bet · GQ01UBU7 · 2003-03-13 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 26 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olikastudiestödsfrågor. Samtliga yrkanden avstyrks avutskottet.Yrkandena handlar om studiefinansieringssystem förhögskoleutbildning och vuxenutbildning, studiestödför vuxna romer, studiestöd viddeltidssjukskrivning, studiemedel förutlandsstudier, studiemedelsvillkor vid vissayrkesutbildningar, återbetalning m.m. av studielån,underättelse till föräldrar när elev som är myndigskolkar, examensbonus samt studiemedelsvillkor m.m.för elitidrottare.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, deGröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut.1. Nytt studiestödssystemRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub452 yrkande 1 och2002/03:Ub487 yrkande 1.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Studiestöd för vuxna romerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub484 och2002/03:Sf293 yrkande 4.Reservation 3 (mp)3. Studiestöd för vuxenutbildning iövrigtRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub355,2002/03:Ub395,2002/03:Ub452 yrkande 5,2002/03:Ub490 yrkande 6 och2002/03:Ub548.Reservation 4 (kd)4. Barntillägg i studiemedelssystemetRiksdagen avslår motion2002/03:So454 yrkande 3.5. Studiemedel vid deltidssjukskrivningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub405,2002/03:Ub439 och2002/03:Ub482.6. Studiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub359.Reservation 5 (m)7. Studiemedel vid studier utomlandsRiksdagen avslår motion2002/03:Ub254 yrkandena 1 och 2.Reservation 6 (m, fp, kd, c)8. Studiemedel vid vissayrkesutbildningarRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub394 och2002/03:Ub467.9. Avskrivning av studielån för att främjabosättning i glesbygdRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub344,2002/03:Ub529 och2002/03:N302 yrkande 2.10. Bonus vid förtida återbetalning avstudielånRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub284 yrkande 2 och2002/03:Ub452 yrkande 10.Reservation 7 (kd)11. Underrättelse till föräldrar när elevsom är myndig skolkarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub429 yrkande 10.12. ExamensbonusRiksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 5.Reservation 8 (fp)13. Studiemedelsvillkor m.m. förelitidrottareRiksdagen avslår motion2002/03:Kr297 yrkande 5.Stockholm den 13 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), Per (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (), MikaelaValtersson (mp), (), (), () och ().2002/03UbU7Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes 90motionsyrkanden om studiestödsfrågor. Ett drygtsextiotal av dessa behandlades i utskottetsbudgetbetänkande för utgiftsområde 15 Studiestöd(bet. 2002/03:UbU2). Återstående yrkanden behandlashär.Först tar utskottet upp yrkanden med övergripandeförslag om studiefinansieringssystem förhögskoleutbildning och vuxenutbildning. Därefterbehandlas frågor om studiestöd för vuxna romer,studiestöd vid deltidssjukskrivning, studiemedel förutlandsstudier, studiemedelsvillkor vid vissayrkesutbildningar, återbetalning m.m. av studielånsamt slutligen några övriga frågor.Utskottets övervägandenUtskottet tar först upp övergripande förslag om ettnytt studiestödssystem. Därefter går utskottet i turoch ordning in på förslag som gäller studiestöd förvuxenstuderande, studiemedel viddeltidssjukskrivning, studiemedel för studierutomlands, studiemedel vid vissa yrkesutbildningar,avskrivning och återbetalning av studielån samtvissa övriga frågor.Nytt studiestödssystemUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att ochKristdemokraternas förslag om nyttstudiestödssystem avslås.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub487 yrkande 1 ett tillkännagivande omnödvändigheten av ett reformerat studiestödssystem,som skall vara heltäckande. Motionärerna räknar uppett antal avgörande principer för ett sådant system.Det skall vara ekonomiskt hållbart och överblickbartbåde för student och samhälle. Högre utbildningskall löna sig även ekonomiskt, bl.a. genom attskuldsättningen skall minska. Systemet skallmotverka social snedrekrytering, skulderna skallåterbetalas och systemet skall ha störreflexibilitet än , så att även längrestudier kan finansieras med studiemedel. Systemenskall skilja mellan sådana kostnader som ärrelaterade till studierna och andra kostnader, t.ex.för bostad . För de senare måstesärskilda låneformer skapas, heter det i motionen.Moderaterna vill också att () skall konkurrensutsättasoch att alla studenter skall ha rätt tillprivatekonomisk rådgivning och information om vilkenkvalitet olika utbildningar har, innan de gör sittviktiga investeringsbeslut.Kristdemokraterna beskriver i motion 2002/03:Ub452yrkande 1 strukturen för det nya studiestödssystemsom partiet vill införa. För grundskole- ochgymnasiestudier skall ett studiestöd gälla förelever upp till och ett annat för elevermellan 25 och . Universitets- ochhögskolestudier skall kunna finansieras medstudiemedel, medan det för yrkesverksamma som villstudera skall finnas utbildningskonton.Kristdemokraterna vill införa det nya systemet i tvåetapper.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Ett reformerat studiemedelssystem trädde ifunktion (prop. 1999/2000:10, bet.UbU7, rskr. Som övergripande mål för det nyasystemet gäller att det skall vara enkelt ochöverblickbart för den enskilde, det skall verkarekryterande, ha en utjämnande verkan mellanindivider och grupper i befolkningen och ha en godeffekt på samhällets ekonomiska hushållning övertiden. Det nya systemet gör den enskildes ansvar förupptagna lån tydligare än vad tidigarestudiemedelssystem gjorde. En princip bakom det nyasystemet - liksom det föregåendestudiemedelssystemet - är att skillnader iomkostnader mellan olika studerande beroende påt.ex. höga bostadskostnader inte skall tillgodosesinom studiestödssystemets ram.Skuldsättningen begränsas genom att bidragsdelen ide nya studiemedlen har höjts. Möjligheterna för enstudent att ytterligare begränsa sin skuldsättninggenom att skaffa sig arbetsinkomster understudietiden har ökats i det nya systemet, där dets.k. fribeloppet har höjts kraftigt.Liksom i det tidigare studiemedelssystemet finnsen gräns för hur som man kan beviljasstudiemedel. Den är vid heltidsstudier ,vilket motsvarar sex studieår av normal längd. Genomatt studenterna får tydlig information i förväg omför hur de kan få studiemedel markerarsamhället behovet av väl planerade och målinriktadestudier och skuldsättningen hålls nere. Utskottet ärinte berett att tillstyrka en återgång till denmycket generösa dispensgivning som förekom före den1 på denna punkt.Moderaternas förslag om att konkurrensutsätta CSNhar behandlats av utskottet , senast ibetänkande 2002/03:UbU1 s. 87 f. Utskottet anseräven nu att nuvarande ordning, nämligen att CSNsköter både utbetalning och återbetalning avstudiemedel, har fördelar både för staten ochstudenterna.Möjligheterna för en student att bilda sig enuppfattning om kvaliteten i olika utbildningar vidolika lärosäten har ökat kraftigt de senaste åren.Högskoleverkets utvärderingar av ämnen och programhålls tillgängliga för allmänheten på webbplatsenwww.studera.nu.När det gäller förslag tillstruktur konstaterar utskottet att det nyastudiemedelssystem som infördes tillgodoserbehovet av ett förmånligare studiestöd för vuxnaöver som bedriver studier på grundskole- ellergymnasienivå. Detta sker i det nya systemet genomatt sådana studerande kan beviljas studiemedel medhögre bidragsdel (av totalbeloppet).Dessutom finns möjlighet till tilläggslån för denstuderande som är och har haftarbetsinkomster av prisbasbeloppet underde som ligger före studiestarten.Utskottet anser inte att vuxenstuderande iåldersintervallet skall vara hänvisade tillsamma studiestöd som elever som går igymnasieskolan. Föräldrar har inteunderhållsskyldighet mot sina barn när de fyllt 20år. De unga vuxna som vill bedriva studier pågymnasial nivå efter den åldern bör ha tillgång tillett studiestöd som räcker för deras försörjning.När det gäller utbildningskonto för yrkesverksammakonstaterar utskottet att under förrariksmötet godkände ett förslag från regeringen omgrunderna för ett system med konton för individuelltkompetenssparande (prop. 2001/02:175, bet. AU10,rskr. Ett förslag till slutlig utformning avsystemet är alltjämt under beredning iRegeringskansliet.Studiestöd för vuxenutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden omstudiestöd till vuxna romer.Jämför reservation 3 (mp).Utskottet avstyrker förslag tillstudiestöd vid vuxenstudier på grundskole-och gymnasienivå.Jämför reservation 4 (kd).Motionsyrkanden om översyn av det nuvarandestudiestödssystemet för vuxenstudier pågrundskole- och gymnasienivå samt ombarntillägg i studiemedlen avstyrks också,det sistnämnda med hänvisning till pågåendeutredning.Gällande bestämmelserFör studier på grundskole- och gymnasienivå kanvuxna, dvs. personer som fyller minst ,beviljas studiemedel. Den som är kan imånga fall beviljas bidrag på den högre nivån,varvid av totalbeloppet är bidrag.Möjligheten att få studiemedel upphör normalt vidutgången av det kalenderår då man fyller 50 år.En person som fyllt och som saknargrundskoleutbildning kan få studiemedel för studierpå grundskolenivå . Om den studerandebehöver färdighetsträning i att läsa, skriva ellerräkna kan studiemedel beviljas för ytterligare 20veckor, alltså totalt , vilket ansesmotsvara fem terminer.Sedan den 1 januari 2003 finns ett särskiltrekryteringsbidrag, som infördes efter förslag iproposition 2001/02:161 (bet. UbU15, rskr. 312).Syftet med rekryteringsbidraget är att ge kommunernaförutsättningar att rekrytera till studier depersoner med kort tidigare utbildning som harsärskilt svårt att ta steget in i studier. En personkan beviljas rekryteringsbidrag tidigast det år honeller han fyller och senast det år hon ellerhan fyller . Rekryteringsbidraget kan ges förstudier på heltid eller på 20, 50 eller avheltid. Oavsett omfattningen kan rekryteringsbidraglämnas . Beloppet motsvarar vaden studerande kan få i studiemedel vid studier avmotsvarande omfattning, men till skillnad frånstudiemedel är rekryteringsbidrag i sin helhet ettskattefritt bidrag. Till personer som året förestudierna har haft en heltidsinkomst kanrekryteringsbidrag utgå med ett högre belopp, 122,av totalbeloppet i studiemedel.Motioner och utskottets ställningstagandenMiljöpartiet tar i motion 2002/03:Sf293 yrkande 4upp situationen för äldre romer i det svenskasamhället. Många av dem är analfabeter och för demkrävs det särskilda utbildningsinsatser, ansermotionärerna. Ett förlängt och riktatvuxenstudiestöd för analfabeter som saknargrundskolekompetens skulle vara en lösning, heterdet i motionen.Romernas situation tas upp också i motion2002/03:Ub484 (s) där motionären vill att regeringenskall följa upp möjligheterna att finansiera studierpå grundskolenivå för vuxenstuderande som saknartidigare förvärvsarbete. I motionen nämns att dett.ex. i bedrivs grundskole- ochgymnasieutbildning för finskspråkiga romer i enfolkhögskola som haft en kvalificeradutbildning riktad till den romska minoritetsgruppen.Många elever tackar nej till erbjuden plats iutbildningen när deras hemkommuner nekar demsocialbidrag . Det nu gällandestudiestödet ger enligt motionären inte tillräckligtekonomiskt stöd. Man vill inte skuldsätta sig ochväljer därför att avstå från utbildningen, vilketgör att vederbörande återigen blir arbetslös ochberoende av socialbidrag.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Det är mycket viktigt att de vuxna som har lägsttidigare utbildning stimuleras att skaffa sig merkunskaper. Kommunerna har ett särskilt ansvar föratt ge stöd till vuxnas lärande. Varje kommun skallaktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätttill grundläggande vuxenutbildning och för attmotivera dem att delta i utbildningen (11 kap. 9 §skollagen 1985:1100).Det nya rekryteringsbidraget gör det möjligt förkommunerna att erbjuda personer med låg utbildningoch stort behov av ytterligare kunskaper tillfälleatt studera utan att behövaskuldsätta sig. Rekryteringsbidraget inverkar intepå rätten att därefter få studiemedel. En person somhar börjat studier på grundskolenivå medrekryteringsbidrag kan alltså efter de 50 veckornamed sådant bidrag få studiemedel i 80 eller 100veckor, beroende på om han eller hon även behöverfärdighetsträning i att läsa, skriva eller räkna. Ensådan studerande, som är , kommeri normalfallet att få studiemedel med högrebidragsdel, vilket innebär att skuldsättningen blirmåttlig.Fem motioner tar upp andra frågor om studiestöd förvuxenutbildning.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub452yrkande 5 ett nytt vuxenutbildningsstöd förstuderande som saknar betyg från grund- ellergymnasieskola. Det skall gälla vuxna i åldrarnamellan 25 och och skall innebära ettskattefritt bidrag som motsvarar totalbeloppet(bidrag + lån) i studiemedel. Detta bidrag skallutgå under den del av året då studier bedrivs. Detskall kunna kompletteras med en lånedel på upp till3 . Studerande som redan har en helgymnasieutbildning men vill läsa ytterligare pågymnasial nivå skall vara hänvisade till de vanligastudiemedlen. Samma förslag framförs iKristdemokraternas motion 2002/03:Ub490 yrkande 6.I motion 2002/03:Ub355 (m) föreslår motionären entotal översyn och förenkling av studiestödssystemetför studerande i komvux. Det finns enligt hennesmening en snårskog av olika särregler ochstudiestödsformer, beroende på ålder och i vissafall på tidigare inkomst.En översyn av möjligheterna att förbättravillkoren för vuxna att bedriva studier begärs imotion 2002/03:Ub395 (s). Motionärerna anser att deflesta av dagens system är anpassade för studentersom är förhållandevis unga. Ju äldre man blir, destofler dörrar stängs, heter det i motionen. Somexempel nämns åldersgränsen för bostadsbidrag (29år), begränsningen i lånemöjlighet fr.o.m. och att rätten till studiestöd i stort settupphör vid ålder.Enligt motion 2002/03:Ub548 (s) bör studiestödettill vuxna utvecklas vidare. Den flexibilitet som finns inom studiemedelssystemet när det gällerstudiernas omfattning är begränsad till attstudiemedel kan lämnas för studier på heltid ellerpå 50 eller av heltid. I framtidensutbildningar, med flexibel intagning och studierutifrån personlig studieplanering, kommer studiernasomfattning att variera mer. Båderekryteringsbidraget och studiemedlen bör utvecklasså att de möter det behov av flexibilitet som nyastuderandegrupper har, anser motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det nya studiemedelssystem som gäller sedan den 1juli 2001 innebär en betydande förenkling jämförtmed den flora av olika studiestöd för vuxenstudier(studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa och särskiltutbildningsbidrag) som fanns . Devariationer som ryms i det nya studiemedelssystemetbehövs för att systemet på ett rimligt sätt skalltillgodose behoven hos studerande i olikalivssituationer och därmed kunna verka rekryterande.Ett system enligt förslag medett vuxenstudiebidrag på av studiemedlenstotalbelopp till alla som saknargrundläggande kompetens eller gymnasiekompetens ochsom önskar komplettera dessa kunskaper skulle enligtutskottet öka kostnaderna för staten betydligt.Bostadsbidrag ingår inte i studiestödet. Enstudiesocial utredning arbetar medfrågor om samspelet mellan studiestödssystemet ochandra förmånssystem (dir. 2002:120). En utgångspunktför det nya studiemedelssystemet har varit att lånenskall återbetalas i sin helhet. Avtrappningen avlånemöjligheterna fr.o.m. har införtsför att säkerställa detta. Reglerna innebär dock attt.ex. en studerande som är kan få studielånför 80 veckors studier.Utskottet är inte berett att föreslå någotställningstagande från till huruvidastudiemedel bör beräknas i direkt proportion tillstudiernas omfattning. Mot bakgrund av de problemsom har funnits när nyastudiestödsformer och nya regler har införts, anserutskottet att det bör vara regeringens sak attöverväga vilka ytterligare inslag av flexibilitetsom eventuellt kan tillföras studiemedelssystemet.Utskottet utgår från att regeringen kontinuerligtbevakar hur systemet tillämpas och hur det samspelarmed utvecklingen av utbildningen på olika nivåer ochatt regeringen vid behov lägger fram förslag omförbättringar.För att vuxna med barn skall våga ta steget attbörja studera bör man enligt motion 2002/03:So454(s) yrkande 3 överväga möjligheten att införa ettbarntillägg i studiemedelssystemet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Den studiesociala utredningen har fåtttilläggsdirektiv (dir. 2003:13) att även analyseraförutsättningarna för att införa ett barntilläggtill studerande. Syftet med analysen skall vara attundersöka vilka möjligheter det finns att på etteffektivt sätt underlätta den ekonomiska situationenför studerande med barn. Utredaren skall särskiltanalysera hur ett eventuellt barntillägg kan påverkasamspelet mellan studiestödssystemet och andraförmånssystem samt vilka ekonomiska och andrakonsekvenser det kan få för den enskilde studerande.Motionsyrkandet är alltså tillgodosett.Studiemedel vid deltidssjukskrivningUtskottets förslag i korthetMotioner om att studiemedel fördeltidsstudier skall kunna kombineras medsjukpenning på deltid bör avslås, eftersomfrågan behandlas i en pågående utredning.Motioner och utskottets ställningstagandeMotionerna 2002/03:Ub405 (s), 2002/03:Ub439 (s) och2002/03:Ub482 (s) tar upp problemet att den som blirsjukskriven på deltid inte kan uppbära studiemedelpå deltid och sjukpenning på deltid. Ingen kan levapå ett halvt studiestöd när man inte kan arbetaeller vara sjukskriven på den andra halvan av tiden,heter det i den förstnämnda motionen. Motionärernavill att det skall göras möjligt att samtidigtuppbära studiemedel på deltid och sjukpenning pådeltid, för att man på det sättet skall kunnaförkorta personens väg till ett nytt arbete.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Den pågående utredningen om skyddstider försjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104) har iuppdrag bl.a. att uppmärksamma regelsystemetseffekter för personer som på grund av nedsattstudieförmåga vill kombinera deltidsstudier medsjukskrivning på deltid. När det gäller frågan omatt kombinera deltidsstudier med sjukskrivning pådeltid skall utredaren särskilt uppmärksamma samt tahänsyn till effekterna av eventuella förslag iförhållande till andra studerandegrupper. Utredarenskall samråda med den studiesociala utredningen.Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2003.Studiemedel vid utlandsstudierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omstudiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildning och om utredning avreglerna för studiemedel vid studierutomlands.Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (m, fp,kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2002/03:Ub359 (m) föreslås ändringar ibestämmelserna om studiemedel vid utlandsförlagdsvensk högskoleutbildning. Studenter som läser vidGöteborgs universitet vid en institution som avuniversitetet har förlagts till i börfå studiemedel med samma belopp som svenskastudenter som läser vid brittiska universitet, ansermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande har behandlats av utskottetflera gånger tidigare, senast i betänkande2001/02:UbU2. Då skrev utskottet (s. 19) attriksdagen inte borde uttala sig för en ändring i deregler som CSN, i enlighet med givet bemyndigande,har utfärdat och som innebär att en förutsättningför att få studiemedelsbeloppet anpassat tillkostnadsläget utomlands är att man är antagen tillstudier vid ett utländskt universitet. Detta är ävennu utskottets uppfattning.Enligt 3 kap. 24 § andra stycketstudiestödsförordningen (2000:655) skall CSNfastställa lånebeloppet för studier vid en utländskläroanstalt (kurs. här) med beaktande avlevnadsomkostnaderna i varje land. För studier viduniversitet och högskolor i ärlånebeloppet vid heltidsstudier drygt 800kr högre än för studier i Sverige.Studenterna vid som läser vidfilialen i är inte antagna vid någon utländskläroanstalt. CSN har därför ansett sig förhindradatt bevilja dessa studenter det högre lånebelopp somsvenska studenter som läser vid brittiskauniversitet kan få.I motion 2002/03:Ub254 (fp) föreslås etttillkännagivande om behovet av att utreda reglernaför studiemedel vid studier utomlands (yrkande 1).Motionären anser vidare att när detgäller krav på folkbokföring i för att fåstudiemedel för studier utomlands behöver ändras(yrkande 2). En svensk student som efter gymnasietskaffar sig arbete i och då - helt enligtreglerna - skriver sig där, kan inte beviljassvenska studiemedel när han sedermera vill börjastudier i . Anledningen är att han inteuppfyller kravet på att ha varit folkbokförd iSverige de två senaste åren.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Kravet på folkbokföring i de två senasteåren finns i 3 kap. 23 § studiestödsförordningen(2002:655). Där sägs också att om det finnssärskilda skäl, får studiemedel lämnas även om dettavillkor inte är uppfyllt. CSN avgör vad som skallanses som särskilda skäl.Enligt EG-rätten om fri rörlighet borde en studentsom den som beskrivs i motionen ha rätt tillstudiestöd i värdlandet. En svensk som har bosattsig i och efter att ha arbetat där villbörja studier där, kan som EU-medborgare få bidragfrån den brittiska staten för sina studieavgifter.Däremot kan han enligt de nuvarande brittiskareglerna inte beviljas brittiskt studielån ellerkompletterande bidrag för sina levnadskostnader,vilket brittiska medborgare kan. Mot denna bakgrundhar CSN ändrat sin praxis när det gällervad som skall betraktas som särskilda skäl att göraundantag från kravet på folkbokföring. Enligt vadutskottet inhämtat från CSN skulle en student somden i motionen beskrivne numera få svensktstudiestöd utan hinder av folkbokföringskravet.Motionärens yrkande 2 får därmed anses varatillgodosett. Utskottet anser inte att det finnsanledning att begära en generell utredning omvillkoren för studiemedel vid utlandsstudier.Studiemedel vid vissayrkesutbildningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden ommöjligheter för vuxna att få studiestöd underlängre tid för utbildning på gymnasial nivå.Gällande bestämmelserDen som redan har en treårig gymnasieutbildningeller motsvarande kan få studiemedel för högst 80veckors ytterligare studier på gymnasienivå. Om mansaknar treårig gymnasieutbildning kan studiemedelbeviljas för högst 120 veckors gymnasiala studier.Motioner och utskottets ställningstagandeI motion 2002/03:Ub394 (s) föreslås etttillkännagivande om vikten av att skapaförutsättningar för fler att utbilda sig, inte minstinom bristyrken. Den studerande som har gått igenomgrundläggande utbildning innan hon eller hangenomgår utbildning till t.ex. undersköterska harenligt motionärerna ofta förbrukat de somnuvarande regelverk medger för studiemedel tillvuxna på gymnasial nivå. Regelverket föraktivitetsstöd ger inte möjligheter för denna grupp,hävdar motionärerna.Vikten av att minska hindren för dem som villutbilda sig till teckenspråks- och dövblindtolkeller till vuxendövtolk tas upp i motion2002/03:Ub467 (s). För den som vill bliteckenspråkstolk eller dövblindtolk räcker de två årunder vilka man kan få studiemedel för gymnasialastudier inte till för att dels gå den tvåårigateckenspråkslinje som är ett förkunskapskrav, delshöja betyget i Svenska A och B till Väl godkänd,vilket också är ett förkunskapskrav. Enligtmotionärerna har vuxendövtolkutbildningen sammabehörighetskrav, men är treårig.