bet · GQ01LU10 · 2003-03-18 00:00:00 — Barn och föräldrar, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet drygt 60motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år2002 varav huvuddelen gäller rättsförhållandetmellan barn och föräldrar. olika frågor om vårdnad, umgänge, underhåll,förfarandet i vårdnads- och umgängesmål, förmyndareoch god man, faderskap, adoption, assisteradbefruktning samt särkullbarns rätt till arv.Utskottet avstyrker bifall till samtligamotionsyrkanden, i huvudsak med hänvisningar tilltidigare ställningstaganden från sidasamt pågående utrednings- och beredningsarbete.I betänkandet finns tio reservationer och sjusärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Hänsynen till barnets bästa, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:L211,2002/03:L234, 2002/03: L248 yrkande 1,2002/03:L258 yrkande 1, 2002/03:L280 och 2002/03:Ju224 yrkande 4.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (v)2. Vårdnaden vid våld m.m. inom familjenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L205,2002/03:L230 yrkande 1, 2002/03:Ju361 yrkande 6,2002/03:Sf379 yrkande 2, 2002/03:So360 yrkande 12och 2002/03:So510 yrkande 4.Reservation 3 (m, kd, c)3. Fler än två vårdnadshavareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L286,2002/03:L303 och 2002/03: L323.4. UmgängessabotageRiksdagen avslår motion 2002/03:L270.5. Talerätt i mål om umgängeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L224,2002/03:L243 och 2002/03: L268.6. Underhållsbidrag vid växelvis boendeRiksdagen avslår motion 2002/03:L326.7. SamarbetssamtalRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf380 yrkandena3 och 4.Reservation 4 (kd, c)8. Juridiskt biträde för barnRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L248yrkande 3, 2002/03:L330 och 2002/03:L337.9. Behörighetskrav för domareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L230yrkande 2, 2002/03:L258 yrkande 2 och2002/03:L294 yrkande 1Reservation 5 (kd)10. Åtgärder för att undvika tvister ochalternativ tvistlösningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L294yrkande 2 och 2002/03:L295.11. Olovligt bortförda barn iinternationella förhållandenRiksdagen avslår motion 2002/03:L257.12. Könsneutrala författningarRiksdagen avslår motion 2002/03:L232.Reservation 6 (v)13. Förmyndare och god manRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L217 och2002/03:L328.14. Skuldsatta barnRiksdagen avslår motion 2002/03:L307.15. MyndighetsåldernRiksdagen avslår motion 2002/03:K325.16. Namngivningsceremoni för barnRiksdagen avslår motion 2002/03:K428.17. FaderskapRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L204 och2002/03:L266.Reservation 7 (m, fp, kd, c)18. Partnerskap och adoptionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L254yrkande 6 samt 2002/03: L314 yrkandena 1-3.Reservation 8 (kd)19. Äktenskap mellan adoptant ochadoptivbarnRiksdagen avslår motion 2002/03:L219 yrkande 2.20. Översyn av adoptionslagstiftningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L207yrkandena 1-3, 2002/03: L219 yrkandena 1, 3 och 4samt 2002/03:L314 yrkande 4.Reservation 9 (m, kd)21. Rätt till insemination för lesbiskakvinnorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L222,2002/03:L235, 2002/03: L249 yrkande 1,2002/03:L254 yrkande 7, 2002/03:L265,2002/03:L274, 2002/03:L318 yrkande 20 samt2002/03: L320.Reservation 10 (fp)22. Rätt till s.k. provrörsbefruktning förlesbiska kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L293 och2002/03:L296.23. Särkullbarns rätt till arvRiksdagen avslår motion 2002/03:L237.Stockholm den 18 mars 2003På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerRené (m), (), (),(), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), Rezene Tesfazion (s),(), (), AnneliSärnblad Stoors (s), (), NiclasLindberg (s), () och ().Viviann () har inte deltagit i beslutenunder förslagspunkterna 18-20.2002/03LU10Utskottets övervägandenVårdnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör hänsynen till barnets bästa, m.m., vårdnaden vid våld m.m. inom familjen och fler än två vårdnadshavare.Utskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbete. Jämför reservationerna nr 1(kd), nr 2 (v) och nr 3 (m, kd och c).InledningRättsförhållandet mellan barn och föräldrar reglerasi . Under hardenna lagstiftning genomgått betydande förändringar.Bland de senaste ändringarna bör särskilt nämnas1998 års föräldrabalksreform varvid reglerna omvårdnad, boende och umgänge ändrades (prop.1997/98:7, bet. 1997/98:LU12). Ändringarna, somträtt i kraft , syftade till attbetona vikten av samförståndslösningar ochunderlätta för föräldrar att i så stor utsträckningsom möjligt komma överens. Ett annat syfte medreformen var att bereda vägen för en ökad användningav gemensam vårdnad.Ett viktigt inslag var en satsning påsocialnämndernas arbete. Föräldrar som är överenskan numera reglera vårdnad, boende och umgänge genomavtal som godkänns av socialnämnden. Ett avtal somgodkänts av nämnden gäller och kan verkställas somett lagakraftvunnet domstolsavgörande. Föräldrarnakan få hjälp av kommunen att ingå ett sådant avtal.Genom reformen vidgades domstolens möjlighet attbesluta om gemensam vårdnad. Domstolen kan nubesluta om gemensam vårdnad även om föräldrarnamotsätter sig detta. En förutsättning är dock attgemensam vårdnad är bäst för barnet. Principen attföräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas ifrågor som rör barnet modifierades något. Sålundainfördes en möjlighet att besluta om umgänge ocksånär föräldrarna har gemensam vårdnad. Det blevvidare möjligt att vid gemensam vårdnad besluta vemav föräldrarna som barnet skall bo tillsammans med,vilket anses innebära att domstolen även kan beslutaatt barnet skall bo hos var och en av föräldrarna(s.k. växelvis boende).Våren 1999 beslutade , i enlighet medutskottets förslag, i betänkande 1999/2000:LU15 etttillkännagivande om en utvärdering av 1998 årsföräldrabalksreform, såvitt avser gemensam vårdnadmot en förälders vilja och barnets boende (rskr.176).I juni 2002 tillkallade regeringen en parlamentariskkommitté för att utvärdera vårdnadsreform(dir. 2002:89). Kommittén har antagit namnet 2002års vårdnadskommitté.Kommitténs huvuduppgift är att undersöka hur denya reglerna om vårdnad m.m. tillämpas av domstolaroch socialnämnder. På grundval av undersökningenskall kommittén ta ställning till om reglerna börändras i något avseende för att reformensgrundläggande syften skall uppnås, nämligen attunderlätta för föräldrar att i så stor utsträckningsom möjligt komma överens, att bereda vägen för enökad användning av gemensam vårdnad och att betonaprincipen om barnets bästa.Utvärderingen skall inriktas på hursocialnämnderna har klarat av sina nyaarbetsuppgifter och vad reformen har inneburit försträvandena att föra bort vårdnadsfrågorna fråndomstolarna. Har de nya reglerna blivit detinstrument för att nå samförståndslösningar somavsetts? En annan huvudfråga är vilka följder de nyareglerna om gemensam vårdnad och boende har fått.Det skall särskilt uppmärksammas hur de tillämpasnär det har förekommit övergrepp eller misstanke omdetta. Skulle det visa sig att möjligheten fördomstolarna att besluta om växelvis boende mot enförälders vilja har fått negativa effekter, skallkommittén överväga om möjligheten bör begränsaseller avskaffas.En närliggande fråga är beslutanderätten inomramen för gemensam vårdnad. Kommittén skall övervägaom de regler om beslutsfattande som gäller vidgemensam vårdnad är lämpligt utformade mot bakgrundav förutsättningarna att besluta om gemensam vårdnadmot en förälders vilja. Kommittén skall uppmärksammade problem som Kommittén mot barnmisshandel harpekat på när det gäller att tillförsäkra barnpsykiatrisk vård och behandling (se SOU 2001:72).Kommittén skall eftersträva att regelsystemet blirså utformat att gemensam vårdnad fungerar i detdagliga livet utan att alltför stora avsteg görsfrån principen att föräldrar med gemensam vårdnadskall kunna enas om det som rör barnet. Det ärviktigt att bestämmelserna står i samklang med denfamiljerättsliga regleringen i övrigt; ävenföräldrar som bor tillsammans kan ha svårigheter attkomma överens. Bestämmanderätten vid gemensamvårdnad bör så långt det är möjligt och lämpligtvara densamma för föräldrar som bor tillsammans somför särlevande föräldrar.En utgångspunkt beträffande gemensam vårdnad äratt det inte skall ske en återgång till den ordningsom gällde års reform och som innebar atten förälders motstånd mot gemensam vårdnad i siguteslöt den vårdnadsformen.Även vissa andra frågor om vårdnad, boende ochumgänge skall utredas. Uppdraget skall redovisassenast den 1 november 2004.Hänsynen till barnets bästa, m.m.BakgrundEnligt 6 kap. 1 § har ett barn rätttill omvårdnad, trygghet och en god fostran. Ilagrummet slås vidare fast att barn skall behandlasmed aktning för sin person och egenart och att detinte får utsättas för kroppslig bestraffning ellerannan kränkande behandling. Den som har vårdnaden omett barn har ansvar för barnets personligaförhållanden och skall se till att barnets behovenligt 1 § blir tillgodosedda. Barnetsvårdnadshavare svarar även för att barnet får dentillsyn som behövs och skall bevaka att barnet fårtillfredsställande försörjning och utbildning. Föratt undvika att barnet orsakar skada för någon annanskall vårdnadshavaren se till att barnet står underuppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas.Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter() skall, vid alla åtgärder som rörbarn, barnets bästa komma i främsta rummet.Principen har införts som en övergripandebestämmelse i 6 kap. . Enligt denbestämmelsen skall barnets bästa alltid komma ifrämsta rummet vid avgörande av alla frågor om rörvårdnad, boende och umgänge.MotionernaMaria () begär i motion L211 etttillkännagivande om behovet av en fördjupaddefinition av begreppet barnets bästa. I motion L248av () begärs ett tillkännagivande ombarnens rätt och de vuxnas skyldigheter vid enseparation eller skilsmässa (yrkande 1). SolveigHellquist m.fl. (fp) framhåller i motion L280 attbarnperspektivet skall vara vägledande i ärenden somrör gemensam vårdnad och umgänge. Etttillkännagivande begärs i enlighet härmed.Tasso Stafilidis m.fl. (v) anser i motion L234 attdet saknas ett samlat regelsystem där barnets rättstår i fokus. Motionärerna anser att all relevantlagstiftning som rör barn skall samlas i en särskildbarnbalk där barnets rätt sätts främst. Mot dennabakgrund begär motionärerna ett tillkännagivande omatt regeringen bör utreda införandet av en barnbalkmed barnperspektivet som utgångspunkt. Liknande kravframställs i motion L258 av ochLars-Ivar (båda c) yrkande 1 och i motionJu224 av () yrkande 4.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att hänsynen till barnetsintressen har stått i förgrunden för den fortlöpandereformering av familjerätten som pågått sedan börjanav . Syftet har varit att ge barnet enstarkare rättslig ställning och därvid markerabarnets behov och de hänsyn som bör tas till barnetsbästa. Det senaste steget på den inslagna vägen togsi samband med föräldrabalksreform (prop.1997/98:7, bet. 1997/98:LU12). För att betonaprincipen om barnets bästa infördes därvid enövergripande bestämmelse i 6 kap. omatt barnets bästa alltid skall komma i främstarummet vid avgörande av alla frågor om vårdnad,boende och umgänge.Huvuduppgiften vårdnadskommitté ärenligt kommitténs direktiv att undersöka hur de nyareglerna om vårdnad m.m. tillämpas av domstolar ochsocialnämnder. På grundval av undersökningen skallkommittén ta ställning till om reglerna bör ändras inågot avseende för att reformens grundläggandesyften skall uppnås, nämligen att underlätta förföräldrarna att i så stor utsträckning som möjligtkomma överens, att bereda vägen för en ökadanvändning av gemensam vårdnad och att betonaprincipen om barnets bästa.I sammanhanget bör också nämnas attjustitieministern i ett frågesvar den 13 november2002 anfört att de lagändringar som har genomförtsunder senare år varit klart och tydligt villkoradeav att barnets bästa alltid skall komma i främstarummet när olika lösningar övervägs och beslutfattas. Enligt justitieministern präglas inte lagenav ett vuxenperspektiv. Det skulle inte vara någotannat än en tom gest att döpa om tillbarnbalken. Justitieministern anser tvärtom attbalkens nuvarande benämning går utmärkt att förenamed det barnperspektiv som redan präglar den (svarpå fråga 2002/03:80). - Utskottet har för sin delinte någon annan uppfattning än justitieministern idenna fråga.Mot den nu redovisade bakgrunden anser utskottetatt det inte finns skäl att föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av motionerna. Enligt utskottetbör motionerna L211, L234, L248 yrkande 1, L258yrkande 1, L280 och Ju224 yrkande 4 avslås.Vårdnaden vid våld m.m. inom familjenBakgrundEnligt 6 kap. 7 § skall rätten, om enförälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn görsig skyldig till missbruk eller försummelse eller iövrigt brister i omsorgen om ett barn på ett sättsom medför bestående fara för barnets hälsa ellerutveckling, besluta om ändring i vårdnaden. Stårbarnet under båda föräldrarnas vårdnad skall rättenanförtro vårdnaden åt den andre föräldern ensam.Står barnet under endast en förälders vårdnad, skallrätten flytta över vårdnaden till den andreföräldern eller, om det är lämpligare, till en ellertvå särskilt förordnade vårdnadshavare. I de fallvårdnadshavare enligt 6 kap. 10 a § föräldrabalkenförordnas särskilt skall utses någon som är lämpadatt ge barnet omvårdnad, trygghet och en godfostran. En fråga om ändring i vårdnaden kan prövaspå talan av socialnämnden.Socialnämnden har också möjlighet att med stöd avbestämmelserna i lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga hos rätten ansöka omvård om det på grund av misshandel, otillbörligtutnyttjande, brister i omsorgen eller något annatförhållande i hemmet finns en påtaglig risk för attden unges hälsa eller utveckling skadas. Enligtsamma lag har socialnämnden vidare möjlighet att ivissa fall omhänderta den unge om deterfordras av hänsyn till denne.Regeringen har överlämnatproposition 2002/03:53 Stärkt skydd för barn iutsatta situationer m.m. I propositionen föreslåsett antal lagstiftningsåtgärder i syfte att stärkaskyddet för barn i utsatta situationer. Regeringenföreslår bl.a. att det skall införas en gemensamskyldighet för polisen, hälso- och sjukvården,förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen i respektivelag, att på initiativ samverka kringbarn och ungdomar som far illa eller riskerar attfara illa. I lagen med särskilda bestämmelser omvård av unga föreslås ett antal ändringar i syfteatt stärka barnperspektivet i lagen.MotionernaI motion Ju361 av m.fl. (kd) anförsatt gemensam vårdnad endast skall kunna komma ifråga om det kan anses tillräckligt tryggt förbarnet och mamman. Innan en domstol tar ställning ivårdnadsfrågan skall rätten ha en klar bild av deteventuella våld som barnet levt med och hur troligtdet är att pappan blir våldsam igen. I motionenbegärs ett tillkännagivande med krav på enförändring av reglerna om gemensam vårdnad i dessafall (yrkande 6).Inger m.fl. (kd) påpekar i motion Sf379att det har visat sig att vårdnadsreformkan medföra negativa konsekvenser för barnen. För enförälder som t.ex. tvingas bryta upp på grund avmissbruk, misshandel eller övergrepp kan reglerna omgemensam vårdnad användas som ett lagligt instrumentatt ifrågasätta varje beslut som rör barnet. I dettasammanhang blir barnet offret. Enligt motionärernaär det angeläget att den pågående utvärderingen avvårdnadsreformen sker skyndsamt, och i motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet härmed(yrkande 2).I motion L230 av m.fl. (v) yrkasatt den parlamentariska kommittén som skallutvärdera vårdnadsreform skall gestilläggsdirektiv som går ut på att utredamöjligheterna att införa en presumtion om enskildvårdnad vid våld i nära relationer (yrkande 1).Annelie Enochson (kd) anser i motion L205 attlagen bör ändras så att de sociala myndigheterna vidallmän domstol aktivt driver talan om överflyttningav vårdnad då en vårdnadshavare grovt brustit i sittansvar som förälder genom att begå ett allvarligtbrott mot den andra vårdnadshavarens liv, friheteller hälsa. I motionen begärs ett tillkännagivandei enlighet härmed. Samma motionär framhåller imotion So360 att socialtjänstlagens krav på atttillgodose det utsatta barnets behov av beskydd ochstöd skall gå före alla andra beslut i samband medvårdnadstvister, även om en förälder inte är dömd.Detta krävs, enligt motionären, för att barnet inteskall behöva möta sin förövare i form av påtvingatumgänge. Motionären yrkar ett tillkännagivande meddetta innehåll (yrkande 12).Viviann och (båda c) begär imotion So510 ett tillkännagivande om att rätten attvara umgänges- och vårdnadshavare skall omprövas omfadern utövar våld inom familjen (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till vårdnadskommittéskall kommittén bl.a. undersöka hur barnets bästa tillgodoses i de fall där en förälder gjort sigskyldig till allvarlig brottslighet mot den andraföräldern, framför allt våldsbrott. På grundval avundersökningen skall kommittén överväga om någraåtgärder bör vidtas för att bättre ta hand ombarnets behov och intressen. Kommittén skall därvidta ställning till om det bör införas en automatiskprövning av vårdnaden eller umgänget när en förälderbegått vissa brottsliga handlingar mot den andre.Det ingår dock inte i kommitténs uppdrag att föreslåen lagändring som innebär att en förälderautomatiskt förlorar vårdnaden i sådana situationer.Kommittén skall även överväga om en talerätt förnärstående skall införas vid situationer med våld ihemmet. Kommittén skall också undersöka i vilkenutsträckning hjälper till för attunderlätta umgänget i situationer där den enaföräldern meddelats besöksförbud och i andrasituationer där umgänget ställer särskilda krav.Kommittén skall överväga om ytterligare åtgärderbehöver vidtas för att i förekommande fallunderlätta umgänget i de aktuella situationerna ochför att skapa garantier för att umgänget sker underbetryggande former.Utskottet kan således konstatera attutredningsarbete pågår i linje med de önskemål somframförs i motionerna. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att motionerna L205, L230 yrkande 1, Ju361yrkande 6, Sf379 yrkande 2, So360 yrkande 12 ochSo510 yrkande 4 avslås.Fler än två vårdnadshavareBakgrundBestämmelser om vårdnad av barn finns i 6 kap.föräldrabalken. Ett barn står normalt under vårdnadav båda föräldrarna eller en av dem. I vissa fallkan vårdnaden emellertid anförtros åt en eller tvåsärskilt förordnade vårdnadshavare. Så kan ske om enförälder vid utövandet av vårdnaden brister iomsorgen om barnet på ett sätt som medför beståendefara för barnets hälsa och utveckling. Harföräldrarna gemensam vårdnad om barnet och gällerbristerna i omvårdnaden endast den ena av dem, skalldomstolen anförtro vårdnaden om barnet endast åt denena av dem. Brister även den föräldern i omsorgen ombarnet, skall domstolen flytta över vårdnaden särskilt förordnad vårdnadshavare. Att flyttaöver vårdnaden till särskilt förordnadevårdnadshavare kan också bli aktuellt om barnetstadigvarande har vårdats och fostrats i ett annatenskilt hem än föräldrahemmet och det är uppenbartbäst för barnet att det rådande förhållandet består.Vårdnaden skall då flyttas över till den som hartagit emot barnet.Vidare kan det bli aktuellt att anförtro vårdnadenom ett barn till en särskilt förordnadvårdnadshavare om någon av föräldrarna dör. Harföräldrarna gemensam vårdnad om barnet och dör en avdem, fortsätter den andra föräldern att ha vårdnadenom barnet. Om båda föräldrarna dör, skall domstolenanförtro vårdnaden åt en eller två särskiltförordnade vårdnadshavare. I de fall barnet stårunder vårdnad av endast den ena föräldern och denföräldern dör, skall domstolen anförtro vårdnaden åtden andra föräldern eller, om det är lämpligare, åten särskilt förordnad vårdnadshavare.När vårdnadshavare förordnas särskilt, skalldomstolen utse någon som är lämpad att ge barnetomvårdnad, trygghet och en god fostran (6 kap. 10 a§). I det enskilda fallet får hänsyn tas tillbarnets ålder och utveckling samt den personligaanknytningen till de tilltänkta vårdnadshavarna.Två personer kan utses att gemensamt utövavårdnaden, om de är gifta med varandra, registreradepartner eller sambor.MotionernaTasso Stafilidis m.fl. (v) begär i motion L323 etttillkännagivande om att regeringen skallutreda det rättsliga föräldraskapet rörande barn somhar fler än två föräldrar och hur barns juridiskarättigheter till sina föräldrar utöver de biologiskavårdnadshavarna skall tillgodoses.I motionerna L286 av m.fl. (s) ochL303 av och (båda mp)anförs att regeringen bör se över föräldrabalkensbestämmelser om vårdnadshavare så att det blirmöjligt för ett barn att ha fler än tvåvårdnadshavare. Motionärerna yrkar etttillkännagivande i enlighet härmed.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att de frågor som motionärernatar upp kommer att aktualiseras i det arbete inomRegeringskansliet som skall analysera det rättsligaföräldraskapet vid assisterad befruktning (se s.31).Mot denna bakgrund föreslår utskottet attmotionerna L286, L303 och L323 avslås.Umgänge och underhållsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör umgängessabotage, talerätt i mål om umgänge och underhållsbidrag vid växelvis boende.Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete.UmgängessabotageMotionenMikael () begär i motion L270 etttillkännagivande om att regeringen bör tillsätta enutredning för att se över lagstiftningen i syfte attkomma till rätta med umgängessabotage.Utskottets ställningstagandeNär den förälder som barnet bor tillsammans medgenom olika åtgärder försvårar eller omöjliggör förbarnet att få träffa den andra föräldern brukar mantala om umgängessabotage.Som redovisats tidigare skall 2002 årsvårdnadskommitté utvärdera reform omvårdnad, boende och umgänge. Frågan omumgängessabotage torde således komma att behandlasinom ramen för kommitténs arbete. Utskottet anserdärför att det inte finns skäl att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motion L270,varför den bör avslås.Talerätt i mål om umgängeBakgrundEnligt 6 kap. 15 § tredje stycket harbarnets vårdnadshavare ett ansvar för att barnetsbehov av umgänge med någon annan än föräldrarna somstår barnet särskilt nära så långt som möjligttillgodoses. När bestämmelsen infördes ansågs detmindre lämpligt att var och en som anser sig ståbarnet särskilt nära skulle ha en rätt att föratalan vid domstol om umgänge. Rätten anförtroddesdärför åt socialnämnden, som ansågs kunna bedöma ivilka fall det är motiverat utifrån barnets bästa,att inleda en umgängesprocess. I 6 kap. 15 a §föräldrabalken föreskrivs att om umgänge begärs avnågon annan än en förälder får talan föras avsocialnämnden.MotionernaI motionerna L224 av och (båda c) och L243 av ochKerstin (båda fp) begärs tillkännagivandenom att bör ändras på så sätt att näraanhöriga som mor- och farföräldrar skall få rätt attföra talan om umgänge med sina barnbarn.Anita och (båda m) anser imotion L268 att regeringen skall lägga fram ettförslag till ändring i 6 kap. 15 a § föräldrabalkensom innebär att mor- och farföräldrar ges möjlighetatt väcka talan vid domstol om rätt till umgänge medavlidna barns barn i de fall barnbarnensvårdnadshavare motsätter sig det begärda umgänget. Imotionen begärs ett tillkännagivande med dettainnehåll.Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till vårdnadskommittéskall kommittén undersöka hur socialnämndensmöjlighet att föra talan används i praktiken samtöverväga om det finns anledning att ändra reglernaså att vissa närstående ges möjlighet att självaföra talan om umgänge i domstol under vissaförutsättningar. Kommitténs utgångspunkt skall varaatt domstolsprocesser om umgänge så långt möjligtbör undvikas.Med hänvisning till det pågående utredningsarbetetanser utskottet att motionerna L224, L243 och L268bör avslås.Underhållsbidrag vid växelvis boendeBakgrundBestämmelser om föräldrarnas underhållsskyldighetför sina barn finns i 7 kap. . Enligt1 § skall föräldrarna svara för underhållet av ettbarn efter vad som är skäligt med hänsyn tillbarnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiskaförmåga.