bet · GQ01BOU9 · 2003-05-20 00:00:00 — Dethandlar här om ett brett spektrum av åtgärder inom bl.a. skatteområdetför att förbättra de ekonomiska förutsättningarna förbostadsförvaltning. Det handlar också om att i flera avseendenreformera de detaljerade regelsystem som styr byggande ochförvaltning av bostäder. Vi har bl.a. förespråkatförändringar inom bruksvärdessystemet för att ge bättreförutsättningar för nyproduktion av hyresbostäder. Det kan nukonstateras att parterna på hyresmarknaden, trots ett tidigaremotstånd från regeringspartiet, nu enats om att åtgärder med dennainriktning är nödvändiga om inte hyresrätten skall försvinnasom upplåtelseform.Vårt motstånd mot att införa nya riktade bidrag har också sin grund iatt denna typ av åtgärder alltid får en styrande inverkan på vilkentyp av bostäder som produceras. Staten ställer upp en rad villkor ombostadens upplåtelseform, utformning och storlek. Vi anser att detsjälvklart i stället är bostadskonsumenternas egen efterfrågan somskall tillåtas slå igenom. Endast med denna utgångspunkt kan man påsikt uppnå en bostadsmarknad i balans.Den nu aktuella propositionen visar upp ett brett spektrum avsamtidigt detaljerade och otydligt formulerade förutsättningar somskall gälla för att man skall komma i fråga för det nya bidraget. Enomfattande kritik har också framkommit från bostadsmarknadens partermot dessa villkor.Endast smålägenheter skall kunna få fullt stöd trots att baranågra dagar efter det att propositionen presenterades gick ut med ettpressmeddelande om att bristen på större lägenheter nu är likaallvarlig. Krav på en högsta hyresnivå föreslås gälla trots attregeringen i propositionen inte lyckas förklara hur detta krav står iöverensstämmelse med reglerna i bruksvärdessystemet. I stället "utgårregeringen från att parterna på hyresmarknaden kommer att hantera dennu diskuterade problematiken på ett lämpligt sätt". Den geografiskaavgränsningen av områden där bidrag kan utgå är ytterst oklartformulerad. De enskilda länsstyrelserna förutsätts göra dennaavgränsning utifrån "en samlad bedömning av den ekonomiska situationeni regionen, kommunen och kommundelen, befolkningsutvecklingen, antaletouthyrda eller osålda bostäder, prisutveckling m.m.". Ett krav påhållbart byggande och boende föreslås kopplas till bidragsgivningeninnebärande att en miljöplan och en kostnadsanalys baserad pålivscykelbedömningar skall redovisas. Till viss del anger emellertidregeringen att dessa krav i ett inledande skede "får tolkas som enmålsättning".Listan på oklara och krångliga bidragsvillkor skulle kunna görasbetydligt längre. Osäkerheten om de sammantagna bidragvillkoren kommerdessutom att flerfaldigas eftersom ett och samma projekt ifortsättningen förutsätts kunna få stöd enligt tre olika regelsystem,dvs. räntestöd enligt förordningen om statligbostadsbyggnadssubvention, det befintliga statligainvesteringsbidraget för nybyggnad av bostäder som upplåts medhyresrätt i områden med bostadsbrist samt det nu föreslagna systemetmed bidrag i form av kreditering på skattekonto. Detta är regeringenssvar på bostadssektorns begäran om enkla och långsiktigt hållbaraspelregler.Vi har under beredningen av detta ärende kunnat konstatera att ettflertal företrädare för olika delar av bygg- och bostadssektornreagerat starkt mot den föreslagna stödformen. Här skall endast nämnasde reaktioner som inkommit till utskottet från som konstaterar att regeringens förslag intekommer att medföra någon stimulans till byggandet av studentbostäder.Förslagen anses snarare leda till en stagnation av nyproduktionen.Sammanfattningsvis anser vi att helt bör avslå regeringensproposition samt tillkännage för regeringen vad som ovan anförts.Detta innebär ett bifall till motionerna 2002/03:Bo10 (c)yrkande 1, 2002/03:Bo11 (m) yrkande 1, 2002/03:Bo12 (kd) yrkandena 1och 2 samt 2002/03:Bo13 (fp) yrkande 1 och ett avslag på motion2002/03:Bo9 (s).2. Ändrade momsregler för byggande, punkt 2 - motiveringen (m) av de (), ()och ().StällningstagandeVi anser att de aktuella motionsförslagen om ändrade momsregler förbyggande m.m. bör avslås av . Förslag med denna inriktningbör i stället beredas i sitt skattepolitiska sammanhang.3. Ändrade momsregler för byggande, punkt 2 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo13 yrkande 2och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 2 och 2002/03:Bo12yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVi har ovan avvisat regeringens förslag om ett riktat bidrag som skallefterlikna en sänkt mervärdesskatt på byggande. Folkpartietliberalernas principiella ståndpunkt är att mervärdesskatten inteskall användas i konsumtions- eller produktionsstimulerande syftenutan vara så generell som möjligt. De många undantag frånnormalskattesatsen som införts urholkar skattebasenoch har lett till snedvridningar i konsumtion och produktion. Dessutomstyrs människors konsumtion efter statsmakternas politiskaprioriteringar. Undantagen från normalskattesatsen har en sådanomfattning att den generella skattesatsen skulle kunna sänkas till om alla särregler togs bort. Vi vill därför betona vikten av attden av initierade översynen av reglerna om reducerademervärdesskattesatser m.m. påskyndas så att vägen mot en enhetlig momsånyo kan inledas.En generell sänkning av mervärdesskatten skulle avsevärt sänkakostnaderna för byggande och boende utan de negativa konsekvenser somolika riktade bidrag alltid medför. Den skulle därför innebära ettviktigt steg på vägen mot en bostadspolitik där bostadskonsumenternasegna önskemål blir styrande för vad som byggs.Vi anser mot denna bakgrund att skall bifalla förslaget imotion 2002/03:Bo13 (fp) yrkande 2 om att regeringen påskyndaröversynen av reglerna om reducerade mervärdesskattesatser i syfte attlägga fram förslag om en enhetlig och sänkt mervärdesskatt. Övrigamotionsförslag i detta avsnitt avstyrks.4. Ändrade momsregler för byggande, punkt 2 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo12 yrkandena3 och 4 och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 2 och 2002/03:Bo13yrkande 2.StällningstagandeBostäder beskattas både som konsumtion och kapital. Detta sker inteför någon annan vara eller tjänst, och det strider helt motprinciperna för skattesystemets uppbyggnad. Effekterna av detta är attöver av kostnaderna för en ny bostad är skatter när fullfastighetsskatt börjar betalas. Skattetrycket på bostadsbyggande ochbostadsinnehav måste sänkas för att främja nyproduktionen. Byggmomsenbör därför halveras, inledningsvis för flerbostadshus. Därutöver börfastighetsskatten avskaffas.EG-lagstiftningen på skatteområdet medför svårigheter att införa enlägre moms på byggande. bör därför begära att regeringenagerar inom EU för att möjliggöra en sänkning, såsom skett för andravaror. Tills vidare bör skattesänkningen på byggandet åstadkommasgenom att fastighetsägaren efter deklaration erhåller enskattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs.10 % av byggkostnaden. En sådan skattereduktion skulle, till skillnadfrån regeringens förslag om en riktad investeringsstimulans, fungerapå samma sätt som sänkt moms. Den skulle således gälla allnyproduktion av flerbostadshus, vara utan tidsbegränsning samt kunnahanteras obyråkratiskt och utan osäkerhet om den utbetalas eller ej.Skattereduktionen skulle med denna inriktning vara en del avskattesystemet och inte ytterligare ett i raden av bidrag riktade tillbyggsektorn.Kristdemokraterna har i sitt budgetalternativ föreslagit en sådanminskad skatt motsvarande en halverad byggmoms. Helårseffekten för2003 av den föreslagna skattereduktionen beräknades till 1,9miljarder kronor. beräknades den till 2,1 miljarder kronor.Det jag nu anfört om ändrade momsregler för byggande bör medbifall till motion 2002/03:Bo12 (kd) yrkandena 3 och 4 tillkännage förregeringen som sin mening. Övriga motionsyrkanden som behandlats idetta avsnitt avstyrks.5. Ändrade momsregler för byggande, punkt 2 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo10 yrkande 2och avslår motionerna 2002/03:Bo12 yrkandena 3 och 4 och 2002/03:Bo13yrkande 2.StällningstagandeFram till 1971 var bostadsbyggande helt momsbefriat. Därefter införderegeringen byggmoms på som sedan fördubblades till i ochmed 1990-talets skattereform. Detta skedde under kraftiga protesterfrån byggbranschen och hyresgäströrelsen som inte trodde att detinvesteringsbidrag som i stället infördes skulle kunna kompensera deväsentligt förhöjda kostnader som denna momshöjning innebar.Utvecklingen visade att de fick rätt.Nu har även regeringen insett de negativa konsekvenser för bygg- ochbostadsmarknaden som momshöjningen orsakade. Regeringen draremellertid helt fel slutsats om nödvändiga åtgärder när den ånyoföreslår ett riktat investeringsbidrag som kompensation. I ställetborde regeringen inledningsvis låta genomföra en generell utvärderingav den höjning av momsen på byggande som infördes i och med 1990 årsskattereform. Därefter finns ett bättre underlag för vidareställningstaganden om vilka åtgärder som bör vidtas för att mildra denegativa effekterna av dagens höga byggmoms.Vad jag nu anfört bör med bifall till motion 2002/03:Bo10(c) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks.6. Andra skatteåtgärder för bostäder, punkt 3 (m) av de (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo11 yrkandena2 och 4 och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkandena 3 och 4 och2002/03:Bo12 yrkande 5.StällningstagandeDecennier av regleringar och subventioner har resulterat i en ickefungerande bostadsmarknad för hyresrätter. Varje nyinrättat stödtenderar att förvärra situationen. Vad som i stället krävs äravregleringar och skattesänkningar som ger förutsättningar för enfungerande bostadsmarknad där människors efterfrågan blir styrande.Moderata samlingspartiet har vid ett flertal tillfällen lagt framförslag med denna inriktning. Vi har för avsikt att utveckla dessaförslag och återkomma i ett sammanhang som ger tillfälle till en mersammanhållen beredning av de skatte- respektive bostadspolitiskafrågorna. Vi anser emellertid att bör ta detta tillfälle iakt att framhålla för regeringen att den i stället för nya förslag omriktade bidrag bör återkomma med förslag om generella skattesänkningarsom kan förbättra förutsättningarna för bostadsbyggande. Ävenregeringens förslag avseende studentbostäder bör föranleda ettuttalande från riksdagen.Bostadssituationen för många studenter är besvärlig, och då framförallt i de större universitetsstäderna , och Lund.Bostadsbristen har blivit ett hot mot valfriheten och i förlängningenäven mot tillväxten. Det är därför av yttersta vikt att åtgärdervidtas så att studentbostäder kan erbjudas landetsbostadslösa studerande. Ett sätt att snabbt få fram många bostäder äratt göra det mer attraktivt att hyra ut ett eller flera rum i sinprivata bostad. Dagens skatteregler för uthyrning av privatbostäder ärdock ett hinder för detta. I princip skall alla hyresintäkterbeskattas, och många drar sig för det extra besvär det innebär atthyra ut.Med en skattelagstiftning som gör det mer intressant att hyra utprivatbostäder skulle många fler erbjuda bostäder åt studenter. Enligten undersökning som låtit genomföra kanandelen stockholmare som hyr ut privatbostäder öka från dagens 2 %till . Uppskattningsvis kan således 55 000 stockholmare tänka sigatt hyra ut delar av sin bostad, om det vore mer ekonomisktfördelaktigt.För att underlätta för unga och studerande att få tag på en bostad börgränsen för skattefri uthyrning av del i privatbostad höjas.Riksdagen bör med bifall till motion 2002/03:Bo11 (m) yrkandena 2 och4 tillkännage det ovan anförda som sin mening. Förslag omfastighetsskatt bör beredas i annat sammanhang.7. Andra skatteåtgärder för bostäder, punkt 3 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo11 yrkande 4och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkandena 3 och 4, 2002/03:Bo11yrkande 2 och 2002/03:Bo12 yrkande 5.StällningstagandeRiksdagen bör bifalla förslaget i motion 2002/03:Bo11 (m) yrkande 4 omen höjd gräns vid uthyrning av del i stadigvarande privatbostad. Dettayrkande sammanfaller med förslag som tidigare framförts avFolkpartiet.En ökad möjlighet till skattefrihet vid uthyrning av rum iprivatbostäder skulle göra det möjligt att snabbt få fram betydligtfler lagliga hyresrum. Det skulle både effektivisera användningen avdet befintliga bostadsbeståndet och råda bot på den allra mest akutabostadsbristen, inte minst för studenter.De övriga aktuella förslagen om skatteåtgärder för bostäder avstyrks iavvaktan på en mer sammanhållen beredning av frågor om fastighetsskattm.m.8. Andra skatteåtgärder för bostäder, punkt 3 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo12 yrkande 5och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkandena 3 och 4 och 2002/03:Bo11yrkandena 2 och 4.StällningstagandeUnder det senaste dryga decenniet har uttaget av fastighetsskattstigit . För flerbostadshusenuppgår fastighetsskatten till 3,4 miljarder kronor.Kristdemokraterna håller fast vid sitt tidigare framförda förslag omatt fastighetsskatten bör avskaffas och ersättas med en kommunalfastighetsavgift om maximalt per lägenhet och år. Uttaget avskatt/avgift minskar med detta förslag med cirka 1,5 miljarder kronorper år för flerbostadshusen. Detta kommer framför allt de regionertill godo där bostadsbrist råder, eftersom det är där taxeringsvärdenaskenat i väg . En avskaffad fastighetsskatt skulle gebetydligt bättre förutsättningar för lönsamhet i hyresfastigheter ochdärmed öka intresset för nyproduktion av bostäder.Riksdagen bör med bifall till motion 2002/03:Bo12 (kd) yrkande 5tillkännage för regeringen att fastighetsskatten skall avskaffas ochersättas av en fastighetsavgift. Andra skatteåtgärder för bostäder, punkt 3 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo10 yrkandena3 och 4 och avslår motionerna 2002/03:Bo11 yrkandena 2 och 4 och2002/03:Bo12 yrkande 5.StällningstagandeSedan 1990-talets skattereform beskattas nya bostäder både somkonsumtion (genom moms) och kapital (genom fastighetsskatt). Detta harlett till ett överuttag av skatter inom bostadssektorn som i sin turbidragit till dagens bostadsbrist. För att förändra dagensbostadssituation finns två alternativa lösningar inom skatteområdet.Den ena är att förändra reglerna för byggmoms. Problemet med dennalösning är att EG:s momsdirektiv sannolikt hindrar enmomssänkning på detta område. Även om regeringen inom EU skulle ageraför att åstadkomma en förändring av momsdirektivet skulle detinte hjälpa i den akuta situation med bostadsbrist som vi nu befinneross i.Den andra lösningen, som inte utesluter att regeringen samtidigtagerar i momsfrågan, är att sänka andra skatter som bidrar till dehöga bygg- och boendekostnaderna. Fastighetsskatten och uttagsskattenpå fastighetsförvaltning omfattas inte av de begränsningar som EG-lagstiftningen lägger på den nationella utformningen avmervärdesskatten. Det är därför fullt möjligt att snabbt förbättra delångsiktiga villkoren för boende och byggande genom åtgärder på dessaområden.Jag anser att fastighetsskatten på hyreshus bör slopas. Uttagsskattenpå fastighetsskötsel i egen regi bör kunna avvecklas. Dessabåda åtgärder skulle påtagligt öka intresset för nyproduktion avhyreslägenheter och därmed bidra till att motverka bostadsbristen.Vad jag nu anfört bör med bifall till motion 2002/03:Bo10(c) yrkandena 3 och 4 tillkännage för regeringen som sin mening.Övriga motionsförslag i detta avsnitt avstyrks.10. Övriga byggstimulerande åtgärder, punkt 4 (m) av de (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo11 yrkande 3och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 5 och 2002/03:Bo12 yrkande6.StällningstagandeI motion 2002/03:Bo11 (m) yrkas avslag på propositionen i dess helhetmen det läggs också fram förslag om den huvudsakliga inriktningen avde åtgärder som måste vidtas i stället. Vi anser att skallställa sig bakom motionens förslag om ett tillkännagivande om behovetav färre regler, ökad konkurrens och förenklad planprocess.Flera åtgärder måste vidtas för att skapa en fungerandebostadsmarknad. Det behövs generella skattesänkningar som gör detbilligare att bygga och bo. Kostnadsdrivande och fördyrande reglermåste avskaffas. Likaså måste åtgärder vidtas som leder till en ökadkonkurrens inom byggsektorn. Skattepolitiken måste utformas så att deninte missgynnar företagare som inte utnyttjar svartarbete. Samtidigtmåste politiken läggas om så att alla kortsiktiga, illa genomtänktaoch snedvridande subventioner och bidrag inom bostadsområdet snarastavvecklas.Byggandet drabbas hårt av skattetrycket genom hög beskattning avarbete, höga energiskatter och högsta byggmoms. Vi vill sänkadet totala skattetrycket och successivt avveckla fastighetsskatten.Förändringar i dagens hyressättningssystem måste till för att detskall bli intressant att bygga och förvalta nya hyreslägenheter. Eninvestering i ett hyreshus måste ge långsiktig avkastning. Regeringenmåste acceptera att bostadsföretag drivs med vinstsyfte i likhet medvad som gäller i andra branscher.I dag kan en detaljplan överklagas i tre instanser. Mångaöverklaganden görs med syftet att fördröja en plan. Även självabygglovet kan överklagas i ända upp till fyra instanser. Med dagenslagstiftning kan således plan- och byggprocessen fördröjas i åratalmed höga kostnader, eller uteblivet bygge, som följd. Förenklingar iplan- och byggprocessen måste genomföras . Naturligtvis skallrätten och möjligheten att överklaga både detaljplaner och bygglovkvarstå, men omfattningen i vilken man kan överklaga måstebegränsas.Konkurrensen inom hela byggsektorn är bristfällig. Det gäller alla ledfrån byggmaterialproducenter till totalentreprenörer. avsubventionspolitik har reducerat förutsättningarna för fri konkurrens.Det krävs nu ett flertal åtgärder som kan skapa goda förutsättningarför alla att konkurrera på lika villkor. Bland dessa åtgärder kannämnas att bör ges en starkare ställning med ökadmöjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen.Vad vi nu anfört bör med bifall till motion 2002/03:Bo11 (m)yrkande 3 tillkännage för regeringen som sin mening. I den mån övrigamotionsyrkanden inte kan anses vara tillgodosedda med det anfördaavstyrks de.11. Övriga byggstimulerande åtgärder, punkt 4 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo12 yrkande 6och avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 5 och 2002/03:Bo11 yrkande3.StällningstagandeBostadssituationen för studenter har varit bekymmersampå många universitets- och högskoleorter. De åtgärder som regeringenföreslagit för att förbättra situationen har emellertid varitkortsiktiga och otillräckliga. Regeringen har således vid upprepadetillfällen ändrat villkoren för stödet tillstudentbostadsbyggandet. Investeringsbidraget har avvecklats ochdärefter förlängts och utökats. Ryckighet och kortsiktighet har blivitregel snarare än undantag i regeringens politik. Ett genomförande avdet nu aktuella förslaget skulle ånyo innebära att förutsättningarnaför byggande av studentbostäder förändrades. I tidningsartiklar och ien skrivelse till bostadsutskottet har företrädare förstudentbostadsbolagen konstaterat att inte heller det nya förslagetger godtagbara förutsättningar för byggande av studentbostäder. Ettgenomförande av förslaget bedöms snarare leda till stagnation ännyproduktion.Det som krävs är att både staten och kommunerna tar sitt ansvar förbostadssituationen för högskolestudenterna. För statens del handlardet främst om att skapa långsiktiga och hållbara förutsättningar förallt byggande. Den viktigaste förutsättningen för att studenter skallkunna skaffa egna bostäder är en ökning av det totalabostadsbyggandet. Det är bristen på bostäder i samhället i stort somförsämrat studenters boendesituation. Det som måste till är därför ettbrett spektrum av åtgärder inriktade på bl.a. lindrad beskattning ochett förenklat regelverk.En åtgärd som mer direkt avser studenternas bostadssituation är atttilldelningen av nya studieplatser inom högskola och universitet börske med beaktande av hur bostadsmöjligheterna ser ut i den aktuellakommunen. Det behövs också vissa riktade skatteåtgärder som snabbtskulle kunna förbättra tillgången på studentbostäder. Många studenterskulle kunna erbjudas att hyra in sig hos villaägare och hos andra medstora bostäder. Dagens skatteregler gör emellertid att intresset föratt hyra ut del av en privatbostad är mycket begränsat. Genomförändrade skatteregler på inkomster från uthyrning av en del avbostad skulle det för många bli ekonomiskt intressant att hyra ut tillstuderande som är i behov av ett rum.Mot bakgrund av hur situationen ser ut på många studieorter finnsockså behov av andra åtgärder som snabbt kan anpassa utbudet avstudentbostäder till efterfrågan. En sådan åtgärd kan vara att mobilabostadsenheter placeras i anslutning till högskolor och universitetdär trycket på bostäder är stort. Staten bör bidra till att utvecklanya former för sådana lösningar. Detta kräver också en aktiv medverkanfrån kommunerna genom att de ger tillstånd att placera mobila bostäderpå mark som inte skall bebyggas under överskådlig tid.Det nu anförda bör tillkännage för regeringen som sinmening. Det innebär i första hand ett bifall till motion 2002/03:Bo12(kd) yrkande 6.12. Övriga byggstimulerande åtgärder, punkt 4 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo10 yrkande5, bifaller delvis motion 2002/03:Bo12 yrkande 6 och avslår motion2002/03:Bo11 yrkande 3.StällningstagandeEn av de viktigaste förutsättningarna för att få i gång en tillräcklignyproduktion av hyresbostäder är att bruksvärdessystemet reformeras iflera avseenden. Bruksvärdessystemet bör göras mer flexibelt ochfungera som det var tänkt när det infördes - ett system byggt påavtalsfrihet, men med ett starkt besittningsskydd. harsedan länge förespråkat att nyproduktion skall undantas frånbruksvärdessystemet. Den nuvarande tillämpningen av systemet gerhyresgästerna möjlighet att få till stånd enprövning av hyran. För en fastighetsägare är detta en storosäkerhetsfaktor. Hela kalkylen kan spricka om en inflyttningshyra,som framstått som nödvändig för ett projekt, i efterhand kan komma attsänkas.