarna för , ,,och Lotteriinspektionen i allt väsentligt är rättvisande.IGN däremot har erhållit revisionsberättelse med invändning. RRV haruppmärksammat att IGN i sin resultatredovisning inte följt den indelningsom föreskrivs i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.Dessutom har IGN inte redovisat en upplupen ränteintäkt på 338 miljonerkronor, vilket fått till följd att resultaträkningen inte ger en rättvisandebild av nämndens kapitalavkastning.De revisionsorgan som granskar Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiskautvecklingsbanken (ERBD), utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB) har bedömt att dessainstitutioners årsredovisningar är rättvisande. För delavser granskningen /02.FinansinspektionenFinansinspektionen är central förvaltningsmyndighet för tillsyn avfinansiella institut.Finansinspektionens verksamhet finansieras med ett ramanslag, och baseratpå dess storlek tar inspektionen ut en obligatorisk tillsynsavgiftsamt ansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Inkomsternafrån dessa båda avgifter bruttoredovisas på statsbudgeten på inkomsttitel2548 Avgifter för verksamhet. Eftersom nivån påavgifterna är anpassade för att täcka anslag äravgiftsinkomsterna ungefär lika stora som själva anslaget. Inspektionentar i anslutning till sin marknadsövervakning också ut olika typer avsanktionsavgifter som sammantagna brukar uppgå till 2,5-3 miljonerkronor. Dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Restavgifter ochdröjsmålsavgifter.Därutöver uppbär vissa administrativa avgifter frånBokföringsnämnden och som inte har samband medtillsynsverksamheten och som inspektionen själv får disponera. För nästaår beräknas dessa inkomster uppgå till ca 5 miljoner kronor.PropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen (avsnitt 18.1, förslagspunkt 5)att ska få tillgodogöra sig vissaavgifter direkt. Det gäller de avgifter som inspektionen tar ut i enlighetmed förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hosFinansinspektionen. Dessa avgifter beräknas uppgå till 12 miljonerkronor och ska enligt förslaget redovisas mot ramanslaget 2:1Finansinspektionen.Finansinspektionens inkomster från den obligatoriska tillsynsavgiften ochavgiften för marknadsövervakning ska enligt förslaget även i fortsättningenredovisas över inkomsttitel. Inkomsterna från denna avgift har ibudgetförslaget förts upp med 177 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslår regeringen även att Finansinspektionensanslag förs upp med netto . Jämfört medårets anslag är det en minskning med . Tar man emellertidhänsyn till att avgiftsinkomster på har nettoredovisatsmot nästa års anslag är det i stället fråga om en faktisk anslagsökningmed 8,5 miljoner kronor.Medelsberäkningen ska ses mot bakgrund av att anslagförstärktes med ca vid ingången av 2003, varav 6,5miljoner kronor utgjorde en tillfällig förstärkning. Detta resurstillskottmotiverades bl.a. av behovet av att utveckla marknadstillsynen och fullföljaarbetet med att genomföra de nya kapitaltäckningsreglerna.