bet · GR01FÖU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Vidare skall möjligheterna för den civilapersonalen att delta i lämpliga delar av utbildningen vidFörsvarsmaktens skolor samt vid ytterligaretillvaratas.Det framtida militära skolsystemet skall utformas för atttillgodose de kompetensbehov som följer med implementeringen avdet flerkarriärsystem som regeringen redovisat i propositionenFortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10).Reformarbetet kommer i allt väsentligt att ske inom ramen för detkommande försvarsbeslutet.Enligt regeringens bedömning har Försvarsmakten fortsatt attarbeta med att förbättra sin arbetsgivarroll som inleddestidigare efter kritik som främst riktat motmyndigheten. revisorer har i en rapport /03:16Givakt på lönebildningen - arbetsgivarpolitiken inomFörsvarsmakten riktat en viss kritik mot Försvarsmakten i frågaom lönebildningen vid myndigheten. En modell för mer kontinuerliglönekostnadsuppföljning kommer att tas fram av Försvarsmaktenscentrala ledning. Regeringen avser att särskilt följa uppFörsvarsmaktens arbetsgivarroll.Försvarsmaktens arbete med att motverka och förebyggatrakasserier grundat på t.ex. etnisk tillhörighet, religion ellersexuell läggning måste på samma sätt som jämställdhetsarbetetdrivas som en ständig process med att förbättra arbetsmiljön ochförändra ogynnsamma attityder.Projektet inom HBT-området (homosexuella,bisexuella och transpersoner) kommer att löpa fram till utgångenav . Kartläggningarna inom projektet kommer att geFörsvarsmakten en god grund i sitt fortsatta arbete med frågorna.Regeringen bedömer därför att det är nödvändigt förFörsvarsmakten att finna lämpliga former för hur dessafrågor kan integreras i myndighetens kontinuerliga arbete medledarskaps- och arbetsmiljöfrågor.Regeringen bedömer att mångfald bidrar till att höja kvaliteteninom en verksamhet, att god framtida kompetensförsörjning utgårfrån att arbetsgivare kan attrahera den mest kompetentaarbetskraften utan att exkludera t.ex. kvinnor och personer medutländsk bakgrund. Mångfalden har dessutom en särskild betydelseinom försvarssektorn utgående från både folkförankrings- ochdemokratiprinciper.Regeringens inriktning är att ytterligare stärka detotalförsvarsgemensamma myndigheternas arbete med genus- ochmångfaldsfrågor med särskilt fokus på Försvarshögskolan eftersom dessa myndigheter har något aven särställning inom totalförsvaret.Pliktverket skall därför intensifiera sitt arbete med attmotverka ogynnsamma attityder och säkerställa att alla ungdomar,oaktat exempelvis kön, etnisk tillhörighet och sexuell läggningkänner sig välkomna och respekterade som individer.Försvarshögskolans roll å andra sidan är unik genom attmyndigheten utbildar och präglar officerare på högre nivåer ochchefer inom totalförsvaret. Om chefer inom det militära försvaretskall få tillräckliga kunskaper om jämställdhets- ochdiskrimineringsfrågor för att kunna bli goda ledare i arbetslivetär det därför nödvändigt att Försvarshögskolan verkar för attbidra till detta.Regeringen anser mot denna bakgrund att myndigheternas arbete medatt motverka och förebygga diskriminering bl.a. grundat på kön,etnisk tillhörighet eller sexuell läggning särskilt bör granskasi syfte att klarlägga hur arbetet kan stärkas. Regeringensintention är att totalförsvaret som helhet skall få en för totalförsvarspliktigaRegeringen bedömer att förtotalförsvarspliktiga skall läggas för totalförsvarspliktiga har tilluppgift att genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genomegna initiativ främja personalvård för totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt eller civilplikt. Regeringen utser ordförande,vice ordförande, ledamöter och sekreterare. Nämnden består avhögst 16 personer. Från anslaget 6:1 betalar Försvars-maktenårligen högst för ersättning till Nämnden förpersonalvård för totalförsvarspliktiga.Regeringen har för avsikt att inom Styrelsen för psykologisktförsvar inrätta en funktion för information och vägledning irättsliga frågor för de totalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt eller civilplikt och för utbildningsansvariga. Tillstyrelsen skall vara knutet ett råd som skall bistå myndigheten idessa frågor. Ledamöterna skall utses av regeringen. Funktionenkommer således till viss del att bedriva den verksamhet som förnärvarande åligger förtotalförsvarspliktiga, varför denna nämnd således kan läggas nedi och med utgången av 2003.Frivilliga försvarsorganisationerDe frivilliga försvarsorganisationernas utbildning bör utvecklasoch delvis ges ett nytt innehåll så att organisationerna kanutgöra en kompetensbas för kompletterande utbildning undernormala förhållanden samt vid återtagning av kompetens. Dettainnebär även att de frivilliga försvarsorganisationernasverksamhet kan komma att begränsas med hänsyn tillFörsvarsmaktens uppgifter och förändrade ekonomiska villkor.Behovet av avtalspersonal från flera av organisationerna bedömssom fortsatt stort. Regeringen menar att de frivilligaförsvarsorganisationerna fortsatt skall ha till uppgift att försevissa av de nationella skyddsstyrkorna med bl.a. förplägnads-,sjukvårds-, transport-, lednings-, marin- och sambandskompetens.Utöver detta bedömer regeringen att personal ur de frivilligaförsvarsorganisationerna fortsatt kommer att utgöra en resurs,t.ex. som instruktörer vid grundutbildning eller somkompetensutvecklare av totalförsvarspliktiga och befäl. De kommeräven fortsättningsvis att fylla en viktig roll i Försvarsmaktensoch det övriga totalförsvarets folkförankring.MiljöfrågorDen enligt regeringen viktigaste uppgiften för Försvarsmakten imiljöarbetet är att fortsätta att utveckla och fördjupasektorsansvaret för ekologisk hållbarhet. Försvarssektornbedriver ett systematiskt och ambitiöst miljöarbete i linje medde miljökvalitetsmål har lagt fast. För att ytterligarestärka denna utveckling bör Försvarsmakten och övriga myndigheterinom försvarssektorn även fortsättningsvis ge hållbarhetsarbetethög prioritet.Regeringen anser att Försvarsmakten bör fortsätta att medverkaaktivt i det internationella försvarsmiljöarbetet. Försvarsmaktenoch andra totalförsvars gemensamma myndigheter besitter storkunskap i försvarsmiljöfrågor. De genomförda insatsernai visar att försvarets insatser ärbetydelsefulla. Det är därför angeläget att detta arbetefortsätter.GrundorganisationenRegeringen anser att den hittillsvarande inriktningen avgrundorganisationen bör gälla även . Försvarsmakten skalldärför fortsätta att anpassa och utveckla grundorganisationentill att ha den förmåga som krävs för att kunna organisera,vidmakthålla och stödja de krigsförband och resurser som ingår iinsatsorganisationen. Vidare skall grundorganisationen effektivtoch rationellt kunna hantera alla de åtgärder som krävs för attutveckla, vidmakthålla eller avveckla personal, förnödenheter,anläggningar, mark och lokaler vid förband, skolor och centrum.Inriktningen innebär bl.a. följande för verksamheten under året.Garnisonen i , inklusive verksamheten inom Operativainsatsledningen, skall utvecklas. Likaså skall verksamheten vidMalmen med anledning av flygskolan och de nya helikoptersystemenfortsätta att utvecklas. Försvarsmaktensledningsorganisationsförmåga att med kort varsel kunna avdelapersonal för att bemanna internationella staber skallupprätthållas. Härutöver skall Försvarsmaktens logistik utvecklasvidare mot en ökad rationalitet och effektivitet. Likaledes skallde organisatoriska förändringarna i fullföljas.Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning i budgetunderlagetför 2004 att ett för informationsoperationer börutvecklas.Försvarsmaktens mark- och lokalförsörjning skall rationaliserasvidare.Regeringen anser att möjligheterna att följa upp och utvärderaförändringar i grundorganisationen bör förbättras. Regeringen hardärför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa förslag i dettaavseende. Regeringens inriktning är att återkomma till dennafråga försvarsbeslut. Regeringen avser också att iförsvarsbeslutspropositionen återkomma till i fråga omgrundorganisatoriska förändringar.Skydd mot NBC-stridsmedelMot bakgrund av de nya säkerhetshoten är det regeringensuppfattning att det är av stor vikt att Försvarsmakten alltjämtsträvar efter att huvuddelen av NBC-kompaniet skall varaoperativt . Regeringen anser att åtgärder bör vidtasför att höja NBC-insatsförmågan stegvis intill dess att NBC-kompaniet är fullt operativt. Intill dess kompaniet är operativtanser regeringen att den tillfälliga NBC-insatsstyrkan tillsvidare skall finnas kvar.Det internationella erfarenhetsutbytet avseende NBC-skydd börenligt regeringens uppfattning fortsätta.Ammunitions- och minröjningSverige skall fortsatt vara engagerat i olika internationellasamarbetsforum och verka för regleringar av vapen som ger upphovtill s.k. explosiva lämningar av krig. Att följa, främja ochvidareutveckla de internationella regelverken är ett mål förregeringen. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för en globalanslutning till och delta aktivt iförhandlingarna kring ett nytt protokoll till 1980 årsvapenkonvention angående explosiva lämningar av krig. Till dettakommer att har fått i uppdrag att,inom för humanitär minröjning ochminröjningsteknik, verka som först rapportör och därefterordförandeland.Regeringen betonar vikten av att samarbetet mellan berördamyndigheter inom området minhantering fortsatt fördjupas.Enligt regeringen bör utvecklingen av Swedecsammunitionsröjningspooler, bestående av bl.a.minröjningsspecialister, sjukvårdspersonal, minhundar ochmateriel, fortgå enligt plan.InformationssäkerhetRegeringen har tillsatt en utredning (dir. 2002:103) som har tilluppgift att lämna förslag angående vissa frågor inominformationssäkerhetsområdet. Utredningen skall bl.a. lämnaförslag till hur den nationella strategin förinformationssäkerhet skall utvecklas samt hur engagemangi det internationella arbetet inom informationssäkerhetsarbetetskall utformas.Regeringens bedömning är att förmågan att motståinformationsoperationer har ökat i samhället genom de uppgiftersom vissa myndigheter erhållit inom informationssäkerhetsområdet.Försvarsmaktens ansvar inom informationsoperationsområdet avseratt ha förmåga att skydda sina egna system mot detta.Informationskrigföring är en offensiv informationsoperation somkan ske under höjd beredskap. Försvarsmakten skall ha kunskap ominformationskrigföringens offensiva område.Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutvecklingRegeringen gör bedömningen att materielförsörjningen inklusiveforskning och teknikutveckling bör inriktas så attFörsvarsmaktens operativa behov samt behov av kompetens påkortare och tillgodoses. Särskild vikt bör läggas vidatt skapa förutsättningar för utveckling mot det nätverksbaseradeförsvaret samt att kunna möta tänkbara framtida hot.Materielförsörjningsprocessen, inklusive forskning ochteknikutveckling bör fortsätta att utvecklas bl.a. i syfte atttydligare koppla materielförsörjningsfrågorna tillFörsvarsmaktens långsiktiga utveckling genom ökad spårbarhet samtpröva olika inriktningar inför försvarsbeslutet. Möjligheternatill internationella samarbeten bör så långt lämpligt utnyttjas.Exportstödet bör ges fortsatt hög prioritet och stödja sådanverksamhet som bidrar till vidmakthållande, vidareutveckling ochutveckling av motsvarande materiel för Försvarsmakten.Materiel som inte behövs för den framtida insatsorganisationenbör avvecklas. Avvecklingen bör ske på det sätt som är mestekonomiskt fördelaktigt.En samlad materielförsörjningsstrategi bör tas fram införförsvarsbeslutet.Försvarsmaktens anläggningsförsörjning bör anpassas efterberedskapsbehoven. Anläggningar som inte längre behövs iinsatsorganisationen bör avyttras.Försvarsmakten kommer att ha ett fortsatt behov av avancerad ochmodern materiel för att kunna lösa sina uppgifter. Inte minstställer övergången till ett nätverksbaserat försvar krav i dettaavseende. Försvarsmaktens operativa behov på kortare och längresikt bör utgöra utgångspunkten för materielförsörjningen.Utveckling av nya materielprojekt för Försvarsmaktens behov börregelmässigt prövas för internationella samarbeten. Planeringenför Försvars-maktens materielförsörjning bedöms därför komma atti ökad utsträckning även behöva ta hänsyn till, och samordnasmed, andra staters behov.Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar i form av förbättradinformation och omvärldsuppfattning, ledning med beslutsstöd samtinsats och verkan är en viktig del i den materiella utvecklingen.Regeringen menar att det är väsentligt att den framtidaavvägningen mellan behovet av materiel till insatsförbandenrespektive behovet av långsiktig materiell utveckling därforskning och teknikutveckling (FoT) utgör en viktig del belysesinför försvarsbeslutet. Regeringen har därför begärt in ettunderlag från Försvarsmakten inför försvarsbeslutet i dettaavseende. Inte minst behovet av inhemsk industriell kompetens börbeaktas i sammanhanget. En del i den långsiktiga utvecklingen sombör analyseras är ett ökat utnyttjande av demonstratorer på olikanivåer. Sådana demonstratorer utgör en väsentlig del iutvecklingen av förmågan att möta framtida tänkbara hot.Exportstödet bör fortsätta i syfte att förbättraförutsättningarna för Försvarsmaktens materielförsörjning.Avvecklingen av Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott börfortsatt ha hög prioritet. I avvägningsprocessen bör särskildvikt läggas vid möjligheten till optimalt resursutnyttjande påkort och lång sikt.Inriktningen är att påbörjat arbete med den samladematerielförsörjningsstrategin, inkluderande forskning ochteknikutveckling, slutförs inom ramen för försvarsbeslutet.Ändamålsenligheten med nuvarande metod att peka ut s.k.strategiska kompetenser bör prövas.Det nordiska försvarsmaterielsamarbetet fortsätter att utvecklasoch fördjupas.Sverige skall fortsätta att utveckla sina bilateralasamarbetsrelationer inom försvarsmaterielområdet med betoning påvåra viktigaste samarbetsländer. Av särskild betydelse är vårarelationer med , och samt ochTyskland.Arbetet inom ramen för sexnationerssamarbetet omfattande ,, , , och , bedömskunna bli av stor betydelse och bör därför utvecklas ochfördjupas.Försvarsmaterielsamarbetet inom EU utvecklas inte minst genominrättande av en kapacitets- och materielbyrå inom EU.Regeringen föreslår att det nuvarande nationella flygtekniskaforskningsprogrammet förlängs och att det statligabidraget till finansieringen av programmet skall behållas på ennivå om högst för 2004.Regeringen har tidigare beslutat om det nationella flygtekniskaforskningsprogrammet. Det senaste beslutet omfattade perioden2001-2003, och regeringen beräknade ett totalt statligt bidragtill finansieringen av programmet om (prop.2000/01:1, utg.omr. 6, bet. 2000/01:FöU1, rskr. 2000/01:54).Målet för programmet är att genom stimulans till forskningsarbetebidra till att svensk flygindustrins kompetens ochkonkurrenskraft utvecklas. Programmet omfattar sådan flygtekniskforskning som är av gemensamt civilt och militärt intresse.Vidare bidrar programmet till att stärka landets förmåga attaktivt delta i och dra nytta av internationellt forsknings- ochtekniksamarbete. Projekten inom programmet genomförs i samverkanmellan flygindustri, universitet och högskola samtforskningsinstitut.Regeringen bedömer att programmet har bedrivits på ett effektivtsätt och att resultaten av programmet är positiva.Programmets betydelse från försvars- och näringspolitiskautgångspunkter motiverar enligt regeringen att programmetfortsätts. Forskningsprogrammet har en programtid på normalt treår och nuvarande program går ut vid innevarande års slut.Regeringen avser att förlänga det nuvarande programmet 2001-2003med i syfte att möjliggöra att förslag om framtida programbeaktas i samband med beslut om de försvars- ochforskningspolitiska propositionerna.Regeringen beräknar ett statligt bidrag tillfinansieringen av programmet om varav 20 000 000 krberäknas under utgiftsområde 6 Totalförsvar och anslag 6:2Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling och beräknas under utgiftsområde 24 Näringsliv och anslag26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling.InsatserRegeringen gör bedömningen att ambitionen vad avserinternationell beredskap och internationella insatser ävenfortsättningsvis skall vara hög. saknas såvälverksamhetsmässiga som ekonomiska förutsättningar för att höjaambitionsnivån. Regeringens viljeinriktning att långsiktigt ökaSveriges internationella förmåga kvarstår. bör kunnadelta i fredsfrämjande insatser i enlighet med de krav påoperativ förmåga som beslutat, i första hand medresurser och förband som har anmälts till internationellastyrkeregister.Försvarsmakten bör upprätthålla beredskap för och kunna genomföraincidentinsatser, dvs. upptäcka, ingripa och avvisa varje form avkränkning av svenskt territorium för att hävda riketsterritoriella integritet i luften, till sjöss och på marken.Försvarsmakten bör ha en sådan förmåga att beredskap kanupprätthållas och förändras för de krav och inom de tidsramar somregeringen med hänsyn till omvärldsläget beslutar.Regeringen anser att den hittillsvarande inriktningen bör liggafast. Detta innebär att det är fortsatt angeläget att samhälletsresurser kan utnyttjas på ett effektivt och rationellt sätt.Inriktningen för stöd till samhället bör vara följande.Vid sidan av att medverka i räddningstjänst enligträddningstjänstlagen (1986:1102) skall Försvarsmakten bidra tillatt stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar påsamhället i fred och därvid kunna samverka med andra myndigheteroch ställa resurser till förfogande. Uppgiften att stärka detsvenska samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fredskall inte utgöra en utgångspunkt för Försvarsmaktens utformningoch omfattning.Internationella insatserSverige har deltagit aktivt i den fredsfrämjande verksamheten påBalkan . Detta visar på långsiktigaengagemang, vilket skall gälla även framgent på Balkan.Regeringen avser att reducera det svenska bidraget till Kforfr.o.m. den 1 januari 2004.Sverige avser fortsatt delta i Sfor med stabsofficerare och enunderrättelsecell (Swenic). Det fortsatta svenska deltagandet iSfor är viktigt inte minst med tanke på diskussionen om etteventuellt EU-övertagande av insatsen efter Nato.Den 31 mars avslutade Nato sin insats i och ersattesdå av EU:s första militära krishanteringsinsats, OperationConcordia. bidrar med övervakningsteam ochstabsofficerare i styrkan.Regeringen beslutade om att fortsatt ställa densvenska styrkan till ISAF:s förfogande, dock längst t.o.m. den 19december 2003. övertog Nato ledningen avISAF. Formerna för ett eventuellt fortsatt svenskt deltagande iåteruppbyggnaden av bereds för närvarandei Regeringskansliet.Riksdagen medgav att ställer en väpnadstyrka till FN:s mission Monucs förfogande i DemokratiskaRepubliken . Regeringen beslutade om deltagandemed en flygfältsenhet och stabsofficerare. Inriktningen är attden svenska flygfältsenheten i Kindu skall avvecklas undersommaren 2004.Med godkännande fattade regeringen den 19 juni 2003beslut om insats med svenskt specialförband i DemokratiskaRepubliken östra provins . Det svenska bidraget harhaft mandat t.o.m. den 1 september 2003.Beredskap för internationella insatserFörsvarsmakten skall ha en sådan förmåga att beredskap kanupprätthållas och förändras för de krav och inom de tidsramar somregeringen med hänsyn till omvärldsläget beslutar. Regeringenvill lyfta fram övningsverksamheten som en viktig komponent iFörsvarsmaktens förmåga. Att utveckla Försvarsmaktens förmåga attverka internationellt kräver möjligheter att öva iinternationella sammanhang. Petersbergsuppgifterna bör varavägledande vid val och planering av övningar. Nato har erbjuditländer knutna till Partnerskap för fred att i större utsträckningdelta i Natos egen övningsverksamhet. Regeringen bedömer attenskilda övningar inom ramen för Partnerskap för fred sannoliktkan komma att minska i omfattning och konstaterar även att EUinte bedriver övningsverksamhet på förbandsnivå. Mot dennabakgrund anser regeringen att Försvarsmakten kan delta i den delav Natos övningsverksamhet som är öppen för PFF-länder och som ärförenlig med vår svenska militära alliansfrihet. För att uppfyllabehovet av gemensamma övningar anser regeringen vidare attFörsvarsmakten bör medverka i såväl bi- som multilateralaövningar. Försvarsmakten bör härvidlag prioritera övningar medmedlemsstater i EU eller Nato. Svensk medverkan med förband ochenheter i internationell övningsverksamhet skall i varje enskiltfall prövas av regeringen.När det gäller utvecklingen av den internationella förmågangenerellt, vill regeringen anföra följande. Regeringen bedömeratt den internationalisering som Försvarsmakten genomgåttresulterat i värdefulla erfarenheter och en ökadinteroperabilitet. Regeringen anser att uppträdandet vid deinsatser där förband deltagit hållit en hög klass. Ambitionen vadavser internationell beredskap och internationella insatser skalldven fortsättningsvis vara hög. saknas såvälverksamhetsmässiga som ekonomiska förutsättningar för att höjaambitionsnivån. Regeringens viljeinriktning att långsiktigt ökaSveriges internationella förmåga kvarstår däremot. En förbättradsynergi mellan nationell och internationell insatsförmåga är dåav avgörande betydelse. Det nationella försvarets behov skallpåverka utformningen av de förband och kompetenser vi avser bidramed internationellt. Metoderna att tillvarata erfarenhet ochkompetenser från förband som deltagit i internationella insatserbör utvecklas. Urvalet av förband som anmälts tillinternationella styrkeregister bör fortlöpande ses över.Mot bakgrund av Försvarsmaktens redovisning avseende deverksamhetsmässiga förutsättningar för att öka förmåganatt delta med förband i internationella insatser samt mot denredovisade kostnadsutvecklingen menar regeringen att varje nyanmälan till ett förbandsregister fordrar ett avvägningsarbetedär utveckling av internationell förmåga måste vägas mot andrabehov för insatsorganisationen, t.ex. den mångfald avförbandstyper ansett sig behöva upprätthålla som militärtalliansfri stat.EU har fått en allt större roll i militär krishantering. Sverigesambition att delta i fredsfrämjande verksamhet har höjts i ochmed vårt medlemskap i och den framväxandekrishanteringsförmågan inom EU. Deltagandet med insats avmilitära förband inom ramen för ESFP sker på grundval avnationella beslut av varje enskilt medlemsland. EU håller vidarepå att utveckla sin snabbinsatsförmåga med en reaktionstid på5-30 dagar eller mindre som komplement till den militära styrkaom upp till 50 000-60 000 soldater som kan sättas in inom 60dagar (EU Headline ). EU:s insats i DRK visar att EU tillviss del redan har en snabbinsatsförmåga. Tidsförhållandena ärofta knappa och förutsätter flexibilitet och snabbhet av samtligaEU:s medlemsländer.Inom det militära området utgörs kärnan i det nordiskaförsvarsrelaterade samarbetet av verksamheten på detfredsfrämjande området inom samarbetsstrukturen Nordcaps (NordicCoordinated Arrangement for Military Peace Support). Sverigeinnehar ordförandeskapet i Nordcaps. kommerutvecklingen av krishanteringsstyrkan att fortsätta.FN har ett behov av snabbt tillgängliga militära enheter.Stärkandet av FN:s snabbinsatsförmåga har bl.a. skett genometablerandet av Shirbrig (The Multinational Standby HighReadiness Brigade for UN Operations). Shirbrig är enmultinationell insatsstyrka med 16 medlemsländer. Samarbetetsyftar till att kunna ställa förband upp till brigads styrka tillFN:s förfogande. Tanken är att en insats med Shirbrig skall pågåi högst , varpå en reguljär FN-styrka skall kunna taöver.IncidentinsatserFörsvarsmaktens förmåga att upptäcka och ingripa mot kränkningarav territoriet och särskilt i skallupprätthållas. Förmågan skall snabbt kunna ökas i anslutning tillakuta kriser. Därutöver skall förmågan att upptäcka och avvisasäkerhetshot samt att tidigt kunna upptäcka NBC-insatser inärområdet vidmakthållas.AnpassningsförmågaI och med försvarsbeslut introducerades enanpassningsprincip för det militära försvaret.