bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — Men när det gäller just vård och omsorggår det inte att så enkelt och snabbt föreställa sig hur man skulle kunnaersätta de 600 000 människorna när det handlar om praktisk omsorg - mångahänder som kan hjälpa till. Har ni några goda uppslag om hur man kan fågenomslag även i den sektorn?Ylva : Jag svarar först. Vi ska ha en IT-ministeroch vi ska ha IT-chefer tills vi har nått rätt mognadsgrad. Men jag tycker attvi alla borde jobba för att vi inte ska behöva dem. Vi ska ha avancerade ochkompetenta beställare. Då löser det sig.Det andra är egentligen för mycket att svara på. Men ett exempel är vadincitamentet ska vara för att bygga infrastruktur . Det sker inte såmycket just . Bland mina medlemmar finns en viss uppgivenhet. När detgäller personer i kommunerna, som i det här fallet är lite sämre på attskilja på rol- lerna, är det samma person som man pratar med när manoffererar en lösning för kommunen för bredbandsutbyggnad som sedan sätterpå sig en annan hatt och är med i upphandlingen. Det är inte lätt för deenskilda företagen att lyfta upp de här frågorna och gå till länsrätten. Vihar fört många diskussioner där vi har tussat ihop - vilket jag tycker ärdet viktiga - både leverantörer och beställare. Vi har haft hela gruppenför offentlig upphandling med oss, med Statskontoret i spetsen och Verketför högskoleservice etcetera. De uppmanar med jämna mellanrum: Ta det härtill länsrätten! Vi vill få det prövat! Men det gör man inte som enskiltföretag av den enkla anledningen att man har ettkund-leverantör-förhållande till de här individerna. Sätter man dem påpottan så är man inte säker på att man får några affärer därefter. Det ärett exempel. Jag har delat ut rapporten, och det står mycket mer i den. Jaghoppas att vi kan få återkomma i en diskussion direkt om den.Ja, det finns svar på din fråga, ! , Nationellt IT-användar-centrum, hade en konferens. LO delade ut sitt . TimeCare fick det . Det är ett företag som ägnar sig åt att optimeratiden. I det fallet gällde det hemsjukvårdare. På konferensen hade man tvåanvändare: , som också optimerar tiden för kvalificeradpersonal, och . Vi själva har på vårt årsmöte ieftermiddag ett företag som heter , som också tittar på hur manbättre ska nyttja den tid som redan finns. Jag vet att Kvalitid har lyckatsöka den kundnära tiden för personer bara genom att förändra hurman förlägger inter- na möten. Man förväntar sig att kunna få ytterligare25 % kvalificerad tid med patienterna genom att låta personerna själva fåvara med och påverka när de vill jobba och var de vill jobba. Man ska tahänsyn till gångtider och lägga ett bättre schema för hur man rör sig. Detär enkel rationalisering som ger stora effekter.Man kan börja där, och sedan kan man komma in på de andra sakerna, somjag tycker att har en oändlig mängd exempel på. De är inte svåra! Menvi måste kanske titta på varandra och inte uppfinna hjulet själva utan lära avvarandra. Detta var på gång när hade ett första mötemed en aktionsgrupp. Man ska både titta på forskning gemensamt, på offent-lig sektor och på industrin framåt. Men framför allt ska man också titta på vadvi har . Då gällde det mobila tjänster, och vi påtog oss att ta framvad som finns kommersiellt tillgängligt. Det kommer vi att leverera nästavecka, så att det blir offentligt och synligt.Den andra idén var att man också inom den offentliga sektorn skulle fångaupp vad man har gjort för bra saker - i princip en idékatalog. Vi villgärna vara med och se till att den kommer fram, för jag tror att det är densom kan inspirera. Det goda exemplet är lättare att ta i stället för attgöra något nytt. Vad har andra gjort? Vad var det positiva? Vad fick manför effekter av det?Ordföranden: för det! går ordet till Per , generaldirektör förVinnova. Vad kan forskningen tillföra?Per : Det var en spännande fråga. När man lever mitt uppe i det såtycker man först att det nästan var en oförskämd fråga. Forskningen är jucentrum för all utveckling. Men det var ytterst nyttigt att få fundera lite pådet.Jag är väldigt tacksam över att vara här. Jag har ett engagemang inom om-rådet. Jag är forskare inom telekommunikation och jag har varit med ochbyggt upp med IT-inriktning. Vi har också upp-handlat ett bredbandsnät för länet. Jag har även jobbat som ordförande iIT- beredningen och och i den grupp som ledde när detgäller IT inom hälsa. Jag hade då särskilt ansvar för den industrielladelen. sitter jag med ett ansvar för tillforskning och utveck- ling. Vi använder oss av i storleksordningen drygt200 miljoner till IT- sektorn. Vi har också lagt fram ett parutredningsförslag. Ett heter Vinnitel, och innebär omedelbara åtgärder för350 och ett heter Natio- nell strategi för IT-användning.Det finns alltså många kopplingar här, och det är spännande att få kommatill ett sådant här möte. Jag ska fatta mig kort och precist efter bästaförmåga.Vinnova är den forskningsorganisation som för statens del försöker se tillatt det blir produkter, tjänster och tillväxt. Det gör vi genom att vi ärkopplade till behoven. Vi kallar det för behovsmotiverad forskning. Viarbetar också med att skaffa fungerande innovationssystem, så att intekunskapen stannar i publikationer utan blir till produkter och tjänster somtar på marknaden och gör att det blir tillväxt i Sverige.Vi tror att det är ytterst nödvändigt med ett samspel inte bara mednärings- livet utan också med den offentliga verksamheten och politiken.Det är tydligt när man tar infrastruktursidan och trafik i allmänhet, somni är ansvariga för. Det gäller självfallet också inom IT och påIT-infrastruktursidan. Här har vi kännetecknen för vårt arbetssätt rättigenom. Vi ger politiken och den offent- liga verksamheten en stor ochviktig roll för att få ett innovationssystem att fungera väl. Det är alltsåinte bara ett samspel mellan näringsliv och forskning och utveckling. Detfinns många länder och regioner som har klarat detta bra.Det viktigaste i forskningen , som gör att vi inte har den avkastningsom vi borde ha, är att vi upplever att vi har en klar flaskhals på dentekniska, implementationsinriktade sidan. Vi har en liten institutssektor iSverige. Det är till och med så att är en större forskningsnationän i abso- luta tal. Vi behöver förbättra vår Triple Helix-del. Vihar ingen strukturerad satsning på småföretag, av typen den amerikanskasmall business innovation research, där man avsätter en viss pott. Ettsådant system behöver vi ha, och det är dessutom en sak som jag tror attregeringen kan köpa eftersom det inte kostar några pengar utöver en rad iett regleringsbrev om att det ska gå pengar till mindre och medelstoraföretag.Vad kan man då göra när det gäller forskningen? För det första bör mantitta på internationella förebilder. När det gäller forskning och utveckling ärFinland utan tvekan ett föregångsland. Om man mäter IT-infrastruktur-forskningen vid universitet och högskolor och forskningsinstitut är Finlandalltså dubbelt så stort som i absoluta tal. Om vi skulle ha samma nivåsom per capita så skulle vi behöva fyrdubbla forskning och utveck-ling vid forskningsinstitut och högskolor i . har ju visserligenen top-down med en statsminister som kör systemet och en motsvarandegrupp med Triple Helix-sammansättning med topparna från näringslivet ochtopparna från forskarsamhället. Man har också en motsvarighet i ,med framtidsgruppen. Vad jag förstår är det något sådant på gång också iriksdagen här. Det är spännande! har två väsentliga delar. Det ena ärIT och telekom och det andra är basindustri med papper, massa och lite gru-vor och metallurgi. De kör detta väldigt tufft, och därav är de starka. Finlandhar positionerat sig nationellt, fattat de obehagliga besluten och satsat på dehär frågorna.Kanada är ett fantastiskt intressant land när det gäller helhetslösningar.Kanada ligger dessutom världsledande gentemot på tillväxtsidan. Tittagärna på canarie.ca! Det är ett fantastiskt konsortium av företag, forskning,offentlig verksamhet, tjänsteutveckling, teknisk utveckling - you name it! Alltfinns i ett gigantiskt spännande konsortium i - canarie.Stokabs nät för stadsnät tycker jag är en internationell förebild. Man skaockså veta att operatörerna inte gillade när drog i gång. Man kan alltsåha rätt fast operatörerna tycker precis tvärtemot.Storbritannien är ett föredöme när det gäller den offentliga verksamhetenoch även e-ekonomin. och flera länder i är det när det gäller till-växt, att få fram produkter och så vidare. Man måste arbeta medrollfördelningen mellan företag, forskning, politik och offentlig verksamhet.Man måste se vad som är marknaden, var den tar slut, var den ska komplette-ras och så vidare. Det är en rörlig linje som också varierar tidsmässigt.Forskningen i övrigt går ut på att förstå saker, att kunna utveckla och attkunna vara ett redskap för tillväxten. Man kan göra en analogi och säga attom ska vara producent, och inte bara konsument, så måste vi ha enforskning och en utveckling inom telekomsidan. Annars blir vi enbart använ-darkonsumenter. Man kan jämföra med bilindustrin och relativ bilanvänd-ning. Visst kan man säga att det viktiga med bilar är att man använder democh att vi kan strunta i och . Men onekligen betyder de mycket,precis som de företag som utvecklar IT och IT-tjänster.Med infrastruktur- och industriutveckling via forskningsinvesteringar villjag egentligen säga att klassiska investeringar i IT-infrastruktur i regelär sådana att man vill bygga upp en industri och en forskning ochutveckling så att man ser att infrastrukturinvesteringen inte enbart bliren gigantisk import, utan också ett tillfälle att bygga upp en industri ilandet. Jag menar att det finns anledning att rikta viss kritik mot deninfrastrukturutbild- ning som finns på IT-sidan. Där finns väldigt lite somär parat med forskning och utveckling. När jag var huvudsekreterare iBredbandsutredningen med , min vän från här som jagsedan blev räddad och hjälpt av när han gick in som andra huvudsekreterarenär jag skulle gå över till det här jobbet och dessutom avsluta jobbet medBlekinge tekniska hög- skola, påtalade vi redan då att forskning ochutveckling behövde ha ett större innehåll än det hade i samband medinsatsen.Accessnätet har nämnts här. Det finns nu utveckling där man tittar på dettaatt få fiber ända in till hushållet. Men då handlar det om att hitta de billigakomponenterna. Detsamma gäller bredband på kopparnät. Det finns flerasvenska forskare som är världsledande på de här delarna. Vi arbetar med det.Öppna, säkra nät - framtidens nät - är saker som har. Vi ska ock-så motverka de inlåsningseffekter som marknaden ibland gärna försökerskapa på gott och ont. Det kan ibland vara på gott för kunderna, därför att detär så bökigt med alla standarder, men på ont därför att det inte blir den kon-kurrens och öppenhet som man vill ha. Därför måste man arbetamed detta.Det handlar också om kvalitet i nättjänster, quality of service, som dethe- ter, och mobilitet, det vill säga att man kan flytta sig med sinatjänster från olika nät och att allting ska fungera och kopplas upp. Så ärdet inte , utan det finns mycket att göra där. Det handlar om att bådedimensionera och styra nät med trafikmodeller och trafikteori. Det handlarom tekniska plattformar. Det handlar även om infoinfrastruktur, det villsäga den mjukare sidan. Den behöver också en viss infrastruktur för attkunna få mobilitet och rörlighet.I tjänsteutvecklingen som sådan är testdelarna viktiga. Man ska alltså görasaker på riktigt och testa dem med leverantörer och med konsumenter bådeför bredband och mobilt. Detta finns i våra förslag, och vi gör en del ävenmed de anslag som vi har. Det finns också en implementeringsinriktad tjäns-teforskning där man arbetar med forskning och utveckling beteendemässigtoch tekniskt.Affärsmodeller har visat sig vara helt avgörande för att man ska få fart pådetta. Jag tycker att grupperingarna med små tjänsteföretag är intressanta.De har det inte alldeles enkelt med operatörerna. är en sådanorganisa- tion. Jag tycker att det kan vara aktuellt för er att lyssnaockså på dem i några sammanhang. De utgör också en viktig del. Ylvarepresenterar en del av detta, men inte allt.Vi har också forskning om tjänsteutveckling, det vill säga samhällsveten-skaplig ekonomisk forskning. Det är viktigt att man också förstår den och kanjämföra internationella delar.För Vinnitel har vi lagt fram ett kraftfullt förslag. Det var bråttom - sjuveckor - och det skulle bryta dödläget och få fart på det hela. Vi har haftframgångar, men vi har problem. Dock gäller det inte alltid och allaländer. Vi har alltså kommit litet snett, och vi tittar lite på deinternationella förebilder- na. Det handlar om tester för hundra miljoneroch att stödja pågående projekt. Det finns mycket som händer. Det gälleratt få fram fler nya företag. Det gäller också tjänsteutveckling och attpåskynda e-tjänsterna, som staten egentligen bara kan göra offentliga.Sedan kan vi bara göra kommandon och struktur kring dem.Forskningsinstituten är svaga i den svenska strukturen.Sedan går det hela vidare mer långsiktigt med forskning och utveckling.Man ser att det hänger väl samman när man tittar på en sådan struktur. Vi haräven sagt att man borde samla statens IT-infrastrukturbolag och ta en appli-kationsform för tjänsteutveckling. Vi har faktiskt ett förslag från -en, som ni vet, lönsam operatör. tjänar närmare 2 miljarder med enomsättning på 6 miljarder, och det är inte så konstigt att ägaren köper ut fö-retaget från börsen. Jag tror naturligtvis att detta att tjänar så bramed pengar beror på att man har huvudkontoret i .Vi har också med förbättringar för små tjänsteföretag i bilden.Jag visar här på bilden hur det ser ut sammanfattningsvis. Vi hade hoppatspå att få en spännande utveckling på ekonomin. Då skulle vi kunna komma uppi nivå med våra finska och tyska vänner. Vi ser att det vi har är det somär längst ned - det är den satsningen. Vi har teknologidelar, systemdelar,appli- kationer och en del för nya företag. Vi har också gjort en nationellplan för användningsinriktning. Jag har med mig några exemplar av den ochden finns också på nätet. Den innehåller rätt många spännande saker.Per (): Frågan är naturligtvis: Vad är politikens ansvar inomområdet? Det är fullt klart när det gäller infrastruktur, operatörer ochtjänste- företag att vi ska förhindra vertikala monopol och få konkurrens.Vi ska kan- ske satsa mer på forskningen - kanske ett framtidsutskott.Vilken tycker ni att vår roll är i förhållande till marknaden ochforskningen i övrigt?Kerstin (): Jag skulle vilja ställa några frågor till ut-ifrån den demografiska utveckling som han beskrev. Finns det några beräk-ningar eller bedömningar kopplade till föredrag om IT inomvården? Kan den minskade befolkningen och arbetskraften klara av vårdensframtida behov?Christer Winbäck (fp): Det är intressant att se alla de tillämpningar som mannu har förslag på och som skulle kunna lösa en del av de problem som vihörde om inledningsvis. När det gäller det som beskrev ombehovet av arbetskraft inom framför allt vård och så vidare fanns det ju en delförslag till lösningar som pekade ut.Jag har en fråga. Många av förslagen och lösningarna har man pratat omunder . Man har hört mycket om dem. Jag har själv arbetat inomvården en hel del. Jag undrar: Varför har man inte kommit längre i vissadelar? Vad är det som hindrar en snabbare utveckling av en del av de härsakerna? Är det teknik eller samverkansformer? kan det ju ibland varatveksamt hur samverkan mellan landstingsdelar och så vidare fungerar. Ellerfinns det andra delar som man behöver utveckla och förbättra för att få enskjuts i den här utvecklingen, som vi så länge har längtat efter?Karin (): Alla ni som inledde har talat om vad man ska kunnaanvända IT till. Allt detta kräver ju robust infrastruktur som måste fungerahelt utan störningar. Annars kan det bli ett väldigt sårbart samhälle. Är detrealistiskt att vi exempelvis kan få den här robusta infrastrukturen?Johnny (kd): Jag vill fråga om elektroniskakörkort. Jobbar ni någonting med det inom ITS? I utskottet har vi sagt attregeringen bör sträva efter att det ska bli verklighet . Det ärju inte bara ett bra stöldskydd, utan det finns också mycket informationsom man kan lagra i dem.Christer : Jag tar den sista frågan, . ITS jobbar intekonkret med elektroniska körkort. har varit inne och jobbat med dehär frågorna, och är en av våra medlemmar. Däremot sker detmycket arbete på den internationella arenan via , electronical vehicleidentification-arbetet. Där jobbar man en hel del med det här under ledning avholländarna. Där är vi också med och bevakar åt och ger informa-tion.Håkan : När det gäller politikernas ansvar så är ett av problemen iSverige just ur den här aspekten att vi har en decentraliserad vård. Vi måsteha vissa gemensamma standarder och vissa gemensamma begrepp för att viska kunna kommunicera. För att så ska kunna ske så menar jag att det fordrasen viss form av statliga initiativ initialt för att få i gång det hela.Christer Winbäck frågade om hindren. Jag skulle vilja säga att det har skettstora förändringar . En stor del har varit revirbevakning-en mellan olika landsting, som har förhindrat samverkan. Det gäller ocksåbristen på gemensamma strukturer. har vi fått ett gemensamt nät och ettgemensamt organ, , där frågorna diskuteras och det har skett ett när-mande mellan kommuner och landsting. Därför menar jag att förutsättningar-na är otroligt mycket bättre än de var sedan.Ordföranden: måste jag därmed på grund av klockan nu avsluta ut-frågningen. Jag tackar för visat intresse. Tack, alla ni som har kommit hit ochgett oss visdom som vi kan ta med oss i det fortsatta arbetet!