bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — Motionärerna anser att detinte för permanent uppehållstillstånd bör krävas attkvinnan bor med mannen i Sverige.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl. (mp)yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om attskyddet för de kvinnor och barn som lever i Sverigepå grund av anknytning skall stärkas. Motionärernamenar att de ändringar som genomförts för attunderlätta och förbättra möjligheten förmisshandlade kvinnor att få uppehållstillstånd harfått ett minimalt genomslag i verkligheten.Mona m.fl. (mp) begär i motion 2002/03:Sf8yrkande 20 ett tillkännagivande om att man bör seöver förändringen av skyddet för kvinnor ianknytningsärenden. Det har enligt motionärerna inteblivit särskilt mycket lättare för kvinnorna att fåuppehållstillstånd och hjälp efter lagändringen.Kvinnor som innan tvåårstiden går ut lämnar sin mankan ha svårt att bevisa misshandel.I samma motions yrkande 6 i denna del begärs etttillkännagivande om att samma regler bör gälla föralla dem som bor i , och som vill ta hit enanhörig, oavsett om det är EU-medborgare som flyttattill eller inte. Kravet påseriositetsprövningar och kränkandeanknytningsutredningar bör enligt motionärernaupphöra.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 28 ett tillkännagivande om kontroll ochinformation i anknytningsärenden. Det bör enligtmotionärerna finnas en möjlighet att göra utdrag urregister.I motion 2002/03:A242 av m.fl.(kd) yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om attMigrationsverket bör ges rätt att i polisregistretkontrollera män som för in kvinnor till Sverige.Uppgifterna kan avse bl.a. hur många kvinnor mannentidigare fört in i och om han tidigaremisshandlat någon av dessa.Även i motion 2002/03:Ju363 av . (kd) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande omatt bör ges rätt att ipolisregistret kontrollera män som för in en kvinnatill Sverige.I motion 2002/03:Ju249 av m.fl. (c)yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om attanhöriginvandring på basis av fullmaktsäktenskapskall förbjudas. Motionärerna anger att det i dagförekommer att en flicka i gifts bort med enman i ett annat land, genom användandet av fullmakt.Eftersom äktenskapet accepteras i kan mannenflytta hit genom anhöriginvandring och flickan hardå inte någon möjlighet att motsätta sigäktenskapet.I motion 2002/03:Sf299 av () begärs etttillkännagivande om behovet av att se över frågan omskenäktenskap och dess följder.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid ett antal tillfällenbehandlat motioner om bl.a. seriositetsprövningenvid s.k. snabba anknytningar, senast i betänkande2001/02: SfU8.Makar eller sambor som har sammanbottstadigvarande utomlands har rätt tilluppehållstillstånd. Är förhållandet inte etableratsedan tidigare krävs för uppehållstillstånd attförhållandet bedöms som seriöst och att särskildaskäl inte talar mot att tillstånd beviljas. Denseriositetsprövning som görs innebär inte någonkontroll av förhållandets allmänna lämplighet ellerparternas moraliska eller andra kvaliteter. Syftetär främst att förhindra attinvandringsbestämmelserna kringgås och att skyddaparter som riskerar att i förhållandet utsättas förvåld eller annan allvarlig kränkning.Den 1 juli 2000 infördes i utlänningslagenuttryckligen möjligheten att ge fortsattuppehållstillstånd i vissa fall vid nyligenetablerade förhållanden. Regleringen motsvarade vadsom dittills gällt i praxis. Av framför allträttssäkerhetsskäl infördes möjligheten att geuppehållstillstånd trots att det förhållande somgrundade anknytning upphört. Regeln syftar till attavhjälpa t.ex. att kvinnor som misshandlats underförhållandet blir utvisade när förhållandet upphört.Vidare kan ett första uppehållstillstånd nekas trotsatt förhållandet framstår som seriöst, om det finnsen påtaglig risk för att sökanden kommer attutsättas för våld eller annan allvarlig kränkning iförhållandet.Anhörigkommittén har i sitt delbetänkande Våranhöriginvandring (SOU 2002:13) redovisat hurseriositetsprövningen vanligtvis går till och lämnatförslag till viss ändring av dagensseriositetsprövning av etableradeförhållanden. Kommittén anger att gäller attanknytningspersonen tillfrågas om eventuellatidigare brott i syfte att förhindra attuppehållstillstånd ges om det finns påtaglig riskför att sökanden kommer att utsättas för misshandeleller annan kränkande behandling i förhållandet.Vidare görs registerkontroll om det finns särskildaskäl, t.ex. om något framkommit som ger anledningatt misstänka tidigare relevant kriminalitet.Migrationsverket har direktåtkomst till registrenoch kan kontrollera om personen dömts för brottenligt 3, 4 eller 6 kap. eller harmeddelats besöksförbud. föreslåratt utredningens omfattning bör minskas och tillviss del ersättas av att anknytningspersonensförmåga att försörja sökanden utreds. För att sökaundvika att utsatta parter utnyttjas föreslås vidareatt anknytningspersonens förhållanden i fråga omeventuell tidigare brottslighet och äktenskap alltidundersöks genom registerkontroll. Kommittén menaratt skyddsaspekten utgör ett skäl för att införaförsörjningskrav vid etableradeförhållanden. Ett försörjningskrav skulle ocksåenligt kommittén motverka skenförhållanden.Som anges i föregående avsnitt har utskottettidigare yttrat sig till över förslagettill direktiv om familjeåterförening(2000/01:SfU7y). Utskottet berörde frågan ombestämmelser för unionsmedborgare som inte utövatsin rätt till fri rörlighet. Vidare uttaladeutskottet att det är mycket kritiskt tillutformningen framför allt när det gäller möjlighetenatt göra en seriositetsprövning redan i samband medprövningen av det första uppehållstillståndet vidnyligen etablerade förhållanden.Statsrådet har i ett frågesvar den13 februari angett att regeringen avser att geMigrationsverket i uppgift att se över de regler somändrades i syfte att stärka skyddet förkvinnor som misshandlas.Som angetts under tidigare avsnitt har vid möte irådet för rättsliga och inrikes frågor den 27-28februari 2003 uppnåtts en politisk överenskommelseom familjeåterföreningsdirektivet, KOM(2002) 225.Direktivet kommer inte att vara tillämpligt påfamiljemedlemmar till EU-medborgare, oavsett om deutnyttjat rätten till fri rörlighet eller inte.EG-förordningen 1612/68 om arbetskraftens friarörlighet omfattar bl.a. make/maka, dock inte sambotill en arbetstagare som är medborgare i enmedlemsstat och anställd i en annan medlemsstatsterritorium, dvs. unionsmedborgare som utnyttjat sinrätt till fri rörlighet. Eftersom make/maka har rättatt ansluta sig till den som bor i med stödav EES-reglerna prövas inte äktenskapets seriositet.Seriositetsprövning görs däremot när det rör sig omsambor eftersom en sambos rätt att komma tillSverige prövas enligt utlänningslagens regler.Utskottet har tidigare i betänkande 1999/2000:SfU9uttalat att uppehållstillstånd inte skall beviljasvid tvångsäktenskap. Därvidlag blir den muntligautredningen av mycket stor betydelse och måsteomgärdas med olika åtgärder för att säkerställa attdet verkligen är parternas fria vilja som kommertill uttryck vid så kallade arrangerade äktenskap.Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av förslag böravvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2002/03:Sf8yrkandena 6 i denna del och 20, 2002/03:Sf239yrkande 11, 2002/03:Sf299, 2002/03:Sf334 yrkandena27 och 28, 2002/03:Sf367 yrkande 19, 2002/03:A242yrkande 35, 2002/03:Ju249 yrkandena 19 och 21 samt2002/03:Ju363 yrkande 10.FlyktingpolitikenFlyktingbegreppet och andra skyddsgrunderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- ett utvidgat flyktingbegrepp omfattandebl.a. könsrelaterad förföljelse- avvisningsbeslut vid risk för tortyr- asylsökande från Iran- regeringens bedömning av inreflyktalternativJämför reservationerna 27 (fp, kd, v, c, mp),28 (fp), 29 (v) och 30 (kd)Gällande ordningFN-konventionen angående flyktingarsrättsliga ställning, ,kompletterades med ett protokoll angåendeflyktingars rättsliga ställning, det s.k. New York-protokollet. Protokollet innebär att staternaförbinder sig att tillämpa konventionen utanbegränsning till händelser som inträffat före den1 och som regel utan geografiskbegränsning till händelser som inträffat i Europa.Genèvekonventionen innehåller bl.a. en definitionav vem som skall anses som flykting och föreskriverförbud mot avvisning eller utvisning av personertill ett land där de riskerar förföljelse eller tillett land där de inte åtnjuter trygghet gentemot attbli sända till ett land där de riskerar förföljelse.I konventionen definieras en flykting som enperson som "i anledning av välgrundad fruktan förförföljelse på grund av sin ras, religion,nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgruppeller politisk åskådning befinner sig utanför sitthemland och som inte kan eller på grund av sinfruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd".I artikel 33 anges att enflykting inte får avvisas eller utvisas till ettland där hans liv eller frihet hotas på grund avhans ras, religion, nationalitet, tillhörighet tillviss samhällsgrupp eller politiska åskådning.En flykting har enligt utlänningslagen enprincipiell rätt att få uppehållstillstånd iSverige. Definitionen av vem som är flykting ärintagen i 3 kap. 2 § UtlL och har samma lydelse somi , dock med uttryckligt angivandeatt denna rätt gäller oberoende av om förföljelsenutgår från landets myndigheter eller om dessa intekan antas bereda skydd mot förföljelse frånenskilda.Utöver flyktingar har tre andra kategorier enligt3 kap. 3 § UtlL en principiell rätt att få skydd iSverige. Det rör sig om personer som lämnat sittland av andra skäl än av flyktinggrundande orsakeroch som1. känner en välgrundad fruktan för att straffasmed döden eller med kroppsstraff eller att utsättasför tortyr eller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning,2. på grund av en yttre eller inre väpnad konfliktbehöver skydd eller på grund av en miljökatastrofinte kan återvända till sitt hemland, eller3. på grund av sitt kön eller homosexualitetkänner välgrundad fruktan för förföljelse.Som flykting och som skyddsbehövande enligtovanstående grunder anses även en person som ärstatslös och som av de uppräknade skälen befinnersig utanför det land där han eller hon tidigare haftsin vanliga vistelseort, under förutsättning attpersonen inte kan eller på grund av sin fruktan intevill återvända dit.Enligt 8 kap. 1 § UtlL får en avvisning ellerutvisning aldrig verkställas om det finns skäliganledning att tro att utlänningen riskerardödsstraff, kroppsstraff eller tortyr eller attutsättas för annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning.Verkställighet får inte heller ske till ett landdär han eller hon inte är skyddad mot att sändasvidare till ett land där personen riskerardödsstraff m.m.I 4 kap. 12 § UtlL anges att när en fråga omavvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tastill om utlänningen på grund av bestämmelserna ibl.a. 8 kap. 1 § UtlL inte kan sändas till ett visstland eller om det annars finns särskilda hinder motatt avgörandet verkställs.I artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr och annanomänsklig eller förnedrande behandling angesföljande.1. Ingen konventionsstat skall utvisa, återföraeller utlämna en person till en annan stat, i vilkendet finns anledning att tro att han skulle vara ifara för att utsättas för tortyr.2. För att fastställa huruvida sådan anledningföreligger, skall de behöriga myndigheterna beaktaalla hänsyn av betydelse, vari i förekommande falläven skall inbegripas förekomsten i den berördastaten av ett konsekvent handlingsmönster av grova,uppenbara eller talrika kränkningar av de mänskligarättigheterna.Också i artikel 3 i Europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna, , finnsett förbud mot tortyr.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att regeringen den 11 april2002 beslutade att en utredare skall föreslåförfattningsändringar som är nödvändiga för attpersoner som känner en välgrundad fruktan förförföljelse på grund av kön eller sexuell läggningskall kunna betraktas som flyktingar enligt 1951 årsGenèvekonvention (dir. 2002:49).I skrivelsen anges att i oktober2001 presenterade ett förslag till direktiv omminiminormer för när medborgare i tredjeland ochstatslösa personer skall betraktas som flyktingareller som personer som av andra skäl behöverinternationellt skydd samt om dessa personersrättsliga ställning (KOM(2001) 510 slutlig). Frånsvensk sida har framhållits vikten av att icke-statlig förföljelse liksom förföljelse på grund avkön och sexuell läggning inkluderas iflyktingbegreppet. Förhandlingarna pågår alltjämtoch enligt slutsatserna från iSevilla skall direktivet vara antagetsenast före utgången av juni 2003.I skrivelsen anges vidare att mottortyr (CAT) har prövat 20 ärenden i sakavseende klagomål mot . Kommittén har uttalatkritik mot i nio fall. finnsi kommittén åtta öppna ärenden. En förutsättning föratt kommittén skall kunna pröva klagomål frånenskilda är att staten i fråga har accepterat denindividuella klagorätten. Många av de 131 stater somär anslutna till konventionen har inte gjort detta.Ingen avvisning har skett i de fall där harkritiserats.Europadomstolen är behörig att pröva klagomål frånenskilda mot samtliga stater som är anslutna tillEuropakonventionen. I skrivelsen anges att Sverigehittills inte har fällts i i någotärende avseende artikel 3 i konventionen.MotionerKönsrelaterad förföljelseI motion 2002/03:Sf5 av m.fl. (fp) begärsi yrkande 1 i denna del ett tillkännagivande om attvidga flyktingbegreppet till att omfatta ävenförföljelse på grund av kön och sexuell läggning.Motionärerna anser att den långsamma beredningen äroacceptabel.I motion 2002/03:L249 av m.fl.(fp) yrkandena 23 och 24 begärs tillkännagivanden omatt flyktingpolitiken bör vara generös och humaninte bara i högtidstalen när det gäller förföljdahomosexuella, bisexuella och transpersoner.Motionärerna anser att i internationellaforum bör verka för ett tilläggsprotokoll tillGenèvekonventionen för att ge flyktingstatus även åtpersoner som förföljs på grund av kön, könsidentiteteller sexuell läggning.Lars m.fl. (fp) begär i motion2002/03:Sf256 yrkande 2 i denna del etttillkännagivande om att flyktingbegreppet bör vidgastill att omfatta även förföljelse på grund av köneller sexuell läggning. Svensk lagstiftning börenligt motionärerna ändras redan innan detföreslagna EU-direktivet antas.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf6yrkande 6 ett tillkännagivande om att en utredaremed uppgift att stärka skyddet för dem som riskerarförföljelse på grund av kön eller sexuell läggningbör tillsättas samt att beslutsunderlag ochkompetens hos myndigheterna bör ses över.Rosita Runegrund m.fl. (kd) begär i motion2002/03:U328 yrkande 17 ett tillkännagivande om attlagstiftning och praxis bör ge ett reellt skydd förden som söker asyl för förföljelse på grund av kön.Kvinnlig könsstympning bör enligt motionärernaerkännas som ett brott mot grundläggande mänskligarättigheter.Ulla m.fl. (v) begär i motion 2002/03:Sf3yrkande 1 ett tillkännagivande om att det omedelbartbör tillsättas en särskild utredare enligt dir.2002:49 om flyktingstatus för personer som ärförföljda på grund av kön eller sexuell läggning.I motion 2002/03:Sf228 av m.fl. (v)begärs att regeringen omgående tillsätter enutredning om nödvändiga författningsändringar för enutvidgad tolkning av . Personersom känner en välgrundad fruktan för förföljelse pågrund av kön eller sexuell läggning skall enligtmotionärerna kunna betraktas som flyktingar. Den somerkänts som flykting har en i flera avseendenförmånligare ställning än den som beviljats skyddmed stöd av andra bestämmelser i utlänningslagen.I motion 2002/03:Sf4 av m.fl. (c)yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om attregeringen skyndsamt bör lägga förslag för attstärka möjligheten till asyl för de grupper somförföljs på grund av kön eller sexuell läggning.I motion 2002/03:Sf214 av m.fl.(c) yrkande 15 begärs att regeringen ser överkönsbestämmelsen i utlänningslagen. Motionärernaanser att det är av yttersta vikt att kvinnor somfår uppehållstillstånd på grund av genusrelateradförföljelse erhåller samma rättigheter och starkaskydd som den som får uppehållstillstånd somflykting.Maud m.fl. (c) begär i motion2002/03:U326 yrkande 7 i denna del etttillkännagivande om att behöverses över. Definitionen av flyktingbegreppet måsteutvidgas till att avse även förföljelse på grund avkön eller sexuell läggning.Lena Ek och () begär i motion2002/03:Sf320 ett tillkännagivande om en utredningför att klargöra rättsläget vad gäller förföljelsepå grund av kön som kriterium vid asylansökan. Detär enligt motionärerna möjligen rätt att ungaflickor som förföljs på grund av sitt kön ochriskerar könsstympning i stället skall ges skyddenligt regler om skydd undan tortyr och annanförnedrande eller omänsklig behandling eftersomSverige då också förbjuds att återsända personentill ett land där hon kan riskera att utsättas förjust tortyr eller annan omänsklig och förnedrandebehandling.Mona m.fl. (mp) begär i motion 2002/03:Sf8yrkande 17 ett tillkännagivande om att vid t.ex.hedersmord, könsstympning eller homosexualitet bören person ges uppehållstillstånd som skyddsbehövandei stället för av humanitära skäl.Peter m.fl. (mp) begär i motion2002/03:Sf367 yrkande 18 ett tillkännagivande om attförföljelse på grund av kön eller homosexualitet börinbegripas i flyktingbegreppet utan att eventuellabeslut i EU avvaktas. Könsstympning skall ocksåenligt motionärerna utgöra skäl för att erhållaflyktingstatus.Hillevi och () begär imotion 2002/03:Sf319 ett tillkännagivande om att i 3kap. 2 § UtlL skall inbegripas flyktingstatus förhomosexuella.I flerpartimotionen 2002/03:Sf317 av m.fl.(mp, s, fp, v, c) begärs ett tillkännagivande om attutlänningslagen bör ändras så att förföljelse pågrund av kön, sexuell läggning eller könsidentitetger flyktingstatus. Regeringens aviserade ståndpunktom att låta ett utvidgat flyktingbegrepp inkluderakön och sexuell läggning är enligt motionärerna intetillräckligt eftersom transpersoner lämnas utanför.Förföljelse på grund av kön, sexuell läggning ellerkönsidentitet måste föras in under 3 kap. 2 § UtlL.Övriga motioner om flyktingbegreppetLars m.fl. (fp) begär i motion2002/03:Sf256 yrkande 2 i denna del etttillkännagivande om att aktivt bör verka föratt kommissionens förslag och skyddsgrunder inteurholkas, utan i stället förbättras genom att ävenlåta personer som flyr undan krig och svält,krigsvägrare samt personer som förföljs av annan änstaten anses som flyktingar.I motion 2002/03:Sf334 av m.fl. (kd)yrkande 7 begärs ett tillkännagivande omnödvändigheten av att utarbeta en gemensamdefinition av flyktingbegreppet inom EU.Motionärerna pekar på att en asylsökande som kommertill , och som här skulle ha fåttflyktingstatus, enligt kan kommaatt avvisas till första asyllandet där en annantolkning av flyktingbegreppet leder till avvisning.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om attregeringen inte bör godta några inskränkningar iskyddet för flyktingar och andra skyddssökande idirektivförslaget om miniminormer för när medborgarei tredjeland skall betraktas som flyktingar ellersom personer som av andra skäl behöverinternationellt skydd.Maud m.fl. (c) begär i motion 2002/03:U326yrkandena 6 och 7 i denna del tillkännagivanden omatt innan EU kan gå vidare och fastställa engemensam asylpolitik måste man vara överens om enklar och entydig definition på flykting, immigrant,asylsökande och tvångsflyttade. En gemensam asyl-och flyktingpolitik inom EU kan enligt motionärernaförhindra tävlan mellan medlemsländer. Motionärernaanser vidare att behöver sesöver. Flyktorsaker som krig och inbördeskrig,odemokratiska regimer, förtryck av minoriteter samtnatur- och hungerkatastrofer innebär enligtmotionärerna att de tidigare definitionerna avbegreppen flykt och asyl måste utvidgas.Peter m.fl. (mp) begär i motion2002/03:Sf367 yrkande 17 ett tillkännagivande om attbestämmelsen om övriga skyddsbehövande skallanvändas i betydligt mer generös utsträckning äntidigare.Övriga motionerI motion 2002/03:Sf5 av m.fl. (fp) yrkande 6 begärsett tillkännagivande om en samlad analys av vilkaåtgärder som behövs för att inte skallfällas av mot tortyr.I motion 2002/03:U238 av m.fl. (v) yrkande7 begärs ett tillkännagivande om att händelserna iIran innebär en kraftigförsämring när det gäller mänskliga rättigheter ochatt den beaktar detta när detgäller behandlingen av iranska flyktingarsmöjligheter att få uppehållstillstånd i Sverige.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 20 att regeringen återkommer med ettklargörande om hur ser på asylsökande somvid utvisning hänvisas till ett liv sominternflyktingar.Yilmaz Kerimo och () begär i motion2002/03:Sf217 ett tillkännagivande om att mångaupplever själva ordet främlingspass somnedvärderande varför det bör döpas om till t.ex.resepass.Utskottets ställningstagandeUNHCR har sett över flyktingbegreppet enligtGenèvekonventionen och hållit globala konsultationermed alla 136 länder som har undertecknatkonventionen. Översynen har utmynnat i enhandlingsplan för internationellt skydd, Agenda forProtection.Europeiska kommissionen presenterade hösten 2001ett förslag till direktiv om miniminormer för när enmedborgare i tredjeland och statslösa personer skallbetraktas som flyktingar eller som personer som avandra skäl behöver internationellt skydd samt omdessa personers rättsliga ställning, KOM(2001) 510(skyddsgrundsdirektivet). Förslaget innehållerbestämmelser för fastställande av vilka av depersoner som söker internationellt skydd som skallanses uppfylla villkoren för flyktingstatus ochvilka som skall anses berättigade till subsidiärtskydd. Förslaget omfattar dock inte den som befinnersig på medlemsstaternas territorier och sommedlemsstaterna fortlöpande tillåter att stanna därav skäl som inte hänger samman med behovet avinternationellt skydd, t.ex. av humanitära skäl.En av fem grunder förförföljelse som kan leda till flyktingstatus ärtillhörighet till viss samhällsgrupp. har ansett att denna grund bör tolkasbrett och övergripande och således innefatta ävenförföljelse på grund av kön eller sexuell läggning.Regeringen har med anledning av direktivförslagetuttalat att innehållet i förslaget i sak är bra ochatt bl.a. tolkningen av begreppet "tillhörighet tillviss samhällsgrupp" är i linje med den svenskaståndpunkten. Förhandlingarna pågår alltjämt ochenligt slutsatserna från i Sevillai skall direktivet vara antaget senastföre utgången av juni 2003.Utskottet kan konstatera att frågan ominternationellt skydd och om definitionen avbegreppet flykting samt alternativa skyddsformer ärföremål för diskussion i olika forum internationelltoch inom EU. Enligt utskottets mening är frågan omdefinitionen av begreppet flykting och möjlighetenatt erhålla flyktingstatus mycket viktig ochgrundläggande inte minst när det gäller det övrigaarbetet inom EU med att utforma en gemensamasylpolitik. har varit drivande i dessafrågor. I utlänningslagen infördes också redan 1997bestämmelser om att förföljelse från tredje part kanutgöra grund för flyktingskap. Utskottet villunderstryka vikten av att arbetet med dettagrundläggande direktivförslag inte fördröjs.Regeringen beslutade om direktiv(2002:49) för att se över frågan om att iutlänningslagen införa en möjlighet för personer somförföljs på grund av kön eller sexuell läggning atterhålla flyktingstatus. En utredare har förordnatsfrån och i tilläggsdirektiv den 13februari 2003 (dir. 2003:7) anges att utredningenskall ha slutfört sitt arbete senast den 1 november2003.