bet · GQ01KU23 · 2003-04-28 00:00:00 — Utredningenföreslår fortsatt och utvecklad verksamhet för EU-upplysningen med som huvudman. För enplacering vid talar den saklighet ochopartiskhet som ytterst garanteras av riksdagensparlamentariskt sammansatta riksdagsstyrelse.Oberoende, allsidig, saklig och partipolitisktneutral information är enligt utredningen grundenför verksamheten. Utredningen föreslår även ettantal åtgärder för att ge EU-upplysningen en tydligidentitet och göra den mer känd för allmänheten.Remisstiden för betänkandet går ut den sista mars2003.Riksdagen beslutade att fördela 140milj. kr till EMU-information inför folkomröstningenom EMU (prop. 2002/03:46, bet. 2002/03:FiU24, rskr.2002/03:119). Av den summan går 90 milj. tillkampanjorganisationer, 30 milj. tillriksdagspartierna, 15 milj. tillfolkbildningsinsatser och 5 milj. till EU-upplysningen vid riksdag. I propositionenframhåller regeringen att det ställs särskilda kravpå neutralitet i den information som det här handlarom. Informationen får inte förmedla budskap från ja-eller nej-sidan utan skall på ett opartiskt sättlämna upplysningar om EMU, euron och andra aspekterav verksamheten inom EU. EU-upplysningen vidSveriges riksdag anses av regeringen ha godaförutsättningar att leva upp till de höga krav påintegritet som kan ställas i detta sammanhang.Uskottets ställningstagandeVilken betydelse det segregerade boendet i framförallt storstadsområdena kan ha för makt ochinflytande utreds av enintegrationspolitisk maktutredning. Resultatet avdenna utredning, som skall överlämnas tillregeringen , kan enligtutskottet förväntas ha betydelse för vilka åtgärdersom bör vidtas gällande demokrati- ochintegrationsutvecklingen i bl.a. län.Utskottet vidhåller även sitt ställningstagande ibetänkande 2002/03:KU25 avseende behovet av enpresstödsutredning. Med hänvisning till dettaavstyrker utskottet motion 2002/03:K427 (s).Enligt utskottets mening är det väsentligt medförekomsten av saklig och allsidig information omdemokrati, mänskliga rättigheter och olika aspekterav vårt styrelseskick. Ytterst är det ett offentligtåtagande att garantera detta. Utskottet kankonstatera att det också pågår omfattandeinformationsverksamhet med ovan nämnda innehåll. Detfinns här anledning att särskilt nämna vikten avopartisk information inför folkomröstningen om EMU.Utskottet gör bedömningen att EU-upplysningen vidSveriges riksdag har goda förutsättningar att levaupp till de krav som ställs därvidlag. Motion2002/03:K383 (mp) yrkande 3 och 14 avstyrks därför.Opinionsbildande myndigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om utredning avopinionsbildande myndigheters roll. Jämförreservation 11 (m, fp, kd, c).MotionI motion 2002/03:K242 av och () föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening att frågan om de nyaopinionsbildande myndigheternas roll bör utredas.Motionärerna menar att det vuxitfram en flora av myndigheter vars främsta uppgiftegentligen inte är att verkställa av statsmakternafattade beslut utan att ägna sig åt opinionsbildningoch att skapa debatt. Förekomsten av de nyaopinionsbildande myndigheterna bidrar enligtmotionärerna till att göra rollfördelningen mellanfolkvalda politiker och verkställande tjänstemänotydlig, vilket i förlängningen kan bli ett problemför demokratin.BakgrundEnligt 1 kap. 9 § regeringsformen skall domstolarsamt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgöruppgifter inom den offentliga förvaltningen i sinverksamhet bl.a. iaktta saklighet och opartiskhet.Bestämmelsen uttrycker en objektivitetsprincip sombl.a. innebär att förvaltningsorganen i sinverksamhet inte får låta sig vägledas av andraintressen än dem de är satta att tillgodose och inteheller grunda sina avgöranden på hänsyn till andraomständigheter än sådana som enligt gällandeförfattningar får beaktas vid prövningen av ettärende. De får sålunda inte låta sig påverkas av enönskan att gynna eller missgynna vissa enskildaintressen, och de får inte ta hänsyn tillovidkommande omständigheter, t.ex. en sökandeshärstamning eller politiska åskådning.Enligt regeringens förvaltningspolitiskahandlingsprogram, En förvaltning i demokratinstjänst - ett handlingsprogram (Justitiedepartementet2000), skall allt arbete i statsförvaltningen görasmed utgångspunkt i de grundläggande värdenademokrati, rättssäkerhet och effektivitet. De kravsom demokratin ställer innebär enligt programmet attförvaltningen skall fullgöra sina uppgifter ienlighet med de beslut som har fattats av riksdagoch regering. Kraven på rättssäkerhet innebär attförvaltningen skall fatta materiellt riktiga beslutpå grundval av gällande lagar och andraförfattningar samt att enskilda skall ha möjlighetatt få sin sak prövad i domstol. Kravet påeffektivitet innebär att förvaltningen skallåstadkomma avsedda resultat och uppnå de mål somfastställts av statsmakterna och att detta skall skekostnadseffektivt.Regeringen har ansvaret för den offentligaförvaltningen. Regeringen styr myndigheterna genombl.a. förordningar med instruktion för myndigheternaoch regleringsbrev. I det förvaltningspolitiskahandlingsprogrammet anges att styrningen avmyndigheterna måste utvecklas ochverksamhetsanpassas. I regeringens budgetpropositionför 2003 redogör regeringen för insatser somvidtagits för att förbättra myndighetsstyrningen(prop. 2002/03:1 utg.omr. 2 bilaga 1).Regeringens styrning av förvaltningen inskränks i11 kap. 7 § regeringsformen, enligt vilken ingenmyndighet, t.ex. regeringen, ej heller riksdageneller en kommuns beslutande organ (fullmäktige) fårbestämma hur en förvaltningsmyndighet i särskiltfall skall besluta i ärende som rörmyndighetsutövning eller som rör tillämpning av lag.I budgetpropositionen redogör regeringen även förresultatet av en undersökning om medborgarnas syn påoffentlig förvaltning som genomfördes under vintern2001/2002 (prop. 2002/03:1 utg.omr. 2 bilaga 1).Undersökningen försöker täcka ett flertal statligamyndigheter med medborgarkontakter, såväl somkommunala verksamheter, ur ettförvaltningsperspektiv. Medborgarnas förtroende förde myndigheter som ingick i undersökningen är varkenhögt eller lågt. Verksamheternas kvalitet, serviceoch korrekt behandling får högre betyg än reglernaslättbegriplighet och förmågan att samarbeta. Det sommest påverkar hur nöjda medborgarna är, är hurmyndigheterna sköter sina huvuduppgifter.Demokratiutredningen såg i sitt betänkande Enuthållig demokrati (SOU 2000:1) med oro på hur verkoch myndigheter allt oftare uppträder somopinionsbildare utifrån ett snävtverksamhetsintresse. Utredningen ansåg att detta ären misshushållning med skattemedel och att deturgröper tilltron till myndigheternas opartiskhet(s. 132). Utredningen ansåg att det är betänkligtatt myndigheter är medlemmar i lobbyorganisationersom i konkurrens med varandra lobbar mot staten (s.95). Resultatet blir, menade utredningen, attmyndigheter utkämpar en intressekamp mot varandra,och den efterlyste en självrannsakan från de berördamyndigheternas sida. Utredningen betonade attmyndigheternas uppgift inte är att propagera för detegna områdets expansion eller en viss politiskstyrning, utan snarare att bl.a. bedöma om de kravsom kommer från organiserade intressen är befogadeeller inte (s. 134).Vad gäller styrning kan man allmänt skilja mellannormerande och styrande funktioner (jfrStatskontoret 1998:23). Till normerande funktionerräknas t.ex. författningsarbete inkl. myndigheternasföreskrifter och allmänna råd. Till styrandefunktioner räknas hantering av administrativa,ekonomiska och informativa styrmedel. Till densenare kategorin hör opinionsbildande åtgärder ochövrig information, råd och service till andraaktörer på fältet liksom utåtriktad utbildning. Ifunktionerna ingår även framställning ochtillhandahållande av utbildnings- ochinformationsmaterial.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2000/01:KU3 ett yrkande om att börtillkännage för regeringen som sin mening attmyndigheter inte skall ägna sig åt opinionsbildningoch ideologisk produktion i syfte att påverkaregeringen. Utskottet utgick från att myndigheternaiakttar regeringsformens krav på saklighet ochopartiskhet och avstyrkte motionen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening kan opinionsbildandeåtgärder i vissa fall vara ett mer ändamålsenligtstyrmedel än regler. Som exempel kan nämnas attmyndigheter i olika sammanhang genomupplysningskampanjer försöker att påverka vissaattityder och beteenden i samhället. Utskottet utgårfrån att myndigheterna i sådana sammanhang iakttarregeringsformens krav på saklighet och opartiskhet.Försåvitt regeringen anser att så är påkallat kanden ändra myndigheters arbetssätt genom t.ex.ändringar i förordningar med instruktion förmyndigheterna och de årliga regleringsbrev somregeringen utfärdar till myndigheterna. På nuanförda grunder avstyrker utskottet motion 2002/03:K242 (fp).Myndigheters sponsringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredning en motion om riktlinjerför myndigheters sponsring.MotionI motion 2002/03:K239 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen bör medverka till attta fram riktlinjer för den offentliga sektornsmöjligheter att ta emot sponsring till sinverksamhet (yrkande 1) samt för den offentligasektorns möjligheter att lämna sponsring tillaktiviteter utanför sin egen verksamhet (yrkande 2).Det råder enligt motionären en stor osäkerhethos statliga myndigheter och verk om vilka principersom bör tillämpas.BakgrundRiksdagens revisorer granskade /2001 påeget initiativ sponsring av statliga myndigheter.Resultatet av granskningen redovisades i rapportenSponsring av statliga myndigheter (2000/01:13).Syftet med granskningen var att uppskattaförekomsten av sponsring, studera hur myndigheternahanterar samarbetet med sponsorer samt vilkaeffekter sponsringen har för myndigheternasverksamhet. Granskningen omfattade 18 myndighetersom har eller har haft ett samarbete medsponsorer.Riksdagens revisorer lämnade ett förslag tillriksdagen med anledning av rapporten (förs.2001/02:RR9). I förslaget betonade revisorernavikten av att förtroendet för statliga myndighetersverksamhet upprätthålls och att myndigheternaiakttar opartiskhet i sin myndighetsroll. Sponsringsom finansieringsform skall enligt revisorerna intekunna tillämpas av en myndighet utan ett formelltbemyndigande från regeringen. Om regeringen anseratt det är lämpligt med sponsring somfinansieringskälla för en myndighet bör detta,menade revisorerna, framgå av regleringsbrev ellervia ett regeringsbeslut om finansieringslösningen ärav engångskaraktär. Vidare ansåg revisorerna bl.a.att ramar för sponsringens omfattning bör anges istyrdokumentet för att undvika att myndigheten fåren ekonomisk beroendeställning i förhållande tillsponsorn. bör enligtrevisorernas förslag ges i uppdrag att utarbetariktlinjer för hantering av sponsring iredovisningen samt utreda hur statsmakterna på bästasätt kan få information om sponsring.Konstitutionsutskottet behandlade förslaget ibetänkande 2001/02:KU19. Utskottet instämde i attinitiativ bör tas till en reglering av myndigheterstillämpning av sponsring som finansieringsform.Utskottet ansåg bl.a. att regeringen bör tainitiativ till att se över lagen om offentligupphandling i syfte att klargöra hur den skalltillämpas i fråga om sponsring i form av varor ochtjänster. följde utskottet (rskr.2001/02:175-176).Konstitutionsutskottet granskade /02 årsriksmöte regeringens agerande i frågan omFinansinspektionens sponsoravtal med affärsbankerm.fl. 2001/02:KU20 s. 214 ff.). I anmälananfördes att i samband medvärdskapet för en konferens upprättat sponsoravtalmed företag och organisationer. Av dessa stodflertalet under tillsyn, ochnågra är stora affärsbanker. I en promemoria tillutskottet anförde attdepartementet i förväg kände till att konferensenskulle finansieras via medverkan av sponsorer ochatt detta framkom av vårpropositionen 2001 därFinansinspektionen tillfördes 4 milj. kr somdelfinansiering av konferensen. Vidare anfördeFinansdepartementet bl.a. att departementet liksomFinansinspektionen bedömde det vara värdefullt attden aktuella konferensen förlades till ochatt det dessutom är tradition att dessa konferenserfinansieras via sponsorer. Finansdepartementetframhöll att sponsringen, som var en engångshändelseför ett visst bestämt ändamål, inte innebar någonmöjlighet för sponsorerna att påverka genomförandetav ordinarie verksamhet.Utskottet ansåg det allmänt sett vara synnerligenangeläget att myndigheternas verksamhet bedrivs isådana former att deras integritet inte kanifrågasättas, och det underströk vikten av att enreglering vad gäller myndigheters tillämpning avsponsring kommer till stånd. Utskotteterinrade också om att det i ett annat betänkandehade instämt i revisorers förslag (seovan). Granskningen föranledde inte något uttalandei övrigt från utskottets sida.Regeringen beslutade att ge tremyndigheter i uppdrag att utreda reglerna kringsponsring av statliga myndigheter. Statskontoretskall föreslå en definition av begreppet sponsringoch ta fram förslag till generella kriterier försponsring för myndigheter och statliga verksamheter.Uppdraget skall redovisas senast den 15 septemberinnevarande år. klarlägga under vilka förutsättningar lagen omoffentlig upphandling är tillämplig vid sponsring avvaror och tjänster till statliga myndigheter.Uppdraget skall redovisas senast den 15 septemberinnevarande år. skall kartläggaförekomsten av sponsring inom universitets- ochhögskoleområdet. Uppdraget skall redovisas senastden innevarande år.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare understrukit vikten avreglering av myndigheters tillämpning av sponsringsom finansieringsform. Regeringen har genom uppdragtill bl.a. Statskontoret tagit initiativ tillutredning om sådan reglering. Utskottet avstyrkerdärför motion 2002/03:K239 (fp) yrkandena 1 och 2.Alkoholfri representationUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion omalkoholfri representation för statligförvaltning och . Jämför reservation12 (mp).MotionI motion 2002/03:K240 av Skånberg (kd) föreslåsatt tillkännager för regeringen ochriksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionenanförs om en policy för alkoholfri representationför statlig förvaltning och för . Det finnsenligt motionären bland allmänheten en irritationöver att politiker, på det som faktiskt är derasarbetstid, dricker alkohol på skattebetalarnasbekostnad. Bruket av offentliga medel i form avstatlig och representation med alkohol hardärför kritiserats. Politiker, inte minstriksdagsledamöter, måste enligt motionären visa sinvilja att prioritera och föregå med gott exempel.Motionären föreslår en policy där all representationunder arbetstid är helt alkoholfri ochrepresentation vid övriga tillfällen spritfri.BakgrundSedan 2001 skall enligt verksförordningen(1995:1322), som är tillämplig på myndigheter underregeringen (1 §), chefen vid en myndighet bl.a.fastställa riktlinjer för myndighetensrepresentation (7 §).Socialutskottet har avstyrkt motioner med krav påatt all offentlig representation skall varaalkoholfri (bet. 1990/91:SoU23). Socialutskottetsuppfattning var att stat och kommun bör visaåterhållsamhet med alkoholservering vid offentligrepresentation. utgick från att såskedde utan att tog något initiativ isaken. I betänkande 1995/96:SoU3 fannsocialutskottet ingen anledning att frångåriksdagens tidigare ställningstagande.Även har tidigare behandlatmotioner med yrkanden om alkoholfri representation,bl.a. 1999/2000:KU3).Utskottet vidhöll sin uppfattning från tidigarebetänkanden, nämligen att stat och kommun bör visaåterhållsamhet med alkoholservering vid offentligrepresentation, och utgick från att så sker utan attriksdagen tar något initiativ i saken. Utskottetavstyrkte därför motionerna. Därefter har utskottetvid två tillfällen, och ,vidhållit denna uppfattning (bet. 2000/01:KU3,2001/02:KU24).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Stat och kommun bör även fortsättningsvis visa storåterhållsamhet med alkoholservering vid offentligrepresentation. Utskottet utgår från att så skerutan att tar något initiativ i saken.Motion 2002/03:K240 (kd) avstyrks.Vegetarisk och vegansk matUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till bl.a.den kommunala självstyrelsen motioner om rätttill vegetarisk och vegansk mat. Jämförreservation 13 (mp).MotionerI motion 2002/03:K252 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att offentliga (kommun, landsting ochstat) inrättningar i såsom exempelvisförskolan, grund- och gymnasieskolan, äldreomsorgen,fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall varaskyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat närså efterfrågas. Etisk diskriminering av individersom valt djurfri kost skall enligt motionären inteaccepteras i ett samhälle som bör stå neutralt införmänniskors olika livsval.I motion 2002/03:K307 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att diskriminering av vegetarianeroch veganer vid skolmåltider inte får förekomma pålandets skolor (yrkande 2). Tron att det är fel attdöda och äta upp djur när alternativ finns, sommotiverar många vegetarianer och veganer, är enligtmotionären på intet sätt en mindre stark ochokränkbar tro än tron på Gud.I motion 2002/03:K330 av ochChristina Nenes (s) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att detär oacceptabelt att t.ex. elever på skolor inte fårfullvärdig mat med hänvisning till att de ärvegetarianer/veganer. Motionärerna föreslår ocksåatt begär skyndsamt förslag om hur de somär vegetarianer/veganer av etiska skäl skall kunnagaranteras att få fullvärdig mat på skolor,behandlingshem, fängelser, ålderdomshem och i andrasammanhang där maten bekostas av det offentliga.I motion 2002/03:K349 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening att vegetariska alternativ måste finnas i alloffentlig verksamhet där det förekommermåltidsservering. Att en människa gör ettvegetariskt val av etiska skäl innebär ett viktigtlivsval som i alla sammanhang enligt motionärenmåste respekteras och tas på allvar.BakgrundEn grundläggande princip i den svenskarättsordningen är alla människors lika värde. Dennaprincip kommer till uttryck i bl.a. 1 kap. 2 §regeringsformen där det sägs att den offentligamakten skall utövas med respekt för alla människorslika värde. Vidare sägs att det allmänna skall verkaför att demokratins idéer blir vägledande inomsamhällets alla områden samt värna den enskildesprivatliv och familjeliv. Det allmänna skall verkaför att alla människor skall kunna uppnå delaktighetoch jämlikhet i samhället. Det allmänna skallmotverka diskriminering av människor på grund avkön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde som person.I förarbetena uttalas att den gjorda uppräkningenav olika otillåtna diskrimineringsgrunder markeraratt målsättningen om "delaktighet och jämlikhet" ärav störst betydelse för människor som tillhörgrupper som jämfört med andra grupper har en utsattposition i samhället (prop. 2001/02:72 s. 49).Uppräkningen är inte uttömmande, utan skall ses somexempel på olika åtskillnadsgrunder som omfattargrupper av människor som riskerareller rent faktiskt utsätts för diskriminering elleromotiverad särbehandling i samhället. Det åliggeralltså det allmänna att motverka diskriminering ävenpå grund av andra - liknande - osakligaomständigheter som gäller den enskilde som person,än de som uttryckligen har angetts.Den 13 mars 2003 beslutade regeringen propositionenEtt utvidgat skydd mot diskriminering (prop.2002/03:65). Propositionen innehåller förslag ny lag om förbud mot diskriminering och förslagtill ändringar arbetsrättsliga lagar medförbud mot diskriminering. Diskrimineringsbegreppeti lagarna föreslås anpassas till EG-rätten isystematiskt och språkligt hänseende. Bland annatföreslås en ny diskrimineringsgrund benämnd"religion eller annan trosuppfattning". Orden annantrosuppfattning får enligt regeringen inte tolkasför vidsträckt. Endast en sådan annantrosuppfattning som har sin grund i eller sambandmed en religiös åskådning bör omfattas avdiskrimineringsförbudet. Däri måste anses ingå t.ex.buddism liksom ateism och agnosticism, vars grunderför åskådning har ett naturligt samband eller ärjämförbara med religion. Andra etiska ellerfilosofiska värderingar som inte har samband medreligion faller utanför. Inte heller politiskaåskådningar omfattas. Diskrimineringsförbud i frågaom diskrimineringsgrunden religion eller annantrosuppfattning föreslås bl.a. inom ,hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet.I propositionen framhåller regeringen också viktenav att ingen som deltar i, eller önskar delta i,någon form av utbildning utsätts för diskriminering.Regeringen anser att det är angeläget att ha endiskrimineringslagstiftning som gäller för helautbildningsväsendet. Regeringen avser att snarasttillsätta en särskild utredare med uppgift attskyndsamt belysa vissa frågor som för skolväsendetoch utbildningsväsendet i övrigt är av avgörandebetydelse för att den kommande lagstiftningen skallkunna utformas på ett sådant sätt att den väl kanfylla sitt syfte.Propositionen har avlämnats till ochbereds av arbetsmarknadsutskottet.Enligt 4 kap. 4 a § skollagen skall eleverna igrundskolan erbjudas kostnadsfria skolmåltider.Motsvarande reglering finns även för friståendeskolor (9 kap. 7 §). Gymnasieskolan omfattas inte avnågon liknande reglering.Alla olika utbildningsformer - från förskola tillvuxenutbildning - kan ansöka om att få utmärkelsenMiljöskola. Det är en utmärkelse som delas ut avMyndigheten för skolutveckling. Utmärkelsen fungerarsom ett verktyg för förskolor och skolor att sättaupp egna miljömål och sedan förverkliga dem.Kriterier för utmärkelsen finns iSkolverkets författningssamling (SKOLFS 1998:25).Ett kriterium är att det finns vegetarisk mat somalternativ.Utbildningsutskottet har vid flera tillfällenbehandlat yrkanden om elevers rätt till vegetariskoch vegansk kost. I betänkande 2000/01:UbU13konstaterade utskottet att skollagen föreskriver atteleverna i inklusive fristående skolorskall erbjudas kostnadsfria skolmåltider, men attgymnasieskolan inte omfattas av någon liknandereglering. Utskottet anförde att de flestagymnasieskolor trots detta erbjuder kostnadsfriamåltider. Vidare anförde utskottet att ett stortantal kommuner serverar alternativa rätter förde elever som är vegetarianer respektive veganer.Utskottet ansåg sig inte berett att förorda ennationell reglering enligt yrkandet och avstyrktemotionen. Under föregående avstyrkteutbildningsutskottet bl.a. motioner om elevers rätttill vegetarisk och vegansk kost med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning mellan staten, kommunernaoch skola (2001/02:UbU10).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet är det inte en angelägenhet förriksdag och regering att besluta om regler förvilken slags mat som serveras i offentlig regi,t.ex. i skolan, utan för kommuner inom ramen för denkommunala självstyrelsen och andra berördamyndigheter. Utskottet är således inte berett attförorda en nationell princip i detta avseende ochavstyrker därför motionerna 2002/03:K252 (fp),2002/03:K307 (s) yrkande 2, 2002/03:K330 (s) och2002/03:K349 (s).Skydd för kvinnor och barnUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredningar en motion om förbättratskydd för de kvinnor och barn som lever underhotbild från sina före detta män respektivepappor.MotionI motion 2002/03:K351 av () föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt det är angeläget att se över vilka möjlighetersom står till buds för att förbättra skyddet för dekvinnor och barn som lever i en hotbild från sinaföre detta män. Endast skyddad identitet ger enligtmotionären inte tillräckligt skydd.