bet · GQ01SKU7 · 2003-03-04 00:00:00 — Medhänsyn till statsfinanserna och för att ge åtgärden entillfredsställande fördelningsprofil höjdes gränsen föravdragsgilla kostnader för resor till och från arbetet från 6 000 krtill . Härigenom fick åtgärden en inriktning mot dem medförhållandevis långa avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen.Härefter har det avdragsgilla beloppet för resor med bil mellan bostadoch arbete, m.m. höjts från till per mil för att på detsättet stimulera rörligheten på arbetsmarknaden.Utskottet har vid höstens budgetberedning tagit ställning till en radförändringar i skattereglerna som bl.a. innebär en ökadmiljörelatering av skattesystemet och sänkta inkomstskatter för storagrupper. Härvid har utskottet avstyrkt ett förslag om en höjning avmilavdragen och en sänkning av gränsbeloppet för resor till och frånarbetet som en del i ställningstagandet till de olika budgetalternativsom behandlades. Utskottet har inte ändrat inställning i denna del ochär därför inte heller nu berett att tillstyrka att milavdragen höjseller att gränsbeloppet sänks.När det gäller förslagen om att gränsbeloppet skall proportioneras,regionaliseras eller fördelas på månad anser utskottet att sådanaförändringar skulle leda till att de förenklingsvinster somgränsbeloppet medför i stor utsträckning skulle gå förlorade.Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag.När det gäller förslagen om en möjlighet att räkna in den extra tidenför att lämna barn på dagis finns det enligt utskottets mening skälatt hålla gränsdragningen kring dagens avdragsrätt för resor till ochfrån arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Att låtaskattemyndigheterna beakta resan för inlämning och hämtning av barn pådagis när tidsvinsten beräknas skulle komplicera de bedömningar sommåste göras i dessa fall. Härtill kommer att fördelningspolitiskainvändningar kan riktas mot åtgärder som innebär att endast vissabarnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sinalevnadskostnader. Om syftet är att förbättra barnfamiljernasekonomiska situation bör andra lösningar användas, t.ex. förbättringarav de olika stöd som går direkt till barnfamiljerna.En skattebefrielse för subventioner till anställda som använderkollektiva färdmedel skulle enligt utskottets mening bl.a. ge upphovtill gränsdragnings- och tillämpningsproblem. Utskottet är inte berettatt tillstyrka en sådan skattebefrielse.Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena.GlesbygdsavdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett glesbygdsavdrag.MotionI motion 2002/03:N272 av () anför motionären attreella förutsättningar måste skapas för befolkningen att bo kvar iglesbygden om hela landet skall leva och motionären begär etttillkännagivande om att en utredning bör tillsättas i syfte att utrönaom det är möjligt att på något sätt kompensera boende i glesbygden,t.ex. genom införande av ett särskilt glesbygdsavdrag.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långt möjligt utformasgenerellt för hela landet och i första hand andra medel änskattereglerna användas för att åstadkomma en regional utjämning.Utskottet avstyrker motion N272.Resor vid vissa uppdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ett tillkännagivande till regeringen medanledning av de beskattningseffekter som kan uppkomma för deltagare idebatter, m.m.Riksdagen avslår också ett motionsyrkande om att idrottsdomare skallanses ha sitt tjänsteställe i hemmet.Jämför särskilt yttrande 2 (m, fp, kd, c).BakgrundAvdrag för kostnad för reor till och från arbetet medges endast tillden del kostnaden överstiger ett gränsbelopp om . Särskildaregler om avdrag för kostnaden för den första resan när en anställningtillträds och den sista resan när en anställning lämnas infördes den 1april 1994 (prop. 1994/95:90). Skillnaden i avdragsrätt i förhållandetill vanliga arbetsresor hade av många uppfattats som orättvis. Påsamma sätt som för övriga arbetsresor gäller att inställelseresornaomfattas av gränsbeloppet på 7 000 kr.I betänkandet Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) harföreslagits dels att förmån av inställelseresa inte skall tas upp somintäkt av tjänst, dels att gränsbeloppet på inte skall gällaför inställelseresor vid kortvariga uppdrag.MotionerI motion 2002/03:Sk300 av (m) tar motionären upp deskatteffekter som uppkommer för den som inbjuds att medverka vid enintervju eller debatt hos t.ex. . Omprogramföretaget bekostar en flyg- eller tågresa skall ersättningeneller förmånen tas upp som intäkt och ett motsvarande avdrag göras.Avdragsgränsen på lägger dock hinder i vägen för många, ochde blir i praktiken beskattade för sin kostnadsersättning. betala arbetsgivaravgifter på den medverkandesresekostnadsersättning. Motionären begär ett tillkännagivande om attregeringen bör lägga fram ett förslag som innebär att dessabeskattningseffekter undviks.I motion 2002/03:Kr335 av m.fl. (c) yrkande 3 tasidrottsdomarnas situation upp. Motionärerna anför att det är ettproblem för domarna att resorna till och från en match inte ses somtjänsteresor utan som arbetsresor. Härigenom går domarna miste ommöjligheten att få traktamente och reseersättning, med motsvarandeskattemässiga behandling. Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt en översyn bör genomföras för att slå fast att hemmet skall räknassom tjänsteställe för domarkåren.Utskottets ställningstagandeUtredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. har i sittbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader uppmärksammat att detkan uppkomma oönskade beskattningskonsekvenser i samband med attresekostnadsersättning lämnas för en inställelseresa vid ettkortvarigt uppdrag och har i betänkandet föreslagit en lösning sominnebär att denna typ av kostnadsersättningar skall undantas frånskatteplikt och att avdrag för motsvarande kostnader medges utanhänsyn till gränsbeloppet på . Utredningens förslag harremissbehandlats och är nu föremål för överväganden iRegeringskansliet.Regeringen har aviserat att en proposition sombehandlar frågor om förmåner och ökade levnadskostnader kommer attavlämnas till . Enligt vad utskottet inhämtat äravsikten att frågan om beskattning av kostnadsersättningar i sambandmed deltagande i debatter och liknande skall behandlas i detsammanhanget.Enligt utskottets mening bör de förslag och överväganden somregeringen avser att redovisa i den aviserade propositionen nuavvaktas. Utskottet avstyrker därför motion Sk300.Även idrottsdomarna omfattas av de förslag till lösning somutredningen lagt fram, även om utredningen inte ansett att det är enframkomlig väg att låta hemmet utgöra tjänsteställe i dessa fall.Utskottet anser att regeringens överväganden bör avvaktas också idenna del och avstyrker därför även motion Kr335.Arbetsrum i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändrade regler för avdrag för kostnadför arbetsrum i bostaden i samband med distansarbete.Jämför reservation 7 (m).BakgrundPraxis är mycket restriktiv när det gäller avdrag för anställdskostnad för arbetsrum i den egna bostaden. Avdrag medges inte omarbetsrummet även kan användas som bostadsrum.Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbete i hemmet om arbetei bostaden utförts minst under beskattningsåret. Om arbetetutförts i bostad på egen fastighet uppgår avdraget till ochannars till . föreslog i SOU 1998:115 attmotsvarande schablonavdrag skulle medges vid distansarbete i hemmet.MotionerI motion 2002/03:Sk321 av de och () begär motionärerna ett tillkännagivande om att den praxissom utvecklats beträffande rätten till skatteavdrag för arbetsrum ihemmet måste anpassas till rådande förhållanden på arbetsmarknaden,där fler och fler fasta arbetsplatser ersätts med distansarbete. Deanför att skattelagstiftningen annars riskerar att kraftigt motverkaen dynamisk och i övrigt önskvärd utveckling.I motion 2002/03:Sk396 av () yrkandena 1 och 2 begärmotionären en översyn som belyser hur reglerna om avdrag för arbetsrumi bostaden tolkas och tillämpas och hur de påverkar möjligheten tilldistansarbete från hemmet. Om reglerna inte kan ändras bör man enligtvad som anförs i motionen i stället överväga att helt avskaffamöjligheten till avdrag för eget arbetsrum.I motion 2002/03:Sk221 av () begärs etttillkännagivande om att möjligheten att göra avdrag för kostnader förarbetsrum i hemmet måste ses över i syfte att möjliggöra nyaarbetstillfällen, där bl.a. informationstekniken är ett medel.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att frågan om särskilda regler för avdrag viddistansarbete har utretts av , som i betänkande SOU1998:115 föreslagit att det införs en möjlighet till schablonavdragför kostnad för arbetsrum i hemmet vid distansarbete. Utredningensförslag är föremål för överväganden inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör resultatet av regeringens övervägandenavvaktas. Utskottet avstyrker motionerna Sk221, Sk321 och Sk396.BilförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändrade regler för värderingen avbilförmån och ett förslag om ett tillkännagivande omförmånsbeskattningens allmänna utformning.BakgrundVärdet av förmån av fri bil exklusive drivmedel beräknas med hjälp avdet nybilspris som fastställt för bilmodellen,anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning, aktuelltprisbasbelopp och statslåneräntan. Under uppgår t.ex.förmånsvärdet för en bil med ett nybilspris på till 36 700kr. Detta förmånsvärde kan delas upp i en fast del på (30 %av prisbasbeloppet), en ränte- och prisberoende del på (75 %av statslåneräntan gånger nybilspriset) och en prisberoende del på (av nybilspriset). Särskilda regler gäller för dyrarebilar, och för äldre bilar finns en spärregel som gör att nybilsprisetinklusive extrautrustning inte får understiga en viss nivå.Värdet av en bilförmån kan justeras uppåt eller nedåt enligt olikaregler. Dessa gäller t.ex. om bilen använts under del av år, somarbetsredskap, i taxinäring, i betydande omfattning i tjänsten, undersemester etc.Värdet av förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel beräknas tillmarknadsvärdet multiplicerat med 1,2 av den mängd drivmedel som kanantas ha förbrukats för förmånsbilens totala körsträcka under den tidden skattskyldige varit skattskyldig för bilförmånen. Om denskattskyldige gör sannolikt att den mängd drivmedel som han harförbrukat vid privat körning är lägre, skall marknadsvärdet fördrivmedelsförmånen sättas ned i motsvarande mån.MotionerI motion 2002/03:Sk304 av () yrkandena 1-3 begärsen översyn av beskattningen av bilförmån. Motionären föreslår attanskaffningsvärdet och inte nybilsvärdet skall läggas till grund förvärderingen, att gränsdragningen mellan tjänsteresa och privatanvändning görs tydligare och att förmånsvärdet fördelas mellanföretaget och den anställde med ledning av antalet körda mil.I motion 2002/03:A366 av m.fl. (c) yrkande 13anförs att många av de löneförmåner som finns är specielltriktade mot män och att en av de vanligaste formerna av löneförmån ärtillgång till tjänstebil. De begär ett tillkännagivande om attskattereglerna bör vara utformade på ett sätt som förbättrar kvinnorsmöjligheter att ta del av löneförmåner.Utskottets ställningstagandeDen nuvarande förhållandevis starka schabloniseringen vid värdering avbilförmån tillkom 1987 och var en följd av att de tidigare reglernaföranlett problem. Reglerna hade givit upphov till ett inte obetydligtantal tvister, och de kunde av kontrollskäl inte heller tillämpas påavsett sätt. De regler som tillkom 1987 utsattes förkritik, bl.a. på den grunden att schabloniseringen skapade en alltförkraftig stimulans till privat körning. deladesdärför beskattningen upp i en förmån av privat nyttjande av bil och enförmån av fritt drivmedel. Drivmedelsförmånen utgår från bilens totalakörsträcka men innehåller en möjlighet för den skattskyldige attreducera förmånen genom styrkt tjänstekörning.Enligt utskottets mening syftar de nuvarande reglerna och den praxissom gäller på området till att upprätthålla en förhållandevisschabloniserad beskattning för att på det sättet få enkla ochlättillämpade regler. Utskottet är medvetet om att önskemålet om en urmiljösynpunkt mer rimlig utformning har fört med sig att reglernablivit mer komplicerade att tillämpa för dem som har förmån av frittdrivmedel men anser att reglerna trots allt måste anses utgöra enrimlig kompromiss i sammanhanget. Utskottet är inte berett att frångåde grundläggande principer för beskattningen av bilförmån som denuvarande reglerna är ett uttryck för.När det gäller gränsdragningen mellan privat körning ochtjänstekörning är det enligt utskottets mening ofrånkomligt att dennai sista hand måste vara beroende av en tillämpning av allmännaprinciper på omständigheterna i ett enskilt fall. Frågan om att införaen definition av vad som skall anses utgöra en tjänsteresa har dockövervägts av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader, ochutredningen föreslår i sitt betänkande bl.a. att en uttryckligdefinition av tjänsteresa skall införas i inkomstskattelagen. i Regeringskansliet.Vad slutligen gäller frågan om skattereglernas mer allmänna utformningbör det enligt utskottets mening vara ett mål att skattereglerna sålångt möjligt förhåller sig neutrala i olika hänseenden, och utskottethar därför också regelmässigt ställt sig avvisande till förslag om attskattereglerna skall användas i olika stimulanssyften. Detgrundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån ochandra förmåner är t.ex. att upprätthålla neutraliteten gentemot andraersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmånerundviks.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.Dubbel bosättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett förslag om att reglerna om avdrag för ökadelevnadskostnader i samband med dubbel bosättning bör övervägas som endel i en strategi för ökad sysselsättning.BakgrundAv 12 kap. 19-21 §§ inkomstskattelagen framgår att ökadelevnadskostnader skall dras av om den skattskyldige på grund av sittarbete flyttat till en ny bostadsort, om en bostad för denskattskyldige, dennes make, sambo eller familj behållits på dentidigare bostadsorten och sådan dubbel bosättning är skälig på grundav makens eller sambons förvärvsverksamhet, svårigheter att skaffa enfast bostad på arbetsorten, eller någon annan särskild omständighet.Kostnaderna får dras av under längst för gifta och sambor ochlängst för övriga skattskyldiga. Avdrag medges dock för längretid om anställningens natur eller andra särskilda skäl talar för det.MotionI motion 2002/03:Sk235 av och ()anför motionärerna att tillämpningen av reglerna om avdrag för dubbelbosättning motverkar rörligheten i arbetskraften, och de begär etttillkännagivande om att reglerna bör övervägas i en samlad strategiför att uppnå målet om sysselsättning i gruppen 20-64 år.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har vid sin behandling av en v-motion om en utvidgningav avdraget för ökade levnadskostnader anfört bl.a.följande.Den fråga som motionärerna tar upp har numera behandlats utförligt avUtredningen om avdrag för ökade levnadskostnader i betänkandetFörmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Utredningenkonstaterar - i likhet med motionärerna - att beslutet att slopatvåårsgränsen för avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligtarbete väcker frågan om en motsvarande åtgärd när det gäller avdragetför ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Efter en genomgångav motiven för de båda avdragen finner utredningen att det finnsavgörande skillnader mellan avdragen och att dessa kan sammanfattasmed att avdraget vid tillfälligt arbete har sin grund i denskattskyldiges anställningsförhållanden under det att avdraget viddubbel bosättning motiveras av den skattskyldiges bostads- ochfamiljeförhållanden. När det gäller avdraget vid tillfälligt arbetegör knytningen till arbetsförhållandena att det finns en naturligslutpunkt för avdragsrätten även sedan två-årsgränsen slopats.Avdragsrätten kvarstår bara så länge arbetet är kortvarigt. Någonmotsvarande spärr finns emellertid inte när det gäller avdraget viddubbel bosättning, och utredningen anser att en dubbel bosättning sompågår är att betrakta som en följd av ettinom familjen mer eller mindre frivilligt träffat val. Det ärutredningens bestämda uppfattning att ett sådant val av skildabosättningsorter inom familjen inte skall stödjas med skattelättnader,och utredningen förordar därför att tidsbegränsningen av avdraget viddubbel bosättning skall finnas kvar. Utredningen föreslår endast attmöjligheten till en förlängning av avdragsperioden slopas avförenklingsskäl.Även om utskottet kan instämma i utredningens principiella resonemanganser utskottet, i likhet med motionärerna, att en utvidgning avavdragsrätten för ökade levnadskostnader i dessa fall skulle kunna gepositiva effekter. Rörligheten på arbetsmarknaden skulle öka ochmöjligheterna att bo och arbeta i glesbygd skulle förbättras. mening finns det skäl att genomföra en kompletterandeutredning som belyser dessa effekter. Även den statsfinansiellakostnaden för en sådan reform bör belysas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen biföll utskottets förslag (bet. 1999/2000:SkU13).Regeringen har aviserat att en proposition sombehandlar frågor om förmåner och ökade levnadskostnader kommer attavlämnas till . Enligt utskottets mening bör deförslag och överväganden som regeringen avser att redovisa i denaviserade propositionen nu avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionSk235.PensionsförsäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om höjningar av avdraget för förpensionsförsäkringar och ett förslag om en övergång från avdrag tillskattereduktion för sådana premier.BakgrundPensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 § IL göras för förpensionsförsäkring som den skattskyldige äger och för inbetalningar påpensionsspararens eget pensionssparkonto. Pensionssparavdraget fårinte överstiga summan av 0,5 prisbasbelopp och ett särskilt tilläggsom är beroende av om pensionsrätt föreligger eller ej. Ompensionsrätt föreligger i anställningen uppgår tillägget till avinkomsten mellan 10 och 20 prisbasbelopp. Om den skattskyldige intehar pensionsrätt i sin anställning eller om inkomsten utgör aktivnäringsinkomst uppgår tillägget till av inkomsten, dock högst 10prisbasbelopp.MotionerI motion Sk378 av och () anförs attavdragsrätten för för pensionsförsäkring är mer värd för enhöginkomsttagare än för en låginkomsttagare. För att komma till rättamed denna olikformighet föreslår motionärerna att det övervägs att istället medge en skattereduktion som är lika för alla. De begär etttillkännagivande om att en översyn med denna inriktning börgenomföras.I motion Fi287 yrkande 17 av m.fl. (m) föreslårmotionärerna att beslutar att höja avdraget för premie förpensionsförsäkring till högst 1 basbelopp från . Imotion Sk205 av () föreslås dels att avdragethöjs till 1 basbelopp, dels att det införs en högre gemensam gräns på2 basbelopp för familjer med hemmavarande barn, så att den make somreducerar sin arbetstid kan ges ett bättre pensionsskydd.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i samband med höstens budgetberedning avstyrkt yrkandenom en höjning av avdraget för pensionspremier som en del iställningstagandet till riktlinjerna för skattepolitiken. Utskottet ärinte heller nu berett att tillstyrka förslag med denna inriktning avavstyrker därför motionerna Fi287 yrkande 17 och Sk205.När det gäller förslaget om att ersätta den nuvarande avdragsrättenmed en skattereduktion som är lika för alla anser utskottet attmöjligheten för den enskilde att själv skapa ett pensionsskydd börfinnas kvar i sin nuvarande form. För den som inte har någotpensionsskydd och för den som vill förstärka sitt skydd är möjlighetenatt skjuta upp beskattningen av en del av inkomsten viktig. Deallmänna principer som tillämpas inom beskattningen innebär bl.a. atten uppskjuten beskattning bör vara utformad som en avdragsrätt så attrisken för dubbelbeskattningseffekter kan undvikas. Utskottetavstyrker även motion Sk378.Förmånstagare till pensionsförsäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgning av den krets som kan varaförmånstagare till pensionsförsäkring.Gällande reglerAv 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmåner enligt enpensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make ochsambo, den försäkrades barn och den försäkrades makes och sambos barn.Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och finnsdet inte någon förmånstagare tillfaller överskottetförsäkringskollektivet.Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma, 58 kap.27 § IL. Om innehavaren avlider och det inte finns någon förmånstagareärvs behållningen på kontot enligt vanliga regler, dvs. även barnbarnärver.Förslaget om individuellt kompetenssparande (IKS) har samma utformningsom IPS i dessa delar (SOU 2000:119).MotionerI motion Sk323 av () anför motionären att det är enkraftig inskränkning i den medborgerliga friheten att barnbarn,syskon, syskonbarn och andra familjemedlemmar inte kan varaförmånstagare till en pensionsförsäkring och motionären begär etttillkännagivande om att begränsningarna i förmånstagarkretsen tillpensionsförsäkringar bör tas bort.I motion Sk256 av Skånberg (kd) begär motionären etttillkännagivande om att det är principiellt fel att staten sättergränser för vem inom familjen som skall kunna ärva och att sådanagränser i varje fall inte skall sättas så att de som är släkt medvarandra missgynnas.Utskottets ställningstagandeEn utgångspunkt vid bestämning av förmånskretsen tillpensionsförsäkringar bör enligt utskottets mening i första hand varaatt pensionen skall tillfalla den försäkrade och i andra hand denkrets av personer som för sin försörjning är beroende av denförsäkrade. Det är härvid rimligt att barnbarn inte tas med i kretsen.En följd är att pensionsförmånerna kan tillfallakollektivet och att pensionsförmånerna i övriga fall kan görasförmånligare. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett atttillstyrka den av motionärerna föreslagna utvidgningen av denpersonkrets som kan vara förmånstagare till pensionsförsäkring.Utskottet avstyrker därför motionerna Sk256 och Sk323.HushållstjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en skattereduktion för hushållstjänster.Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43)och i betänkande Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17).MotionerModerata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch lägger i motion Sk402 av m.fl.(m, fp, kd, c) fram ett gemensamt förslag om införande av enskattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten ochhushållstjänster som utförs i hemmet. I motionen anförs att skattenhärigenom sänks för ett antal hushållstjänster där det är lätt att"göra det själv" och där någon vit marknad knappast förekommer,exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslaget omfattaräven sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad, sommålning, snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremotutesluts enligt vad som anförs offentligt subventionerade tjänster,exempelvis offentlig barnomsorg och andra tjänster som normalt inteutförs i hemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster. Denmaximala skattereduktionen begränsas till per hushåll och årså att hushållet kan köpa tjänster för och fåskattereduktion för dessa. Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt regeringen bör lägga fram ett förslag med detta innehåll.I ett stort antal motioner framställs yrkanden med en liknandeinriktning. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sf291 yrkande 19av m.fl. (m), Sf332 yrkande 29 av m.fl. (m),N227 yrkande 10 av m.fl. (m), A315 yrkande 5 av m.fl. (m), Sk208 yrkandena 1-3 av (), Sk231 avCristina Husmark och (), Sk264 av (), Sk275 av och (),Sk280 av och (), Sk351 av TobiasBillström och (), Sk382 yrkande 6 av .