bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Socialutskottetförutsätter, liksom kulturutskottet, att detre programföretagen , och intensifierar sina ansträngningar för attåstadkomma en jämn och hög ljudkvalitet. har i uppdrag attnoga analysera om nuvarande krav på insatserär ändamålsenliga och därutöver undersöka omytterligare krav skall ställas påprogramföretagen för att ökatillgängligheten. I detta sammanhang är detnaturligt om kommittén även överväger omkraven på programtextning skall skärpas ellerpreciseras i förhållande till nu gällandevillkor. förutsätter attfrågan om ytterligare krav skall ställas föratt öka tillgängligheten för personer medfunktionshinder noga prövas även inför nästasändningstillstånd för TV 4.MotionenI motion 2002/03:So23 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om störande bakgrundsljud i samband med TV-och radiosändningar (yrkande 8) och om behovet avtextning och tolkning av TV-sändningar för döva(yrkande 9). Personer med hörselnedsättningar blirutestängda från radio- och TV-program med störandebakgrundsljud, anför motionärerna. De anser attsvenskproducerad TV skall textas och tolkas fördöva.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att de nu gällandesändningstillstånden för , och , somomfattar , bland annat innebär attprogrambolagens insatser för att göra programmentillgängliga för funktionshindrade skall öka undertillståndsperioden jämfört med . bör arbeta för att minst hälften avsändningstiden för förstagångssändningar med svensktursprung är textad vid utgången av till-ståndsperioden. Ett mål skall även vara att upplästtextremsa kan erbjudas under tillståndsperioden.Sveriges Television bedriver också pro-gramverksamhet för döva. Enligt sändningstillståndetför skall andelentextade program öka påtagligt undertillståndsperioden jämfört med . skall eftersträva god hörbarhet isändningarna.Vidare redovisas att för har tilldelats utöverordinarie medelstilldelning för insatser för att ökatillgängligheten för personer med funktionshinder.Regeringen fattade beslut om nyttsändningstillstånd för . Av sändningstillståndetframgår att skall göra stora under-hållningsprogram och svensk TV-dramatik tillgängligaför personer med funktionshinder i minst sammaomfattning som . Verksamheten förpersoner med funktionshinder skall undertillståndsperioden utökas i den mån nya tekniskaförutsättningar gör detta möjligt inom ramen föroförändrade kostnader.I filmavtalet med har detdessutom avsatts medel för syntolkning och textningav film och video.BakgrundKulturutskottet har behandlat liknandemotionsyrkanden i betänkande 2002/03:KrU6. Utskottetgjorde då följande ställningstagande (s. 13-14):Som nämnts i det föregående har regeringen fogaten rad villkor till programföretagenssändningstillstånd. Ett nytt och preciseratvillkor i SVT:s tillstånd rör programtextningenoch innebär att "av sändningstiden förförstagångssändningar med svenskt ursprung börvara textad vid utgången av tillståndsperioden",dvs. vid utgången av (14 §).Av SVT:s public service-uppföljning för år 2002framgår att antalet textade timmar iförstagångssändningar ökade frånår 2001 . uppgick antalettill och till 1 302 timmar.Utskottet välkomnar att en reell ökning avantalet timmar kunnat göras redan det första åretav tillståndsperioden. - - -Utskottet konstaterar att det inte ankommer påriksdagen att under löpande sändningsperioduttala sig om hur den procentuella andelen text-TV-textning av förstagångssändningar med svensktursprung skall beräknas. förradio och TV har i uppdrag att följa upp ochbedöma hur villkoren i sändningstillståndenföljts av de olika programföretagen.Frågan om villkoren för SVT i ett framtidasändningstillstånd skall skärpas eller preciserasi förhållande till nu gällande villkor då detgäller programtextningen torde kunna diskuteras idet kommande parlamentariska beredningsarbete somskall föregå nästa tillståndsperiod.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr210 (c) yrkande 1 ochKr336 (c) yrkande 25.Frågan om störande bakgrundsljud i SR:s och SVT:sprogram, som tagits upp motionsvägen, behandladesav kulturutskottet (bet. 2000/01:KrU8s. Utskottet uttalade då bl.a. "Enligt utskottets uppfattning är det självklartatt en radio och TV i allmänhetens tjänst i sinproduktion beaktar de svårigheter som personermed hörselnedsättning kan ha när det gäller attuppfatta talade inslag i program i radio och TVsom spelas in i lokaler med dålig akustik,program som innehåller störande bakgrundsljud ochprogram som kompletteras med bakgrundsmusik.Utskottet förutsätter att programföretagenintensifierar sina ansträngningar för attåstadkomma en jämn och hög ljudkvalitet och - iså stor utsträckning som möjligt - undvikastörande bakgrundsljud av olika slag för attdärmed kunna leva upp till kravet i nästasändningstillstånd på att öka tillgänglighetentill programmen. Vederbörlig hänsyn till dessapublikgrupper måste vägas mot deprogramansvarigas krav på autenticitet ochabsolut konstnärlig frihet. "Utskottet, som alltjämt har samma inställning idenna fråga, anser att nu aktuellamotionsyrkanden inte bör föranleda någon åtgärdfrån sida. Motionerna - - - avstyrksdärmed.AktuelltI budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 redovisar regeringen att den itilläggsdirektiv (dir. 2003:30) givit Radio- och i uppdrag att överväga behovet avlagändringar för att förbättra tillgängligheten tillTV-program för personer med funktionshinder.Uppdraget skall redovisas före utgången av 2004.I budgetpropositionen, volym 9, utgiftsområde 17redovisar regeringen att villkoren i de nyasändningstillstånden har skärpts när det gälleruppdraget för språkliga minoriteter ochfunktionshindrade. Programföretagen får sinsemellanfördela ansvaret för olika språk respektive förolika kategorier av funktionshindrade. Vad avser detskärpta kravet på tillgänglighet förfunktionshindrade anger företaget att textningen avprogram på svenska ökade med . SRredovisar att ljudkvaliteten harförbättrats och funktionshindrades situation harbelysts i ökande grad.Regeringen beslutade att ge enparlamentarisk kommitté i uppdrag att utifrån enbred omvärldsanalys ta fram ett underlag om devillkor som skall gälla för radio och TV iallmänhetens tjänst. Bakgrunden är attsändningstillstånden för (),() och () gäller till utgången av år2005. inleds således en nytillståndsperiod. Den parlamentariska kommitténskall bl.a. följa upp och utvärdera det arbete förökad tillgänglighet som bedrivs inom public service-företagen och då särskilt lösningar för upplästtextremsa i TV samt användningen av annan ny teknik.Kommittén skall analysera om nuvarande krav påinsatser och redovisning är ändamålsenliga ochdärutöver undersöka om ytterligare krav skallställas på programföretagen för att ökatillgängligheten. I förekommande fall skallkommittén lämna förslag om hur sådana krav börformuleras.Kommittén skall i sitt arbete noga följa arbetetinom andra områden som rör verksamheten inom radiooch TV i allmänhetens tjänst. Uppdraget skallredovisas före utgången av september 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona att handikapperspektivet måstegenomsyra alla samhällssektorer. Enligt utskottetsuppfattning är det självklart att en radio och TV iallmänhetens tjänst i sin produktion beaktar desvårigheter som personer med hörselnedsättning kanha när det gäller att uppfatta talade inslag iprogram i radio och TV som spelas in i lokaler meddålig akustik, program som innehåller störandebakgrundsljud och program som kompletteras medbakgrundsmusik. förutsätter, liksomkulturutskottet, att de tre programföretagenSveriges Radio, och intensifierar sinaansträngningar för att åstadkomma en jämn och högljudkvalitet och - i så stor utsträckning sommöjligt - undvika störande bakgrundsljud av olikaslag för att därmed öka tillgängligheten tillprogrammen. har noterat att detnuvarande sändningstillståndet löper ut vid utgångenav . En parlamentarisk kommitté har i uppdragatt noga analysera om nuvarande krav på insatser ärändamålsenliga och därutöver undersöka omytterligare krav skall ställas på programföretagenför att öka tillgängligheten. I detta sammanhang ärdet naturligt om kommittén även överväger om kravenpå programtextning skall skärpas eller preciseras iförhållande till nu gällande villkor.Socialutskottet förutsätter att frågan omytterligare krav skall ställas för att ökatillgängligheten för personer med funktionshindernoga prövas även inför nästa sändningstillstånd förTV 4. Motion 2002/03:So23 (mp) yrkandena 8 och 9avstyrks med hänvisning till vad som här haranförts.Kommunalt domstolstrots - bristandeverkställighetUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det synnerligen allvarligtatt kommuner inte verkställer gynnande beslutom insatser för personer med funktionshinder.Utskottet noterar emellertid att regeringennu beslutat tillkalla en utredare som skallanalysera varför det förekommer att kommunalaoch landstingskommunala beslut inteverkställs och varför det förekommer beslutom avslag trots bedömt behov enligtsocialtjänstlagen (2001:453) och lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). Vidare skallutredaren föreslå åtgärder som kan bidra förbättrad rättssäkerhet för enskilda iförhållande till de rättigheter aktuelllagstiftning ger. Utskottet välkomnarutredningen och anser att inte börta något initiativ på området. bördärmed avslå nu aktuella motioner. Jämförreservation 30 (m, fp).MotionernaI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om funktionshindrades rättstrygghet (yrkande6). Motionärerna anser att åtgärder måste vidtas motkommunernas bristande verkställighet av beslut ominsatser för personer med funktionshinder.I motion 2002/03:So376 av () begärstillkännagivande om att stärka den enskildes rätt såatt fattade beslut enligt LSS blir verkställda.Samma yrkande finns också i motion 2002/03:So458 ochi motion 2003/04:So491 yrkande 1 av samma motionär.I den senare motionen yrkas vidare attvitessanktioner även skall gälla om beslut om LSS-insatser ej verkställs (yrkande 2).I motion 2003/04:So429 av ochKerstin-Maria () begärs tillkännagivande ombehovet av en förstärkning av LSS. Motionärernaanser det viktigt att snabba upp processen i LSS-måloch öka straffen för de kommuner som inte följerlagen. Regeringen bör skyndsamt utreda möjligheternatill lagförändringar.I motion 2003/04:So590 av ()begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs omsärskild avgift för kommuner och landsting som inteverkställer en beslutad LSS-insats. Liknande yrkandefinns också i motion 2003/04:So607 av . (s).Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att antalet icke verkställdabeslut och domar om insatser till personer medfunktionshinder alltjämt är stort. De lagändringarsom gjorts i syfte att bl.a. motverka kommunaltdomstolstrots har gällt för att någraeffekter skall kunna redovisas.Regeringen ser allvarligt på att kommuner inteverkställer de gynnande beslut man fattat. Detdrabbar människor i deras vardag och begränsar derasmöjligheter att leva ett bra liv. Särskilt svårtpåverkar det människor med omfattandefunktionshinder. Det är regeringens bedömning attmycket kan göras för att leva upp till de krav somlagstiftningen ställer. Det handlar bland annat omen bättre och mer långsiktig planering. Det är ocksåviktigt att samverka med organisationer och anhörigaför att finna bra lösningar anpassade efter denenskilda personens förutsättningar. Här hartillsynsmyndigheterna en viktig uppgift att fylla.Regeringen kommer därför även fortsättningsvis attuppdra åt och länsstyrelserna attmot bakgrund av gjorda erfarenheter följautvecklingen av beslut och domar som inteverkställts. Länsstyrelserna kommer även att få iuppgift att redovisa de insatser som görs för attminska antalet beslut och domar som inteverkställts.Regeringen följer utvecklingen och effekterna avnuvarande bestämmelser om sanktionsavgifter ochavser att återkomma i frågan.AktuelltRegeringen har beslutat tillkallaen utredare som skall analysera varför detförekommer att kommunala och landstingskommunalabeslut inte verkställs och varför det förekommerbeslut om avslag trots bedömt behov enligtsocialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)(dir. 2003:93). Med utgångspunkt i denna analysskall utredaren föreslå åtgärder som kan bidra förbättrad rättssäkerhet för enskilda iförhållande till de rättigheter aktuell lagstiftningger. I den utsträckning de föreslagna åtgärdernakräver ny eller förändrad lagstiftning skallutredaren lämna förslag på sådan. I uppdraget liggeratt- lämna förslag till hur rättssäkerheten kanförbättras för personer som väntar påverkställighet av ett gynnande beslut,-- göra en översiktlig kartläggning av variationer ikommunernas och landstingens beslutsprocesser, frånansökan om insats till eventuell verkställighet,och ge exempel på lämpliga förfaranden somtillgodoser lagstiftarens krav på rättssäkerhet ochlikabehandling,-- lämna förslag som syftar till att underlätta ochförbättra kommuners och landstings planering, föratt enskilda skall få tillgång till de insatser deär berättigade till, samt-- i förekommande fall, lämna förslag tillytterligare åtgärder som utredaren anser angelägnaför att förbättra rättssäkerheten för enskilda.-Utredarens uppdrag skall vara avslutat senast den 1september 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar såväl regeringens uppfattning somuppfattningen i flera av motionerna att det ärsynnerligen allvarligt att kommuner inte verkställergynnande beslut om insatser för personer medfunktionshinder. Utskottet noterar emellertid attregeringen nu beslutat tillkalla en utredare somskall analysera varför det förekommer att kommunalaoch landstingskommunala beslut inte verkställs ochvarför det förekommer beslut om avslag trots bedömtbehov enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). Vidare skall utredarenföreslå åtgärder som kan bidra till en förbättradrättssäkerhet för enskilda i förhållande till derättigheter aktuell lagstiftning ger. Utredarenskall i den utsträckning det krävs även lämnaförslag till ny lagstiftning. Utskottet välkomnarutredningen samt att redovisningen skall ske senastden . Utskottet anser attriksdagen inte bör ta något initiativ på området.Motionerna 2002/03:So22 (m) yrkande 6, 2002/03:So376(s), 2002/03:So458 (s), 2003/04:So429 (mp),2003/04:So491 (s), 2003/04:So590 (s) och2003/04:So607 (s) avstyrks därmed.Ett program för kompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omkompetensutveckling. Utskottet hänvisar bl.a.till att det program- och förankringsarbetesom bedrivs och de stimulansmedel som avsattsför projektverksamhet bör ge godaförutsättningar för det fortsatta arbetet medkompetensutveckling av personal inom olikasamhällsområden. Jämför reservationerna 30(m, fp), 31 (kd) och 32 (mp).MotionernaI motion 2002/03:So332 av () begärstillkännagivande om en nationell utbildningskampanjom dolda funktionshinder. Motionären anför att detär särskilt viktigt att handläggare i kommuner ochpå försäkringskassor får utbildning på detta viktigaområde.I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om bemötande (yrkande 10). I det nationellaprogrammet för kompetensutveckling (som avser attförbättra bemötandet av människor medfunktionshinder) beskrivs kön och etniskt ursprungsom viktiga faktorer. Motionärerna anser att manockså måste ta hänsyn till ålder.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisar regeringen att ett nationelltprogram för kompetensutveckling som tas fram avStatens utbildningsstöd(Sisus) förväntas bli färdigt . Iprogrammet beskrivs hur kön, ålder och etnisktursprung kan påverka livssituationen för den som harfunktionshinder. Sisus har påbörjat arbetet med attutforma ett utbildningsunderlag förstatsförvaltningarna i handikappolitiska frågor ochutarbetat en informationsskrift som klargörbegreppet bemötande.Under perioden 2001-2003 avsätts 14miljoner kronor för att stimulerakompetensutveckling av personal inom olikasamhällsområden i frågor som rör bemötande. Femmiljoner kronor av dessa medel går till projekt somomfattar insatser för personal inomförskoleverksamhet, skolväsendet ochskolbarnsomsorg. har 34 projekt beviljatsmedel.Regeringen anser att det program- ochförankringsarbete som bedrivits, detutbildningsunderlag som tagits fram och destimulansmedel som avsatts för projektverksamhettillsammans bör ge goda förutsättningar för detfortsatta arbetet med kompetensutveckling avpersonal inom olika samhällsområden. Viktiga inslagi det fortsatta arbetet är bl.a. att åstadkomma ensamsyn kring frågor som rör bemötande, samordningoch effektiva genomförandeprocesser. Regeringenkommer att följa utvecklingen bl.a. genom Sisusårliga rapporteringar.Tidigare behandling m.m.Socialutskottet har, som redovisas utförligt nedanunder avsnittet om lagen om stöd och service förvissa funktionshindrade, tagit initiativ till etttillkännagivande till regeringen om en översyn avlagen (1993:389) om assistansersättning (bet.2002/03:SoU19). Utskottet anser att en bred översynav lagen bör göras och bl.a. avse hur lagen harfungerat i praktiken även innefattandebemötandefrågorna.I budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 anför regeringen att den har föravsikt att tillsätta en parlamentariskutredning med uppgift att se över lagen (1993:389)om assistansersättning.Statens institut för särskilt utbildningsstöd,Sisus, har publicerat ettnationellt program för att öka kompetensen vadgäller bemötande av människor med funktionshinder.Programmet riktar sig till alla i som äroffentligt anställda.Utskottets ställningstagandeUtskottet bedömer att det program- ochförankringsarbete som bedrivits, detutbildningsmaterial som tagits fram och destimulansmedel som avsatts för projektverksamhetsammantaget bör ge goda förutsättningar för detfortsatta arbetet med kompetensutveckling avpersonal inom olika samhällsområden. Utskottet villockså erinra om att den av begärdabreda översynen av lagen (1993:389) omassistansersättning även skall innefattabemötandefrågorna. Motionerna 2002/03:So23 (mp)yrkande 10 och 2002/03:So332 (kd) är därmed ihuvudsak tillgodosedda.Funktionshindrades ekonomi m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet vill erinra om riksdagenstillkännagivande om att det är värdefullt meden belysning av funktionshindrades ekonomiskasituation. Det är mycket angeläget att den nuaviserade undersökningen fullföljs och attregeringen återkommertill med en redovisning. Någotytterligare initiativ från sidabehövs inte. bör därmed avslåmotioner om funktionshindrades ekonomi.Riksdagen bör även avslå motioner med begäranom ett samordnat högkostnadsskydd. Jämförreservationerna 33 (kd), 34 (c) och 35 (fp,kd, c).MotionernaFrågan om ett samordnat högkostnadsskydd tas upp itre motioner. I motion 2002/03:So21 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om vadi motionen anförs om en utredning om samordnadehögkostnadsskydd (yrkande 9). Motionärernakonstaterar att det finns många separatahögkostnadsskydd. Många får betala högsta belopp iflera olika högkostnadsskydd och har därtill andramerkostnader till följd av sjukdom ellerfunktionshinder som skall betalas med ganskablygsamma inkomster. Därför behövs det utredas omdet är möjligt att konstruera ett samordnathögkostnadsskydd, anser de.I motion 2002/03:So362 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om utredning angåendesamordning av högkostnadsskydd (yrkande 12).I motion 2002/03:So459 av () begärstillkännagivande om ett gemensamt högkostnadsskydd.Motionären anser att det är rimligt att det på siktinförs ett gemensamt högkostnadsskydd för medicinoch hjälpmedel.I motion 2002/03:So513 av m.fl. (v)begärs att regeringen redovisar den av Statistiskacentralbyrån (SCB) gjorda undersökningen överfunktionshindrades ekonomi och enligt vad motionenanför lämnar förslag till åtgärder (yrkande 12).Motionärerna anför att det gått sedanregeringen gav SCB denna uppgift och att den nu börvara klar så att regeringen kan redovisa resultatetI motion 2002/03:So330 av ()begärs tillkännagivande om att utreda deneuropsykiatriskt funktionshindradeslevnadsomständigheter samt föreslå hursamhällsstödet skall kunna förändras för att bättreän svara mot deras behov. Motionärernaanser att bör få detta i uppdrag.Samma yrkande återkommer i motion 2003/04:So384 avIngemar Vänerlöv (kd).I motion 2003/04:So497 av m.fl.(c) begärs tillkännagivande om vad i motionen anförsom kompensation av merkostnader för föräldrar medfunktionshindrade barn (yrkande 2). Motionärernaanför att regeringen i samband med denhandikappolitiska handlingsplanen fick i uppdrag attkompensera för merkostnader för föräldrar tillfunktionshindrade barn och ungdomar. Dennautfästelse måste nu verkställas.I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivande omfunktionshindrades ekonomiska situation (yrkande16).Regeringens skrivelseRegeringen redovisar att () har fått i uppdrag att kartläggalevnadsförhållandena för personer medfunktionshinder (regeringsbeslut nr 3 , dnrS2000/3934/ST). Uppdraget kommer att redovisas imars 2003. Bakgrunden är att i etttillkännagivande begärt en belysning av den totalaekonomiska situation som personer medfunktionshinder lever under (bet. 1999/2000:SoU14,rskr. 1999/2000:240). Hänsyn skall tas till blandannat kostnader för läkarbesök och läkemedel,hjälpmedel, hemtjänst, färdtjänst etc. Kostnadernaför ett mer vittomfattande högkostnadsskydd börockså beräknas. I det fall det finns likheter ochskillnader beträffande den ekonomiska situationenför kvinnor och män bör det belysas särskilt.Bakgrund, tidigare behandling m.m.Vid utskottet behandling av proposition 1999/2000:79Från patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitiken i betänkande1999/2000:SoU14 föreslog utskottet med anledning avmotioner ett tillkännagivande till regeringen om attdet vore värdefullt med en belysning avfunktionshindrades totala ekonomiska situation,bl.a. med hänsyn till kostnader för läkarbesök ochläkemedel, hjälpmedel, hemtjänst, färdtjänst m.m.Kostnaderna för ett mer vittomfattandehögkostnadsskydd borde vidare beräknas. I det falldet förelåg likheter eller skillnader beträffandeden ekonomiska situationen för kvinnor och män bordedetta belysas särskilt. följde utskottet(rskr. 1999/2000:240).Statistiska centralbyrån (SCB) publicerade i mars2003 rapporten 1988-1999.Rapporten redovisar levnadsförhållanden för personermed två olika typer av funktionsnedsättningar. Detgäller dels ett antal sjukdomar; hjärtsjukdom,astma, allergi, diabetes, mag-/tarmsjukdom ochpsoriasis, dels några grupper som definieras utifrånsina funktionsbegränsningar; nedsatt syn ellerhörsel, rörelsehinder, hjälpberoende, nedsattarbetsförmåga eller psykiska besvär. En mängdförhållanden av betydelse för levnadsförhållandenaredovisas. Det handlar om hälsotillstånd, vård ochtillsyn, liksom om utbildning, boende,sysselsättningsförhållanden och arbetsmiljö,ekonomi, fritid, sociala kontakter, medborgerligaaktiviteter och trygghet.Socialstyrelsen redovisar i sin LägesrapportHandikappomsorg 2002 att personer medfunktionshinder generellt sett har sämrelevnadsvillkor än andra, trots lagstiftning ochregeringens handlingsplan som betonar fulldelaktighet. Människor med funktionshinder har oftaen svår försörjningssituation. Ersättningar somskall kompensera merkostnader som förorsakas av ettfunktionshinder äts ofta upp av olika avgifter ochdet är inte ovanligt att personer avstår frånhjälpmedel, sjukvård eller läkemedel på grund avkostnaderna.LSS- och hjälpmedelsutredningen (S 2001:06) harbl.a. i uppdrag att analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder(dir. 2001:81 och 2002:20). Utredningen skall bl.a.analysera avgiftssystemet för hjälpmedel och därtillhörande regler i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763). Enligt direktiven finns det skäl attutreda om det behöver införas ett skydd för denenskilde mot höga hjälpmedelsavgifter.