bet · GQ01KU29 · 2003-05-22 00:00:00 — Tillkännagivandet i betänkande2001/02:SkU29 var tydligt och den innebörd regeringen läser ut av tillkänna-givandet i den ovan berörda proposition 2002/03:15, som avlämnades i no-vember 2002, är helt korrekt.Av betänkandet framgår vidare att utskottets förslag anknöt direkt till ettanalysarbete som pågick i och som redan hade lett framtill en promemoria om de s.k. 3:12-reglerna och reglernaom andelsbyten. I promemorian tillhandahölls inte någon teknisk lösning fören retroaktiv tillämpning och den offentligrättsliga kostnaden vid enretroaktivt verkande ändring angavs bli beroende av hur olikagränsdragningsproblem hanterades. Av promemorian framgick atttjänstedelen i uppskovsbeloppen uppgick tillsammanlagt ca . Utskottet lämnade i sitt betänkandeöppet hur frågan skulle lösas rent tekniskt och hur finansieringen av detkommande förslaget skulle ske. Utskottets betänkande innehåller såledesingen kostnadsberäkning, men på grundval av de redovisadebeloppsuppgifterna i promemoria, som utskottet hadetillgång till, måste det antas att beräkningen höll sig kring några hundramiljoner kronor.Som framgår av betänkandet hade utskottet tagit vissa underhandskontak-ter för att kontrollera att en begäran av om en proposition senastunder var realistisk. Bland annat hade utskottet under handerfarit att en lagrådsgranskning skulle kunna påbörjas under senare hälften avaugusti. Vidare kunde konstateras att det grundläggande analys- och kartlägg-ningsarbetet redan hade gjorts och fanns redovisat i Finansdepartementetsovannämnda promemoria, som även innehöll nödvändigt statistiskt underlag.Remissbehandlingen av den promemorian skulle vara avslutad den 15 juni2002.När utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen skall företaen åtgärd anger utskottet normalt inte någon viss precis tidpunkt ellernågot visst datum för när åtgärden skall vara genomförd, eftersomsvårigheterna i samband med genomförandet ofta inte låter sig överblickasi förväg. Som angivits ovan var förhållandena i detta ärende dock speciellaoch det hade enligt utskottets mening varit värdefullt om regeringen, nären proposition uteblev, hade lämnat besked åtminstone ibudgetpropositionen om hur regeringen avsåg att hantera frågan.Utskottet säger sig kunna ha förståelse för att just dettalagstiftningsprojekt visade sig vara osedvanligt komplicerat rättsligt,tekniskt och kostnadsberäkningsmässigt. Utskottet anser dock att frånvaronav besked i budgetpropositionen - medan andra planeradelagstiftningsprojekt på skatteområdet på sedvanligt sätt redovisades - ikombination med en del andra utspel i medierna av finansministern ochstatssekreteraren i om den aktuella frågan, under någontid skapade osäkerhet om regeringens avsikter, inte bara i utanäven ute i landet och i synnerhet bland de berörda skattskyldiga. Detta isin tur ledde bl.a. till att enskilda riksdagsledamöter i såvälfinansutskottet som skatteutskottet aviserade förslag om initiativ på dettaområde, eftersom osäkerhet förelåg om regeringen skulle lägga enproposition eller ej. En sådan osäkerhet hade enligt utskottets meningkunnat undvikas om regeringen hade lagt fram om än inte en exaktkostnadsberäkning så åtminstone en avsiktsförklaring ibudgetpropositionen, som enligt de budgetprinciper som gäller skall varafullständig även i fråga om uppgifter om planerad skattelagstiftning.Avslutningsvis noterar utskottet att proposition 2002/03:15, som inkom tillriksdagen , motsvarade önskemål om ny lagstift-ning på det aktuella området och att dröjsmålet med propositionens avläm-nande därigenom inte kom att fördröja ikraftträdandet den 1 januari 2003.Med det anförda anser sig utskottet ha besvarat motion 2002/03:K7 yrkande 2såvitt yrkandet berör skatteutskottets område.Regeringens skrivelse i övrigt och övriga motionsyrkanden i ärendet för-anleder ingen vidare kommentar av skatteutskottet.Socialförsäkringsutskottet, bilaga 8, anför i yttrande bl.a. följande. Samman-taget 25 skrivelser redovisas inom socialförsäkringsutskottets ansvarsområde,varav 15 rapporteras som slutbehandlade.Beträffande skrivelse 1990/91:372 mom. 6 om arbetstagarbegreppet kom-menterade utskottet ärendet i yttrande till (yttr. 2000/01:SfU3y). Utskottet noterar att regeringen i årets ekonomiskavårproposition redovisar sitt ställningstagande i ärendet och att ärendet nästagång kan redovisas som slutbehandlat. En gemensam avvikande mening haranmälts av (m), (fp), (kd) och (c).Beträffande skrivelse 2000/01:210, mom. 1 om automatisk balanseringnoterar utskottet att regeringen i proposition 2002/03:61 lagt fram förslag medanledning av beslut och att ärendet nästa gång kan redovisas somslutbehandlat.Beträffande skrivelse 2001/02:70, mom. 12 om instans- och processordningi utlänningsärenden noterar utskottet att det redogjorde för ärendet iförra årets yttrande till KU (yttr. 2001/02:SfU6y). I skrivelsen anges attLagrådet i yttrande avstyrkt regeringens lagrådsremissavlämnad . Utskottet vill tillägga att regeringen den 6 mars2003 beslutade om direktiv till en översyn av utlänningslagstiftningen(dir. 2003:28). Den parlamentariska utredningen skall, med utgångspunkt ilagrådsremiss och Lagrådets yttrande, redovisa sitt uppdrag senast den 15december 2003. , som utgår från att kommitténredovisar sitt uppdrag inom den angivna tiden, finner med hänsyn till detsom anförts att det inte finns någon anledning för konstitutionsutskottetatt göra något påpekande i ärendet.Beträffande skrivelse 2001/02:84, mom. 12 om samverkan och finansiellsamordning noterar utskottet att det redogjorde för ärendet i förra årets ytt-rande till KU (yttr. 2001/02:SfU6y). I budgetpropositionen före-slog regeringen att av de beräknade utgifterna på sjukpenningenskall få användas för samordning inom rehabiliteringsområdet. I en särskildproposition samma höst föreslog regeringen en lagändring som innebär störremöjligheter för att bidra med medel till samverkan på reha-biliteringsområdet och att sådana medel får utgöra statens samlade andel idenna verksamhet. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till lagändring(bet. 2003/03:SfU1), med ikraftträdande . I regeringens skrivel-se anges att departementspromemorian Finansiell samordning inom rehabili-teringsområdet (Ds 2003:2) utarbetats inom och att reger-ingen avser att avlämna en proposition . Utskottet vill tillägga attdenna departementspromemoria utarbetats med anledning av riksdagenstillkännagivande (rskr. 2001/02:84), att arbetet avslutats samtatt en lagrådsremiss nu utarbetas inom . Med hänsyn tilldetta och de åtgärder som redan vidtagits anser socialförsäkringsutskottet inteatt det finns anledning för att göra något påpekande iärendet. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringens hantering av finan-siell samordning är ett av de exempel som tas upp i motion K7 (fp). Engemensam avvikande mening har anmälts av (m), (fp), (kd) och (c).Beträffande skrivelse 2001/02:334, mom. 5 om samverkan och finansiellsamordning påpekar utskottet att eftersom kammaren biföll reservation4 avseende punkt 5 i utskottets förslag innebar riksdagsbeslutet att motionernaavslogs. Då även övriga motioner avslogs skulle någon riksdagsskrivelse inteha tillställts regeringen och ärendet kunde av regeringen ha angivits somslutbehandlat.Socialutskottet, bilaga 9, anför i yttrande genom protokollsutdrag från den29 bl.a. följande.Beträffande skrivelse 2000/01:195 mom. 26 om väntetider vid insatser en-ligt LSS och socialtjänstlagen noterar utskottet att regeringen angerskrivelsen vara slutbehandlad. Utskottet erinrar dock om att det itillkännagivandet uttalades att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med en redovisning samt, om det behövs, även med förslag tillförändringar. Med hänsyn till det ifrågasätter utskottet om skrivelsenbör anges som slutbehandlad. Utskottet noterar vidare att regeringen iskrivelse 2002/03:25 Uppföljning av den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken uttalat att regeringen följer utvecklingen ocheffekterna av nuvarande bestämmelser om sanktionsavgifter och avser attåterkomma i frågan.Trafikutskottet, bilaga 12, anför i yttrande bl.a. följande. Utskottetkonstaterar att även årets skrivelse från regeringen följer tidigareuppläggning, vilken bl.a. trafikutskottet ansåg kunde förbättras(yttr. 2001/02:TU3y). Utskottet har dock erfarit att beredningsarbete pågårom hur regeringens skrivelse kan vidareutvecklas. Enligt utskottets meningär det angeläget att detta arbete slutförs och resulterar i en merlättillgänglig och användbar produkt.Sammantaget 26 skrivelser redovisas inom trafikutskottets ansvarsområ-de, varav 12 rapporteras som slutbehandlade. Utskottet anser att regeringen ihuvudsak ger en god bild av de åtgärder som vidtagits och beredningsläget förej slutbehandlade ärenden och har därför inget att erinra mot den formellaregistreringen av riksdagsbeslut inom utskottets beredningsområde. Utskottetkonstaterar vidare att regeringens redogörelse avspeglar 22 till-kännagivanden inom utskottets beredningsområde på ett korrekt sätt. Blandde 10 ej slutbehandlade skrivelserna med tillkännagivanden finns dock ettantal för vilka förflutit sedan riksdagsbesluten.Utskottet konstaterar att flera av tillkännagivanden berör kom-plicerade spörsmål som kräver omsorgsfull beredning. Med anledning avtiden sedan fattade beslut vill utskottet ändå understrykabetydelsen av att skrivelser med tillkännagivanden hanteras skyndsamt. Attriksdagens tillkännagivanden inte är slutbehandlade börendast förekomma i undantagsfall. Utskottet delar därmed den uppfattningsom tidigare uttryckt i dessa frågor liksomuttrycks i de nu aktuella motionerna 2002/03:K6 (m) och 2002/03:K7 (fp) omvikten av att regeringen noggrant följer de beslut som fattar.Utskottet säger sig ha förståelse för att det i olika frågor kan finnasskäl för att ett genomförande av beslut inte kan ske i denursprungligen planerade formen. Utskottet anser dock att, som framhålls imotion 2002/03:K7 (fp), regeringen i så fall skyndsamt bör meddelariksdagen detta och noggrant redovisa skälen till dröjsmålet. mening bör regeringen i dessa fall ange sin uppfattning om närskrivelsen bedöms slutbehandlas. Utskottet anser att det därför ärangeläget att rutinerna för genomförande av beslut ses över.Utskottet framhåller att det är lämpligt att regeringen normalt sett åter-kommer till med en tydlig redovisning med anledning av de avriksdagen fattade tillkännagivandena i de fall där ärenden anges som slutbe-handlade utan tidigare redovisning. Mot bakgrund av detta vill utskottet lyftafram två ärenden.Beträffande skrivelse 1998/99:197 om övergripande trafiksäkerhetsåtgärderkonstaterar utskottet att regeringen i sin skrivelse meddelar att den,genom ändring i förordning, beslutat om inrätta en vägtrafikinspektion inomramen för organisation. Utskottet säger sig med anledning avdetta vilja erinra om att det eniga tillkännagivandet från utskottetefterlyste en av regeringen tillsatt utredning av inrättandet av en förvägtrafiken fristående vägtrafikinspektion samt att regeringen därefterskulle återkomma till med förslag därom. Utskottet noterar attvare sig någon redovisning av resultatet av det utredningsarbete ochremissförfarande som föregått regeringsbeslutet eller något förslag ominrättande av en fristående vägtrafikinspektion förelagts riksdagen.Däremot har regeringen i budgetpropositionen angett att denberedde införandet av en vägtrafikinspektion. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att tillkännagivanden behandlas omsorgsfullt.Har efterlyst utredningsarbete och förslag i en fråga bör ocksåresultatet och regeringens ställningstagande tydligt redovisas förriksdagen. Utskottet anser att regeringen borde ha återkommit tillriksdagen med en redovisning av det aktuella utredningsarbetet,remissutfallet och sina bedömningar i frågan.Beträffande skrivelse 2001/02:251 med fyra tillkännagivanden om bil-provningens verksamhet noterar utskottet att regeringen redovisar vidtagnaåtgärder under de olika momenten och skrivelsen behandlas mot denna bak-grund som slutbehandlad. Utskottet anser emellertid att redovisningen inte ärhelt lättillgänglig och lämnar exempel på vissa oklarheter och ofullständig-heter i redovisningen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrundinte helt enkelt för att få en samlad bild av vilka åtgärder som vid-tagits med anledning av den aktuella riskdagsskrivelsen. Med tanke på attriksdagsbeslutet grundade sig på en samlad revisionsrapport från Riksdagensrevisorer bör enligt utskottets mening, inom ramen för den fortsatta utveck-lingen av regeringens redogörelse, övervägas hur en mer sammanhållen ochanvändarinriktad information fortsättningsvis kan ges av liknande riksdags-skrivelser med tillkännagivanden.Arbetsmarknadsutskottet, bilaga 15, anför i yttrande bl.a. följande. Samman-taget 15 skrivelser redovisas inom arbetsmarknadsutskottets ansvarsområde,varav 9 rapporteras som slutbehandlade. De senare föranleder inga kommen-tarer från utskottets sida. Av de 6 skrivelser som redovisas som ej slutbe-handlade har arbetsmarknadsutskottet i tre fall (rskr. 1999/2000:83,1999/2000:149 och 2000/01:179) ingen erinran mot att skrivelsen kvarstårsom inte slutbehandlad.Beträffande skrivelse 2000/01:145, mom. 7 om utredning om rätten tillpolitisk information på arbetsplatsen samt mom. 12 och 13 om AKU-statistikrespektive om regeringens skrivelse 1999/2000:146 konstaterar utskottet attdet i motsvarande yttrande till (yttr.2001/02:AU3y) förutsatte att dessa frågor borde kunna behandlas utan ytterli-gare dröjsmål. Angående mom. 7 framgår av regeringsskrivelsen att ärendetbereds och att regeringen har för avsikt att inom departe-mentet upprätta en promemoria för att därefter ta ställning till om ytterligareåtgärder behöver vidtas. Utskottet vill understryka vikten av att regeringenåterkommer utan ytterligare dröjsmål så att skrivelsen därmed kan bli slutbe-handlad i denna del. Angående mom. 12 och 13 redovisas att regeringen harundersökt möjligheten att i AKU-statistiken ta in uppgifter om överenskom-men visstidsanställning, men att SCB bedömt detta som omöjligt, varförregeringen beslutade lägga skrivelse till hand-lingarna i dessa delar. Utskottet säger sig kunna acceptera regeringens be-dömning och anser därmed att skrivelsen bör kunna betraktas som slutbe-handlad.Beträffande skrivelse 2000/01:211 mom. 12 om avskaffad åldersgräns förläkarvårdsersättning m.m. noterar utskottet att det i motsvarande yttrandeförra året (yttr. 2001/02:AU3y) ifrågasatte om skrivelsen borde betecknassom slutbehandlad då regeringen endast tillsatt en utredning om konsekven-serna av att avskaffa en sådan åldersgräns, medan tillkännagivandet gick utpå att regeringen skulle återkomma med ett förslag till avskaffande.Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma till ienlighet med tillkännagivandet. fann i sitt avriksdagen godkända betänkande (2001/02:KU35) ingen anledning att göranågon annan bedömning än arbetsmarknadsutskottet och sade sig förutsättaatt regeringen hörsammar tillkännagivanden. Av regeringensredovisning framgår att utredaren redovisade sittuppdrag till regeringen (SOU 2003:7). I proposition 2002/03:73 föreslogregeringen höjd åldersgräns för ersättning till tandläkare ochtandhygienister från 67 till , med individuell prövning för äldreyrkesutövare. Vad gäller övriga yrkeskategorier som berörs av ut-redningsförslaget bereds frågan inom säger sig från de synpunkter utskottet har attiaktta inte ha någon erinran mot att skrivelsen kvarstår som inteslutbehandlad.Beträffande skrivelse 2001/02:322 mom. 2 om utgångspunkter m.m. för ettsystem för individuell kompetensutveckling och mom. 3 om riktlinjer iövrigt för ett system för individuell kompetensutveckling säger sigutskottet under hand ha erfarit att det inom pågår arbetemed att precisera det betydande antal öppna frågor som fanns i denriktlinjeproposition som tog ställning till förra våren.Utskottet säger sig ha förståelse för att frågan kräver omfattandeberedningsarbete och har mot denna bakgrund ingen erinran mot attskrivelsen kvarstår som inte slutbehandlad. En gemensam avvikande meninghar anmälts av (m), (fp), (kd) och (c).Bostadsutskottet, bilaga 16, anför i yttrande bl.a. följande. Utskottetsäger sig vilja begagna tillfället att uppmärksamma vikten av attregeringen efter ett tillkännagivande av utan något egentligtdröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att regeringen skallkunna efterkomma tillkännagivandet, t.ex. tillsätter en av riksdagenönskad utredning. I de undantagsfall regeringen avser avvakta med enberedningsåtgärd eller en pågående beredningsåtgärd alltför länge drar utpå tiden bör regeringen för skyndsamt redovisa sitt dröjsmåloch skälen för detta. Regeringens skyndsamhet i detta avseende är, enligtutskottets mening, naturligtvis särskilt viktig i de fall ansettatt ett ärende är brådskande eller har angivit inom vilken enefterfrågad åtgärd bör vidtas. Därutöver anser utskottet att det kan varaen lämplig åtgärd att regeringen i sin årliga skrivelse till påett mer preciserat sätt anger orsaken till en längre tidsutdräkt.I övrigt säger sig utskottet inte ha något att anföra.Övriga utskott har genom protokollsutdrag meddelatatt de inte avser yttra sig över regeringens skrivelse2002/03:75.Utskottets övervägandenUtskottet anser att en fortsatt diskussion bör föras med Regeringskanslietangående hur utformningen av regeringens redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser kan göras så ändamålsenlig som möjlig. När det gällerinnehållet i regeringens redogörelse förutsätter utskottet, liksomtidigare, att regeringen hörsammar tillkännagivanden och attregeringen för redovisar sina bedömningar om de begärdaåtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärdi enlighet med riksdagsbeslutet måste detta enligt utskottets meningredovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts avriksdagen. Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp isammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller propositiontill bör den enligt utskottets mening lämnas till iannan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter.Gällande regeringens hantering av skrivelse 2001/02:245 om des.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten har utskottet inget annat utta-lande i frågan än vad som gjorts i årets granskningsbetänkande (bet.2002/03:KU30).Vad i övrigt gäller de ärenden som utskotten kommenterat i sina yttrandenfinner inte anledning att göra någon annan bedömningän den respektive utskott gjort. I sistnämnda delar finns två motivreservatio-ner.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Regeringens handläggning av tillkännagivande om lokalafolkomröstningar (punkt 1, motiveringen)av (), (), (),(), (), (),() och ().StällningstagandeNär det gäller de skrivelser som faller inomkonstitutionsutskottets beredningsområde menar vi att det fåranses beklagligt att regeringen ännu inte efterkommitriksdagens skrivelse 2001/02:190 mom. 42 om lokalafolkomröstningar. Det är, enligt vår mening, angeläget attsnarast belysa denna viktiga författningsfråga och attregeringen presenterar förslag i enlighet med riksdagensbeslut.2. Redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen (punkt 2, motiveringen)av (), (), (),(), (), () ochBertil ().StällningstagandeNär det gäller de skrivelser som faller inom bered-ningsområde menar vi att det får anses beklagligt att regeringen ännu inteefterkommit skrivelse 2000/01:149 mom. 18 om tillsättandet av enutredning om det s.k. uppenbarhetsrekvisitet vid lagprövning. Det är, enligtvår mening, angeläget att belysa denna viktiga författningsfråga.Vad gäller de ärenden som utskotten kommenterat i sina yttranden vill vianföra följande. Som påpekas i motion 2002/03:K7 (fp) och i en avvikandemening (m, fp, kd, c) i socialförsäkringsutskottets yttrande tillkonstitutionsutskottet (yttr. 2002/03:SfU2y) skjuts förslaget omfinansiell samordning (rskr. 2001/02:84 mom. 12) nu fram ytterligare,enligt uppgift . Som socialförsäkringsutskottet påpekade imotsvarande yttrande (yttr. 2001/02:SfU6y) har regeringen tvågånger i rad undgått att agera i enlighet med riksdagenstillkännagivande. Vi instämmer, liksom gjordeförra året, i att regeringens handläggning av ärendet förtjänar ettpåpekande. Även när det gäller skrivelse 1990/91:372 mom. 6 omarbetstagarbegreppet vill vi instämma i den avvikande meningen i soci-alförsäkringsutskottets yttrande där det sägs att en tidsutdräkt på tolv årför att återkomma till i ett ärende är oacceptabel och att det ärviktigt att regeringen återkommer på ett stadium tillriksdagen med redogörelse för beredningen eller, om den anser ärendetslutbehandlat, en redovisning av sin syn på ärendet. Som påpekas imotionerna 2002/03:K6 (m) och 2002/03:K7 (fp) skall inte år efterår behöva påpeka regeringens dröjsmål i olika ärenden.Vi vill också instämma i den avvikande mening (m, fp, kd, c) som avgivits iarbetsmarknadsutskottets yttrande (yttr. 2002/03:AU2y) angående riksda-gens skrivelse 2001/02:322 om individuell kompetensutveckling. Den redo-visning som regeringen lämnat i ärendet är ytterst bristfällig. Att, somregeringen i detta fall, endast hänvisa till att ett ärende beredsinnebär, enligt vår mening, att regeringens redogörelse får svårare attuppfylla sin viktiga funktion i uppföljnings- ochutvärderingsarbete. Exemplet illustrerar påpekandet i motion 2002/03:K7(fp) om vikten av att regeringen är noggrann och utförlig när den redovisarvidtagna åtgärder eller motiverar varför åtgärder inte vidtagits.Vad i övrigt gäller de ärenden som utskotten kommenterat i sina yttrandenfinner vi inte anledning att göra någon annan bedömning än den respektiveutskott gjort.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelsen2002/03:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringenFöljdmotioner2002/03:K6 av m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom regeringens uppfyllande av mål.2002/03:K7 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen inför skärpta rutiner gällande verkställandet av riks-dagens beslut.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen, i de fall särskilda skäl föreligger för attregeringen inte kan följa ett av fattat beslut, skyndsamt skallmeddela om detta och för noggrant redovisa skälenhärför.MotionernaI motion 2002/03:K6 av m.fl. (m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reger-ingens uppfyllande av mål. Av regeringens skrivelse framgårenligt motionärerna att regeringen under den senaste mandatperioden under-låtit att efterkomma beslut i ett stort antal ärenden. Attregeringen inte efterkommer mål i tekniskt komplicerade ärendenär förståeligt, men när det är fråga om att inte bereda lagstiftning somär relativt lätt att genomföra eller att inte tillsätta en utredning är detfråga om politiskt trots som enligt motionärerna inte är acceptabelt. Detär viktigt att regeringen uppfyller de mål sätter upp och som detfinns en politisk majoritet för så att inte allmänhetens tilltro till detpolitiska systemet urholkas. När regeringen inte efterkommer målleder det till att tvingas agera på egen hand genom t.ex.utskottsinitiativ. Detta är olyckligt ur beredningssynpunkt eftersomutskottskanslierna inte är dimensionerade för att förbereda lagstiftning.Enligt motionärerna kan det i längden leda till sämre kvalitet pålagstiftningen. skall heller inte ständigt behöva påpekaregeringens dröjsmål i olika ärenden.