bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — Enligt gällande regler i förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder skall säkerhet i form av panträtt i fastigheten utgöras av pantbrev med bästa förmånsrätt. Motionärerna föreslår att denna begränsning slopas och att säkerheten skall kunna utgöras av flera pantbrev. Enligt utskottets mening föreligger inte tillräckliga skäl att gå motionärerna till mötes. Utskottets förslag i korthet avslå motionsförslagen om förändringar i räntebidragssystemet, jämför reservationerna 25 (m), 26 (kd, c) och 27 (fp), avslå motionsförslagen om avveckling av och ändrade villkor för investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder, jämför reservation 28 (m, fp, kd, c), avslå motionsförslagen om permanenta investeringsbidrag, jämför reservationerna 29 (m, fp, kd, c) och 30 (v), avslå motionsförslagen om avvecklade respektive permanenta investeringsbidrag för studentbostäder, jämför reservationerna 31 (m, fp) och 32 (c) samt det särskilda yttrandet 5 (v). Det bostadspolitiska ansvaret har varit så fördelat att staten i huvudsak svarat för besluten om de rättsliga och finansiella förutsättningarna medan kommunerna svarat för det praktiska genomförandet av de åtgärder som krävts för att trygga en god bostadsförsörjning. Ett av statens finansiella instrument för bostadssektorn - systemet med statlig kreditgaranti - har utskottet behandlat ovan. I detta avsnitt tar utskottet ställning till förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller de övriga statliga finansiella instrument som är direkt inriktade på bostadsproduktionen. Det gäller systemet med räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder samt investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder och för anordnande av studentbostäder. har även behandlat ett flertal förslag om dessa former av bostadsfinansiering i avsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 . Det gäller i första hand förslag om anslagstilldelningen på respektive anslagspost. De förslag som inte är direkt anslagspåverkande eller i första hand får ses som mer principiella ställningstaganden till de olika finansieringssystemen behandlas emellertid i detta avsnitt. Det nuvarande räntebidragssystemet, där stöd utgår enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, har kommit att benämnas system i syfte att skilja det från räntebidrag enligt tidigare gällande regler. Stödet enligt dessa tidigare regler är emellertid numera i princip helt avvecklat. Villkoren för stöd enligt system var från början så utformade att stödet minskade för varje ny årgång bostäder. Denna inbyggda stegvisa avtrappning avsågs för hyres- och bostadsrättshus emellertid avstanna på en subventionsnivå som skulle motsvara nivån för egnahemsägarnas avdragsrätt. utgår inget räntebidrag för egnahem. För ny- och ombyggnad av bostäder i hyres- och bostadsrättshus kan ett bidrag motsvarande av ett beräknat räntebelopp utgå. Räntebeloppet utgörs i fråga om nyproduktion av ett schablonberäknat bidragsunderlag multiplicerat med en subventionsränta fastställd av . Förslag om större förändringar i räntebidragssystemet läggs fram i två motioner. I motion Bo291 (kd) yrkande 7 föreslås att en avveckling av räntebidragssystemet inleds. Motionärerna anser att varken räntebidrag eller fastighetsskatt bör utgå för hyreslägenheter. Avvecklingen bör inledas genom att inga nya räntebidrag beviljas. Även förslagen i partimotioner Bo290 (fp) yrkande 18 och Fi232 (fp) yrkande 19, båda dessa yrkanden i motsvarande del, innebär att en avveckling av räntebidragssystemet bör inledas. Formerna för en sådan avveckling utvecklas dock inte närmare. Ett bibehållet men förändrat räntebidragssystem föreslås i motion Bo297 (m) yrkande 2. Enligt förslaget bör gälla ett system där fullt räntebidrag - - utgår . Därefter minskas räntebidraget för fastigheten tills det är helt avvecklat, dvs. Räntebidragssystemet och bostadsfinansieringen i övrigt har övervägts i olika sammanhang. Exempelvis har förslag om samtidiga förändringar i detta system och fastighetsskatten för hyreshus föreslagits i slutbetänkande (SOU 2000:34). Det bör vidare framhållas att de investeringsbidrag för bostadsbyggande som införts utformats som komplement till räntebidragssystemet. En grundförutsättning för att investeringsbidragen skall kunna utgå är att projekten genomförs med stöd enligt räntebidragsförordningen. Det är mot denna bakgrund inte rimligt att ta ställning till eventuella förändringar i räntebidragssystemet fristående från den vidare frågan om hur en sammantaget hållbar finansiering av bostadsbyggandet kan säkerställas även fortsättningsvis. Denna fråga har givetvis också starkt samband med frågan om eventuella förändringar i beskattningen av byggande och förvaltning av bostäder. Flera förändringar i fastighetsskatten för hyres- och bostadsrättshus har genomförts . Under innevarande år har även frågor aktualiserats om möjligheten till lättnader i mervärdesskattekostnaderna för vissa typer av bostadsbyggande, dvs. kostnaderna för byggmoms. I budgetpropositionen redovisar regeringen sin avsikt att pröva möjligheten att sänka denna kostnad för studentbostäder, äldrebostäder samt för produktion av mindre hyreslägenheter. Dessa överväganden anges också kunna aktualisera förändringar i villkoren för investeringsbidragen till hyresbostäder respektive studentbostäder. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. Mot den redovisade bakgrunden är utskottet inte nu berett att överväga frågor om förändringar i räntebidragssystemet. Den överordnade frågan är hur en tillräcklig produktion av framför allt hyresbostäder med rimliga boendekostnader skall kunna säkerställas. De i motionerna framlagda förslagen är inte ägnade att bidra till en sådan utveckling. De aktuella motionsförslagen avstyrks således. Utskottet tar upp ytterligare ett motionsförslag i detta avsnitt. Det gäller ett förslag i motion Bo306 (s) om att en översyn av dagens regler för bostadsfinansiering bör genomföras i syfte att stimulera produktionen av gemensamhetslokaler. I motionen framhålls de positiva effekter som gemensamhetslokaler i bostadshus har på boendemiljön, särskilt när det gäller seniorbostäder. Dagens räntebidragssystem utgår för nyproduktion från schablonbelopp som baseras på bostadsytan. Några tillägg för gemensamhetslokaler eller andra lokaler görs inte. Däremot kan ett högre schablonbelopp per kvadratmeter boyta utgå för nybyggnad av särskilda boendeformer för personer som behöver tillsyn och vård. är inte berett att ställa sig bakom förslaget om en översyn med syfte att ändra regelsystemet i föreslagen riktning. Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Investeringsbidrag kan lämnas för projekt som påbörjas enligt bestämmelser i förordningen (2001:531) om statligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Villkoren för investeringsbidraget är utformade för att stimulera till byggande i de regioner där bostadsbristen och är som störst och byggkostnaderna som högst. Det bidrag på av ett bidragsunderlag som kan lämnas i områden med bostadsbrist får således i höjas och i . Frågor om investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder tas upp i ett antal motioner. Det gäller dels förslag om att bidragsformen skall avvecklas, dels förslag om ändrade villkor i fråga om det förhöjda bidrag som kan utgå i vissa regioner. Utskottet tar först upp förslagen om att bidragsformen skall avvecklas. Förslag med denna innebörd läggs fram i partimotionerna Bo290 (fp) yrkande 18, Fi232 (fp) yrkande 19, båda dessa yrkanden i motsvarande del, och Bo267 (c) yrkande 18 samt i motionerna Bo291 (kd) yrkande 6 och Bo297 (m) yrkande 11. I samtliga dessa motioner hänvisas till andra åtgärder, bl.a. på skatteområdet, som bör vidtas för att stimulera byggandet. I fp-motionerna förs således förslag fram om bl.a. sänkt beskattning av boendet, friare hyressättning i nyproduktionen samt åtgärder för att stimulera konkurrensen i byggandet. I c-motionen finns förslag om bl.a. slopad fastighetsskatt på hyreshus och en översyn av nivån på byggmomsen. Enligt kd-motionen bör byggandet av hyresrätter stimuleras genom att byggmomsen halveras och fastighetsskatten avskaffas. I m-motionen förordas att skattetrycket sänks, ett friare hyressättningssystem införs och att regelsystemet för byggande förenklas. beslutade att införa den aktuella formen av investeringsbidrag. Bakgrunden till beslutet var den alltmer tilltagande bostadsbristen på vissa orter och den alltför begränsade nyproduktionen av hyresbostäder. Beslut om bidrag motsvarande hade fattats fram t.o.m. oktober . Regeringen konstaterar i årets budgetproposition att utfallet av stödet följt intentionerna för bidragsformen. Även utskottet anser att bidragsformen påtagligt medverkat till en högre produktionsnivå för hyresbostäder. Det kan emellertid konstateras att produktionsnivån måste höjas ytterligare för att kunna tillgodose behovet av nya hyresbostäder. Det kan vidare konstateras att byggkostnaderna måste hållas tillbaka för att kravet på rimliga boendekostnader i de nyproducerade hyresbostäderna skall kunna uppnås. I detta läge kommer det givetvis inte i fråga att avveckla investeringsbidraget. Däremot kan det finnas ett behov av att i olika avseenden anpassa villkoren för bidraget för att bättre kunna tillgodose behovet av en ökad produktion av billiga hyresrätter. Det understryks således i propositionen att regeringen följer utfallet och överväger att korrigera bestämmelserna för bidragsgivningen för att ytterligare betona vikten av att stimulera en produktion av hyresrätter med produktionskostnader som leder till hyres-nivåer som kan efterfrågas även av sådana grupper som har svårare att hävda sig på bostadsmarknaden. Som framgått ovan kan åtgärder för att begränsa momskostnaderna för vissa typer av bostäder också komma att ställa krav på ändringar i bidragsvillkoren. Vidare framgår av den budgetöverenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, att som ett villkor för att ta del av investeringsbidraget bör gälla att vissa miljökrav skall vara uppfyllda. Med det anförda avstyrker bostadsutskottet motionsförslagen om en avveckling av investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder. I tre motioner föreslås att en den högre bidragsnivå som tillämpas i även skall gälla i vissa angränsande områden. Enligt motion Bo271 (s) bör en sådan högre bidragsnivå gälla för nybyggnad av hyresrätter på . Motionären anser att produktionskostnaderna för bostadsbyggande på är väl i paritet med de i . I motionerna Bo294 (s) yrkande 2 och N347 (kd) yrkande 6 föreslås att den högre bidragsnivån skall tillämpas för byggande av hyresrätter i . Motionärerna framhåller att hela är integrerad med arbets- och bostadsmarknad. förutsätter att såväl som regeringen följer utfallet av de nuvarande villkoren för bidraget. Detta gäller givetvis också frågan om avgränsningen av de bidragsnivåer som tillämpas för olika regioner är lämpligt utformad. Utskottet är emellertid inte berett att på grundval av de aktuella motionerna förorda någon förändrad avgränsning. Motionerna avstyrks således. föreslår i sin partimotion Bo236 införande av permanenta investeringsbidrag både för ny- och ombyggnad av bostäder. Enligt yrkande 6 bör ett sådant bidrag för nyproduktion av hyresbostäder ersätta det nuvarande tillfälliga investeringsbidraget. kan räntebidragen avvecklas och fastighetsskatten för hyreshus fasas ut. Det av motionärerna förordade permanenta investeringsbidraget skall kopplas till ett krav på hyrestak vid uthyrningstillfället. Detta skall uppnås genom att inflyttningshyrorna är förhandlade i förväg. I motionens yrkande 7 föreslås en utredning om ett motsvarande investeringsbidrag för ombyggnad av flerfamiljshus som avlöser dagens räntebidragssystem. Enligt motionen bör bidraget syfta dels till att stimulera åtgärder i en ekologiskt hållbar riktning, dels till att hålla hyrorna på en rimlig nivå. Ett krav för bidrag föreslås därför vara att hyrorna efter ombyggnad är förhandlade i förväg. Även i partimotion Sf336 yrkande 21 läggs ett motsvarande förslag om ett investeringsbidrag för ombyggnader fram. anser liksom motionärerna att frågan om hur statens stöd till bostadsbyggandet skall utformas, när den beslutade tiden för det nuvarande tillfälliga investeringsbidraget löpt ut, måste ses kopplad bl.a. till ställningstaganden om räntebidragssystemet och fastighetsskatten för hyreshus. Som framgått ovan är utskottet emellertid inte berett att ta ställning till denna vidare frågeställning. Det som bör ha högsta prioritet är att de nuvarande stödformerna kan bidra till att en tillräcklig produktion av bostäder av god kvalitet och till rimliga kostnader kommer till stånd. Enligt vad som tidigare framhållits har detta också samband med pågå ende överväganden om möjligheten att begränsa kostnaderna för byggmomsen i vissa fall. De mer långsiktiga ställningstagandena om de framtida formerna för bostadsfinansieringen bör därför kunna anstå tills vidare. Utskottet förutsätter emellertid att regeringen är väl medveten om att ett beslutsunderlag i dessa frågor behöver tas fram. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Bo236 (v) yrkandena 6 och 7 samt Sf336 (v) yrkande 21. Det nuvarande investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter infördes efter ett riksdagsbeslut (prop. 1999/2000:100, FiU27, BoU10y). Enligt detta beslut skulle bidrag kunna utgå inom en ram om . beslutade att förlänga tiden för bidraget till att gälla för projekt som påbörjas före utgången av 2003. Utskottet har i avsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 behandlat förslag om anslagsnivån för investeringsbidraget för studentbostäder. Förslag om varaktigheten för den aktuella bidragsformen läggs fram i ett antal motioner. Som redan framgått vid behandlingen av anslagsnivån innebär förslagen i partimotioner Bo290 yrkande 18 och Fi232 yrkande 19, båda yrkandena i motsvarande delar, samt i motion Bo297 (m) yrkande 7 i motsvarande del att bidragsformen bör avvecklas. I den sistnämnda motionen hänvisas till en rad andra åtgärder som i stället bör vidtas i syfte att stimulera byggande av bl.a. studentbostäder: sänkt skatt på byggande och boende, effektivare planprocess, inventering av statliga fastigheter som kan göras om till studentbostäder. Även i en av fp-motionerna hänvisas till alternativa åtgärder som bör vidtas för att förbättra studenternas möjlighet att finna en bostad: åtgärder för ökat konsumtionsutrymme, omvandling av kontor till studentbostäder, enklare planförfarande och skattefrihet vid uthyrning av rum i privatbostäder. Förslag som tar sikte på frågan om hur stödet till byggande av studentbostäder bör utformas när tidsperioden för det nuvarande stödet löper ut efter utgången av läggs fram i tre motioner. föreslår i sin partimotion Bo236 yrkande 8 att skall begära av regeringen att ett förslag läggs fram om stödet för nyproduktion av studentbostäder . Enligt motionen bör investeringsbidraget till studentbostäder ingå som en del i investeringsbidraget till hyresbostäder enligt den permanenta modell som förordat. Bidrag till studentbostäder föreslås villkoras med ett hyrestak anpassat till försörjningsvillkoren för en student. Även i partimotion Bo267 yrkande 17 föreslås att ett permanent investeringsbidrag för studentbostäder bör införas. Enligt motionen har investeringsbidraget till studentbostäder, till skillnad från andra bostadssubventioner, visat sig vara effektivt. Det krävs dock ett mer långsiktigt bidrag för att byggprojekt inte skall läggas på is. Ett permanent bidrag ger också större möjlighet att ställa krav på kommuner och andra berörda parter att långsiktigt planera för studentbostadsbehovet. Förslag om ett förlängt och utökat investeringsbidrag till studentbostäder läggs också fram i motion Bo201 (c). delar den grundsyn på investeringsbidraget för studentbostäder som kommer till uttryck i de motioner som förordar fortsatt stödgivning . Det står helt klart att bidragsgivningen har medverkat till en väsentligt ökad produktion av studentbostäder . Något beslut om en omedelbar avveckling av detta bidrag som förordas i motionerna (m) och (fp) kommer därför givetvis inte i fråga. detta år hade bidrag beviljats för ca 12 300 studentbostäder. Behovet av betydligt fler nya studentbostäder kvarstår emellertid på flera av våra högskoleorter. Det var också detta behov som föranledde beslutet om en förlängning av tiden och utvidgning av ramen för stödgivningen. Vad sedan gäller frågan om hur samhällets insatser för att stimulera en fortsatt nödvändig produktion av studentbostäder skall utformas i fortsättningen, bör denna inte begränsas till att bara gälla det aktuella investeringsbidraget. Som redan framgått i detta betänkande avser regeringen att pröva möjligheten att sänka momskostnaderna för nybyggnad av studentbostäder. Detta kan enligt vad som anförs i budgetpropositionen aktualisera förändringar i det nuvarande investeringsbidraget. Det är naturligtvis angeläget att hitta de mest effektiva metoderna för ett fortsatt stöd till studentbostadsutbyggnaden. Därför bör självklart också möjligheten att begränsa de skatteberoende kostnaderna prövas. Utskottet anser att regeringens överväganden i denna fråga bör avvaktas innan ställning tas till frågor om eventuella förändringar i villkoren för investeringsbidraget för studentbostäder. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga i detta avsnitt behandlade motioner. Utskottets förslag i korthet avslå motionsförslagen om åtgärder för fler studentbostäder, jämför reservationerna 33 (m), 34 (fp), 35 (kd) och 36 (c), avslå motionsförslagen om koppling mellan nya högskoleplatser och bostadstillgången, jämför reservationerna 37 (m, fp) och 38 (kd, c), avslå motionsförslaget om bostäder för funktionshindrade studenter, jämför reservationerna 39 (m, fp) och 40 (v, c). har ovan behandlat frågor om investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter. I detta avsnitt behandlas övriga motions förslag från årets allmänna motionstid som gäller frågor om student- och ungdomsbostäder. Utskottet tar först ställning till motioner som förordar ett brett spektrum av åtgärder för att öka tillgången på studentbostäder. Därefter behandlas mer specifika förslag om en koppling mellan tilldelningen av nya högskoleplatser och bostadstillgången på respektive ort. Slutligen tas ett förslag upp avseende bostäder för funktionshindrade studenter. Åtgärder för fler studentbostäder I motion Ub487 (m) om studenternas vardagsproblem finns tre yrkanden med förslag som faller inom bostadsutskottets beredningsområde - ett förslag i motionen om skattefri uthyrning till studenter bereds av skatteutskottet. Åtgärder föreslås för att göra planprocessen snabbare och effektivare - yrkande 3. Tillfälliga studentbostäder bör sättas upp - yrkande 4. Regeringen bör inventera statliga fastigheter för att utröna vilka som enkelt kan göras om till studentbostäder - yrkande 5. Motsvarande förslag läggs också fram i motion Bo235 (m) yrkande 2. I partimotion Bo290 yrkande 2 samt i motionerna N397 (fp) yrkande 2 och N266 (fp) yrkande 2 läggs likartade förslag fram om åtgärder för att förbättra studenternas bostadssituation. Enligt motionerna är det angeläget att hitta nya metoder för att bygga billigare småbostäder och stimulera byggandet av studentbostäder. En möjlighet är att omvandla tomma kontor till studentbostäder. Kommunerna bör svara för ett enklare planförfarande. Även okonventionella lösningar som fartyg och tillfälliga bostadsbaracker bör prövas. Skattefrihet för uthyrning av rum i privatbostäder skulle också förbättra situationen. Motion Bo216 (kd) innehåller 8 yrkanden som helt eller delvis handlar om studentbostäder. Flera av dem har emellertid en sådan inriktning att de behandlas av andra utskott - skatteutskottet respektive finansutskottet - eller i annat sammanhang av bostadsutskottet. De yrkanden som här tas upp gäller förslag om tillkännagivande till regeringen i två frågor. Kommunerna bör enligt motionärerna ta sitt ansvar för att tillhandahålla billig tomtmark - yrkande 2. Kommunerna bör ges möjlighet att tillhandahålla mark för mobila studentbostäder - yrkande 3. I motion Kr333 (kd) yrkande 6 föreslås att det skall genomföras en bred översyn av bostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv. I motionen beskrivs ungdomarnas bostadssituation och förordas att det vidtas en rad åtgärder i enlighet med förslag framlagda i bostadspolitiska motioner. Slutligen i motion Ub489 (c) yrkande 9 föreslås det att regeringen bör ta initiativ till överläggningar om bostadssituationen för studenter. Motionärerna anser att regeringen bör bjuda in berörda kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter skall hanteras framgent. kan konstatera att de förslag som läggs fram i de aktuella motionerna om åtgärder för fler studentbostäder grovt kan indelas i tre kate gorier: förslag om åtgärder inom den generella statliga bostadspolitiken, förslag om kommunala åtgärder för fler studentbostäder samt förslag om utredning och överläggning om studentbostadssituationen. Vad gäller de mer generellt inriktade förslagen hänvisar utskottet till sina ställningstaganden där respektive sakfråga behandlas. Som framgått ovan ligger dessutom förslagen om åtgärder inom skattepolitiken i huvudsak utanför utskottets beredningsområde. När det sedan gäller de synpunkter som framkommer i flera motioner om åtgärder som kommuner med stor bostadsefterfrågan från studenter och ungdomar bör vidta, kan utskottet till stor del instämma i dem. Det gäller exempelvis vad som anförs i en kd-motion om att det får anses vara ett kommunalt ansvar att medverka till att billig mark för studentbostäder kan tillhandahållas. Som anförs i flera motioner kan det i vissa fall också vara nödvändigt att hitta tillfälliga lösningar i avvaktan på åtgärder som mer permanent kan tillgodose bostadsefterfrågan. Det gäller också åsikten att kommunerna även i övrigt bör svara för en planering som kan påskynda utbyggnaden av studentbostäder. I dessa frågor råder inga delade meningar och ett tillkännagivande till regeringen enligt motionsförslagen skulle därför inte vara meningsfullt. Det bör i detta sammanhang erinras om att beslut om att införa en lag om det kommunala bostadsförsörjningsansvaret syftade till att understryka det kommunala ansvaret för en god planering med utgångspunkt i bostadsbehovet såväl för studenter som för övriga grupper. I fråga om de förslag som avser behovet av utredning och överläggningar om studentbostadssituationen vill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande föregående år (bet. 2001/02:BoU1 s. 48). Utskottet redovisade då relativt utförligt olika insatser för att kartlägga studentbostadsbehovet. Mot bakgrund av denna redovisning anförde utskottet följande. Det råder således ingen brist på information om hur bostadssituationen ser ut för ungdomar och studenter. Det finns också ett omfattande mate-rial som redovisar bra exempel på ungdomsbostäder och hur studenternas bostadsbehov lösts på olika orter. Utskottet finner det mot denna bakgrund för dagen inte angeläget att ta initiativ till någon ny omfattande utredning i frågan. Däremot kan det givetvis finnas skäl till fördjupade undersökningar och överväganden i särskilda avgränsade frågor med anknytning till ungdomars och studenters bostadssituation. Mot bakgrund av att problemen på bostadsmarknaden för dessa grupper är väl kända krävs nu i stället åtgärder som kan förbättra situationen. Staten har framför allt genom införandet av investeringsbidraget för studentbostäder sökt bidra till en sådan utveckling. krävs det att även kommuner med högskolor eller universitet tar ett ökat ansvar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motioner som behandlats i detta avsnitt. Koppling mellan nya högskoleplatser och bostadstillgången