bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — Således framgår det av regeringens bedömning när det gällertillgäng- ligheten till IT-infrastruktur att hushåll och företag i alladelar av bör få tillgång tillIT-infrastruktur med hög över- föringskapacitet. Detta skall i första handske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se tillatt IT-infrastruktur med hög överfö- ringskapacitet finns tillgänglig ihela landet. Statens stöd till IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet till kommuner och enskilda är en del av de åtgärdersom vidtas för att uppfylla detta. Inriktningen avser huvudsakligen stödtill utbyggnad av IT-infrastruktur i gles- och landsbygd.I sammanhanget kan framhållas att av tilläggsdirektiven (2002:72) till ut-redningen om IT-stomnät till vissa kommuner, den s.k. ,framgår bl.a. att det i utredningsuppdraget skall ingå att beskriva omfattning-en och karaktären av den infrastruktur som staten förfogar över i anslutningtill den verksamhet som bedrivs och som eventuellt kan användas för attunderlätta utbyggnad av nät med hög överföringskapacitet. I uppdraget ingårockså att föreslå en väl avvägd policy för sådant användande.Utskottet vill vidare erinra om att Länssamverkan bredband - länsstyrel-sernas och de regionala självstyrelseorganens/samverkansorganens gemen-samma bredbandsprojekt - genomför i samverkan med Svenska Kommunför-bundets projekt kring IT-infrastruktur en undersökning varjekvartal av hur arbetet med bredbandsutbyggnaden fortskrider.Som framgått så kan staten via stimulansbidrag stödja utbyggnaden, närmarknaden inte kan genomföra detta. redovisades en lägesrap-port från dessa projekt, som visar att kommunerna i mycket hög grad ämnargenomföra vad som krävs för att kunna lyfta statligt stöd. Kommunerna ar-betar nu som bäst med att upprätta IT-infrastrukturprogram och att konkur-rensutsätta bredbandsstöden.I samband med utskottets offentliga utfrågning om bl.a.IT-infrastrukturens utbyggnad framkom bl.a. att ca 250 kommuner har antagitett IT-infrastrukturprogram och att 170 kommuner har påbörjat eller avslutaten upphandling inför utbyggnaden.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört bedömer utskottet att regering-en uppmärksammat och vidtagit åtgärder som ligger i linje med vad somefterfrågas i motionerna. Motionerna T303 (v) yrkande 1, T442 (c) yrkandena1 och 2, T447 (c) yrkande 1, T458 (c) yrkande 7, T463 (kd) yrkande 8, T466(c) yrkande 48, N267 (fp) yrkande 6 samt N304 (m) yrkande 8 avstyrks där-med av utskottet.Utskottet anser att den pågående utbyggnaden av tredje generationens mo-biltelefoni (3 G) är viktig och att detta nya kommunikationssytem kan kommahela landet till godo såsom tidigare förutsatts. är detnödvändigt att eventuella risker med elektromagnetisk strålninguppmärksammas vid ut- byggnaden. Inte minst från samhällsekonomiska ochmiljömässiga utgångs- punkter kan det också enligt utskottets mening finnasbehov av ett samordnat agerande för att främja ett effektivtresursutnyttjande.I sammanhanget kan nämnas att () beslutadeden att Europolitan (numera ) Hi3G (numera 3),och Tele2 skulle få var sitt 3 G-tillstånd. Tele2 har därefter tillsam-mans med bildat ett gemensamt bolag för att samordna 3 G-utbyggnaden. Även , 3 och har bildat ett gemensamt infra-strukturbolag. I pressmeddelande i samband med regering-ens överlämnande av propositionen om elektronisk kommunikation framhöllstatsrådet att regeringens förslag innebär att PTS ges möjlig-het att beordra operatörerna att samarbeta om det gagnar konsumenterna. Ettexempel på detta är utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefoni (3 G).Utskottet kan konstatera att i samband med utbyggnaden av tredje genera-tionens mobiltelefoni (UMTS) har operatörerna själva uppgivit problem medatt erhålla bygglov som skäl för att erhålla förlängd tid för utbyggandenenligt tillståndsvillkoren. Problem med att erhålla bygglov har vid fleratillfällen berott på att befolkningen i omgivningen motsatt sig uppförandetpå grund av miljöhänsyn. När ett företag i ett sådant läge inte längre harnågra genomför- bara alternativ, t.ex. genom att bygglov för att uppföra enmast för en radio- anläggning inte kan erhållas, bör obligatorisktgemensamt utnyttjande av faciliteter eller egendom kunna vara lämpligt.Utskottet delar därför regering- ens uppfattning att det är viktigt med ensådan möjlighet att tvinga fram en samlokalisering och ett gemensamtutnyttjande av infrastrukturen för dessa fall.Som framgått av utskottets ställningstagande i avsnittet om samtrafik ochandra former av tillträde har de problem som tas upp i motionerna uppmärk-sammats. Utskottet har därvid uttalat ett förfarande för att undvika enutdra- gen tillståndsprocess. Ett förfarande som skulle möjliggöra försektorsmyn- digheten att avgöra ett tillståndsärende i ett enskilt fall vidett avslagsbeslut i ett bygglovsärende.Utskottet förutsätter att de åtgärder som bedöms nödvändiga för en fortsattmiljömässigt och samhällsekonomiskt ansvarsfull utbyggnad av tredje gene-rationerna mobiltelefoni (3 G) nu kommer att kunna vidtas. Motionerna T466(c) yrkandena 49 och 51, T496 (s) yrkande 9 och T525 (s) avstyrks med detovan anförda.Vad avser frågan om regionala IT-satsningar överlämnade i novem-ber 2002 till regeringen ett förslag till utvecklingsprogram för IT- ochtele- komsektorn. I förslaget framhölls bl.a. behovet av ökad samverkan föratt väsentligt kunna höja utbudet av nya IT-tjänster. För att påskyndautveckling- en föreslogs bl.a. att det etableras ett nationellt nätverk avtest- och utveck- lingscentrum, s.k. regionala testbäddar. I februari 2003uppdrog regeringen åt att undersökaförutsättningarna för att utveckla stommen till ett nationellt nätverk avtestbäddar för IT-baserade tjänster. Arbetet skall ske i form av enförstudie och genomförs i samarbete med Testbädd Gävle- borg-Hudiksvall ochberörda forskningsinstitut.Som utskottet ser det ligger detta delvis i linje med vad som efterfrågas imotionerna. I övrigt vill utskottet framhålla att det inte bör ankomma på riks-dagen att i detta sammanhang ta ställning till den geografiska lokaliseringenav olika regionala IT-satsningar. Motionerna T447 (c) yrkandena 2-5 samtT458 (c) yrkande 8 avstyrks därmed.Mobiltelefontäckningen behandlades vid /02 (bet.2001/02:TU8). Utskottet anförde då bl.a. med tanke på den stora betydelsesom mobiltelefonin fått att det är väsentligt att det finns en god täckningi hela landet. Det ankommer i första hand på ()att kon- trollera och verka för att så sker. Utskottet förutsatte attregeringen för redovisar vilken täckning som finns ochvilka åtgärder som kan behöva vidtas.Post- och () använder sig av tillståndsvillkor i sambandmed att tillstånd meddelas. Enligt dessa skall tillståndshavare med GSM 900täcka minst sträckningen av de vägar i som den 31 december 1990klassades som Europavägar samt tätorter som hade merän 10 000 invånare. Utöver de fastställda kraven bygger GSM-operatörerna utmobiltelefonnäten enligt företagsekonomiska principer.Utskottet har erfarit att efter bl.a. införandet av NMT datatjänst, som med-ger uppkoppling till dator för att ladda ned elektronisk post eller hämta information över Internet, erbjuder NMT 450 i princip likartade tjänster somGSM-näten. NMT-tjänsterna erbjuds med överlägsen täckning i glesbygd ochskogsbruksområden.Utskottet vill också erinra om att med den förutsedda utbyggnaden av 3 Gkommer mobiltelefontäckningen att förbättras ytterligare. Enligt tillstånds-villkoren skall mobiltelefontäckningen uppgå till av befolkningen.Utskottet bedömer att mobiltelefontäckningen kommer att avsevärt förbätt-ras med dels teknikutvecklingen på området, dels utbyggnaden av tredjegenerationens mobiltelefoni (3 G). Även med en hög grad av befolknings-täckning finns dock betydande landområden som riskerar att sakna en till-fredsställande mobiltelefontäckning. Utskottet vill därför understrykavikten av att det finns en god täckning i hela landet och erinra om att detenligt tidi- gare riksdagsbeslut har förutsatts att regeringen följerfrågan och vid behov tar de initiativ som erfodras. Något särskiltuttalande i frågan från sida därutöver anser utskottet inte varamotiverat. Motionerna T425 (v), T452 (m), T466 (c) yrkande 50 och N267 (fp)yrkande 7 i denna del avstyrks där- med.22 Övriga IT-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter fortsatta och fördjupade insatser för att på-skynda utvecklingen mot ett informationssamhälle för alla. Statenhar ett särskilt ansvar för att IT-utvecklingens positiva drivkrafterkan tas till vara inom olika samhällsområden.Med hänsyn till pågående insatser och förutsatt fortsatt utvecklings-arbete avstyrks samtliga motionsförslag.I det följande behandlas motioner från allmänna motionstiden som intehar direkt anknytning till propositionen. I motionerna tas frågor upp som bl.a.rör transportinformatik, programvaruhantering, elektroniska signaturer, forsk-ning m.m. Det gäller motionerna 2002/03:T352 (v), 2002/03:T380 (s),2002/03:T458 (c) yrkandena 1-3, 2002/03:T462 (kd) yrkande 17,2002/03:T463 (kd) yrkandena 6, 7 och 9, 2002/03:T473 (s) samt 2002/03:T493 (mp).22.1 MotionsförslagStatens ansvar på IT-områdetI motion 2002/03:T352 av () framhålls t.ex. att staten måsteta sitt ansvar och genom ett antal initiativ på IT- och telekomsektorn under-lätta återkomsten av branschen som en stark sektor. Det är inte en branschsom är på väg att hamna på historiens sophög, utan en framtidsbransch meden enorm potential.I motion 2002/03:T380 av m.fl. (s) pekar motionärerna bl.a.på att det finns starka skäl för samhället att medverka till atttjänsteutbu- det på Internet utvecklas. Regeringen bör ge samtligamyndigheter i uppdrag att inventera de informationsresurser som respektivemyndighet ansvarar för och i samverkan mellan myndigheterna enas om hurinformationen skall beskrivas och göras tillgänglig som gemensam resurs.I motion 2002/03:T458 av och () anser motio-närerna att behöver en IT-minister som på ett engagerat sätt kanbevaka och utveckla IT-området (yrkande 1).Fredrik () anför i motion 2002/03:T473 att i kraft avbl.a. sin historiskt framgångsrika teleindustri har unika möjligheter attta till vara och utveckla telekommunikationerna och föreslår attIT-användningen främjas.Nationell IT-samordnareI motion 2002/03:T463 av m.fl. (kd) föreslås inrättande av ennationell samordnare, en s.k. e-envoy enligt engelsk modell. ,som vid /02 behandlade ett sådant yrkande ville inte rekom-mendera en lösning enligt engelsk modell. Enligt motionärerna finns det dockfortfarande ett stort behov av samordning (yrkande 7).ProgramvaruhanteringI två motioner tas frågor upp som rör programvaruhanteringen. I motion2002/03:T463 av m.fl. (kd) pekar motionärerna på en rapportfrån Statskontoret, som visar att staten har problem med sin programvaru-hantering. av myndigheterna kunde garantera att manenbart använder laglig programvara. För att stävja detta måste regeringensnarast upprätta en policy för programvaruhantering (yrkande 9).I motion 2002/03:T493 av () framhålls behovet av atttillsätta en utredning som bl.a. skall granska konsekvenserna av en övergångtill öppnare och friare datorprogram. I motionen framhålls att det krävs kun-nande inom många områden för att kunna jämföra olika program och opera-tivsystem. Det kan inte förväntas att statliga, landstingskommunala ochkommunala förvaltningar och myndigheter har den kunskapen internt. Detvore oförsvarbart att inte försöka nyttja den resurs som universitetens ochhögskolornas studenter kan vara.TransportinformatikI motion 2002/03:T462 av m.fl. (kd) framhålls att parallelltmed nödvändiga infrastrukturella investeringar krävs att läggerfast en långsiktig strategi för införande av transportinformatik i detsvenska trans- portsystemet. I motionen föreslås mot denna bakgrund attregeringen tar initiativ till en nationell strategi för utnyttjandet avdenna teknik (yrkande 17).Elektroniska signaturerI motion 2002/03:T463 av m.fl. (kd) tas frågan upp om elek-troniska signaturer och (EID). I motionen framhålls att somförsta land fastställt en standard för elektronisk identifiering. Standardenbygger på användning av asymmetrisk kryptering och särskilda certifikat föratt utföra stark identifiering, generera digitala signaturer m.m. Genom attlägga dessa funktioner på ett s.k. smart kort, vars yta är ett SIS-godkänt identitetskort, får man ett mångsidigt och användbart verktyg - - sommöjliggör säker IT-användning i alla miljöer. Enligt motionären bör regering-en påskynda arbetet med att implementera användandet av elektroniska sig-naturer i (yrkande 6).ForskningEnligt motion 2002/03:T458 av och () krävs detökad satsning på forskning. Det krävs ett samarbete mellan stat och näringslivav ett icke skådat slag och det krävs ökade resurser på forskning. Särskilda åtgärder behövs för att stödja nyrekrytering till högskolor och forsk-ning. Då riskkapitalet minskat behövs nu särskild uppmärksamhet riktad motmöjligheten till riskkapital för nya företag inom IT-näringen (yrkandena 2 och3).22.2 Utskottets ställningstagandeFrågan om statens ansvar på IT-området m.m. behandlades av utskottet vidriksmötet /02.I mars 2002 framhöll utskottet i betänkandet om IT och telekommunika-tioner bl.a. informationsteknikens stora betydelse för samhällsutvecklingen(bet. 2001/02:TU8). är ett av världens ledande länder när detgäller användning av informationsteknik och telekommunikationer. Det ärangeläget att denna framskjutna position kan behållas och vidareutvecklas,menade utskottet. För att genomföra IT-politiska mål om att Sve-rige som första land blir ett informationssamhälle för alla krävs målmedvetnainsatser inom varje politikområde.Utskottet ansåg det också angeläget med ett tydligt politiskt ledarskap förIT-politiken. En framgångsrik IT-utveckling förutsätter därför i många fall ettsamfällt agerande. Utskottet underströk betydelsen av krav på ensamordnad och kontinuerlig uppföljning av det arbete som pågår för att uppnådet IT-politiska målet.Av regeringens målformulering för sektorn elektronisk kommunikation i dennu behandlade propositionen framgår att staten skall ha ett ansvar påområden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden.Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill i sammanhanget erinra omsitt uttalande ovan om att riksdag och regering har en central roll för attuppnå målet. Det krävs att tydliga mål formuleras, konkreta handlingsplanerupp- ställs och framåtsyftande spelregler antas. Den snabbaförändringstakten nödvändiggör ett fortlöpandeuppföljningsarbete.Vidare kan framhållas att på regeringens uppdrag tagitfram ett utvecklingsprogram för IT- och telekomsektorn. När det gäller mo-tion T380 (s) om utveckling av tjänsteutbudet på Internet kan bl.a. hänvisastill insatser. Kommissionen har myntat begreppet bredd-tjänster som namn på långt utbyggda tjänster till nytta för enskilda, företagoch förvaltningar - själva grunden till ett IT-samhälle för alla.Även regeringens program för att utveckla 24-timmarsmyndigheten harmedfört en kraftfull utveckling och användning av elektroniska tjänster ioffentlig förvaltning. Statliga myndigheter har skapat tjänster på Internet förbl.a. deklaration av inkomstskatt, ansökan om föräldrapenning samt registre-ring av fordon. Som utskottet ser det har denna utveckling medfört väsentligaförenklingar och förbättringar för medborgare och företag i deras kontaktermed myndigheterna.Utskottet kan konstatera att staten tar ett ansvar för utvecklingen inomIT- området. Ett ansvar som utskottet förutsätter leder till fortsatta ochfördjupade insatser för att påskynda utvecklingen mot ettinformationssamhälle för alla. Enligt utskottets mening bör Sverigesledande position i världen på IT- området tas till vara och befästas.Staten har ett särskilt ansvar för att IT- utvecklingen kan genomsyra ochpåskyndas inom olika samhällsområden och främja landets utveckling.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att syftet med nu aktuellamotioner kommer att bli väl tillgodosedda.Något särskilt uttalande i enlighet med vad som efterfrågas i motionernaanser utskottet därför inte föreligga.Motionerna T352 (v), T380 (s), T458 (c) yrkande 1 och T473 (s) avstyrksmed det anförda.Förslag om en nationell IT-samordnare behandlades utförligt av utskottet vidriksmötet /02 (bet. 2001/02:TU8). Utskottet anförde då bl.a. att i Sverigeansvarar för att samordna och främja IT-politiken.Utskottet underströk också betydelsen av krav på en samordnadoch kontinuerlig uppföljning av det arbete som pågår för att uppnå det IT-politiska målet. Det förutsätter en helhetssyn på genomförandet av IT-politiken.Utskottet vill också erinra om den myndighetsorganisation som förordasför sektorn elektronisk kommunikation i den nu behandlade propositionen.Det framgår att den förordade sektorsmyndigheten () får ett övergripande sektorsansvar. Myndigheten skall bl.a. vara sam-ordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter.PTS kan också ta egna initiativ för att bl.a. genomdriva statens politik påområdet.Utskottet vill i sammanhanget nämna tilläggsdirektivet (2002:72) till ut-redningen om IT-stomnät till vissa kommuner, den s.k. Stomnätsutredningen.Av tilläggsdirektiven framgår att det saknas en samlad bild av hur denstatliga infrastrukturen, bl.a. , svenska kraftnätsoch Vägver- kets infrastruktur, har använts och kan användas förutbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation. Utredningen skall därförbeskriva omfattningen och karaktären av den infrastruktur som statenförfogar över och som eventu- ellt kan användas för att underlättautbyggnad av nät med hög överföringska- pacitet. Utredaren skall vidareföreslå en avvägd policy för upplåtande av utrymme för allmänIT-infrastruktur i den infrastruktur som staten förfogar över i syfte attskapa tydliga spelregler och riktlinjer för såväl infrastruktur- förvaltaresom IT-intressen.Som utskottet framhållit har staten ett särskilt ansvar för IT-utvecklingen. Utskottet kan därmed också dela den grundläggande synen somkommer till uttryck i motion T463 (kd) om behovet av en nationell samsyn.Enligt utskottets mening bör en framtidsanpassad IT-syn få ett brett genom-slag i den fortsatta samhällsutvecklingen. Under ett introduktionsskede ochför att genomdriva ett snabbt förändringsarbete kan också särskilda organisa-tionsformer övervägas på olika nivåer i samhället. Utskottet förutsätter attdenna fråga uppmärksammas inom ramen för det fortsatta utvecklingsarbetet.Mot bakgrund av vad utskottet anfört bör det behov av samordning somefterfrågas i motionen bli väl tillgodosett. Motion T463 (kd) yrkande 7 av-styrks därmed.Frågan om programvaruhantering behandlades också av utskottet vid riks-mötet /02 (bet. 2001/02:TU8). Utskottet ansåg då bl.a. att det ärviktigt att som ett av världens ledande IT-länder lägger stor viktvid att följa upp lagstiftningen om immaterialrättigheter och motverkarolovligt utnyttjan- de av datorprogram. Utskottet förutsatte att staten somen viktig datoranvän- dare är ett föredöme när det gäller kontroll ochansvarsfull hantering av licen- sierade programvaror. är detangeläget att regelverket förenklas.I frågan om fri programvara ansåg utskottet i samma betänkande att detinte bör ankomma på att behandla frågor kring utveckling ochanvändning av olika typer av programvaror. Det får förusättas att de myndig-heter som har ansvar för IT-användningen följer utvecklingen på området ochtar de initiativ som kan anses påkallade (bet. 2001/02:TU8).Utskottet har inte haft skäl att ändra sina tidigare gjorda ställningstagan-den. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks motionerna T463 (kd) yr-kande 9 och T493 (mp).Regeringen gav i uppdrag att ta fram en strategiför införande av transportinformatik. Uppdraget, som redovisats tillregeringen, presenteras i rapporten för väginformatik iSverige 1999- 2007 (NOVIS). Utskottet vill vidare lyfta fram det arbete somorganisationen gör bl.a. för att utveckla intelligentatransportsystem såväl natio- nellt som internationellt. Ett antal viktigaaktörer som representerar forskning, näringsliv och utbildningsväsende stårbakom ITS . Det är bl.a. Väg- verket, , TFK - Institutet förtransportforskning, VTI - , , Tunnplåt och . Vidare kan hänvisas till de insatsersom gör inom området för trans- portinformatik.Utskottet delar motionärernas synpunkt om betydelsen av en långsiktigstrategi för införande av transportinformatik i det svenska transportsystemet.Utskottet kan nu konstatera att regeringen uppmärksammat denna fråga ochutgår ifrån att frågan bereds vidare inom . Något särskiltuttalande utöver vad utskottet nu anfört anses inte vara påkallat. Motion T462(kd) yrkande 17 avstyrks mot den bakgrunden.När det gäller frågor om elektroniska signaturer har iregleringsbrev för gett () i uppdrag attanalysera användningen av elektronisk identifiering med angränsande områ-den, som t.ex. autentisering (kontroll av uppgiven identitet) och oavvislighet.Rapporten kommer att beskriva marknaden och dess aktörer samt använd-ningens utbredning bland företag och konsumenter. Syftet med uppdraget äratt göra regeringen uppmärksam på om det finns hinder mot en ökad använd-ning av elektronisk identifiering samt förslag till åtgärder för att undanröjadessa. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast i samband med årsre-dovisningen . En delrapport skall redovisas senast den 1 oktober2003.Som utskottet ser det ligger uppdraget till PTS väl i linje med vad som ef-terfrågas i motionen. Något ytterligare initiativ i frågan bedöms inteföreligga. Motion T463 (kd) yrkande 6 avstyrks därmed.När det gäller frågor om forskning inom IT-näringen framgår det av budget-propositionen för (prop. 2002/03:1 utg.omr. 22) att regeringenunder fattade beslut om att betala ut totalt20 till för att finansiera uppbyggnaden av ettkompetenscentrum för Internetteknik. Svenska centret för Internetteknik(SCINT) har inrättats vid Kungl. Tekniska högskolans (KTH) institution förmikroelektronik och informationsteknik i . Ett viktigt mål för centretär att bli en nationell resurs för forskning och utbildning inomInternetområdet.Vidare kan nämnas att satsade ca påIT och kommunikationsteknik samt på IT-användningav totalt ca , dvs. Vin-nova har också fått för att starta ett s.k.inkubatorprogram. Inkubatorer är miljöer i anslutning till högskolor där nyahögteknologiska företag kan få olika former av stöd för sin verksamhet itidiga skeden.Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen av forskningsre-surser inom IT-näringen. Utskottet kan konstatera att betydande initiativtagits i syfte att främja utvecklingen på forskningsområdet. Utskottetanser det därför inte vara påkallat att nu efterlysa ytterligare resurser ienlighet med vad som efterfrågas i motionen. Motion T458 (c) yrkandena 2och 3 avstyrks med det anförda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbslut och ställningstaganden har föranlett föl-jande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Skyldigheter att förhandla om samtrafik m.m., punkt 4 (m, c)av (), Per (), () ochJan-Evert Rådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande ly-delse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 1. Därmed bifaller delvis motionerna 2002/03:T10 yrkande 1 och 2002/03:T11 yrkande 2.StällningstagandeEnligt Moderata samlingspartiet och var en av de viktigastekomponenterna 1993 kravet på samtrafik. Den inle-dande avregleringen skedde genom en lagstiftning som framtvingade konkur-rens genom en form av monopolreglering bl.a. via telelagens krav på samtra-fikskyldighet. Avgifterna för samtrafik skulle vara kostnadsbaserade.Vi vill framhålla att genom samtrafikkravet möjliggörs trafik mellan olikaoperatörers nät.