bet · GQ01KUU3 · 2003-05-22 00:00:00 — Domstolens behörighet rörande frågor somomfattas av det nuvarande straffrättsliga samarbetetär som ovan redovisats (se ovan s. 3) inskränktjämfört med vad som gäller avseendegemenskapsrätten.Konventspresidiets utkast till förslag innebär - ilikhet med vad som gäller - att domstolen inteskall vara behörig att pröva frågor som rör polis-och ordningsfrågor som sorterar under nationellrätt. Undantaget från domstolens behörighet omfattarsåväl frågor om en insats giltighet och dessproportionalitet som medlemsstaternas ansvar attupprätthålla lag och ordning samt att skydda statensinre säkerhet.Vad gäller frågor som rör insatser av nationellpolis eller andra nationella brottsbekämpande organsom görs med tillämpning av unionsrätt skalldomstolen vara behörig att besluta om tillämpning avdenna unionsrätt.Justitieutskottets yttrandeDomstolen bör, menar justitieutskottet (yttr.2002/03:JuU2y), i likhet med vad som gäller ,vara behörig att döma i unionsrättsliga frågor. Omkonventspresidiets utkast till förslag leder tillfördragsändringar kommer domstolens kompetens alltsåäven att omfatta frågor som rör det straffrättsligasamarbetet. För svenskt vidkommande innebär dettaatt fler frågor på detta område kommer att kunnaprövas av domstolen. Det är viktigt att domstolenskompetens tydligt framgår av det framtida fördraget.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i justitieutskottets yttrande idenna del.MotionenEffektivisering av Europoloch EurojustUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om effektivisering avEuropol och Eurojust med hänvisning till denpågående fördragsöversynen.MotionenI motion 2002/03:U323 (m) yrkande 16 framhållsvikten av att Europol och Eurojust byggs upp tilleffektiva organisationer.Justitieutskottets yttrandeMot bakgrund av den pågående fördragsöversynenfinner justitieutskottet i sitt yttrande inte attdet föreligger skäl för något uttalande frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker motion2002/03:U323 i här behandlad del. En avvikandemening har fogats till yttrandet av företrädare förModerata samlingspartiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i justitieutskottets yttrandeoch avstyrker motionen med hänvisning till denpågående fördragsöversynen.ReservationererUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationerer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Europol och Eurojust (punkt 1) (m)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger regeringen som sin mening till kännavad i motionen anförs om vikten av att bygga uppEuropol och Eurojust till effektiva organisationer.Därmed bifaller motion 2002/03:U323yrkande 16.StällningstagandeVi anser att betänkandet i avsnittet Motionen bordeha följande lydelse: Konventspresidiets utkast tillförslag innehåller delar som kan leda till attEuropol och Eurojust blir effektiva verktyg i kampenmot den allvarliga gränsöverskridandebrottsligheten. Den allvarliga gränsöverskridandebrottsligheten utgör dock ett sådant hot motenskilda individer att omedelbara åtgärder krävs föratt effektivisera dessa unionsorgan.Riksdagen bör alltså uppmana regeringen att vidtalämpliga åtgärder inom EU.2. Europol och Eurojust (punkt 1, motiveringen)(v)av ().Ställningstagande beträffande behörigheten förEuropeiska gemenskapernas domstolI denna fråga avviker inte åsiktfrån liggande förslag. Det är viktigt att denationella domstolarna behåller kontrollen överpolis- och ordningsfrågor som det ärrimligt att förhandsbesked skall kunna begäras närdet gäller unionsrätt.Ställningstagande beträffande befogenhetsfrågor- skall åtgärder vidtas av EU eller avmedlemsstaterna?Givetvis är det mycket viktigt att det klart framgårhur avgränsningen skall ske. Oavsett detta kommerden rent nationella lagstiftningen, och inte minstenskilda medborgare, att påverkas av ökadöverstatlighet även om avgränsningen blir tydlig.Överstatlighet kommer, såväl för de nationellalagstiftarna som för medborgarna, att innebära ensämre överblick över lagstiftningen.Rättsosäkerheten kommer att öka.Ställningstagande beträffande polis- ochåklagarsamarbeteVi anser att det givetvis är viktigt att utvecklaett väl fungerande samarbete på såväl åklagar- sompolissidan, men detta samarbete skall struktureraspå mellanstatlig basis. När det gäller rådetsmöjligheter att enhälligt anta lagar, efter hörandeav , och att fastställa villkorenför ingripande på annan medlemsstats territoriumlämnar man helt det nationella parlamentet utanför ien fråga som rör tvångsåtgärder på det egnaterritoriet. Detta är givetvis helt oacceptabelt.När det gäller granskningen av Europol och Eurojustär det tydligt att förslaget är ett hafsverk. Detframgår inte vilken roll de nationella parlamentenskall ha, hur granskningen skall gå till,befogenheter för granskningen eller varförEuropaparlamentet skall ha en framträdande roll igranskningen. Slutligen, när det gäller den kommittésom skall ha till uppgift att säkerställasamordningen som vidtas av medlemsstaternasmyndigheter så ställer sig starktfrågande till vad denna kommitté egentligen skall haför uppgifter. Vilka skall ingå och vad skallmålsättningen vara?3. Europol och Eurojust (punkt 1, motiveringen)(mp)av ().Ställningstagande beträffande ett område medfrihet, säkerhet och rättvisaHarmoniseringen och överstatligheten inom derättsliga och inrikes frågorna har minskat Sverigesmöjlighet att på ett självständigt sätt bygga uppett alternativ för omvärlden i fråga om solidariskflyktingpolitik, effektivt och humant polis- ochstraffrättsarbete och gränskontroller som försvårarför droger att komma in i landet. Därför ärMiljöpartiet starkt skeptiskt till samarbete inomdessa politikområden.Miljöpartiet de gröna tror inte heller på dekompensatoriska åtgärder som finns och planeras inomEU. Vi är positiva till den fria rörligheten förpersoner inom unionen, och vill utvidga den tillhela , men anser inte att man från centralthåll i unionen skall beskära den genom s.k.kompensatoriska åtgärder. Vi ser inte de goda skälsom utskottsmajoriteten anför för att inom EUorganisera samarbete mellan medlemsstaternaspolismyndigheter utan tror att detta kan ske inomandra, mer mellanstatliga, samarbetsorgan.Utskottsmajoriteten anför, helt riktigt, attutvecklingen av RIF-samarbetet har gått iöverstatlig riktning. är av ovananförda skäl starkt kritiskt till detta och delarinte majoritetens bedömning att det finns "skäl attöverväga vissa ytterligare förändringar iöverstatlig riktning". Tvärtom tror vi att världenbehöver stater som som kan visa påmöjligheten att föra en human flyktingpolitik,möjligheten att vara effektiva som man ärhumana i polisarbetet och möjligheten att hagränskontroller mot droginförsel.Av det ovan skrivna framgår, enligt min mening,att inte välkomnar ett frångående frånpelarstrukturen då detta öppnar för ytterligareöverstatlighet.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1. Beslutsformer (mp)av ().Detta är frågor som med fördel i huvudsak handhas avjustitieutskottet, och jag välkomnar därför att deti sitt yttrande till det sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet i de flesta frågor lämnar öppetför olika ståndpunkter som kan framkomma i denpolitiska debatten. Jag vill dock i detta sammanhangklargöra att inte delar JuU:s och KUU:smajoritets analys att "brottslighetensinternationalisering talar (...) för att det påunionsnivå måste finnas effektiva verktyg för attbekämpa (...) brottslighet", då vi tror attpolissamarbete kan ske inom andra, mindreöverstatliga, samarbetsorgan. Vi avfärdar ocksåtanken på varje beslutsfattande med annat änenhällighet i dessa frågor och ser farhågor i enutveckling som innebär att lagar skall kunna blibindande utan att passera nationella parlament.2. Rättssäkerhet och demokratisk kontroll (mp)av ().Detta är frågor som med fördel i huvudsak handhas avjustitieutskottet och jag välkomnar därför att det isitt yttrande till det sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet i de flesta frågor lämnar öppetför olika ståndpunkter som kan framkomma i denpolitiska debatten. Vad gäller förslagen om en frånde nationella parlamenten initierad kontroll avsubsidiaritetsprincipen har ibetänkande 2002/03:KUU1 klargjort sittställningstagande. Vi har i andra sammanhangklargjort vår kritik mot och hur vi anseratt skall behandla EU-frågor.3. Straffrättsligt samarbete (mp)av ().Detta är frågor som med fördel i huvudsak handhas avjustitieutskottet och jag välkomnar därför att det isitt yttrande till det sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet i de flesta frågor lämnar öppetför olika ståndpunkter som kan framkomma i denpolitiska debatten. Jag vill dock i detta sammanhangklargöra att inte godkännerharmonisering av straffrätten och understryka dendel av justitieutskottens yttrande som handlar omvikten av att tydligt klargöra EU:s kompetens.4. Polis- och åklagarsamarbete (mp)av ().Detta är frågor som med fördel i huvudsak handhas avjustitieutskottet och jag välkomnar därför att det isitt yttrande till det sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet i de flesta frågor lämnar öppetför olika ståndpunkter som kan framkomma i denpolitiska debatten. Jag vill dock i detta sammanhangklargöra att inte delar JuU:s och KUU:smajoritets analys att "ett utökat samarbete avseendeoperativt polissamarbete mot gränsöverskridandebrottslighet är (...) positivt". anserinte att Europol skall ha operativ befogenhet i deenskilda medlemsländerna. Vi tror inte heller påöverstatlighet inom detta område utan tror att detär viktigt att betona enskilda staters roll att, isamarbete med andra, bekämpa alla typer avbrottslighet.5. Behörigheterna för Europeiska gemenskapernasdomstol (mp)av ().Detta är frågor som med fördel i huvudsak handhasav justitieutskottet och jag välkomnar därför attdet i sitt yttrande till det sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet i de flestafrågor lämnar öppet för olika ståndpunkter som kanframkomma i den politiska debatten. Jag vill dock idetta sammanhang klargöra att ställersig tveksamt till att skall geskompetens på frågor som rör det straffrättsligasamarbetet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotion från allmänna motionstiden2002/03:U323 av m.fl. (m):16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attbygga upp Europol och Eurojust till effektivaorganisationer.Bilaga 2Justitieutskottets yttrande2002/03:JuU2yUtvidgat polissamarbete ochstraffrättsligt samarbete inom EUTill det sammansatta konstitutions-och utrikesutskottetSammanfattningI yttrandet redovisar justitieutskottet vissaallmänt hållna synpunkter som bör beaktas i detfortsatta konvents- och förhandlingsarbetet inom EU.Utskottet behandlar också en motion om effektivarepolis- och åklagarsamarbete. Motionsyrkandetavstyrks med hänvisning till den pågåendefördragsöversynen.InledningDet sammansatta konstitutions- och utrikesutskottethar berett justitieutskottet tillfälle att yttra sigöver framtidskonventets presidiums förslag till ettnytt konstitutionellt fördrag för EU i de delar somberör justitieutskottets beredningsområde samt ettmotionsyrkande från den allmänna motionstiden somrör Europols och Eurojusts effektivitet, motion2002/03:U323 (m) yrkande 16.Konventspresidiets förslag innebärsammanfattningsvis att pelarstrukturen inom EUavskaffas och att det nuvarande samarbetet inomunionen rörande frågor som faller inomjustitieutskottets beredningsområde förändras frånatt vara huvudsakligen mellanstatligt till att fåtydliga överstatliga inslag där huvudregeln blir attnya rättsakter - lagar och ramlagar - antas genombeslut i rådet med kvalificerad majoritet och medmedbeslutande av . -Medlemsstaternas nationella parlament ges möjlighetatt granska förslag från kommissionen mot bakgrundav subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen.Om minst en fjärdedel av de nationella parlamentenanser att subsidiaritetsprincipen kränks skallkommissionen ompröva sitt förslag. De nationellaparlamenten ges även en roll i den parlamentariskagranskningen av Eurojust och Europol.Konventspresidiets förslag redovisas på ettövergripande plan. Anledningen till detta är attförslaget är ett första utkast - fler än 700ändringförslag har därefter lämnats avkonventsledamöterna - och att flera av de förslagnaartiklarna uppenbarligen behöver justeras på olikasätt. har mot bakgrund av bl.a.detta förhållande valt att inte gå in i detalj på deolika förslagen utan att framföra vissa förutskottets beredningsområde relevanta synpunkterinför det fortsatta arbetet med ett nytt fördrag förEU. - Yttrandet innebär inte att de i utskottetrepresenterade partierna har tagit ställning i saktill de behandlade förslagen.Det rättsliga samarbetet inom dennuvarande tredje pelarenI avdelning VI, artiklarna 29-42, i Fördraget omEuropeiska unionen (FEU) finns de bestämmelser omrättsliga och inrikes frågor som handlar ompolissamarbete och straffrättsligt samarbete.Bestämmelserna påverkar inte medlemsstaternas ansvarför att upprätthålla lag och ordning samt att skyddaden inre säkerheten (artikel 33).I artikel 29 anges att unionens mål skall vara attge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett områdemed frihet, säkerhet och rättvisa genom att utformagemensamma insatser på områdena polissamarbete ochstraffrättsligt samarbete samt genom att förebyggaoch bekämpa rasism och främlingsfientlighet.Målet skall uppnås genom förebyggande ochbekämpande av brottslighet, vare sig denna ärorganiserad eller ej, särskilt terrorism,människohandel och brott mot barn, olaglignarkotikahandel och olaglig vapenhandel, korruptionoch bedrägeri. Som medel för att uppnå detta målnämns bl.a. närmare samarbete mellanmedlemsstaternas polismyndigheter, både direkt ochgenom Europol, mellan rättsliga myndigheter genomEurojust och genom tillnärmning av straffrättsligaregler när det är nödvändigt.För att främja samarbetet inom de områden somanges i avdelning VI i FEU skall rådet på lämpligtsätt vidta åtgärder som bidrar till att unionens måluppnås. För detta ändamål får rådet efter initiativfrån en eller flera medlemsstater eller kommissionengenom enhälligt beslut bl.a. anta rambeslut ochbeslut som inte har direkt effekt i medlemsstaterna.Rambeslut - till skillnad från beslut - medför entillnärmning av medlemsstaternas författningar.Rambeslut är bindande för medlemsstaterna när detgäller de resultat som skall uppnås, men inteavseende hur implementeringen skall göras (artikel34). Innan rådet fattar beslut om antagande av ettrambeslut eller ett beslut skall Europaparlamentethöras. skall avge sitt yttrandeinom en tidsfrist som inte får vara kortare än tremånader. Om något yttrande inte avges inom denna tidfår rådet fatta beslut om antagande av det rättsligainstrumentet (artikel 39).Det straffrättsliga samarbetet inom unionenomfattar samarbete mellan behöriga myndigheter imedlemsstaterna - för svenskt vidkommande i förstahand polis, åklagare och domstolar - avseenderättsliga förfaranden och verkställighet av beslut.Vidare omfattar samarbetet utlämning mellanmedlemsstaterna samt frågor om behörighetskonflikteroch förenlighet av medlemsstaternas regelverk.Slutligen omfattar samarbetet gradvisa beslut omåtgärder som fastställer minimiregler avseendebrottsrekvisit och påföljder på områdena organiseradbrottslighet, terrorism och narkotikahandel (artikel31.1).Vad gäller polissamarbetet inom unionen skallrådet främja detta bl.a. genom samarbete genomEuropol. Europol skall ges möjlighet att underlättaoch stödja förberedelse samt främja samordning ochutförande av utredningsinsatser av medlemsstaternaspolis. Operativa insatser skall ledas av de berördamedlemsstaternas egna myndigheter. Europol har enstödjande funktion i dessa fall. Europol skall ocksåkunna anmoda medlemsstaternas behöriga myndigheteratt genomföra och samordna utredningar i särskildafall (artikel 30).Rådet skall uppmuntra att samarbete sker genomEurojust, samarbetsorganet för medlemsstaternasnationella åklagarmyndigheter, och bl.a. möjliggöraför Eurojust att underlätta en god samordning mellandem. Eurojust skall vidare stödja brottsutredningarsom gäller grov gränsöverskridande brottslighet, isynnerhet om den är organiserad (artikel 31.2).Samarbetet inom Europol regleras iEuropolkonventionen medan Eurojust inrättats genomett beslut av rådet.EG-domstolen får, om medlemsstaterna godtagitdomstolens behörighet i denna del, meddelaförhandsbesked om giltigheten av och tolkningen avbl.a. rambeslut och beslut som antagits enligtbestämmelserna i avdelning VI i FEU samt omåtgärderna för att genomföra dessa i medlemsstaterna(artikel 35). har avgett en förklaring sominnebär att har behörighet att prövadessa frågor.Konventspresidiets utkast tillförslag avseende det framtidapolissamarbetet och detstraffrättsliga samarbetet inom EUBeslutsformer m.m.Konventspresidiets förslag innebär attpelarstrukturen avskaffas och att det straffrättligasamarbetet, i vid bemärkelse, förändras från attvara mellanstatligt till att få tydliga överstatligainslag. Något förenklat kan förslaget beskrivas somatt de frågor som omfattas av den nuvarandetredje pelaren överförs till den första pelaren.Vissa särbestämmelser bl.a. vad avserinitiativrätten och beslutsfattandet, jämfört medgemenskapsrätten i övrigt, kommer dock alltjämt attfinnas.För närvarande fattas beslut i rådet som rör detstraffrättsliga samarbetet med enhällighet efter detatt haft möjlighet att yttra sig.Sverige representeras i rådet av företrädare förregeringen. Kravet på enhällighet i rådet för att enrättsakt, vanligen ett rambeslut, skall antasinnebär att samtliga medlemsstater har vetorätt.Denna används inte i praktiken men är naturligtvisnågot som har betydelse för förhandlingsarbetet.Om den föreslagna rättsakten kräverlagstiftningsåtgärder i måste regeringeninhämta godkännande innan den röstar föratt rättsakten skall antas i rådet (se RF 10 kap. 2§). Rörande dessa rättsakter lämnarregeringsrepresentanter en s.k. parlamentariskgranskningsreservation under förhandlingarna. Dettainnebär att regeringen inte kan ingå någon förSverige bindande överenskommelse förrän riksdagenlämnat sitt godkännande. Såsom praxis i harutbildats föreslår regeringen i engodkännandeproposition att godkänner ettutkast till rambeslut. I ärendet redovisaslagstiftningsbehovet. Regeringen återkommer tillriksdagen efter rambeslutets antagande i ett senareärende med förslag till lagändringar. Denna ordningblir inaktuell om konventspresidiets förslag antas.Enligt konventspresidiets utkast till förslagskall nuvarande rättsliga instrument ersättas medlagar och ramlagar. I likhet med dagens rambeslutbinder ramlagar medlemsstaterna avseende de mål somskall uppnås men överlåter till medlemsstaterna attbestämma hur detta skall ske; härför krävs alltsånationell lagstiftning. Lagar däremot är direkttillämpliga. Beslut fattas enligt förslaget i deflesta fall med kvalificerad majoritet i rådet ochmed medbeslutande av . -Konventspresidiet föreslår, i ett framlagtdokument, vad gäller beslut som skall fattas medkvalificerad majoritet i rådet, att förslaget skallstödjas av en majoritet av medlemsstaterna somföreträder minst tre femtedelar av unionensbefolkning för att det skall bli antaget (se artikel17b i CONV 691/03). Utkastet till förslag skiljersig från vad som bestämdes genom genomatt vägningen av medlemsstaternas röster i rådet tasbort och att de befolkningsrika medlemsstaterna gesett större inflytande.Konventspresidiets utkast till förslag avseendebeslutsformerna som rör det straffrättsligasamarbetet innebär att regeringen inte längrebehöver begära godkännande av innan en nyrättsakt antas. formella inflytande överlagstiftningen på detta område minskar. Situationen blirmed andra ord likartad den som gäller inomförsta pelaren.I sammanhanget bör nämnas att vissa åtgärder föratt på unionsnivå genomföra beslut och konventionersom rör det straffrättsliga samarbetet i dagbeslutas med kvalificerad majoritet i rådet utanhörande av (artikel 34.2 c och d iFEU). Vidare bör påpekas att det i det nuvarandefördraget finns en möjlighet att genom enhälligtbeslut i rådet, efter att ha hört ,besluta att frågor som rör det straffrättsligasamarbetet skall omfattas av det beslutsförfarandesom konventspresidiet nu föreslår (artikel 42 iFEU). Slutligen bör nämnas att regeringsformen efterden senaste ändringen tillåter överförande avkompetens till EU på detta område (se RF 10 kap. 5§, prop. 2001/02:124, bet. 2001/02:KU18, bet.2002/03:KU6, SFS 2002:903).InitiativrättenKommissionen och enskilda medlemsstater har i daginitiativrätt rörande det straffrättsligasamarbetet. För svenskt vidkommande är detregeringen, inte , som har dennainitiativrätt. Om vill att regeringenskall utnyttja sin initiativrätt kan detta uppnåsgenom ett tillkännagivande från sida.Konventspresidiets utkast till förslag innebäringen förändring för kommissionen i denna del. Vadgäller medlemsstaternas initiativrätt inskränks dengenom att ett initiativ måste ha stöd av minst enfjärdedel av medlemsstaterna för att bli behandlat.De nationella parlamentenssubsidiaritetskontrollFör närvarande finns inga bestämmelser i om denationella parlamentens deltagande i normgivningen.Formerna för godkännande av olika åtaganden ärdärmed en nationell angelägenhet.Konventspresidiet föreslår att det skall införasen fördragsreglerad möjlighet för de nationellaparlamenten att granska kommissionens förslag medbeaktande av subsidiaritets- ochproportionalitetsprincipen. Syftet är att undvikaatt på unionsnivå reglera förhållanden som bättreregleras på nationell nivå. De nationellaparlamenten skulle alltså enligt utkastet tillförslag få granska kommissionens förslag för attinom meddela kommissionen skriftligt omden anser att förslaget kränkersubsidiaritetsprincipen. får ingaåtgärder vidtas med förslaget. Om minst en fjärdedelav de nationella parlamenten anser att förslagetkränker subsidiaritetsprincipen skall kommissionenompröva sitt förslag. Efter omprövningen kankommissionen besluta att antingen stå fast vid sittförslag, ändra det eller dra tillbaka det.Kommissionen skall motivera sitt beslut. Denföreslagna subsidiaritetskontrollen skall ävenomfatta initiativ på detta område från en grupp avmedlemsstater.Den föreslagna ordningen innebär inte medautomatik att kommissionens förslag har fallit ävenom ett tillräckligt stort antal medlemsstater anseratt subsidiaritetsprincipen kränks. Om kommissionenväljer att lägga fram sitt förslag efteromprövningen medför omröstningsreglerna attförslaget ändå kan komma att röstas igenom i rådet.Förslaget antas om det stöds av en majoritet avmedlemsstaterna som företräder tre femtedelar avunionens befolkning. De stater som anser attförslaget kränker subsidiaritetsprincipen blir dåöverröstade. För att förslaget skall genomföraskrävs dock att godkänner detta.Konventspresidiets utkast till förslag i denna delinnebär således att de nationella parlamenten får enfördragsreglerad rätt att kontrollera kommissionensförslag i vissa hänseenden. Omröstningsreglerna irådet enligt konventspresidiets utkast till förslaginnebär emellertid att kommissionens förslag kankomma att genomföras även om en stor gruppmedlemsstater tar avstånd från förslaget.Straffrättsligt samarbeteSamarbetet inom det straffprocessrättsliga områdetbygger bl.a. på principen om ömsesidigt erkännandeav medlemsstaternas domar och beslut. Inom denmateriella straffrätten arbetar man medtillnärmning, t.ex. i form av "minsta gemensammamaximistraff" men även med gemensammabrottsbeskrivningar. Beslut fattas i form avrambeslut och kräver alltså enhällighet.Konventspresidiet föreslår att samarbetet också ifortsättningen skall bygga på den grundläggandeprincipen om ömsesidigt erkännande i fråga omstraffprocessrätten.