bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — I några motioner berörs detnationella planeringsmålet samt vindkraftensekonomiska villkor. Med anledning därav villutskottet anföra följande. Vindkraften omfattas avdet system med elcertifikat som infördes i maj 2003.Som redovisats beslöt även omsärskilda åtgärder för vindkraften. Beslutetomfattade, som nämnts, dels ett stöd tillteknikutveckling och marknadsintroduktion, dels ettnationellt planeringsmål innebärande en årligproduktionskapacitet på , dels ettövergångsstöd i form av en avtrappad miljöbonus. Vidinförandet av det nationella planeringsmåletpåpekade utskottet att ett planeringsmål förvindkraften ger större möjligheter att synliggöravindkraften i den fysiska planeringen och vidprövningen av tillstånd. I samband medplaneringsmålets införande betonades även att detinte skall ses som ett utbyggnadsmål eller som endel av målet för utvecklingen av den förnybaraelproduktionen utan som ett uttryck förambitionsnivån när det gäller att skapaförutsättningar för en framtida vindkraftsutbyggnad.När det gäller vad i motion 2003/04:N296 (mp)anförs om vindkraftsprojektörers ekonomiskaförutsättningar vill utskottet erinra om attutskottet, i samband med elcertifikatssystemetsinförande, påpekade att det är angeläget attregeringen noga följer vilka effekter systemet fårför verksamhetsförutsättningarna för vindkraften,bl.a. när det gäller finansieringen och att detfinns en beredskap för att vidta åtgärder om såskulle behövas. Utskottet utgår från att dettahörsammats av regeringen och ser inget behov av attriksdagen gör ett uttalande i frågan.Beträffande vad i sistnämnda motion sägs omVattenfall AB vill utskottet referera till vadutskottet anförde om bolagets roll i det tidigareavsnittet om den allmänna inriktningen avenergipolitiken. Motionen bör ej heller i denna delföranleda någon åtgärd från sida.Angående ansvaret för nedmontering ochbortforsling av uttjänta vindkraftverk som framhållsi motion 2003/04:N333 (m) vill utskottet hänvisatill vad bostadsutskottet, som redovisats, anfört isak.Med hänvisning till det ovan sagda bör riksdagenavslå samtliga här behandlade motionsyrkanden.Effektivare energianvändningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå här aktuellamotionsyrkanden beträffande effektivareenergianvändning. Utskottet hänvisar bl.a.till de insatser som görs inom ramen för detfemåriga program med åtgärder för effektivareenergianvändning som fattade beslutom och till den översyn av som genomförs. Jämförreservationerna 14 (m, fp, kd) och 15 (mp).MotionernaI motion 2003/04:U254 (kd) förordas att ochEU bör utveckla innovativa vägar förenergieffektivisering, vilket kan ge effekter ävenför andra länder. I detta sammanhang påtalas ocksåatt en särskild myndighet kommer att etableras påeuropeisk nivå för att genomföra EU:s ramprogramIntelligent energi . Den svenska regeringenbör verka för att den nya myndigheten placeras iSverige.Vikten av insatser rörande energieffektiviseringbetonas i motion 2003/04: N311 (v). Motionärernabegär riksdagsuttalanden i tre avseenden. För detförsta att energieffektiviseringsåtgärder skallfrämjas och prioriteras för att minska utsläppen avklimatgaser. Motionärerna menar att ett av de mesteffektiva verktygen för att minskakoldioxidutsläppen är effektivisering avenergianvändningen. För det andra bör åtgärdervidtas för att öka alla medborgares, företags ochorganisationers förståelse för energianvändningensbetydelse för miljöbelastningen. Informations- ochrådgivningsinsatser angående energianvändningenmåste vidgas till att omfatta både barn och vuxna,företag, organisationer och familjer. Arbetet måsteinriktas på både livsstilsfaktorer ochteknikfaktorer, dock med ökad tyngdpunkt på detförstnämnda, sägs det. För det tredje bör åtgärdervidtas för att identifiera potentialer förenergieffektivisering samt för att se till att dessapotentialer resulterar i verkliga utfall i minskadenergianvändning. En större fokusering pålivsstilsfaktorer måste komma till stånd. Dettaarbete måste vara långsiktigt för att lyckas. Imotionen konkretiseras förslagen avslutningsvisytterligare.Att en ny myndighet med ansvar förenergieffektivisering bör inrättas pläderas för imotion 2003/04:N353 (mp). Konsumtionen av el percapita i är högre än i resten av EU, vilkettyder på att det finns en stor potential föreffektivare elanvändning. Endast en liten del avdenna skillnad kan enligt motionären förklaras avklimatet och industristrukturen. Den storaskillnaden ligger i att vi i har mycket merelvärme än i andra länder och att vi använder elmindre effektivt. Ansvaret för energieffektiviseringvilar i huvudsak på Energimyndigheten.Erfarenheten visar dock att det kan vara svårt attkombinera inriktningen på energitillförsel medinriktningen på effektivisering. Därför bör en nymyndighet inrättas som enbart ägnar sig åtenergieffektivisering. Den nya myndigheten börplaceras under . Med denföreslagna ordningen får statsmakterna bättrebeslutsunderlag genom att de två perspektiven, dettillförselorienterade och detanvändningsorienterade, tydligare särskiljs.Finansieringsmässigt handlar det framför allt om enomdisponering av medel från andra myndigheter, dåfrämst . är det dockmotiverat med en förstärkning av den nyamyndighetens budget.Vissa kompletterande uppgifterStatliga insatser för hushållning med energi harvarit ett energipolitiskt medel sedan 1970-talet.Insatserna har innehållitbl.a. investeringsstöd och informationsspridning.Det energipolitiska beslut som togs år 1991innefattade bl.a. stöd till upphandling ochintroduktion av energieffektiv teknik, demonstrationav energieffektiv teknik i bostäder och lokaler,stöd till pilotanläggningar inom industrin samtgenerell energiinriktad information. Inom ramen fördet s.k. kortsiktiga programmet i 1997 årsenergipolitiska beslut fanns bl.a. åtgärder för eneffektivare energianvändning och en minskadelanvändning.Det energipolitiska beslut som fattadevåren 2002 (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17)innefattade ett femårigt program med åtgärder föreffektivare energianvändning. Insatserna omfattardelprogrammen Information, utbildning, provningm.m., Lokala och regionala initiativ samtTeknikupphandling och marknadsintroduktion.Åtgärderna beräknas omfatta ca 1 miljard kronorunder perioden 20032007.Vid riksdagsbehandlingen av den aktuellapropositionen framhöll utskottet bl.a. attsammanställning och spridning av kunskap ochinformation, både till allmänheten och tillspecifika användargrupper, är en angelägen uppgift.Därigenom kan kunskapen hos dessa grupper omekonomiska och miljömässigt motiverade åtgärder ökasi syfte att skapa en mer effektiv energianvändning.Beträffande den kommunala energirådgivningen pekadeutskottet på fördelarna med att de lokalaenergirådgivarna kan bryta ned generell informationtill den lokala nivån med hänsyn till deförhållanden som där råder. Därtill framhölls attstöd för teknikupphandling varit ett sätt att drivapå teknikutvecklingen och få fram mer energisnålaoch miljövänliga produkter. I reservationer under deolika momenten (kd; mp), (m) och (mp) framfördeföreträdare för dessa partier sin syn på åtgärdernaför en effektivare energianvändning.Statens energimyndighet bildades för attha huvudansvaret för att verkställa merparten av deenergipolitiska programmen och de utökade kraven pågenomförandet av omställningen av energisystemet ochhar ett samordningsansvar när det gälleromställningsåtgärderna. Enligtverksamhetsförordningen (1997:868) skallEnergimyndigheten verka för att på kort och långsikt trygga tillgången på el och annan energi pågentemot omvärlden konkurrenskraftiga villkor.Myndigheten skall vidare inom sitt verksamhetsområdeverka för en effektiv och hållbar energianvändningoch en kostnadseffektiv energiförsörjning, båda medlåg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat.Därtill skall myndigheten bidra till omställningentill ett ekologiskt uthålligt energisystem. Avnämnda förordning framgår även att Energimyndighetensärskilt skall· verka för rationell tillförsel, omvandling,distribution och användning av energi,·· samordna arbetet med omställningen avenergisystemet,·· främja forskning, utveckling, demonstration ochintroduktion av energiteknik samt planera ochfördela statligt stöd till detta,·· utarbeta underlag för utvärdering och omprövningav de samlade energipolitiska programmen,·· bevaka energimarknadernas och energisystemetsutveckling och särskilt energiomvandlingens ochenergianvändningens inverkan på och betydelse förmiljö och klimat samt näringslivetskonkurrenskraft och den ekonomiska tillväxten,·· inom sitt verksamhetsområde verka för attelmarknadens funktion förbättras samt följautvecklingen på elmarknaden vad avser t.ex.kapacitetsutveckling, strukturomvandlingar inomelhandels- och nätverksamhet samtprisutvecklingen på el och nättjänster,·· följa den internationella utvecklingen inomverksamhetsområdet och främja svenskt deltagandei internationellt samarbete,·· inom sitt verksamhetsområde bedriva en aktivinformationsverksamhet, i syfte bl.a. att ökakunskapen hos elanvändarna om den avregleradeelmarknaden,·· ansvara för officiell statistik i enlighet medvad som anges i förordningen (2001:100) om denofficiella statistiken och·· bevaka att och rådetsförordning (EG/2422/2001) av den 6 november 2001om ett gemenskapsprogram förenergieffektivitetsmärkning av kontorsutrustningföljs.·Beträffande vad i en motion anförs omEnergimyndighetens ansvar för energieffektiviseringkan erinras om att regeringen i september 2002uppdrog åt Statskontoret att genomföra en översyn avEnergimyndighetens verksamhet. Statskontoretredovisade sina slutsatser ochförslag i rap-porten om effektivare tillsyn överenergimarknaderna (2003:27). Mot bakgrund av denproblembild som redovisas i rapporten avseendeenergimarknaderna och tillsynen lämnar Statskontoretförslag dels om förstärkt tillsyn i sak, dels om enförändrad organisation av tillsynsfunktionen. Blandannat föreslås effektivare utnyttjande av befintligaregler och förstärkt tillsyn av myndigheten,tillförande av nya myndighetsuppgifter och ökadsamverkan med andra myndigheter. När det gällerförslaget om en ny organisation avtillsynsfunktionen menar atttillsynsuppgifterna inte haft en tillräckligt starkställning inom . Inrättandet av enfristående tillsynsmyndighet skulle lämpligen kunnaske genom att dagens myndighet delas i två separatamyndigheter, sägs det i rapporten.Regeringen meddelar i budgetpropositionen för år2004 (utg.omr. 21) sin avsikt att återkomma i 2004års ekonomiska vårproposition i frågorna omEnergimyndighetens verksamhet och resursbehov medanledning av Statskontorets uppdrag.Enligt regleringsbrev skallEnergimyndigheten, ,redovisa en kartläggning över vilka olikaanvändargrupper som nås av den kommunalaenergirådgivningen, bl.a. fördelat på kön och ålder,samt en analys av hur rådgivningen kan förbättrasför att nå ut till olika användargrupper. Vidareskall myndigheten, i samverkan med andramyndigheter, redovisa sitt arbete med att breddakompetensen hos energirådgivarna och genomfördainsatser för att ta fram ettkompetensutvecklingsprogram för energirådgivare. Iredovisningen ingår även att ange förutsättningarnaför att samordna olika kompetenser inom kommunersamt förutsättningarna för att skapa s.k. lokalacenter för hållbar utveckling.Även ett annat uppdrag som Energimyndighetenålagts kan i detta sammanhang nämnas. Regeringenbeslutade att uppdra åt Energimyndighetenatt närmare utreda och bedöma möjligheterna attförbättra statistik- och kunskapsunderlaget avseendebebyggelsens energianvändning. Behoven med anledningav EG-direktivet (2002/91/EG) om byggnadersenergiprestanda skall särskilt uppmärksammas.Uppdraget skall redovisas senast den 1 december2003.I augusti 2000 beslutade regeringen att tillsättaen förhandlare (departementsrådet ) med uppgift att ta fram underlag och förslagtill långsiktiga avtal med syfte att uppnåeffektivare energianvändning i den energiintensivaindustrin. En departementspromemoria presenterades ioktober 2001 med principförslag till program förlångsiktiga avtal med energiintensiv industri (Ds2001:65). presenterades ett förslagtill program för energieffektivisering ienergiintensiva företag (Ds 2003:51). Förslagetinnebär att företag som är energiintensiva enligtdefinitionen i EU:s energiskattedirektiv kan gesmöjlighet att frivilligt delta i särskilda programför energieffektivisering. I gengäld skall företagenkunna medges en nedsättning av den energiskatt på elför industrin, jordbruket och skogsbruket somregeringen i budgetpropositionen har aviserat skallinföras . Regeringen avser att återkommamed ett förslag om ett program förenergieffektivisering till under våren2004.Ett beslut om EU:s ramprogram Intelligent energi (1230/2003/ EG) antogs av Europaparlamentetoch rådet och trädde i kraft . Ramprogrammet omfattar åtgärder förfrämjande av effektivare energianvändning (Save),förnybara energikällor (Altener),transportrelaterade energifrågor (Steer) samtenergiprojekt i utvecklingsländer (Coopener). Föratt administrera programmet har kommissionen föravsikt att upprätta en genomförandemyndighet (enligtEU-förordningen 58/2003/EG). Genomförandemyndighetenblir sannolikt den första att inrättas i enlighetmed det nya regelverket. Kommissionen har underhösten 2003 lagt fram ett förslag vilket bl.a.innefattar att genomförandemyndigheten skallbenämnas Byrån för intelligent energi och ha sittsäte i . Ett formellt beslut av kommissionenförväntas enligt uppgift under slutet av år 2003eller i början av år 2004.Utskottets ställningstagandeDet är utskottets uppfattning att ett effektivtutnyttjande av resurser, inklusive energi, ärönskvärt ur ett samhälleligt perspektiv. En effektivanvändning utgör grunden för ekonomisk tillväxt ochär nödvändig för en hållbar utveckling. Att såvälenergianvändningen som energiproduktionen skall varaså effektiv som möjligt är således en självklarutgångspunkt. Trots att det sker en kontinuerligeffektivisering har emellertid den totalaenergianvändningen ökat. Därvid vill utskottetframhålla vikten av långsiktighet i det arbete sombedrivs. Insatser för att försöka påverka attityderoch beteenden genom ökad kunskap samt relevant ochlättillgänglig information är ett arbete däreffekterna först får genomslag på längre sikt.Som redovisats beslutade omett femårigt program (för perioden 20032007) medåtgärder för effektivare energianvändning. Syftetmed insatserna är att stimulera användningen avbefintlig energieffektiv teknik och främjaintroduktion av ny energieffektiv teknik. Insatsernaomfattar framför allt informations- ochkunskapsspridning på , regional och centralnivå samt stöd till miljöanpassad produktutveckling.När det gäller vad i motion 2003/04:N311 (v)anförs om åtgärder för energieffektivisering för attbl.a. minska utsläppen av klimatpåverkande gaser ärdet utskottets uppfattning att flera av desynpunkter som förs fram i motionen ligger i linjemed det arbete som pågår. Utskottet vill samtidigthänvisa till det arbete som Energimyndighetenbedriver och de uppdrag, vilka tidigare redovisats,som myndigheten ålagts. Ett uttalande bör medhänvisning till detta kunna undvaras.Även vad i motion 2003/04:U254 (kd) anförs om attSverige tillsammans med EU bör utveckla innovativavägar för energieffektivisering stämmer överens medden förda politiken. Utskottets grundsyn är, ilikhet med regeringens, att i detinternationella samarbetet skall arbeta för attfrämja energieffektiviteten. I detta sammanhang villutskottet även erinra om den handlingsplan för ökadenergieffektivitet i Europeiska gemenskapen(KOM/2000/247) som energiministrarna antog idecember 2000, vilken omfattar vissa kriterier förval av åtgärder och pekar på vissa styrmedel. Vidareinnefattar handlingsplanen prioriteringar på kort,medellång och lång sikt.I motion 2003/04:N353 (mp) förordas inrättandet aven ny myndighet för energieffektivisering. Ansvaretför dessa frågor vilar främst påEnergimyndigheten. Utskottet har inget att erinramot hur sköter detta arbete. Isammanhanget vill utskottet även peka på den avStatskontoret redovisade översynen avEnergimyndigheten, i vilken förslag presenterats somkan komma att beröra verksamhet.Något initiativ från ser utskottet därförinte skäl till.Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om bl.a.forskning kring solceller och vätgas samtenergi- och drivmedelsframställning urskogsråvara. Utskottet framhåller vikten avforskning och utveckling på detenergipolitiska området och pekar på deinsatser som där görs. Jämför reservationerna16 (kd) och 17 (mp).MotionernaI motion 2003/04:N413 (kd) förespråkas att storasatsningar görs på energiforskning och energitekniskutveckling. Motionärerna förordar bl.a. satsningarpå solcellsforskning och forskning om vätgasbaseradenergi, där de ser en stor potential.Det påpekas i motion 2003/04:N251 (kd) att Centrumför solenergiforskning i , vilket är knutettill högskolan, har utvecklats tillatt bli ett inofficiellt centrum förvillasolvärmeteknik. För att ytterligare lyfta framsolenergiforskningens betydelse bör, enligtmotionären, detta centrum ges status av ettnationellt centrum för villasolvärmeteknik medansvar för att genom forskning, utveckling ochinformationsinsatser verka för att villasolvärmenblir en aktiv och betydelsefull del av Sverigesenergiförsörjning.Ett uttalande om vikten av fortsatt forskningkring praktisk tillämpning av energi- ochdrivmedelsframställning av skogsråvara förordas iCenterpartiets motion 2003/04:MJ474. Skogen är enviktig resurs i arbetet med att ställa om Sverigetill ett ekologiskt hållbart samhälle. Det finns potential till energiutvinning ur den svenskaskogen, som har stora tillgängligaarealer. Det är därför av yttersta vikt attforskningen kring, och tillämpningen av,energiframställning ur skogsråvara fortsätter, sägsdet i motionen.Vissa kompletterande uppgifterVissa frågor rörande forskning och utveckling påenergiområdet behandlades av isamband med behandlingen av motioner från allmännamotionstiden. I detta sammanhang berördes bl.a.frågor om syntesgas, acceleratordriventransmutation, forskning kring energi- ochdrivmedelsframställning ur skogsråvara samtEuropagemensamma satsningar. Samtliga då aktuellayrkanden avstyrktes av utskottet (bet.2002/03:NU11). Utskottet anförde i sammanhanget attdet är angeläget med satsningar på alternativadrivmedel. Vidare noterade utskottet, medtillfredsställelse, den aktivitet som finns kringforskning och utveckling. I reservationer (m, fp;kd; mp) framförde företrädare för dessa partier sinsyn på forskning och utveckling.Som tidigare nämnts omfattade det långsiktigaprogrammet energipolitiska beslut (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12) stöd till bl.a.energiforskning, energiteknikstöd och stöd tillintroduktion av ny energiteknik. För dennaverksamhet, inklusive energipolitiskt motiveradeklimatinsatser, avsattes drygt 5,6 miljarder kronorunder en sjuårsperiod (19982004).Den utredning som regeringen tillsatt (dir.2001:122) om det långsiktiga energipolitiskaprogrammet (särskild utredare: direktör ) presenterade sin slutrapportom energirelaterad forskning, utveckling ochdemonstration, EFUD en del i omställningen avenergisystemet (SOU 2003:80). I rapporten sägs detinledningsvis att mycket talar för att det i 1997års energipolitiska beslut fästes för stor tilltrotill möjligheten för energirelaterad forskning,utveckling och demonstration att driva påomställningen av energisystemet. Såväl forskning ochutveckling som omställningen av energisystemet tartid, sägs det. Förväntningarna på vad som kanåstadkommas med satsningar på forskning ochutveckling måste därför vara rimliga. har andra samhälleliga styrmedel medsyfte att bl.a. skapa incitament för investeringar(såsom skatter, allmänna ramvillkor för företagare,olika former av stöd etc.) större betydelse föromställningen av energisystemet enligt utredningensbedömning. Sammantaget menar utredningen attinsatser för forskning, utveckling och demonstrationvisserligen utgör en viktig förutsättning för attmöjliggöra en långsiktig omställning avenergisystemet men att dessa insatser inte kanutgöra den primära motorn för omställningen. Utifråndetta antagande har utredningen valt att anlägga tvåperspektiv, nämligen dels att mer avgränsat värderade insatser som gjorts och styrningen av dessa samtbedöma vilka förbättringar som kan göras, dels attmed ett vidare perspektiv analysera vad som krävsför att uppnå en mer genomgripande omställning avenergisystemet.Analysen av de satsningar som gjorts påenergirelaterad forskning, utveckling ochdemonstration långsiktiga energipolitiskaprogram görs utifrån inriktning, kvalitet ochrelevans, organisation, programmens administrationsamt programmens måluppfyllelse. Beträffandemåluppfyllelsen energipolitiska programmenar utredningen att målen till stor del kan sägasha uppfyllts. Verksamheten inom programmet kan sägasvara av rimlig kvalitet och relevans, somdet finns fog för att hävda att denna del inom ramenför långsiktiga energipolitiska program harbidragit till att sänka kostnaderna för ochintroducera ny energiteknik baserad på förnybaraenergislag, att bygga upp vetenskaplig och tekniskkunskap och kompetens inom universiteten,högskolorna och i näringslivet, att skapa stabilaförutsättningar för ett konkurrenskraftigtnäringsliv, till en förnyelse och utveckling av densvenska industrin och ett breddat energi-, miljö-och klimatsamarbete i . Däremot,påpekas det, har inte energirelaterad forskning,utveckling och demonstration långsiktigaenergipolitiska program i någon större utsträckningbidragit till möjligheter att under denärmaste tio till femton åren kraftigt öka el- ochvärmeproduktionen från förnybara energikällor ochutveckla kommersiellt lönsam teknik förenergieffektivisering. Det framhålls dock att målenöverlag är oskarpt formulerade och därför svåra attfölja upp.Utredningens förslag är ute påremiss; remisstiden löper ut i december 2003.Regeringen meddelar i budgetpropositionen sin avsiktatt återkomma till med förslagtill inriktning och utformning av programmet från år2005 och framåt.Energimyndigheten gör i rapporten om forskning ochutveckling inom energiområdet (ER 5:2003) enuppföljning av satsningarna på forskning ochutveckling. Syftet med rapporten är att beskrivaforsknings- och utvecklingsläget för ny kunskap ochny teknik inom skilda områden och på långsikt. Rapporten omfattar bl.a. en genomgång av deolika utvecklingsområdenas kommersiella mognad.Nedan följer en kort genomgång avutvecklingsområdena Uthållig produktion avbiobränslen inklusive askåterföring, Vätgasbaseradeenergisystem, Produktion av biodrivmedel ochSolcellssystem.För utvecklingsområdet Uthållig produktion avbiobränslen framhålls att är ledande iforskning och utveckling om bioenergins miljö ochkretslopp, askåterföring, ekologiska och tekniskarestriktioner för skogsbränslepotential samtmiljömässiga och ekonomiska förutsättningar förenergiproduktion i intensivodlad skog. Vidare harforskning och utveckling rörande bioenerginsinverkan på biologisk mångfald förstärkts.För en fortsatt expansion av användningen avskogsbränslen och energigrödor behöver hela systemenvidareutvecklas mot ökad kostnadseffektivitet, menarEnergimyndigheten. Fortsatt forskning och utvecklinghar stor betydelse för att bioenergin skallexpandera på marknaden, sägs det i rapporten.Samtidigt framhålls det att även miljövärdering,politiska ställningstaganden och regelverket på bådenationell och internationell nivå är av stor vikt.Kommande forskning och utveckling bör liksomtidigare sörja för att all länkar i produktions- ochhanteringskedjorna utvecklas parallellt, enligtEnergimyndigheten.När det gäller utvecklingsområdet Vätgasbaseradeenergisystem påpekas i rapporten att mångaframtidsprognoser förutspår att vätgasbaseradeenergisystem kommer att spela en betydande roll påden framtida energimarknaden.