bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Det böralltså ankomma på styrelserna att tillse attverksamheter som är avgörande för att uppfylla de avstatsmakterna beslutade målen inte avyttras, oavsettom de bedrivs i dotterbolagsform eller ej, ansermotionärerna.I motion 2003/04:N2 (kd) begärs att regeringenskall upprätta en förteckning över dotterbolag tillstatligt ägda bolag med en beskrivning av derasverksamhet och yttrande över huruvida verksamhetenär hänförlig till moderbolagets kärnverksamhet ellerinte. Vidare begärs att regeringen skall utarbetaett förslag till lagstiftning och riktlinjer förhanteringen av dotterbolag till statligt ägda bolagi enlighet med vad som anförs i motionen. Destatligt ägda bolagen har enligt revisorernasgranskning ungefär 250 dotterbolag, konstaterarmotionärerna. De framhåller att flera dotterbolaghar sådana verksamheter som tidigarefattat beslut om skall drivas i statlig regi ochandra har samhällsåtaganden att uppfylla eller andramål som kan vara av politisk karaktär. Det finnsäven flera dotterbolag vars verksamhet inte är endel av moderbolagets kärnverksamhet, sägermotionärerna. De anser att för närvarandeinte har någon samlad bild av de olika dotterbolageni den statliga bolagssfären, varför regeringen börges i uppdrag att upprätta en förteckning överdotterbolag till statligt ägda bolag, med enbeskrivning av dotterbolagens verksamhet ochyttranden över huruvida verksamheten är hänförligtill moderbolagens kärnverksamhet eller inte. Ensådan förteckning kan, enligt motionärerna, ansesuppfylla syftet med revisorernas förslag om enöversyn av vilka dotterbolag som inte skall fåsäljas utan medgivande. De dotterbolagsom är hänförliga till bolagets kärnverksamhet ellersom har samhällsåtaganden bör inte få säljas utanriksdagens medgivande, föreslår motionärerna. Föratt förtydliga vilka bolag som inte kan säljas utanriksdagens medgivande och i vilken utsträckningstatligt ägda bolag får ha dotterbolag som inte ärhänförliga till moderbolagets kärnverksamhet börriksdagen ge regeringen i uppdrag att utarbeta ettförslag till lagstiftning och riktlinjer, anförmotionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte revisorernas syn när det gällerfrågan om dotterbolagens verksamhet och om huruvidaregeringen bör uppmanas att göra en inventering avvilka dotterbolag som inte bör avyttras utanriksdagens hörande. Frågan om avyttring avdotterbolag måste, enligt utskottets mening, ses isamband med de övergripande målen för bolagen. Ettdotterbolag är en juridisk form för att driva en delav ett bolags verksamhet. Den relevanta frågan attställa när det gäller om medgivande skallkrävas eller ej är om det rör sig om en strategiskverksamhet, snarare än om det rör sig om ettdotterbolag. Är det fråga om en strategiskverksamhet som vid det ursprungliga riksdagsbeslutetbedömdes som en viktig uppgift för bolaget eller omen försäljning av dotterbolaget skulle ge enradikalt annan inriktning av moderbolagetsverksamhet bör en försäljning underställas riksdagenför beslut. Ett typexempel på det nämnda är Postensförsäljning av Postgirot, som underställdesriksdagen för beslut.Utskottet anser alltså att det bör ankomma påstyrelserna att tillse att verksamheter som äravgörande för att uppfylla de av statsmakternabeslutade målen inte avyttras utan riksdagenshörande, oavsett om de bedrivs i dotterbolagsformeller ej. Utskottet avstyrker sålunda revisorernasförslag i denna del. Motion 2003/04:N1 (m) blirdärmed tillgodosedd i berörd del och tillstyrks,medan här aktuella yrkanden i motion 2003/04:N2 (kd)- i vilken revisorernas förslag får stöd - avstyrksav utskottet.Bolagsledningarnas löner och ersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag vad avser bolagsledningarnas löneroch ersättningar och här aktuellamotionsyrkanden. Utskottet hänvisar till deförändrade riktlinjer för företagsledandepersoners anställningsvillkor och föranställdas incita-mentsprogram som regeringennyligen beslutat om. Genom dessa riktlinjeruppnås, enligt utskottets mening, denuppstramning vad gäller löner ochersättningar till ledningen för statligabolag som efterfrågas såväl i revisorernasförslag som i de aktuella motionerna. Jämförreservationerna 13 (m, kd, c) och 14 (fp).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall göra etttillkännagivande i enlighet med vad de anfört iavsnittet om bolagsledningarnas löner ochersättningar. Regeringen bör undersöka orsakernatill löneskillnaderna mellan verkställandedirektörer i bolag som har i princip sammamarknadssituation och struktur samt monopolföretagoch statliga myndigheter och affärsverk. De statligabolagsledningarnas löner och andra förmåner börenligt revisorerna fortlöpande följas upp ochgranskas av . I stället för att geut nya riktlinjer till stöd för bolagen för hur deskall redovisa bolagsledningarnas löner ochersättningar i årsredovisningen bör regeringenöverväga att göra ändringar i eller kompletteraårsredovisningslagen, säger revisorerna. Regeringenbör vidare förbättra kontrollen av vilkapensionsavtal som ingås i de statliga bolagen.Revisorerna föreslår att en funktion eller resursskall tillföras som, tillsammansmed styrelsen och styrelseordföranden, skall bevakaatt erforderlig kompetens finns när nyapensionsavtal för den verkställande direktören skallbestämmas.MotionernaRegeringen bör fastlägga en policy för löner ochanställningsförmåner i statliga bolag, medinriktning att minska skillnaderna i villkor mellanchefer och de stora löntagargrupperna, anförs det imotion 2003/04:N259 (s). Motionärerna refererar tillSekos förbundsordförande som i enkommentar, i förbundets tidning , tilllönen för vd i sade följande: "Hans lönmotsvarar vad en vanlig arbetare kanske får arbeta i30 år för att få ihop. Och ju mer han höjer elprisetdesto högre bonus får han. Varken summan ellersättet att beräkna hans lön kan vara rimlig." Medstöd från uppgifter i tidningen redovisas i motionenföljande chefslöner i några statliga bolag: , - , AndersIgel, - , ,Posten - , ,- , , LKAB- , , SJ -2,, , -2,, , Systembolaget -1,och , Swedcarrier -1,. Snittlönen för dessa direktörerligger på nästan ,konstaterar motionärerna. De uppger att de flestadessutom har som pensionsålder,pensionsförsäkring och 18-24 månadslöner iavgångsvederlag. Av lönen på förVattenfalls vd var bonus,påpekar motionärerna. De säger sig vara väl medvetnaom att direktörslönerna i statliga bolag inte kanavvika alltför mycket från lönenivåerna i privataföretag, men av den lämnade redovisningen framgåratt så inte heller är fallet. Det är anmärkningsvärtatt den väl tilltagna lönen kombineras med bonus,pensionsförsäkring och andra förmåner, ansermotionärerna. De menar att det faktum att företagendrivs i bolagsform inte kan få innebära att detskall överlämnas åt bolagen själva och derasstyrelser att hantera den här frågan.I motion 2003/04:N1 (m) begärs tvåtillkännagivanden i frågan, nämligen om utbetalningav avgångsvederlag och om fast lön utan bonustilläggför företagsledningarna i statliga bolag.Revisorerna konstaterar att de statliga företagentenderar att utnyttja det för vd mest förmånligalöne- respektive pensionsavtalet, sägermotionärerna. De påpekar att vissa bolag - trotsregeringens riktlinjer - träffar avtal om betydligthögre löner än vad som gäller för generaldirektörerför affärsverk eller statliga myndigheter avmotsvarande storlek. Fem bolag har en ordning sominnebär att en avgången vd kan uppbärabåde avgångsvederlag och lön. Motionärerna anser attdetta är oacceptabelt. De kräver att regeringenvidtar åtgärder i syfte att säkerställa att det skeren avräkning från avgångsersättningen om vd erhålleren ny anställning. Revisorerna har vidare påpekatatt flera pensionsavtal uppvisar oklarheter ellersaknar uppgifter, vilket ger utrymme för tolkningari fråga om vilka pensioner som bolaget har attbetala, erinrar motionärerna om. De finner det djuptotillfredsställande att staten inte har bättrekontroll över vilka pensionsavtal som ingås i destatliga bolagen.Motionärerna menar att staten bör gå längre än vadrevisorerna föreslår och avskaffa bonuslöner förledningarna i de statliga bolagen. Bonussystem är iteorin utmärkta, genom att de ger företagsledningaroch medarbetare goda incitament att agera på detsätt som bäst gagnar företaget och dess utveckling,men i praktiken är det emellertid inte lika enkelt,anser motionärerna. För det första är det inte lättatt konstruera bonussystem som verkligen ger derätta incitamenten, sägs det. En svårighet är attfastställa parametrar som passar företaget i allautvecklingsskeden och konjunkturfaser, en annan attsäkerställa att incitamentsstrukturen blir sådan attledningens åtgärder gagnar företagets långsiktigalönsamhetsutveckling och inte mer kortsiktigaambitioner. Motionärerna hänvisar till avskräckandeexempel från det privata näringslivet. Ett annatproblem med bonussystem är att det är svårt att levaupp till krav på insyn, öppenhet och transparens,anför motionärerna. De exemplifierar med attVattenfall i sin årsredovisning ger en utförligbeskrivning av sitt bonussystem, men bolaget kaninte offentliggöra de träffade bonusavtalen,eftersom bonusparametrarna innefattar nyckeltal somföretaget inte vill redovisa för sina konkurrenter.I såväl statliga som privata företag är denverkställande ledningens löner, pensioner,fallskärmar och andra anställningsvillkor enstyrelsefråga, framhåller motionärerna. De avvisarnäringsminister i medier uttaladetanke att styrelsernas mellanhavanden med sinadirektörer skall regleras i lag. Enligt deras meningföreligger det dock en betydelsefull skillnad mellanstatliga bolag och privata företag, genom att enprivat aktieägare kan sälja sina aktier om denneinte anser att företagets styrelse i sina relationertill den verkställande ledningen tillvaratarföretagets och aktieägarnas intressen. Mot dennabakgrund anser motionärerna att särskilda krav börställas på företag som helt eller delvis ägs avstaten. De verkställande ledningarna i statligt ägdabolag skall därför betalas med fast lön, ochincitamentsprogram skall inte användas förföretagsledningarna, anför motionärerna. De föreslåratt regeringens riktlinjer om anställningsvillkorför personer i företagsledande ställningkompletteras med en sådan bestämmelse. Av statenutsedda representanter i delägda företagsstyrelserförutsätts agera i samma anda.I motion 2002/03:N21 (m), som väckts med anledningav regeringens skrivelse 2002/03:120, återfinnslikartade yrkanden som i nyssnämnda motion2003/04:N1 (m). Det gäller ett förslag om attriksdagen skall begära att regeringen vidtaråtgärder i syfte att säkerställa att en avgången vdi ett statligt företag inte kan uppbäralön och avgångsvederlag samt förslag om tvåtillkännagivanden - om statens kontroll över vilkapensionsavtal som ingås i statliga bolag och om attbonussystem inte skall tillämpas förföretagsledningarna i statligt ägda bolag.Motiveringarna i de båda motionerna är ocksålikartade.Ett tillkännagivande om att statsministerns lönbör vara tak för chefslöner i den statligaverksamheten, föreslås i motion 2003/04:N203 (m).Motionären konstaterar att ochen tjänstebil är löneförmånen för vd i att nyanställde vd också har150 i månadslön. Att statliga verkschefer ochpersoner där skatter eller avgifter finansierarverksamheten skall ha högre lön än t.ex.statsministern måste vara felaktigt, ansermotionären. Han förvånas över av att t.ex. Vin &Sprits vd, efter endast tjänst, kommer atterhålla en pension som kommer att kostaskattebetalarna 32 miljoner kronor.Regeringen bör undersöka motiven tilllöneskillnader mellan ledningarna i vissa statligaföretag och verk, anförs det i motion 2003/04:N3(fp). Motionärerna erinrar om att revisorerna funnitatt de verkställande direktörerna i vissa statligaföretag hade betydligt högre löner ängeneraldirektörerna i statliga verk av motsvarandestorlek trots regeringens egna riktlinjer.Motionärerna anser vidare, i likhet med revisorerna,att det är otillfredsställande att staten inte harkontroll över vilka pensionsavtal som ingås förledningarna i de statliga företagen. Att så inte harvarit fallet har framgått tydligt, inte minst genomdet pensionsavtal Vin & Sprit slöt med sin vd, sägermotionärerna. De konstaterar att även eventuellabonusavtal hör till anställningsvillkoren förföretagsledningarna. Revisorernas granskning visaratt bonusavtal är relativt sällsynta hos statensbolag, men att sådana förekom i sex företag år 2001.Motionärerna anser att företag som verkar på enmarknad - även statliga företag - skall kunna betalasina ledningar marknadsmässiga ersättningar och ävenbonuslöner när så är motiverat. Avtalen måste dockvara på en rimlig nivå, och villkoren för avtalenbör framgå på ett öppet och tydligt sätt, anförmotionärerna.I motion 2003/04:N2 (kd) föreslås att riksdagenskall begära att regeringen ser över och omarbetarriktlinjerna för incitamentsprogram samtriktlinjerna för anställningsvillkor för vd ochövriga personer i företagsledande ställning ienlighet med vad som anförs i motionen. Revisorernauppmärksammar att det finns en bristande kontrollöver vilka pensionsavtal som ingås i de statligtägda bolagen och att flera bolag bryter mot deriktlinjer som finns för s.k. fallskärmsavtal,erinrar motionärerna om. De konstaterar att detunder förts en bred debatt omersättningar, bonusar och fallskärmar förföretagsledare och att incitamentsprogram ochavgångsersättningar förekommer även inom statligtägda företag. Mest omdiskuterade under det senasteåret har kanske bonusarna i Sonera ochVattenfall varit, sägs det. vd har fåttden högsta bonusen av de verkställande direktörernai de stora elbolagen - förutom en lön på 5,1miljoner kronor fick han en bonus på 1,7 miljonerkronor. Det är beklämmande att regeringen, trotsallt tal om excesser i näringslivet vad gäller löneroch bonusar, inte gjort något för att komma tillrätta med problemen i statens egna företag, ansermotionärerna. De föreslår att detta system skallavskaffas i de statligt ägda bolagen och attföretagsledarnas löner bör bli föremål föråterkommande förhandlingar där utrymmet bestämsefter respektive företags ekonomiska förutsättningarpå motsvarande sätt som är fallet vid förhandlingarför övriga anställda. Även fallskärmar i form avavgångsersättning bör ses över. kanen sådan ersättning, enligt regeringens riktlinjer,motsvara 24 månadslöner inklusive uppsägningstid.Trots riktlinjerna förekommer det dock attersättning betalas ut och attersättningen inte minskas ifall den tidigare vd:nfår andra inkomster, säger motionärerna. De påpekaratt vd t.o.m. får bonus ifall han sägsupp - förutom 24 månadslöner betalas då en tredjedelav summan av de senaste tre årens bonusar ut. Denlängsta uppsägningstiden enligt lagen (1982:80) omanställningsskydd är , den längsta periodman har möjlighet att få ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen är enligt lagen (1997:238)om arbetslöshetsförsäkring , vilketmotsvarar ungefär 14 månader och deninkomstrelaterade ersättningen uppgår till avtidigare inkomst upp till ett visst tak, uppgermotionärerna. Via försäkringar som kan tecknas genomarbetstagarorganisationerna kan man även fåersättning för inkomster somöverstiger taket. Den avgångsersättning som betalasut till personer i företagsledande ställning börmotsvaras av den som erbjuds på arbetsmarknaden iövrigt, anser motionärerna. De föreslår därför attersättning som utgår utöver uppsägningstiden skallbegränsas och till av lönen ochatt ersättningen skall utbetalas månadsvis.I motion 2002/03:N22 (kd), som väckts medanledning av regeringens skrivelse 2002/03:120,återfinns ett likartat yrkande som i nyssnämndamotion 2003/04:N2 (kd). Motiveringen är ocksålikartad.Statliga företag bör fungera som föregångare vadgäller sunda och rimliga avtal om pensioner,bonusar, avgångsvederlag och arvoden, anförs det imotion 2003/04:N327 (c). Enligt revisorerär arvoderingar, förmåner och kontroll avpensionsavtal områden där statens ägarstyrningfallerar och skapar godtyckligheter som i värstafall kan leda till oegentligheter, sägermotionärerna. De hävdar att statliga företag tyvärrofta tillåts gå dåligt utan attriskera att försättas i konkurs och att en statligbolagsledning således sällan eller aldrig behöver takonsekvenserna av sina misslyckanden. Problemetgrundar sig i att mellan aktieägarna, medborgarna,och styrelsen finns en stor byråkrati bestående avRegeringskansliet, olika departement, tjänstemän ochpolitiker, menar motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagens revisorers granskning avseendebolagsledningarnas löner och ersättningar har sittupphov i ett förslag från näringutskottet. Utskottetbeslöt att som granskningsärende hosRiksdagens revisorer föreslå en granskning av regleroch utställda utfästelser i fråga om bonus- ochpensionsförmåner för företagsledningarna i statligabolag. Revisorerna beslöt att den granskning avstaten som bolagsägare som de just vid den aktuellatidpunkten planerade att starta även borde omfattaanställningsvillkoren för personer i företagsledandeställning i de statliga bolagen, bl.a. vad gällerbonus- och pensionsförmåner.Näringsminister besvarade i april2003 en interpellation (ip. 2002/03:278) av MikaelOdenberg (m) med bl.a. följande frågor omregeringens ägarförvaltning rörandeersättningsnivåer: Vad avser ministern att göra föratt förbättra kontrollen över de statliga bolagenspensionsavtal och för att tillse att samtligastatliga bolag tillämpar samordning avavgångsvederlag och andra inkomster? Kommerministern att vidta åtgärder för att göra allaincitamentsavtal och andra förmånsavtal med deverkställande ledningarna i statliga bolagoffentliga? Avser ministern att vidta några åtgärdermed anledning av de omfattande bonusutbetalningarnai det förlusttyngda flygföretaget ?I sitt svar redovisade näringsministern någragrundprinciper för regeringens ägarstyrning.Öppenhet har varit ett av regeringens viktigaste ochmest prioriterade verktyg i dess ägarutövning, ochnäringsministerns mening är att de statligt ägdaföretagen såväl när det gäller att tecknaanställningsavtal enligt regeringens riktlinjer somnär det gäller att redovisa detaljerad och tydliginformation om dessa avtalade ersättningar sköterdetta väl. Näringsministern erinrade om att hantidigare meddelat att befintligariktlinjer skall utvärderas och att riktlinjerna föranställningsvillkor skall ses över först. Han menadeatt utvecklingen på många håll i näringslivet gåttalltför långt - med ledande befattningshavare sombeviljats alltför höga löner, bonus om det går braoch fallskärm om det går dåligt. Näringsministernsbild är att de statliga bolagen har skött sig väl påden här punkten och att gällande riktlinjer harvarit viktiga för att åstadkomma detta men framhöllatt ännu viktigare är en öppen diskussion om vilkaersättningar som styrelser beviljar. Beträffandefrågan om bonus i SAS betonade näringsministern attdet är styrelsen som ansvarar för de avtal denträffar och att den måste vara beredd att motiveraoch försvara de avtalen. skall destatligt ägda företagen, i likhet med börsbolag,lämna kvartalsrapporter, noterade näringsministern.Hans åsikt är dock att det inte räcker med att destatliga bolagen är lika bra som börsbolagen. Därförhar styrelserna i de statliga bolagen uppmanats attlämna bokslut före , förhoppningvisfr.o.m. bokslutet för år 2004.Bonusavtal med chefer i statligt ägda företag togsockså upp i en fråga (fr. 2002/03:1125) av () till näringsminister ijuni 2003. Frågeställaren undrade vilka åtgärdernäringsministern är beredd att vidta för att mönstraut bonusavtal o.d. ur statens ägarpolicy. I sittsvar erinrade näringsministern om de tidigare nämndariktlinjerna rörande anställningsvillkor förpersoner i företagsledande ställning i statligt ägdabolag och som innebär att löner och övriga förmånertill ledande befattningshavare skall varakonkurrenskraftiga men inte löneledande påmarknaden. Förhandlingar och beslut om deverkställande direktörernas anställningsvillkor ärytterst ett ansvar för bolagens styrelser, ochersättningsvillkoren bör utformas utifrån respektivebolags situation, sade näringsministern. Hanredovisade sin uppfattning att ersättningsnivåernatill de verkställande direktörerna i de statligtägda bolagen skall vara väl motiverade, tydliga ochrelaterade till faktisk och förväntad prestation.Han ställde sig dock i grunden skeptisk tillanvändning av bonusavtal och menade att det finnsall anledning till stark återhållsamhet inom dettaområde. I det fall ett statligt ägt bolag tillämparett incitaments-program - ett system för belöning avarbetstagares arbetsinsatser där belöningen ärberoende av att arbetsinsatsen höjer värdet påbolaget - har regeringen utfärdat särskildariktlinjer för vilka principer som skall varavägledande, konstaterade näringsministern.Sammanfattningsvis skall dessa system bl.a. omfattaall anställd personal och inte enbart ledandebefattningshavare, de skall vara målstyrda, utformasmed tydligt samband mellan prestation och mål,präglas av rimlighet avseende belöningens storlekoch vara långsiktigt inriktade. Bolagensårsredovisningar skall innehålla uppgifter omeventuellt tillämpade incitamentsprogram.Avslutningsvis påpekade näringsministern att hanhade tagit initiativ till en översyn av regeringensnuvarande riktlinjer för ersättningsvillkor förpersoner i företagsledande ställning i de statligtägda bolagen och att han hade för avsikt attåterkomma i denna fråga hösten 2003.Regeringen beslöt vid ettregeringssammanträde om nya riktlinjer förföretagsledande personers anställningsvillkor istatliga bolag och för anställdasincitamentsprogram. Riktlinjerna, som återges i sinhelhet i bilaga 2, avser företag som är helägda avstaten. I företag där staten är delägare börriktlinjerna, enligt regeringsbeslutet, så långtmöjligt tillämpas efter en dialog med övrigaaktieägare. Som ett led i arbetet med översynen avriktlinjerna har konsultföretaget , på regeringens uppdrag,gjort en kartläggning av gällandeanställningsvillkor m.m. för verkställandedirektörer i statliga bolag där statens direktaägande överstiger . Kartläggningen omfattar 43vd-avtal. Av dessa innehåller tio avtal regler ombonus.I de nu beslutade riktlinjerna sägs allmäntbeträffande anställningsvillkor för personer iföretagsledande ställning att företagets styrelse, isin helhet, har ansvaret för anställning avverkställande direktören och beslutar omanställningsvillkoren. Styrelsen skall därvid beaktaom villkoren överensstämmer med de av regeringenbeslutade riktlinjerna. Det ankommer på styrelsenoch verkställande direktören att säkerställa attregeringens riktlinjer för anställningsvillkor äventillämpas för andra personer i företagsledande ochdärmed jämförlig ställning i statliga företag ochderas dotterbolag. Löner och övriga förmåner tillpersoner i företagsledande och därmed jämförligställning i statliga företag skall varakonkurrenskraftiga, men inte löneledande iförhållande till jämförbara företag. Företagensstyrelser skall vid beslut om anställningsvillkor taställning till företagsledarens totala ersättninginklusive pensionsvillkor och övriga förmåner.Tjänstebostad bör inte ingå som anställningsförmån.Om incitamentsprogram finns skall koncernchefeneller verkställande direktören inte omfattas avprogrammet.Incitamentsprogram bör i de allra flesta fallundvikas i de statliga bolagen, sägs det iriktlinjerna. Det förhållandet att regeringenbeslutat om riktlinjer för incitamentsprogram skallalltså inte uppfattas som att regeringenrekommenderar sådana program i företag som helteller delvis ägs av staten. I det fall ett företagsstyrelse trots allt anser det befogat att införasådana program skall följande principer varavägledande:- Ett incitamentsprogram bör omfatta all anställdpersonal i företaget utom koncernchefen ellerverkställande direktören.- Särskilda incitamentsprogram som enbart riktastill personer i företagsledande ställning skall inteinföras.- Det skall finnas en direkt koppling mellan demål som skall ligga till grund för belöningen iincitamentsprogrammet och företagets övergripandeverksamhetsmål.