bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — En snabbare handläggning medför ökadrättssäkerhet och bättre förutsättningar för lagföring.Därigenom ökar förtroendet för hela rättsväsendet. - I defall där det inte är möjligt att en och samma utredareslutför utredningen har den s.k. andra linjen en storbetydelse. Begreppet syftar på det arbetssätt som innebäratt poliser med utredningskompetens kopplas in i direktanslutning till att ett brott begåtts, även under kvällaroch nätter. - Regeringen ser positivt på attRikspolisstyrelsen vidtagit åtgärder för att med hjälp avordningsförelägganden öka antalet lagföringar förtrafikbrott. Det är också viktigt att satsa på ökadlagföring för övrig brottslighet. Andra viktiga åtgärderför att öka antalet uppklarade brott är polisens satsningpå problemorienterad underrättelseledd polisverksamhet ochpå det kriminaltekniska arbetet.Flera nyckeltal rörande narkotikabrottsligheten visaratt polisen även höll arbetet motnarkotikabrott på en hög nivå, bl.a. minskadegenomströmningstiderna. Beslagens utveckling, den totalaökningen av antalet brott och en rad faktorer, som oftaligger utanför ramen för polisens möjligheter att påverka,är dock illavarslande. Polisen rapporterar om svårigheteri narkotikabekämpningen, t.ex. utvecklingen avnarkotikabrott över Internet, en ökande användning avmobiltelefoner i samband med överlåtelser och förändrademönster i narkotikamissbruket. Flera myndigheterutvecklade verksamheten i syfte att kraftsamla och ägnasärskild uppmärksamhet åt specifika grupper, platser ochtyper av narkotikabrott. Utvecklingen på narkotikaområdetleder sammantaget till slutsatsen att polisen måste strävaefter en ytterligare vidareutveckling av detbrottsbekämpande arbetet mot narkotika. Samverkan medtullen, åklagarna och bör utvecklas.Vidare bör det problemorienterade underrättelseleddapolisarbetet, inklusive gränskontroller, utvecklas som ettverktyg i bekämpningen av narkotika. Det förändrings- ochutvecklingsarbete som äger rum inom ramen för En nationellpolis har stor betydelse också för utvecklingen avnarkotikabekämpningen, inte minst när det gällerkriminalunderrättelseverksamheten. En ökad inblandning avgränsöverskridande brottslighet i narkotikahanteringen harobserverats. Det finns därför anledning att ytterligareutveckla det internationella polissamarbetet motnarkotika.Vad gäller våldsbrott mot kvinnor och barn anförregeringen att polisens arbete mot våld i nära relationerär på rätt väg. Det brottsförebyggande arbetet harutvecklats som polisens kompetens att utredadessa brott ökat. Det är tydligt att det vidpolismyndigheterna finns engagemang och kompetens för attsåväl stödja och hjälpa brottoffren som öka lagföringen.De omfattande insatser som görs avspeglas dock inte istatistiken. Polisens arbete mot våld i nära relationerskall därför utvecklas ytterligare. Polisen bör bl.a.överväga om lagen om besöksförbud i större utsträckningkan utnyttjas i brottsförebyggande syfte. Få myndigheterhar rutiner för aktiv och löpande uppföljning av utfärdadebesöksförbud. Det finns även brister i polisens internainformationsspridning. - Arbetet skall också intensifierasnär det gäller att öka andelen uppklarade brott ochförkorta genomströmningstiderna. Skyndsam utredning ochlagföring är av stor betydelse dels för att brottsoffretskall orka fullfölja rättsprocessen, dels för att minskariskerna för att brottsoffret skall utsättas förytterligare våldshandlingar. Regeringen betonar ocksåvikten av att polisen håller en fortsatt hög ambitionsnivånär det gäller bemötandefrågor i dessa ärenden.Antalet anmälda våldsbrott mot barn ökar. Studier visardock att detta i huvudsak beror på en ökadanmälningsbenägenhet. Det är positivt att uppklaringen avdessa brott är jämförelsevis hög och att polisen arbetaraktivt för att korta genomströmningstiderna.Vad gäller polisens arbete med våldsbrott konstaterarregeringen att ökningen av antalet anmälda våldsbrott äroroväckande. Antalet ärenden till åklagare och antaletlagförda personer har minskat trots ökade resurser. Det ärviktigt att polisen arbetar med att ytterligare förbättrasina utredningsrutiner i samband med våldsbrott. Det kanhandla om tidiga utredningsinsatser, förbättraddokumentation av skador och en översyn av möjligheternatill ytterligare stöd till brottsoffer och vittnen.Antalet inkomna ärenden rörande ekonomisk brottslighetär i stort detsamma som . Minskningen avantalet balanserade ärenden är positiv. Den storaminskningen av antalet ärenden till åklagare är oroande.Regeringen kommer att följa utvecklingen på området.Eftersom har ett nationelltsamordningsansvar för ekobrottsbekämpningen kan det varaändamålsenligt att polisen i sitt analysarbete tillvaratarde erfarenheter och den kunskap som finns vidEkobrottsmyndigheten.Vad gäller brott med rasistiska, främlingsfientliga,antisemitiska eller homofobiska inslag samt olagadiskriminering anför regeringen att bekämpningen av dennabrottslighet har fortsatt hög prioritet för polisväsendet.Polisens åtgärder är enligt regeringens bedömningtillfredsställande för området som helhet. Endast ettfåtal polismyndigheter har dock redovisat särskildainsatser mot homofobiska respektive antisemitiska brottsamt mot olaga diskriminering. Enligt Rikspolisstyrelsenberor detta sannolikt på att den anmälda brottslighetenvid flertalet polismyndigheter är så pass liten att deninte har ansetts motivera särskilda åtgärder. Regeringenanser att det framledes tydligt bör framgå i polisensårsredovisning om så är fallet. Den ökning somrapporterats av brott medantifascistiskt/vänsterideologiskt motiv och brott somriktar sig mot olika former av djurhållning är enligtregeringen oroande. Kännetecknande för de antifascistiskaoch vänsterideologiska grupperna är att derasförtroende för bl.a. polisen är lågt. För att kunnabedriva ett effektivt förebyggande och utredande arbetebör polisen sträva efter att personalen har goda kunskaperom dessa rörelser.Vad gäller ungdomsbrottsligheten anför regeringen attdet är viktigt att polisen motverkar nyrekrytering tills.k. Det är också viktigt attsamhället ger extra stöd till unga brottsoffer för attderas tilltro till rättssystemet skall bestå.Socialtjänsten har huvudansvaret för att hjälpa ungalagöverträdare. Samverkan mellan polis och socialtjänstbör förbättras. Utvecklingen av ungdomsbrottsligheten ärsvårbedömd eftersom trenden delvis är motsägelsefull.Utvecklingen bör analyseras. Om ungdomsbrottsligheten defacto ökat bör åtgärder vidtas, i samverkan med andramyndigheter, för att vända trenden. Det är angeläget attgenomströmningstiderna minskar.Rörande handel med människor för sexuella ändamålpoängterar regeringen att det är viktigt att insatser görsför att bekämpa efterfrågan på sexuella tjänster imottagarländerna. Det är också viktigt att polisensinsatser för att stoppa exploatörerna intensifieras. Detskall inom varje polismyndighet finnas personal som hargod kunskap om människohandel och prostitution och som ärväl insatt i dess orsaker. Kunskaperna inom polisenbehöver förbättras när det gäller offrens situation ochhur dessa bör informeras och bemötas i exempelvis enförhörssituation. bedriver ett mycketviktigt arbete med att sprida kunskap om människohandeloch att vara behjälplig i utredningar som bedrivs lokalt.Det är viktigt att förbättra det internationellapolissamarbetet för att möjliggöra en framgångsrikbrottsbekämpning mot den grova gränsöverskridandebrottsligheten, bl.a. människohandel. Det operativapolissamarbetet inom ramen för Aktionsgruppen motorganiserad brottslighet i och inomBarentsregionen bör därför utvecklas, inte minst motbakgrund av den förestående utvidgningen av EU och dendärmed ökade vikten av regionalt samarbete.Regeringen ser avseende miljöbrott positivt på attRikspolisstyrelsen arbetar aktivt med att öka personalenskompetens och med metodutveckling för att hitta bättremöjligheter att säkra teknisk bevisning. Det är också braatt antalet ärenden till åklagare ökat. Det är däremotoroande att genomströmningstiden ökat markant och attbalanserna fortsätter att växa. bördärför fortsätta arbetet med att öka lagföringen inomdenna brottskategori. Insatser bör vidare göras för attminska genomströmningstiden och balanserna.Vad gäller internationellt samarbete finner regeringendet glädjande att arbetet inom motorganiserad brottslighet i varitframgångsrikt, inte minst när det gäller den viktigafrågan om integrering av det internationellapolissamarbetet med den nationella verksamheten. Detoperativa arbetet inom ramen för aktionsgruppen börutvecklas.En förutsättning för att samarbetet genom Europol skallbli än mer verkningsfullt är att kunskap om Europol spridsinom hela polisorganisationen. bör seöver utbildningsbehovet och överväga vilkautbildningsinsatser som behöver genomföras. I dettasammanhang bör även undersökas om samverkan i projekt inomramen för EU:s program angående polissamarbete ochstraffrättsligt samarbete (AGIS) kan skapa ett mervärde.Regeringen har för avsikt att uppdra åt Rikspolisstyrelsenatt undersöka möjligheten till nationell samordning kringfrågor om integrering av internationellt polissamarbetemed nationell polisverksamhet. I uppdraget kommer att ingåatt skapa förutsättningar för ett samlat utnyttjande avgemensamma resurser.Rörande och gränskontroll anförregeringen att den svenska gränskontrollen påverkas av detsvenska tillträdet till . För attkompensera slopandet av gränskontroller mot andraSchengenländer måste den yttre gränskontrollen syfta tillatt effektivisera såväl gränspassage som brottsbekämpning.Samtidigt måste nya metoder vidtas för att bekämpagränsöverskridande brottslighet vid de inre gränserna.Kriminalunderrättelseinformation eller kunskap sominhämtats på annat sätt är avgörande för att verksamhetenskall bli framgångsrik. Det är svårt att bedöma hur och ivilken utsträckning kriminalunderrättelseinformationanvänds eftersom konkret återrapportering saknas.Regeringen ser positivt på att nyttjandegraden av SISförefaller att öka. Det vore önskvärt med ett ännu meromfattande utnyttjande av SIS för personkontroller iSverige. - För att gränskontrollen skall hålla en hög ochjämn standard i hela landet är det angeläget attRikspolisstyrelsen undersöker förutsättningarna för ennationell samordning av det arbetet.Sverige har lång erfarenhet av deltagande med poliser ifredsfrämjande insatser genomförda av FN och andrainternationella organisationer. åtagande till EUhärvidlag innebär därför inte någon i grunden nyverksamhet för polisväsendet. Det är emellertid nödvändigtatt nu utvärdera gällande lagstiftning, som är enövergångslösning, och med denna sammanhängande frågor förpolisens utlandsstyrka.Vad slutligen gäller verksamhetsmålet Övrig verksamhetkonstaterar regeringen med tillfredsställelse att polisenhar fortsatt ansträngningarna att utveckla t.ex. service,tillgänglighet och handläggning av polismyndighetsärenden,bl.a. genom ökad användning av modern teknik.Utskottet vill först något uppehålla sig vid frågorna omstatistik, bedömning av verksamhetens resultat ochmyndighetsstyrning. Utskottet instämmer i Riksdagensrevisorers bedömning att den officiellakriminalstatistiken har en rad brister som försvårarbedömningen av polisens utredningsverksamhet. Som exempelkan nämnas att brott som direktavskrivs inte finns med istatistiken och att olika beslutsmotiveringar vidavskrivningsbeslut inte redovisas på ett enhetligt sätt;vissa beslutsmotiveringar innebär att brotten betraktassom uppklarade medan andra motiveringar får motsatt effekti statistiken, trots att motiveringarna synes innebära istort samma sak. Att ett brott redovisas som uppklaratbehöver inte heller innebära att en gärningsman bunditstill brottet. Som också framgår under avsnittetÅklagarväsendet längre fram i betänkandet används en radolika begrepp i redovisningen av den brottsutredandeverksamheten. Det förhållandet försvårar bl.a. enjämförelse av statistiska uppgifter både för ett givet åroch över tiden. Detta försvårar i förlängningen styrningenav verksamheten och möjligheterna att bedöma om enmyndighet har nått uppsatta mål. Utskottet anser att detsålunda av flera skäl vore lämpligt att regeringenöverväger här angivna och närliggande frågor samt däreftervidtar lämpliga åtgärder.När det sedan gäller resultatuppföljning harutskottet med de begränsningar som ligger i vad utskottetnyss anfört inte funnit något som talar mot de slutsatserregeringen dragit i fråga om resultatet förpolisorganisationen. Utskottet anser alltså attpolisorganisationen i stort uppfyllt de verksamhetsmål somuppställts för men att ytterligare insatser krävspå vissa områden. I likhet med regeringen känner utskottetoro vad gäller ökningen av antalet våldsbrott. är det inte tillfredsställande att andelenvåldsbrottsärenden som redovisats till åklagare minskat.Utskottet utgår därför från att regeringen, vilketutskottet även påtalade i fjolårets budgetbetänkande (bet.2002/03:JuU1 s. 32), ser till att polisen omgåendeanalyserar denna utveckling och vidtar åtgärder för attförbättra verksamheten. Utskottet utgår vidare från attåtgärder vidtas för en effektivaremiljöbrottshandläggning.SäkerhetspolisenRedovisningen av verksamheten inom skerutifrån en indelning av verksamheten i fyra områden,nämligen säkerhetsskydd, författningsskydd, kontraspionageoch terrorismbekämpning.Såvitt gäller säkerhetsskyddet anför regeringen att enviktig del av säkerhetsskyddsarbetet varit att följa denutveckling som kan medföra en ökad teknisk sårbarhet isamhället och frågor som rör IT-säkerhet. Samverkan medandra polis- och säkerhetsorganisationer, både nationelltoch internationellt, har bidragit till en ökad kompetensinom IT-säkerhetsområdet. Det mer traditionellasäkerhetsskyddsarbetet med bl.a. tillträdesbegränsning,säkerhetsprövning och kontroll är fortfarande en viktigdel av säkerhetsskyddets verksamhet. har ca9 000 personer fått utbildning ellersäkerhetsskyddsrådgivning genom Säkerhetspolisens försorg.Säkerhetsskyddet handlägger också de uppgifter iregisterkontrollverksamheten som Säkerhetspolisen enligtsäkerhetsskyddslagstiftningen ansvarar för. Under år 2002har drygt 66 000 personer varit föremål förregisterkontroll.Inom denna del av verksamheten redovisas ocksåSäkerhetspolisens personskyddsverksamhet. Den omfattarbevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centralastatsledningen, kungafamiljen och utländsk diplomatiskpersonal eller som har samband med statsbesök ellerliknande händelser.Även var hotbilden och skyddsbehovenförhöjda till följd av terrordåden i . Förutomett permanent skydd för delar av den centralastatsledningen och kungafamiljen samt viss diplomatiskpersonal har temporärt personskydd satts in, främst isamband med statsbesök och liknande, i ca 100 fall. Det ären halvering jämfört med år 2001.Såvitt gäller författningsskyddet avsågSäkerhetspolisens arbete främst förebyggandeoch beivrande arbete mot inhemska grupper, nätverk ochenskilda individer som genom sitt handlande visat att deär beredda att använda våld eller hot om våld i syfte attnå politisk eller hindra enskilda från att utövasina grundlagsfästa fri- och rättigheter. Främst handlardet om personer med anknytning till den högerextrema vitmakt-miljön eller den vänsterorienterade autonomarörelsen. Liksom tidigare anser Säkerhetspolisen atthotbilden mot rikets inre säkerhet inte är så hög att detföreligger någon risk för det svenska statsskicket.Däremot finns det utomparlamentariska grupper och enskildamedlemmar i sådana som utgör ett hot mot grundläggandedemokratiska värden. Det utförs statistisk uppföljning avpolisanmälda brott med anknytning till rikets inresäkerhet som resulterar i en årlig offentlig rapport.Vad gäller kontraspionage uppger Säkerhetspolisen attett betydande antal utländska underrättelseorganisationerbedrev verksamhet i under år 2002.Underrättelseintresset för utvecklingen av teknologi,energi, försvaret, vitala konkurrensområden och politiskverksamhet bedöms ligga på fortsatt hög nivå. I syfte attetablera en förbättrad beredskap motunderrättelseaktiviteter riktade mot svenska intressenarbetar Säkerhetspolisen aktivt med att öka medvetenhetenom underrättelsehot inom totalförsvaret, andra myndigheteroch svenska företag.I fråga om terrorismbekämpningen anförs att den ävenunder varit prioriterad till följd av den hotbildsom råder efter terrorattentaten i . Denfortsatta aktualiteten i frågan medförde en ökadarbetsbelastning inom verksamhetsområdet kontraterrorism.För att kunna tillföra denna verksamhet nödvändiga ökaderesurser har det gjorts vissa omprioriteringar ochomflyttningar av personalresurser.Inom terrorismbekämpningen prioriteras kartläggning ochuppföljning av nätverk och individer som internationelltbedriver verksamhet som kan definieras som terrorism. Enviktig del i denna verksamhet var attavslöja andra länders regimstyrda nätverk av agenter iSverige och i vilken mån dessa haft kopplingar tillterrorism. I ett antal fall har sådan verksamhet kunnatstyrkas.Ett viktigt inslag i den förebyggandeterrorismbekämpningen är att verka för att utländskamedborgare som är aktiva i organisationer som utövarpolitiskt motiverat våld avvisas eller utvisas frånSverige. Detta sker genom yttranden till Migrationsverketöver asylansökningar. , Utlänningsnämndenoch regeringen begär vidare yttranden frånSäkerhetspolisen i ärenden rörande uppehållstillstånd.Under år 2002 yttrade sig Säkerhetspolisen i 5 191 sådanaärenden. Detta innebär en ytterligare ökning jämfört medtidigare år. Andelen fall i vilka Säkerhetspolisenavstyrkt bifall uppgår till . Motsvarandesiffra för var ca 1 %.Säkerhetspolisen svarar vidare för analyser av hot somriktar sig framför allt mot enskilda personer men ocksåmot institutioner av olika slag. Totalt har 22 sådanagenerella hotbildsbedömningar gjorts under året.Ytterligare drygt 160 s.k. taktiska hotbildsanalyser hartagits fram med anledning av särskilda händelser, främststatsbesök.Vid den öppna polisen finns ,vars huvuduppgift är att bekämpa terroraktioner i landet.Insatsstyrkan tillhör organisatoriskt Rikspolisstyrelsen.Regeringen beslutade om ett nytt uppdragtill . Uppdraget beslutades mot bakgrund avuppgifter som redovisat ibetänkandet Rikets säkerhet och den personligaintegriteten (SOU 2002:87). skall i denmån det är möjligt fastställa om det finns fall därpersoners anställningsförhållanden påverkats negativt avatt uppgifter lämnats ut från Säkerhetspolisens eller desstidigare motsvarigheters register och om detta framstårsom uppenbart orimligt med hänsyn till omständigheterna.Granskningen skall avse perioden den 1 juli 1945-30september 1969. Uppdraget skall redovisas senast den 1 maj2005. Regeringen beslutade att utge ersättningex med till en person som fått sittärende utrett enligt tidigare uppdrag.Regeringens slutsatser i fråga om Säkerhetspolisensverksamhet är över lag positiva. Regeringen framhåller attarbetet med att skapa goda förutsättningar för den samladekampen mot organiserad brottslighet har fortsatt högprioritet. För goda resultat krävs ett väl fungerandesamarbete mellan Säkerhetspolisen och den öppna polisen.Det samarbetet kommer att bli föremål för närmare analys isamband med den pågående beredningen i Regeringskanslietav 11-septemberutredningens betänkande (SOU 2003:32). Ibetänkandet, som remissbehandlats, föreslås bl.a. attSäkerhetspolisen skiljs från ochombildas till en icke-polisiär civil säkerhetstjänstdirekt under regeringen.Utskottet har inte funnit något som motsäger regeringensslutsatser be-träffande resultatbedömningen.Verksamhetsinriktning år 2004De övergripande målen för polisorganisationen är att brottskall förebyggas, att verksamheten skall bedrivas med högtställda krav på rättssäkerhet och kvalitet, att fler brottskall leda till lagföring och att övrig verksamhet skallbedrivas med utgångspunkt i medborgarens behov. - Mål ochåterrapporteringskrav i regleringsbrevet förRikspolisstyrelsen baseras på dessa mål.Regeringen uttalar sig i budgetpropositionen även iövrigt om verksamhetens inriktning. Här kan nämnasföljande. Polisen skall fortsätta att utvecklaverksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigtperspektiv utifrån medborgarnas behov och ettproblemorienterat underrättelselett arbetssätt med ett, itillämpliga delar tillsammans med andra aktörer,brottsförebyggande och trygghetsskapande syfte.Verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav pårättssäkerhet och kvalitet.Koncentrationen av polisverksamheten tillnärpolisområdena skall fort-sätta. Närpolisen är basen iall polisverksamhet. Det är i lokalsamhället som polisenbäst kan påverka den vanligaste brottsligheten. För attdet skall vara möjligt måste närpolisområdena varatillräckligt stora för att vara kraftfulla och flexibla,men inte större än att de behåller den lokalaförankringen. Det operativa polisarbetet skall bedrivashuvudsakligen lokalt, men samarbetet över geografiska ochorganisatoriska gränser skall öka.Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så attbrottsuppklaringen och lagföringen ökar.Genomströmningstiderna skall bli kortare. Arbetet skallbedrivas så att hänsyn tas till brottsoffer och vittnen.Det är av stor vikt att utvecklingssamarbetet mellan polisoch åklagare breddas och fördjupas ytterligare. Deinsatser som genomför för att höjapolisens förundersökningskompetens bör intensifieras.Polisen skall fortsätta att utveckla sin förmåga att isamverkan med andra myndigheter och organisationer hanteraoch bemästra allvarliga ordningsstörningar i samhället.Polisens prioriteringar skall styras av en framtagenproblembild, baserad på brottsstatistik, medborgarnasönskemål och annan information. Information som finns hoskriminalunderrättelsetjänsten bör tas till vara tidigt ochutgöra en del i planeringen av polisverksamheten. Insatserskall följas upp och utvärderas.Det internationella polissamarbetet skall utvecklas isyfte att på ett mer effektivt sätt kunna bekämpagränsöverskridande brottslighet såsomnarkotikabrottslighet, människohandel och IT-relateradbrottslighet. Det gäller att fortsätta integreringen avdet internationella samarbetet i den nationellaverksamheten så att det internationella samarbetet utgören naturlig del av polisens brottsbekämpande arbete.Antalet poliser skall öka så att polisen kan förstärkasoch föryngras.Polisen skall utveckla sin förmåga att förebygga ochbekämpa mängdbrottslighet, våldsbrott, särskilt våld motkvinnor och barn, narkotikabrott, ekonomisk brottslighet,brott mot miljön, brott med rasistiska ellerfrämlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag,olaga diskriminering, grov organiserad brottslighet samtterroristbrott och andra brott mot rikets säkerhet.Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömningari denna del. Här vill utskottet erinra om att utskottet ifjolårets budgetbetänkande ställde sig tveksamt till ompolisens koncentration på missbrukarledet utgör det bästasättet att begränsa tillgången på narkotika och förhindramissbruk (bet. 2002/03:JuU1 s. 32). har i en rapport pekat på att det är isamband med ökade insatser mot narkotikahandeln och flernarkotikabeslag som relativa minskningar i missbruket kaniakttas - åtminstone på regional nivå (BRÅ 2003:12 s. 8f.). Ytterligare insatser krävs därför enligt utskottetsmening mot narkotikahandeln.AnslagenPolisorganisationen(Beloppen anges i tusental kronor)-----------------------------------------------------| Anslag |Prop. | m | fp | kd | c ||2003 inkl.| 2004 | | | | || TB | | | | | |-----------------------------------------------------|13 548 851|14 665 |+ 700 |+ 510 |+ 150 |+ 425 || | 113 |000 | 000 | 000 |000 |-----------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag för polisorganisationenår 2004.Från anslaget till polisorganisationen betalaskostnaderna för verksamheten vid polismyndigheterna,, med undantag för Säkerhetspolisen, ochStatens kriminaltekniska laboratorium.