bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen för inom utgiftsområde 24Näringsliv (totalt ca ). Likasåtillstyrks övriga här aktuella förslag tillriksdagsbeslut som regeringen framlägger under dettautgiftsområde.Vidare föreslår utskottet att skallavslå motionsyrkanden om näringspolitikensinriktning. Utskottet redogör för sin syn pånäringspolitikens inriktning, vilken överensstämmermed den som redovisas i budgetpropositionen och medvad som har överenskommits i överläggningar mellanregeringen, och . I enreservation (m, fp, kd, c) presenteras dessapartiers gemensamma uppfattning i frågan.Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vadregeringen föreslagit avstyrks av utskottet.Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti.Regeringens skrivelse (2003/04:8) med redogörelseför regelförenklingsarbetet behandlas också ibetänkandet. Utskottet, som avstyrker ett stortantal motioner i ämnet, anser att regelförenkling ärav största vikt för att skall kunnautvecklas som företagarnation och att regeringenbedriver ett ambitiöst arbete i denna fråga.Intrycket är också att de mål och ambitioner som komtill uttryck i tillkännagivande hösten2002 om intensifiering av regelförenklingsarbetetskall kunna uppnås. I en reservation (m, fp, kd, c)efterlyses åtgärder av regeringen i syfte attintensifiera regelförenklingsarbetet. Reservanternafinner det anmärkningsvärt att arbetet integenomförts med större kraft mot bakgrund avriksdagens uttalande hösten 2002.Utskottet avstyrker slutligen två motioner medyrkanden rörande kravet på Patent- ochregistreringsverket att kungöra i Post- och InrikesTidningar vad som införs i aktiebolagsregistret ochden därtill kopplade frågan om finansieringen avSvenska . Utskottet erinrar om attriksdagen har gjorttillkännagivanden om en förändring av kravet pådenna publicering, som enligt utskottets uppfattningär ineffektivt och kostnadskrävande. I slutändan ärdet företagen som får bära kostnaderna, framhållsdet. Vägledande för utskottets ställningstagandenatt publiceringskravet bör förändras har varitomsorgen om framför allt småföretagen och att dessainte skall belastas av kostnader i störreutsträckning än vad som är nödvändigt. Utskottetfinner inte anledning att ändra sittställningstagande i detta avseende. Företrädare förJustitiedepartementet har informerat utskottet omberedningsläget i frågan och presenterat entankeskiss för en möjlig lösning. Utskottet tar inteställning i sak till denna lösning men konstateraratt det nu pågår en aktiv beredning iRegeringskansliet med inriktning att en propositionskall kunna lämnas till hösten 2004.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Näringspolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf326yrkande 2, 2003/04:N211 yrkande 1, 2003/04:N291yrkandena 3 och 6, 2003/04:N329 yrkande 1,2003/04:N346 yrkande 1, 2003/04:N388,2003/04:N412 yrkandena 1-3 och 29 och2003/04:A305 yrkande 5.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. RegelförenklingRiksdagen lägger regeringens skrivelse2003/04:8 till handlingarna och avslår motionerna2003/04:K416 yrkande 32, 2003/04:Kr254 yrkande 4,2003/04:N4 yrkandena 1-7, 2003/04:N209,2003/04:N227 yrkandena 1-3, 2003/04:N228yrkandena 1 och 2, 2003/04:N240 yrkandena 1 och2, 2003/04:N248 yrkandena 1 och 4-7, 2003/04:N291yrkande 1, 2003/04: N329 yrkandena 17, 18 och 20,2003/04:N336 yrkande 1, 2003/04:N346 yrkande 2,2003/04:N347 yrkande 7, 2003/04:N348 yrkande 1,2003/04: N411 yrkande 1, 2003/04:N412 yrkande 9och 2003/04:A305 yrkande 7.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Fonden för svensk-norsktindustriellt samarbeteRiksdagen återkallar bemyndigandet förregeringen att ställa ut en kreditgaranti omhögst till Stiftelsen försvensk-norskt industriellt samarbete. Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 24 punkt 1.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliva) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet ingåekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, medför utgifter på högst och efterår 2005. Därmed bifaller proposition2003/04:1 utgiftsområde 24 punkt 2.b) bemyndigar regeringen att i samrådmed Allmänna Utrikeshandelsföreninggenomföra sådana förändringar i avtalet den1 om exportråd mellan statenoch som integäller användningen av de statliga medlen ellerden huvudsakliga inriktningen av verksamheten.Därmed bifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 24 punkt 3.c) bemyndigar regeringen att under år2004 ställa ut exportkreditgarantier intill ettbelopp av högst 200 inklusivetidigare utfärdade garantier. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 24punkt 4.d) bemyndigar regeringen att under år2004 ställa ut investeringsgarantier intill ettbelopp av högst 10 inklusivetidigare utfärdade garantier. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 24punkt 5.e) bemyndigar regeringen att för år2004 besluta att fårobegränsad upplåningsrätt i förskadeutbetalning. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 24 punkt 6.f) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 26:2 Verket förinnovationssystem: Forskning och utvecklingbesluta om bidrag som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 950 000 000kr och under åren2006-2009. Därmed bifaller proposition2003/04:1 utgiftsområde 24 punkt 7.g) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 24 Näringsliv enligtregeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 24punkt 8.h) avslår motionerna 2003/04:Fi240yrkande 25 i denna del, 2003/04:L353 yrkande 6,2003/04:MJ473 yrkande 7, 2003/04:N205,2003/04:N211 yrkande 2, 2003/04:N212,2003/04:N230, 2003/04:N347 yrkande 2,2003/04:N369, 2003/04:N381, 2003/04:N389yrkandena 8-15, 2003/04:N411 yrkandena 3-8 och2003/04:N412 yrkande 30.5. Patent- och registreringsverketspubliceringskravRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N232 och2003/04:N354 yrkandena 1-3.Stockholm den 2 december 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per ()*, (),(), ()*, SylviaLindgren (s), (), LennartBeijer (v), (), ()*, (), ()*, ()*, (),()*, () och LarsLindén (kd)*. * Har avstått från att delta i beslutet underpunkt 4.2003/04NU1Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2003/04:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 24 Näringsliv,dels skrivelse 2003/04:8 med redogörelse förregelförenklingsarbetet med särskild inriktning påsmå företag,dels 1 motion som väckts med anledning avskrivelsen,dels 30 motioner från allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare förJustitiedepartementet, Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS), Verket förnäringslivsutveckling (), Forum försmåföretagsforskning och Svenska RiksförbundetNationellt Resurscentrum för kvinnor. På utskottetsuppdrag har gjort enförstudie om statliga stöd till forskning ochutveckling i företag, vilken redovisats förutskottet.Utskottets övervägandenInledningRiksdagen har fattat beslut omramarna för de olika utgiftsområdena för ochbeslut om en preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden och därvidställt sig bakom de ramar för utgiftsområde 24Näringsliv som angivits i budgetpropositionen (prop.2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1). I reservationer (m;fp; kd; c) förordades avvikelser från dessa ramar.Av följande tabell framgår regeringens och de olikapartiernas förslag. Ramen för utgiftsområde 24 förår 2004 är ca 3,5 miljarder kronor.Tabell Utgiftsområde 24 Näringsliv----------------------------------------------------År från ramen()--------------------------------------------------m fp kd c--------------------------------------------------2004 3 491 - 98 - 107 - 55 - 130--------------------------------------------------2005 3 627 - 120 - 107 - 41 -140--------------------------------------------------2006 3 656 - 120 - 107 - 21 -147--------------------------------------------------Efter ett inledande avsnitt om näringspolitikensinriktning och ett avsnitt om regelförenklingredovisas i det följande regeringens förslagavseende de olika verksamheter som ingår iutgiftsområde 24 och motsvarande förslag i aktuellamotioner. De förslag som framlagts i motionerna (m;fp; kd; c) har dock som utgångspunkt en annan ramför utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagitoch vad har ställt sig bakom. Beslut omanslag inom ett utgiftsområde skall, enligtbudgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Deolika anslagen skall alltså fastställas i ett ochsamma beslut.Näringspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omnäringspolitikens inriktning. Utskottetredogör för sin syn på näringspolitikensinriktning, vilken ligger i linje med den somredovisas i budgetpropositionen och med vadsom har överenskommits i överläggningarmellan regeringen, ochMiljöpartiet. Jämför reservation 1 (m, fp,kd, c).PropositionenPolitikområdet Näringspolitik omfattar följande sexverksamhetsområden: kapitalförsörjning;entreprenörskap, information, rådgivning ochkompetensutveckling; enkla och ändamålsenliga reglersamt tillstånd och tillsyn; väl fungerandemarknader; forskning och utveckling; omvärldsanalys,utvärdering och statistik.Målet för politikområdet Näringspolitik är attfrämja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökadsysselsättning genom fler och växande företag. Enökad ekonomisk aktivitet genom nya företag och flerföretag som växer är grundläggande för att främjatillväxten både i och i . Tillväxtenär i sig en förutsättning för att värna om ochutveckla arbetstillfällen och välfärd. Ibudgetpropositionen för redovisaderegeringen en ambition att antalet nystartadeföretag, liksom antalet personer som är företagare,skall öka. Näringspolitiken är inriktad på att uppnådessa mål. Den sviktande konjunkturen motiverar enskarpare planering för att uppnå målen.Antalet företag har ökat ,påpekas det i propositionen. Som en följd av deninternationella konjunkturen minskade dock antaletföretag . Cirka 541 000företag (exklusive företag inom jordbruk, skog ochfiske samt finansiell verksamhet) bedrevnäringsverksamhet . Jämfört med år 1997har antalet företag ökat . Av de 547 000företag som bedrev näringsverksamhet var425 000 () verksamma inom tjänstesektorn.Antalet företag inom tjänsteproducerande branscherhar procentuellt sett ökatmer än antalet inom varuproducerande branscher.Cirka 97 % av alla företag har färre än20 anställda, varav majoriteten är s.k. soloföretag,dvs. företagaren har inga anställda. Stora företagmed fler än 250 anställda utgör av allaföretag men är viktiga från sysselsättningssynpunkt,eftersom de står för av antalet anställda. Igenomsnitt uppgick antalet anställda per företagtill 4,2 personer . Under perioden1997-2001 ökade antalet anställda i företag fråndrygt 2 miljoner till knappt 2,3 miljoner personer.Antalet nystartade företag ökade till 37400 företag. har antalet nystartadeföretag legat stabilt på en nivå runt 36 000företag. och början av1990-talet var antalet nystartade företag igenomsnitt 23 000 företag . Av de nystartadeföretagen var tjänsteproducerandeföretag och varuproducerande företag. Cirka20 % av de personer som startade nya företag år 2002hade utländsk bakgrund. Av de nya företagen inomtjänstesektorn hade av grundarna utländskbakgrund, medan motsvarande andel inomindustrisektorn var . Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) har i en rapportvisat att drygt hälften av de företag som startadesin verksamhet fortfarande varverksamma efter start. Antaletföretagskonkurser ökade för tredje året irad. Jämfört med ökade antalet med 7 %.Drygt 7 900 företagskonkurser beslöts av tingsrättenunder . Det är aktiebolagen som står för detökande antalet konkurser. Företagsformerna enskildfirma och handelsbolag visar på en nedgångi antalet konkurser . Antalet anställdapersoner som berördes av konkurs uppgicktill knappt 27 000 personer, vilket var en ökningmed jämfört med . 353 400 företagare(exklusive jordbruk, skog och fiske) var verksammaunder . 2000 med 359800 företagare syns alltså en liten tillbakagång avantalet företagare under de senaste åren.Fördelningen mellan manliga och kvinnliga företagarehar varit relativt konstantmed i genomsnitt män och kvinnor. Antaletkvinnor som startar nya företag ökar dock och uppgårnu till av antalet nyföretagare. Antaletutlandsfödda företagare (inkl. medhjälpandefamiljemedlemmar) uppgick till 41 700personer, vilket utgör av det totala antaletföretagare, en andel som har minskat under senareår. Andelen företagare per sysselsatt förutlandsfödda är högre än för befolkningen totalt.Under rubriken sägs att ökatföretagande är av stor betydelse för den svenskatillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetarmed att utveckla gynnsamma förutsättningar förföretagandet, både för att öka nyföretagandet ochför att få redan etablerade företag att växa.Särskilt prioriterade områden inom näringspolitikenär insatser för att tillförsäkra utbud av kapital(särskilt i tidiga utvecklingsfaser), åtgärder somgynnar ökat entreprenörskap, tydligare ochtillgängligare information och rådgivning samtenklare regler för företagare, enklareadministrativa rutiner vid företagsstart, gynnsammakonkurrensvillkor samt insatser inom bl.a. designoch miljödriven näringslivsutveckling för ökadkonkurrenskraft. Den svenska näringspolitikensinriktning ligger även väl i linje med EU:ssysselsättningsstrategi och dess mål och riktlinjer.Hur genomför sysselsättningsstrateginredovisas i den nationella handlingsplanenför sysselsättning.Regeringen har initierat ett arbete med att tafram en innovationsstrategi för hållbar tillväxt ochförnyelse, sägs det i propositionen. I detgrundläggande arbetet har företrädare förnäringsliv, arbetsmarknadens parter och universitetoch högskolor deltagit. Målet förinnovationsstrategin är att förstärka Sverigesförmåga att skapa kunskap och omsätta den till enhållbar tillväxt och nya arbetstillfällen. För dettakrävs en sammanhållen politik inriktad på attunderlätta förnyelse. Detta mål ligger helt i linjemed de ambitioner regeringen uttalade ivårpropositionen om att samverkan mellan näringsliv,högskola och samhälle skall utvecklas på nationelloch regional nivå, att entreprenörskap skallunderlättas, att företagandets villkor skallförbättras, att flödet av kunskap mellan forskning,utbildning och näringsliv skall underlättas och attSveriges styrkor inom forskning och profilområdenskall bibehållas och utvecklas. Målet för denregionala utvecklingspolitiken skall uppnås genomåtgärder inom bl.a. näringspolitiken.Under rubriken näringslivsutvecklingoch miljöteknikexport erinras om att regeringen,tillsammans med samarbetspartierna, i det s.k. 121-punktsprogrammet har tagit initiativ till ensatsning på miljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport. Satsningen skall ses i ett längretidsperspektiv men i första hand genomföras under enperiod . Regeringen ser det som angelägetatt skapa starkare länkar mellan offentlig ochprivat sektor vad avser forskning, teknikutveckling,kommersialisering och internationalisering av densvenska miljötekniken. Kopplingen mellan idéer,produkter och tjänster samt försäljning skallstärkas. Satsningar skall inriktas på områden därSverige och svenska företag har särskild kompetensoch genomföras i samverkan med relevanta statliga,regionala och lokala aktörer samt företag.Insatserna skall genomföras i samverkan med andrainitiativ, främst inom utbildningspolitiken,miljöpolitiken, biståndspolitiken och den regionalautvecklingspolitiken. Nätverkssamarbete ochklusterutveckling skall prioriteras. Strategiskaexportmarknader, geografiskt eller på annat sättavgränsade, skall prioriteras.Miljötekniksektorn är ett av framtidenstillväxtområden med en snabbt växande världsmarknad.Hög miljöprestanda blir ett allt viktigarekonkurrensmedel. Ökad miljömedvetenhet och intresseför ekologisk hållbarhet hos allt större kundgrupperoch alltfler marknader skapar efterfrågan och därmedglobalt stor tillväxtpotential. har enbetydande roll och god image som pådrivare avförbättringar på miljöområdet internationellt.Svenska företag och svensk forskning ligger långtframme på många områden. Miljömedvetenheten och dehöga miljökraven i har inneburit attindustrin anpassat sin produktion och införtmiljövänligare produktionsprocesser. ärvärldsledande när det gäller att ta fram patent inommiljöteknik, patent som dessvärreofta vidareutvecklas och kommersialiseras iutlandet. behöver därför bli bättre på attutveckla och kommersialisera produkter och tjänsterinom miljöteknik. styrka ligger i enhelhetssyn som fokuserar på det ekologiskt hållbarasamhället. har hela systemlösningar attpresentera avseende hållbara kretslopp inom fleraområden, såsom vatten, avfall och biobränslen, medandet inom andra områden krävs ytterligareutvecklingsarbete. För att bibehålla dennaframskjutna position krävs ett ständigtutvecklingsarbete men även samordning, framtagandeoch presentation av nya systemlösningar. Inventeringav resurser och tillgångar inom landet skall matchasmot exportkrav vilka behöver identifieras genomomvärldsanalyser. I många delar av världen behövsstora investeringar för att komma till rätta med desnabbt ökande miljöproblemen. Här har den svenskaresursbasen synnerligen goda förutsättningar atterbjuda ekonomiskt och ekologiskt hållbaralösningar. är den svenska exportvolymenför närvarande begränsad.När det gäller politikområdet Utrikeshandel,export- och investeringsfrämjande sägs att målet ären effektiv inre marknad och en öppen handelspolitiki EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inomVärldshandelsorganisationen (WTO) samt ökad svenskexport och ökade utländska direktinvesteringar iSverige. Under rubriken sägsatt är en del i den internationella ekonominoch är för sitt välstånd och sin framtida utvecklingberoende av den globala ekonomiska utvecklingen ochett omfattande ekonomiskt utbyte med omvärlden.Detta illustreras av att export år 2002motsvarade av den totalavaruproduktionen. Regeringens arbete med attåstadkomma tillväxt och sysselsättning hänger närasamman med utvecklingen på det internationellaplanet. Genom ett aktivt och kraftfullt agerande förfrihandel, för förutsägbara och konkurrensneutralaspelregler och för en väl fungerande inre marknadoch genom handels- och investeringsfrämjandet bidrarverksamheten inom politikområdet till att öka denlångsiktiga tillväxttakten i svensk ekonomi, liksomtill att uppnå regeringens sysselsättningsmål.Sveriges arbete för en friare världshandel förenasinom den samlade utrikespolitiken med en strävanefter en ekonomiskt, ekologiskt, jämställd ochsocialt hållbar utveckling samt ett förstärkthandelsrelaterat tekniskt bistånd. Det är av storvikt att utvecklingsländerna integreras ivärldshandelssystemet och bistås i att utnyttja dessfördelar. Det är också viktigt att främja företagensetiska, sociala och miljömässiga ansvar samt attbekämpa korruption. är en betydandehandelsnation, även i ett globalt perspektiv, ochhar en ledande position inom många branscher, såvälnya som etablerade. Väl fungerande marknader och ettväl fungerande regelverk för världshandeln är avavgörande betydelse för ekonomi. Inte minstviktigt för är att EU:s inre marknad och detmultilaterala handelsregelverket i WTO fungerar väl,att är attraktivt för utländskainvesteringar och att den globala ekonomiskautvecklingen, liksom utvecklingen i närområdet, ärgynnsam.Beträffande politikområdet Konsumentpolitik sägsatt de nuvarande målen för konsumentpolitikenfastställdes av i enlighetmed propositionen om en handlingsplan förkonsumentpolitiken 2001-2005 (prop. 2000/01:135,bet. 2001/02:LU2). De övergripande målen förkonsumentpolitiken är följande:- Konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden skall stärkas - inflytandemålet.- Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt -hushållningsmålet.- Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas- säkerhetsmålet.- Sådana konsumtions- och produktionsmönster skallutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling -miljömålet.- Konsumenterna skall ha tillgång till godvägledning, information och utbildning -kunskapsmålet.Målen skall vara styrande för såväl det nationellakonsumentpolitiska arbetet som arbete i EUoch andra internationella forum. En ökad välfärd ochen bättre fördelning av resurser är grunden förregeringens politik. Konsumentpolitiken är ettviktigt verktyg för att uppnå dessa mål.Konsumentens val sker inte endast utifrån egenbehovstillfredsställelse, utan också utifrånmiljömässiga och andra etiska hänsyn. Konsumentenmåste ha förutsättningar att göra aktiva val påmarknaden och känna att det är meningsfullt attvälja. God information och ett effektivt skydd ärdärvid viktiga medel. Att stödja konsumenterna medkunskap och information är därför en övergripandekonsumentpolitisk prioritering. Konsumentpolitiken,vars övergripande inriktning är att konsumenternaskall vara starka och välinformerade, är en viktigförutsättning för en fungerande marknadsekonomi.Konsumentpolitiken är en del av välfärdspolitikenoch skall stödja enskilda människor i deras egenskapav konsumenter för att ge dem ett större inflytandeoch för att få dem att känna sig trygga påmarknaden. Välinformerade konsumenter kan ocksåbidra till en förbättrad miljö och hållbarutveckling genom eget agerande vid inköp ochanvändning av produkter och tjänster. Den svenskakonsumentpolitiken är en del av den europeiskakonsumentpolitiken. Med en ökande gränsöverskridandehandel, bl.a. genom de nya möjligheter somnäthandeln erbjuder, och med en ökad rörlighetmellan länderna blir betydelsen av en hög skyddsnivåäven på EU-nivå allt viktigare. Konsumentfrågorna ärdärför prioriterade i EU-arbete.I den tidigare nämnda propositionen om enhandlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005angavs följande åtta delmål som gäller för perioden2001-2005 och som tydliggör regeringensprioriteringar inom ramen för de nämnda femövergripande målen för konsumentpolitiken: 1.Vägledning, information och utbildning; 2.Inflytande; 3. Finansiella marknader; 4.Produktsäkerhet och marknadskontroll; 5.Konsumentforskning; 6. Prisinformation; 7. Nyligenkonkurrensutsatta marknader; 8. Miljö.MotionernaI motion 2003/04:N248 (m), med , redovisas Moderatasamlingspartiets syn i frågan om näringspolitikensinriktning, dock utan något förslag tillriksdagsbeslut. Partiets politik syftar till attskapa ett bättre, rikare och tryggare , därvälfärden förbättras för alla. För detta måste denekonomiska tillväxten öka. En politik förföretagande krävs för att stimulera tillväxt, men enpolitik för företagande är också en politik förfrihet, säger motionärerna. De påpekar att det intefinns någon enskild åtgärd som kan ge ettföretagsklimat i världsklass, utan det krävs ettantal åtgärder på många områden. En grundbult i denföreslagna politiken är att ta bort hinder förföretagande. Framgångsrikt företagande handlar omatt hitta nya sätt att kombinera insatsvaror, arbeteoch kunnande till varor och tjänster - att höjaproduktiviteten - anför motionärerna. De påpekar attproduktiviteten i näringslivet kan öka, antingeninom existerande företag eller genom att nya företagtillkommer och gamla försvinner. Därför är detviktigt att villkoren är goda både för etableradeföretag och för nyföretagande. I finnsbrister på båda områdena, anser motionärerna ochhänvisar till att ägande och huvudkontor oftaflyttar utomlands samt att nyföretagandet är svagtoch att små företag växer dåligt.