bet · GQ01MJU11 · 2003-02-06 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 11 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om genteknik m.m. Imotionerna tas bl.a. frågor upp om märkning avlivsmedel innehållande genetiskt modifieradeorganismer (GMO), försiktighetsprincipen, moratoriumför utsättande av genmodifierade grödor m.m.Samtliga motionsyrkanden avstyrks bl.a. medhänvisning till tidigare utskottsbehandling (senastvåren 2002), EG:s rättsakter samt pågående arbeteinom EU och nationellt.I betänkandet finns 6 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Märkningssystem för genmodifieradelivsmedelRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande21.2. Märkning av köttRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ366 yrkande2.3. Moratorium för genetiskt modifieradegrödorRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ419 yrkande12.Reservation 1 (v, mp)Reservation 2 (m, fp) - motiv.4. Stopp för odling av genetisktmodifierade grödor vid fara för miljö ellerhälsaRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande41.5. Markörgener som gerantibiotikaresistensRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande36.6. Korspollinerade grödorRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande38.7. FörsiktighetsprincipenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande20.Reservation 3 (kd)8. Genmanipulation av djurRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ490 yrkande20.9. m.m. av nötkreatursrasen belgiskblå och vit boskapRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ366 yrkande1.Reservation 4 (mp)10. Forskningsresurser tillgenteknikområdetRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande45.Reservation 5 (kd, c)11. Fri tillgång till forskningsresultat omgenteknikRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande46.Reservation 6 (kd, c)den 6 februari 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), RuneBerglund (s), (), (), (), (), JanAndersson (c), (), Bengt-AndersJohansson (m), (), Ann-KristineJohansson (s), (), Sven-ErikSjöstrand (v) och ().2002/03MJU11Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlas 11 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om genteknik m.m. Fleraliknande frågeställningar som är aktuella hartidigare behandlats av utskottet bl.a. under våren2002 i betänkande 2001/02:MJU5. I motionerna tasfrågor upp om märkning av livsmedel innehållandegenetiskt modifierade organismer (GMO),försiktighetsprincipen, moratorium för utsättande avgenmodifierade grödor, avel m.m. av nötdjursrasenbelgisk blå och vit boskap m.m.Utskottet konstaterar att EG:s rättsakter pålivsmedelsområdet till övervägande del ärtotalharmoniserade, vilket innebär att det inte ärtillåtet för ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller mer liberala bestämmelser omlivsmedelshantering. När det gäller nationellabestämmelser om genmodifierade organismer (GMO)återfinns dessa i (1998:808).Miljöbalken innehåller grundläggande ochövergripande bestämmelser om bl.a. tillståndskravoch tillsyn. Mer detaljerade bestämmelser finns iförordningen (2000:271) om innesluten användning avgenetiskt modifierade organismer, i förordningen(1994:901) om genetiskt modifierade organismer och imyndighetsföreskrifter. I finns ävenkrav på märkning av GMO. Myndigheterna skallsäkerställa att en adekvat märkning finns så att detklart och tydligt framgår att det är frågan om enGMO. Den svenska lagstiftningen baseras på två EG-direktiv, 90/219/EEG, ändrat genom direktiv98/81/EG, och 90/220/EEG upphävt genom direktiv2001/18/EG. Direktiv /81/EG reglerar inneslutenanvändning av GMO. Med innesluten användning menasverksamhet där det finns något hinder (t.ex. växthusoch laboratorier) som begränsar organismernaskontakt med miljön. Direktiv /18/EG regleraravsiktlig utsättning av GMO i miljön. Direktiv2001/18/EG har genomförts i svensk rätt genomförordningen (2002:1086) om utsättning av genetisktmodifierade organismer i miljön. Med organism avsesen levande biologisk enhet (t.ex. ett frö, en frukteller pollen) som kan föröka sig eller överföragenetiskt material till någon annan organism.Lagstiftningen syftar till att skydda människorshälsa och miljön samt säkerställa att etiska hänsyntas vid den gentekniska verksamheten.Utskottets övervägandenMärkning av livsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (kd, mp) ommärkning av livsmedel med hänvisning tillEG:s rättsakter på livsmedelsområdet och detpågående arbetet med frågorna inom EU ochnationellt.Utskottets ställningstagandeI motion MJ432 (kd) yrkande 21 framhålls att det börinföras ett förbättrat märkningssystem förgenmodifierade livsmedel som bl.a. innehåller kravpå etisk prövning, nyttoprövning, samhällsekonomisklönsamhet och skadeståndsmöjlighet.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenframhållit att EG:s rättsakter på livsmedelsområdettill övervägande del är totalharmoniserade (se bl.a.bet. 2001/02: MJU5). Det innebär att det inte ärtillåtet för ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller mer liberala bestämmelser. Riksdagenhar även betonat vikten av ett starktkonsumentperspektiv när det gäller livsmedel samtönskvärdheten av ursprungsmärkning och märkning avgenetiskt modifierade livsmedel (bet. 2001/02:LU2,rskr. 2001/02:51). Motsvarande förhållningssätt haräven anförts i regeringens proposition 2000/01:135Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005. Avpropositionen framgår bl.a. att konsumenternabehöver god information om dagligvaror för att kunnagöra väl överlagda val i butiken och attkonsumenternas krav på information om t.ex. etiskaaspekter och miljöaspekter på produktionen ärberättigade och bör i möjligaste mån tillgodoses.När det gäller det pågående arbetet inom EU avseendemärkning av genmodifierade organismer kan utskottetkonstatera att rådet bl.a. nåddepolitisk överenskommelse när det gäller två förslag.Det ena förslaget avser ett förslag till enförordning om genetiskt modifierade livsmedel ochfoder. Syftet med förordningen är att harmoniseraoch förbättra förfarandet för godkännande avgenetiskt modifierade livsmedel och foder samt attförbättra bestämmelserna om märkning av desamma föratt skapa en grund för ett gott skydd för människorsliv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samttillgodose miljö- och konsumentintressena när detgäller genetiskt modifierade livsmedel och foder.Förslaget innebär bl.a. att det sätts ett gränsvärdepå för livsmedel som oavsiktligt kontamineratsav spår av GMO:er som inte är godkända men som ändåhar bedömts vara riskfria. Förslaget rör framförallt produkter som inte levereras som sådana tillslutkonsumenterna. Den andra överenskommelsen gällerett förslag till förordning om spårbarhet ochmärkning av GMO. Det föreslagna spårbarhetssystemetskall möjliggöra märkning av GMO och säkerställa attanvändare blir informerade om huruvida produkternainnehåller GMO eller är framställda av GMO.Förslaget är ett steg mot ökad harmonisering avmärknings- och spårbarhetsreglerna inom den inremarknaden. Syftet med spårbarhetssystemet är ävenatt förbättra möjligheterna att härleda och dratillbaka produkter om de visar sig ge oförutseddahälso- eller miljöeffekter. Förslaget omfattar denövergripande produktionskedjan och den handel somäger rum mellan olika operatörer när det gällerspårbarhet för och märkning av GMO.Utskottet har vid tidigare behandling av motionerom GMO uttalat uppfattningen att det genom märkningtydligt skall framgå att en produkt innehåller GMO.Utskottet delar därför i allt väsentligt desynpunkter som förs fram i motion MJ432 (kd) yrkande21 när det gäller att det tydligt skall framgå atten produkt innehåller GMO. Mot bakgrund av vad somanförts ovan och det pågående arbetet såvälnationellt som inom EU föreslår utskottet attmotionen lämnas utan vidare åtgärd.Enligt motion MJ366 (mp) yrkande 2 behövs ettklarare och tydligare märkningssystem för kötteftersom det ännu inte finns något brakontrollsystem som kan garantera konsumenten vad somligger i charkdisken. Enligt motionären harursprungsmärkning som anger variten bra garanti för att man slipper äta kött frånbelgisk blå och vit boskap, men efter det attförsäljning skett av svenskproducerat kött frånsådana djur finns det inte lägre någon sådangaranti.Som utskottet tidigare konstaterat (bet.2001/02:MJU5) gäller inom EU sedan den 1 januari2001 rådets förordning (EG) nr 2772/99 om allmännabestämmelser för ett obligatoriskt system förmärkning av nötkött. Sedan den 15 augusti 2000gäller också och rådetsförordning (EG) nr 1760/2000 av omupprättande av ett system för identifiering ochregistrering av nötkreatur samt märkning av nötköttoch nötköttsprodukter. Förordningen innebär attaktörer och organisationer som saluför nötkött inomgemenskapen skall märka köttet. Det obligatoriskamärkningssystemet skall bl.a. innehålla ettreferensnummer eller en referenskod som säkerställersambandet mellan köttet och djuret eller djuren.Detta nummer kan utgöras av identifieringsnumret fördet enskilda djur från vilket nötköttet kommer elleridentifieringsnumret för en grupp djur. I systemetingår också godkännandenummer för det slakteri därdjuret eller gruppen djur slaktades samt medlemsstateller tredjeland där slakteriet är beläget. Vidareingår godkännandenummer för den styckningsanläggningdär slaktkroppen eller gruppen slaktkropparstyckades samt medlemsstat eller tredjeland däranläggningen är belägen. Från och med den 1 januari2002 skall aktörer och organisationer även angemedlemsstat eller tredjeland där djuret är fött,alla medlemsstater eller tredjeland där djuret äruppfött samt medlemsstat eller tredjeland där djurethar slaktats. Arbete har också inletts med ettliknande men enklare system för grisar. I Sverigefinns en frivilligbranschöverenskommelse om ursprungsmärkning av alltkött. När det gäller märkning av ras är detta dockfrivilligt. I kan man ansöka om att få göradetta hos . Syftet med att märka utras har dock snarare varit en kvalitetsaspekt än ettskydd för konsumenter mot en viss ras. Vad gällerinformation på restauranger m.m. omfattas inte dessaav reglerna för nötköttsmärkning. Det finns därförinte krav på information om ursprung eller ras förkött som serveras på restauranger. Restaurangernakan dock frivilligt informera om detta, och det köttsom levereras dit måste vara ursprungsmärkt.Livsmedelsverket har på sin hemsida riktlinjer förmärkning av nötkött.Utskottet delar motionärens uppfattning attarbetet inom EU för en korrekt märkning av köttmåste fortsätta och att konsumentperspektivet är avstor vikt. Med hänvisning till det pågående arbetetfinner utskottet emellertid att motion MJ366 (mp)yrkande 2 inte bör medföra någon ytterligareriksdagens åtgärd.Moratorium och tillfälliga stoppUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (v) omett femårigt moratorium för utsättning avgenetiskt modifierade grödor med hänvisningtill gällande EG-rättsliga regler och detpågående arbetet med frågorna inom såväl EUsom nationellt. Utskottet avstyrker vidareett motionsyrkande (c) med hänvisning tillatt det i allt väsentligt får ansestillgodosett.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ419 (v) yrkande 12 bör ett femårigtmoratorium för utsättning av genetiskt modifieradegrödor införas.Som utskottet tidigare uttalat när det gällermoratorium (bet. 2001/02:MJU5) finns det inte någralagliga möjligheter att i införa ett allmäntmoratorium eller förbud mot att odla GMO. Förnärvarande prövas användningen av GMO från fall tillfall, och tillsynsmyndigheten får meddela deförelägganden och förbud som behövs i enskilda fallför att motverka bl.a. hälso- och miljöskador.Enligt vad utskottet erfarit intar en storrestriktivitet vid bedömningen av GMO. När detgäller EU så har det inte givits någranya tillstånd till utsläppande på marknaden avprodukter som innehåller eller består av GMO.Orsaken till detta är att man avvaktat ny ochreviderad lagstiftning inom området. Inom EU harSverige aktivt verkat för att lagstiftningen inom EUskall kunna fortsätta att utvecklas för att motverkaeventuella hälso- och miljöskador orsakade avanvändningen av GMO. Med det anförda avstyrkerutskottet motion MJ419 (v) yrkande 12.I motion MJ428 (c) yrkande 41 framförs krav påatt enskilda länder eller regioner skall hamöjlighet att snabbt stoppa odling av genetisktmodifierade grödor om fara för miljö eller hälsauppstår.I direktiv /18/EG finns det en skyddsklausulsom ger enskilda medlemsstater möjlighet attbegränsa eller förbjuda användningen av en GMO inomsitt territorium. Detta direktiv genomfördes isvensk rätt genom förordningen(2002:1086) om utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön. De svenska reglerna (44(45 §§)är utformade så att tillsynsmyndigheten tillfälligtfår begränsa eller förbjuda en produkts användningeller försäljning om det kommer fram nya uppgiftersom gör det välgrundat att anta att produkten utgören risk för människors hälsa eller miljön. Medhänvisning till det anförda finner utskottet attmotion MJ428 (c) yrkande 41 huvudsakligen får ansestillgodosedd.Genteknik, avel och förädlingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) ommarkörgener som ger antibiotikaresistens, enmotion (c) om korspollinerade grödor och enmotion (kd) om strikt tillämpning avförsiktighetsprincipen i fråga om GMO medhänvisning till att motionerna i huvudsak fåranses tillgodosedda. Utskottet avstyrkervidare en motion (mp) om förbud motgenmanipulation av djur och en motion (mp) omförbud mot import, avel m.m. för nötkreaturav rasen belgisk blå och vit boskap.Utskottets ställningstagandeI motion MJ428 (c) yrkande 36 framförs krav på atts.k. markörgener som ger antibiotikaresistens inteskall få förekomma i produkter på marknaden.Av 1 kap. 6 och 9 §§ förordningen (2002:1086) omutsättning av genetiskt modifierade organismer imiljön, skall särskild uppmärksamhet ägnas åtgenetiskt modifierade organismer (GMO) med gener somger resistens mot antibiotika som används inommedicinsk eller veterinär behandling. I fråga omsådana gener som kan medföra negativa effekter påmänniskors hälsa eller miljön skalltillståndsprövning och beslut bidra till en gradviseliminering av sådana gener och säkerställa attdessa gener helt har eliminerats senast den 31december 2004 i GMO som släpps ut på marknaden ochsenast i GMO som är föremål föravsiktlig utsättning. Mot bakgrund av det anfördafår motion MJ428 (c) yrkande 36 i huvudsak ansestillgodosedd. Motionen bör därför lämnas utan vidareåtgärd i berörd del.Enligt MJ428 (c) yrkande 38 måste särskilda kravställas på säkerhetsavstånd kring odling avgenetiskt modifierade växter som kan korspollinerasmed andra odlade grödor eller vilda växter.Vid godkännande för utsättning av GMO gäller attdet fastställs ett säkerhetsavstånd som krävs vidodlingen. Regeringen har även lagt ut ett uppdragtill att studera samexistensav ekologisk, konventionell och bioteknologiskodling. Mot bakgrund av det anförda anser utskottetatt syftet med motion MJ428 (c) yrkande 38 i alltväsentligt får anses tillgodosett. Motionen bör iden aktuella delen därför inte föranleda någonytterligare åtgärd.I motion MJ432 (kd) yrkande 20 framförs krav på enstrikt tillämpning av försiktighetsprincipen i frågaom genmodifierade organismer.Som utskottet har uttalat (bet.2001/02:MJU5) pågår det arbete såväl nationellt sominternationellt med regleringen av gentekniken inomjordbruk och handel. Avtalet för internationellhandel med genmodifierade organismer -Cartagenaprotokollet om biosäkerhet - undertecknadesi i . Protokollet bygger bl.a. påförsiktighetsprincipen så som den kom att formulerasi i Riodeklarationen om miljö ochutveckling. Inom EU träffades under hösten 2002politiska överenskommelser om gemensammaståndpunkter för förordningarna omgränsöverskridande transporter av GMO (införlivandetav Cartagenaprotokollet) och förordningen omspårbarhet och märkning (se även ovan). Också idessa betonas försiktighetsprincipen. I direktiv2001/18/EG står att medlemsstaterna i enlighet medförsiktighetsprincipen skall se till att allalämpliga åtgärder vidtas för att undvika negativaeffekter på människors hälsa och miljön. Dettaunderstryks också i förordningen (2002:1086) omutsättning av genetiskt modifierade organismer imiljön. Vid tillämpningen av förordningen skalltillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare, ienlighet med försiktighetsprincipen, se till attlämpliga åtgärder vidtas för att undvika sådananegativa effekter på människors hälsa eller miljönsom kan uppkomma när GMO avsiktligt sätts ut ellersläpps ut på marknaden. Mot bakgrund av det ovananförda anser utskottet att motion MJ432 (kd)yrkande 20 i allt väsentligt får anses tillgodoseddoch föreslår att yrkandet därför lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Enligt motion MJ490 (mp) yrkande 20 bör detinföras förbud mot genmanipulation av djur. Enligtmotionären skall det inte vara tillåtet attmanipulera djurens arvsmassa med möjlighet tillundantag för medicinsk forskning som kan leda tillminskat människolidande eller rädda liv.De tidigare nämnda förordningsförslagen som berörlivsmedel och foder reglerar utsläppandet påmarknaden av GMO. Djur ingår i förordningarna enligtdefinitionen av "organism" varför det inte specifikthindrar genetisk manipulation av djur. Varjegodkännande om utsläppande på marknaden av GMOkommer att bedömas enskilt och i fall därkommissionen eller en medlemsstat så önskar, skallen konsultation ske med Europeiska gruppen för etiki vetenskap och ny teknik. Yttrandet från den etiskagruppen skall göras tillgängligt för allmänheten.Beroende på den etiska gruppens yttrande följer attdet inte är säkert att genetiskt modifierade djurkommer att tillåtas inom gemenskapen.I betänkande Att sprängagränser - Bioteknikens möjligheter och risker (SOU2000:103) har ett förslag om en svenskbioteknikpolitik i 21 punkter lagts fram. Ett antalav dessa punkter har hanterats i det framväxanderegelverk som reglerar användning och handel med GMOsåväl inom som inom EU. Utskottet hartidigare uttalat (bet. 2001/02:MJU5) att detförutsätter att regeringen inom en snar framtidkommer att lägga fram förslag om bioteknikrelateradriskforskning m.m. och att det i det sammanhangettorde tas upp frågor om bl.a. förbud motgenmanipulation av djur i livsmedelsindustrin.Utskottet förutsätter att regeringen kommer attlägga fram förslag i de delar av Bioteknikkommitténsbetänkande som ännu inte har hanterats. Mot dennabakgrund föreslår utskottet att motion MJ490 (mp)yrkande 20 nu lämnas utan någon ytterligareriksdagens åtgärd.I motion MJ366 (mp) yrkande 1 framförs krav på attregeringen skall lämna förslag på lagstiftning föratt förbjuda import, avel, export, hantering ochförsäljning av nötkreatursrasen belgisk blå och vitboskap.Utskottet konstaterar inledningsvis attnötkreatursrasen belgisk blå och vit boskap inte ärett resultat av genteknik utan av avel. Djurensförstorade muskelmassa orsakas av en enda gen somger stora, svällande muskler. Det är genom medvetetavelsurval som denna gen finns i större utsträckninghos belgisk blå och vit boskap än hos andranötkreatursraser. Anlaget för stor muskelmassa ärrecessivt. Det innebär att det måste finnas hos bådefader och moder för att komma till uttryck.1997 slog fast (mål C-162/97) attSverige inte har rätt att förbjuda avel med ettnötkreatur som har godkänts för avel i en annanmedlemsstat. Domstolens dom gick inte att överklaga.Sverige måste följa tolkning av EG-rätten. I sitt svar på fråga (interpellation1998/99:283) svarade dåvarande jordbruksministern(prot. 1998/99:90) bl.a. att lojalitetspliktenbjuder att inte agerar på ett sätt som ståri strid med domen från . Skall man göranågot juridiskt handlar det om att förändra , och för detta finns det inget inte stöd.Sverige kommer dock att fortsätta att driva detta,men inte i ministerrådet utan t.ex. som enkonsumentfråga i olika internationella organ.Sverige har en negativ uppfattning om belgisk blåoch vit boskap, och det präglar alla våra ledamöteri olika arbetsgrupper och i olika internationellaorgan.Utskottet, som tidigare konstaterat (bet.1998/99:MJU7) att fallet med aveln av rasen belgiskblå och vit boskap visar att principen om frirörlighet för varor kan kollidera med andraambitioner, finner mot bakgrund av det anförda attdet inte finns några lagliga möjligheter attförbjuda avel m.m. med renrasiga djur avnötkreatursrasen belgisk blå och vit boskap. Därmedavstyrker utskottet motion MJ366 (mp) yrkande 1.ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena (c) omprioritering av forskning inomgenteknikområdet och fri tillgång tillforskningsresultat kring genteknik medhänvisning till att de i huvudsak kan ansestillgodosedda.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ428 (c) yrkande 45 bör ochEU satsa mer resurser på forskning och utveckling pågenteknikområdet eftersom tekniken, rätt använd, kanminska miljöbelastningen och ökalivsmedelsproduktionen på ett uthålligt sätt.Motionärerna anser att det är nödvändigt att detfinns tillräckligt med offentliga forskningsmedelför att inte utvecklingen på området skall styras avde stora förädlingsföretagen eller tillverkarna avbekämpningsmedel.Av förslaget till statsbudget för framgåratt det görs en satsning omsammanlagt i ökade anslag tillforskning om biologisk mångfald och ekologiskthållbar utveckling. har beslutat ienlighet med regeringens förslag (prop. 2002/03:1utgiftsområde 16, bet 2002/03:UbU1, rskr.2002/03:62). I den forskningspolitiska propositionenForskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) utgörbiovetenskap och bioteknik ett av de prioriteradeområdena. I propositionen fördelades sammanlagt 120miljoner kronor i höjda anslag för 2001-2003 förgrundforskning, forskarskolor och behovsmotiveradforskning inom biovetenskap och bioteknik. Medel fördessa ändamål anvisades till ,för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas), Verket förinnovationssystem () och för forskarskolornatill och Göteborgsuniversitet. Formas erhöll medel förämnesövergripande forskning och har med dessa medelbl.a. skapat ett program för ekologisk riskforskningsom dels avser utsättning av genmodifieradeorganismer, dels biologisk bekämpning. harbeslutat även i enlighet med detta förslag (bet.2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98).På europeisk nivå tog kommissionen under år 2000ett initiativ för att skapa ett europeisktforskningsområde (ERA). har senarebetonat betydelsen av detta som ett sätt att samlade europeiska resurserna. Det nya ramprogrammet förforskning och utveckling skall ses som ett led i attförverkliga ERA. Programmet har beslutats gemensamtav ministerrådet och parlamentet. Ramprogrammetinnehåller sju tematiska prioriteringar däriblandbioteknik, livsmedel och hållbar utveckling. Somexempel på forskning i kan nämnas attNaturvårdsverket av regeringen har fått extra medelför att stödja bland annat området "Risker ochriskbedömning - biologins utveckling och de areellanäringarna". Forskningen inriktas mot direkta ochindirekta ekologiska effekter/risker vid användningav transgena organismer respektive biologiskbekämpning.Utskottet anser i likhet med motionärerna att detär angeläget med forskning inom biovetenskap ochbioteknik. Mot bakgrund av vad som anförts ovanfinner emellertid utskottet att syftet med motioneni denna del i huvudsak får anses tillgodosett. Detföreligger således inte något skälatt förorda någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionMJ428 (c) yrkande 45.I motion MJ428 (c) yrkande 46 framförmotionärerna krav på fri tillgång tillforskningsresultat kring genteknik.För att kunna utveckla framgångsrika tillämpningarav gentekniken krävs forskning för att kunna förstågeners funktion, samverkan och betydelse förorganismers egenskaper, inklusive hur de kan påverkamiljön och människors hälsa. Därtill behövs en meramålinriktad forskning för att få praktiskatillämpningar till stånd. Enligt vad utskotteterfarit sker den grundläggande kunskapsutvecklingenså gott som helt inom ramen för den akademiskagrundforskningen och engagerar forskare inom områdensom mikrobiologi, genetik, molekylärbiologi, biokemioch cellbiologi.