bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen (totalt ca ) ochbemyndigandena för inomutgiftsområde 21 Energi. Likaså tillstyrksregeringens förslag om investeringsplan för perioden20042006 och finansiella befogenheter för år 2004för . Vidare biträderutskottet förslag i budgetpropositionen om fortsattstöd åt landsbygdens elförsörjning ochfinansieringen av denna verksamhet. Företrädarna iutskottet för Moderata samlingspartiet, Folkpartietoch deltar inte i beslutet omanslag. De erinrar i särskilda yttranden om debudgetförslag som framlagts av respektive parti. Iförhållande till regeringens förslag förutgiftsområdet ville Moderata samlingspartiet minskautgiftsramen med , Folkpartietmed och med125 miljoner kronor.I betänkandet behandlas även motioner som rör denallmänna inriktningen av energipolitiken, kärnkraft,naturgas, kraftvärme, vindkraft, effektivareenergianvändning samt forskning och utveckling.Samtliga motionsyrkanden på dessa områden avstyrksav utskottet. Därtill behandlas yrkanden om åtgärderför att minska risken för strömavbrott. Även dessayrkanden bör avslås av menar utskottet.När det gäller den allmänna inriktningen avenergipolitiken hänvisar utskottet till deenergipolitiska beslut som fattade våren1997 och , vilka enligt utskottetsuppfattning utgör grundstommen för den svenskaenergipolitikens utformning och inriktning. Ireservationer (m, fp; kd; mp) redogör företrädareför dessa partier för sin syn på energipolitikensinriktning.Beträffande kärnkraftens avveckling pekarutskottet på de riktlinjer som antagits och debeslut som tidigare fattat. De motionersom avstyrks rör bl.a. krav på att beslutet om attavveckla kärnkraften skall rivas upp, attförhandlingsuppdraget med kraftindustrin för denfortsatta avvecklingen skall avbrytas och att lagenom kärnkraftens avveckling skall upphävas. Dessakrav får stöd i en reservation (m, fp). I en annanreservation (kd) sägs att regeringens hantering avfrågan om kärnkraftens avveckling skötts mycket illaoch att regeringen för måste redovisakonsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling avkärnkraften. I en tredje reservation (mp) anförs attkärnkraften helt bör avvecklas inom entolvårsperiod.Utskottet avstyrker även motioner vari begärs attvissa bestämmelser i den s.k. kärntekniklagen skallupphävas av . Det gäller dels förbudet motuppförande av kärnkraftsreaktorer, dels förbudet motvissa förberedande åtgärder i syfte att uppföra enreaktor. När det gäller den förstnämnda bestämmelsenframhåller utskottet att det alltjämt är viktigt attstatsmakterna markerar att uppförandet av nyakärnkraftsreaktorer inte är aktuellt. En annanuppfattning framförs i en reservation (m, fp).Rörande den sistnämnda bestämmelsen ikärntekniklagen påpekar utskottet att bestämmelsenendast begränsar aktiviteter som har direkt kopplingtill planer på att uppföra en kärnkraftsreaktor iSverige. Att förbudet skall avskaffas krävs i enreservation (m, fp, kd).Utskottets enhälliga syn beträffande naturgas äratt denna energikälla skall konkurrera av egen kraftoch att staten inte skall engagera sig i ekonomisktstöd till en naturgasutbyggnad. Enligt utskottetsuppfattning är det inte heller aktuellt med någonstorskalig introduktion av naturgas i Sverige.Motionsyrkanden om kraftvärmens situation avstyrksav utskottet med hänvisning till bl.a. de avriksdagen beslutade ändrade villkoren förkraftvärmebeskattningen. I en reservation (m, fp,kd) förordas en reformering av energiskattesystemet.I en annan reservation (mp) framhålls det somangeläget med en utfasning av kondenskraftverk tillförmån för kraftvärmeverk.Utskottet behandlar med anledning avmotionsyrkanden om vindkraften frågor rörande bl.a.ekonomiskt stöd till vindkraften och det nationellaplaneringsmålet. Även i detta sammanhang pekarutskottet på de beslut som tidigare fattatoch ser inga skäl för att tillmötesgåmotionärernas krav. I reservationer (m, fp; kd; mp)redogör företrädare för dessa partier för sin synnär det gäller vindkraften. Med anledning av demotioner som rör effektivare energianvändning och deförslag som därigenom framlagts pekar utskottet pådet arbete som pågår och avstyrker de yrkanden sombehandlas i denna del. Andra uppfattningar framförsi reservationer (m, fp, kd; mp). Även motioner omforskning och utveckling avstyrks av utskottet medhänvisning till det arbete som bedrivs. Också idenna del framförs avvikande meningar i form avreservationer (kd; mp).Utskottet har härutöver haft att ta ställning tillolika yrkanden som rör leveranssäkerheten ochåtgärder för att motverka risken för strömavbrottoch dess följder. I detta sammanhang framhållerutskottet att , i jämförelse med många andraländer, har ett i grunden robust system förelförsörjning. Vidare påpekar utskottet attbranschen har ett stort ansvar när det gäller attlösa problemen med leveransavbrott. Motionsyrkandenaavstyrks med hänvisning till bl.a. vidtagna åtgärderoch pågående insatser. I betänkandet refereras bl.a.Svenska kraftnäts rapport om orsakerna tillelavbrottet i och den 23september 2003. I en reservation (m, fp, kd)framförs krav på att regeringen mer genomgripandeskall utreda driftssäkerheten samt se över samtligakommuners reservkapacitet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän inriktning av energipolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U254yrkande 10, 2003/04:N219, 2003/04:N290 yrkande11, 2003/04:N300 yrkande 1, 2003/04:N312,2003/04:N319 yrkande 1, 2003/04:N324 yrkandena 1och 8, 2003/04: N333 yrkandena 1 och 7,2003/04:N342 yrkandena 1, 8, 14, 15 och 17,2003/04:N380, 2003/04:N384, 2003/04:N407 och2003/04:N413 yrkandena 1, 2, 7, 10 och 18.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (mp)2. Avvecklingen av kärnkraftenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N261,2003/04:N282, 2003/04: N287 yrkande 1,2003/04:N290 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N313yrkandena 1 och 2, 2003/04:N324 yrkandena 24,2003/04:N342 yrkandena 9, 10 och 13, 2003/04:N343yrkande 1, 2003/04:N413 yrkande 3 och2003/04:N415 yrkandena 1, 2, 6 och 7.Reservation 4 (m, fp)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (mp)3. Förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N324yrkande 5 och 2003/04: N342 yrkande 11.Reservation 7 (m, fp)4. Förbudet mot vissa förberedandeåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N204,2003/04:N242, 2003/04: N313 yrkande 3,2003/04:N324 yrkande 6, 2003/04:N342 yrkande 12och 2003/04:N413 yrkande 20.Reservation 8 (m, fp, kd)5. NaturgasRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N223yrkandena 1 och 2, 2003/04: N224 yrkandena 1och 2, 2003/04:N238, 2003/04:N263 yrkande 2,2003/04:N273, 2003/04:N281, 2003/04:N290yrkande 5, 2003/04:N300 yrkande 2,2003/04:N302 och 2003/04:N393.6. KraftvärmeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N290yrkande 4 och 2003/04: N308.Reservation 9 (m, fp, kd)Reservation 10 (mp)7. VindkraftRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N241,2003/04:N290 yrkandena 9 och 10, 2003/04:N296yrkandena 1 och 2 och 2003/04:N333 yrkandena 2, 6och 8.Reservation 11 (m, fp)Reservation 12 (kd) motiv.Reservation 13 (mp)8. Effektivare energianvändningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U254yrkande 11, 2003/04:N311 yrkandena 1-3 och2003/04:N353.Reservation 14 (m, fp, kd)Reservation 15 (mp)9. Forskning och utvecklingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ474yrkande 13, 2003/04:N251 och 2003/04:N413 yrkande11.Reservation 16 (kd)Reservation 17 (mp) - motiv.10. Åtgärder för att motverka risken förströmavbrottRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N250yrkandena 24, 2003/04: N298 yrkandena 1 och 2,2003/04:N324 yrkande 7 och 2003/04:N413 yrkande19.Reservation 18 (m, fp, kd)11. svenska kraftnätRiksdagen godkänner investeringsplanen förAffärsverket för perioden20042006 och bemyndigar regeringen definansiella befogenheter avseende Affärsverketsvenska kraftnät för som föreslås ipropositionen. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 21 punkterna7 och 8.12. Stöd åt landsbygdens elförsörjningRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår omfortsatt stöd åt landsbygdens elförsörjning ochom finansieringen av denna verksamhet. Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 21 punkt 9.13. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21Energia) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling ochmarknadsintroduktion besluta om åtgärder som,inklusive tidigare gjorda åtaganden, medförutgifter på högst under åren20052007. Därmed bifaller proposition2003/04:1 utgiftsområde 21 punkt 1.b) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 35:4 Stöd förmarknadsintroduktion av vindkraft besluta omåtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 240 000 000kr . Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 21punkt 2.c) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 35:5 Energiforskning beslutaom åtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 810 000 000kr . Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 21punkt 3.d) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 35:6 Energiteknikstödbesluta om åtgärder som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, medför utgifter på högst300 . Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 21 punkt 4.e) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 35:7 Introduktion av nyenergiteknik besluta om åtgärder som, inklusivetidigare gjorda åtaganden, medför utgifter påhögst . Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 21 punkt 5.f) bemyndigar regeringen att under år2004 för ramanslaget 35:8 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser beslutaom åtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 60 000 000 krunder åren 20052008. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 21 punkt 6.g) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 21 Energi enligt regeringensförslag i bilaga 2. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 21 punkt 10.h) avslår motionerna 2003/04:Fi240yrkande 25 i denna del, 2003/04:N207 yrkandena 1och 2, 2003/04:N326 yrkande 1, 2003/04: N389yrkandena 27, 2003/04:N413 yrkande 21 och2003/04:Bo218 yrkande 4.Stockholm den 25 november 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per ()*, (),(), ()*, SylviaLindgren (s), (), MariaLarsson (kd)*, (), UllaLöfgren (m)*, (), YvonneÅngström (fp)*, (), (), ()*, () ochGunilla Wahlén (v). * Har avstått från att delta i beslutet under punkt13.2003/04NU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2003/04:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 21 Energi,dels 43 motioner från allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare för Affärsverketsvenska kraftnät. Vidare har utskottet mottagit enskrivelse från med information omverksamheten i Tyskland.BakgrundRamen för utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområde 21 Energi omfattar politikområdetEnergipolitik, som i sin tur innesluter frågoravseende tillförsel, distribution och användning avenergi. De myndigheter som ingår i politikområdet ärStatens energimyndighet och svenskakraftnät.I budgetpropositionen för föreslårregeringen att dels godkänner denföreslagna fördelningen av anslag inomutgiftsområdet, dels bemyndigar regeringen att fattabeslut om åtgärder som medför utgifter underperioden 20052008 under sex anslag. Därtill begärsriksdagens godkännande av regeringens förslag delsbeträffande investeringsplan och finansiellabefogenheter för , delsavseende ett fortsatt stöd åt landsbygdenselförsörjning.Riksdagen har godkänt regeringens förslagom ramarna för de olika utgiftsområdena (prop.2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1). För utgiftsområde 21Energi innebär det en utgiftsram för på ca1 . I Moderata samlingspartietspartimotion 2003/04:Fi239 föreslogs en minskadutgiftsram med ca i förhållandetill regeringens förslag. har i sinpartimotion 2003/04:Fi240 förordat en minskning avutgiftsramen med ca i jämförelsemed regeringens förslag, medan ipartimotion 2003/04:Fi241 föreslagit en minskad rammed . förslag ipartimotion 2003/04:Fi242 för utgiftsområde 21Energi avvek inte från regeringens förslag. Beslutom anslag inom ett utgiftsområde skall, enligtbudgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Deolika anslagen skall alltså fastställas i ett ochsamma beslut.Förslagen i propositionen och motionerna återges ibilaga 1. Regeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag för inom utgiftsområde21 Energi redovisas i bilaga 2.Vissa tidigare energipolitiska beslutRiksdagen beslutade om riktlinjerna förenergipolitiken (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Beslutet baserade sig, i likhet medden energipolitiska uppgörelse som träffades år1997, på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochCenterpartiet. energipolitiska beslutinnebar, enligt vad som angavs, en bekräftelse påatt energipolitiska riktlinjer låg fast.Målet för den svenska energipolitiken är, enligtvad fastställt, att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på gentemotomvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Vidare skall energipolitikenbidra till ett breddat energi-, miljö- ochklimatarbete i Östersjöregionen.Enligt energipolitiska beslut (prop.1996/97:84, bet. 1996/97: NU12) skulle de tvåkärnkraftsreaktorerna i varav den andraunder vissa villkor ställas av. Beslutet innebaräven att inte längre skulle gälla som slutårför kärnkraftens avveckling. 1997 årsenergiöverenskommelse omfattade ett program föromställningen av energisystemet. Programmet bestodav ett kortsiktigt och ett långsiktigt program. Detkortsiktiga programmet omfattade åtgärder för attöka tillförseln av förnybar energi och minskaelanvändningen och löpte under perioden 19982002.Kostnaderna för dessa insatser beräknades uppgå tillca . Syftet medprogrammet var att ersätta bortfallet avelproduktion från andra reaktor. Detlångsiktiga programmet innehåller insatser förforskning och teknisk utveckling inom energiområdetoch omfattar stöd till energiforskning,energiteknikstöd, introduktion av ny energiteknikoch energipolitiskt motiverade klimatinsatser.Programmet löper ochomfattar ca 5,6 miljarder kronor.Den första reaktorn i ställdes avi , sedan ett avtal om ersättning tillkraftverkets ägare hade slutits mellan företrädareför staten, och . Deåtaganden som följde av avtalet godkändes avriksdagen (prop. 1999/2000:63, bet.1999/2000: NU11).Regeringen redovisade i skrivelser till riksdagendels (skr. 2000/01:15), dels ioktober 2001 (skr. 2001/02:22) sin bedömning attriksdagens villkor för en stängning av Barsebäcksandra reaktor inte var uppfyllda. deladevid båda dessa tillfällen regeringens bedömning(bet. 2000/01:NU3 och bet. 2001/02:NU3).Den energipolitiska överenskommelse som träffadesvåren 2002 omfattade bl.a. åtgärder som avsåg attersätta de åtgärder som kortsiktigaprogram skulle upphöra vid utgången av . Isyfte att stimulera effektivare energianvändninginitierades bl.a. satsningar på information,utbildning, energirådgivning,teknikupphandling och marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik. Vidare infördes ett mål förel producerad med förnybar energi. Enligt det beslutsom togs är målet att användningen av el frånförnybara energikällor skall öka med från2002 års nivå . I detta sammanhangpresenterades även ett nytt stödsystem medelcertifikat för att främja miljövänligelproduktion. Därtill beslöts om särskilda åtgärderför vindkraften, nämligen dels ett stöd förteknikutveckling och marknadsintroduktion förstorskaliga vindkraftstillämpningar, dels ettnationellt planeringsmål för vindkraften. Detnationella planeringsmålet för vindkraftenfastställdes till en årlig produktionskapacitet på10 TWh . I detta sammanhang gjordes ävenbedömningen att vindkraften var i behov av ettövergångsstöd och att den s.k. miljöbonusen skullebehållas . För den fortsattaavvecklingen av kärnkraften skulle möjligheten att,i likhet med vad som gjorts i , träffa avtalmed kraftindustrin undersökas.Våren 2003 beslöt (prop. 2002/03:40,bet. 2002/03:NU6) att införa ett elcertifikatssystemden . Enligt det nya systemet tilldelasden som producerar förnybar el elcertifikat avstaten. har elanvändarna ålagts enskyldighet att förvärva elcertifikat i förhållandetill elförbrukningen (kvotplikt). Enligt riksdagensbeslut skall el producerad med användning avvindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi,biobränslen och viss vattenkraft utgöracertifikatberättigande elproduktion. Riksdagenuttalade även, på näringsutskottets initiativ, attregeringen skulle återkomma med ett förslag tillriksdagen om att också torv skall utgöraelcertifikatsberättigande bränsle.Riksdagen prövade även (prop. 2002/03:85,bet. 2002/03: NU11), för tredje gången, huruvida devillkor ställt upp för en stängning avBarsebäcks andra reaktor var uppfyllda. Också dennagång fann en riksdagsmajoritet att villkoren ej varuppfyllda. beslöt dock, i linje medregeringens uppfattning, att frågan om en stängningav skall ingå i den pågåendeförhandlingen mellan staten och kraftindustrin omavvecklingen av de övriga svenskakärnkraftsreaktorerna. gjorde även, påinitiativ av näringsutskottet, ett uttalande för attklargöra den fortsatta hanteringen av frågan omBarsebäck 2. Enligt uttalandet bör det vararegeringen som, på grundval av den eventuellaöverenskommelse som uppnås i förhandlingarna medkraftindustrin eller i annat fall i enlighet medlagen om kärnkraftens avveckling (1997:1320), avgörnär en stängning av är möjlig. De avriksdagen uppställda villkoren för en stängninggäller dock alltjämt.Utskottets övervägandenAllmän inriktning av energipolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omenergipolitikens inriktning. Utskottet stårfast vid tidigare uttalanden och de beslutriksdagen fattat om energipolitikensinriktning. Jämför reservationerna 1 (m, fp),2 (kd) och 3 (mp).PropositionenEnergipolitiken är, enligt regeringens redogörelse ibudgetpropositionen för (prop. 2003/04:1utgiftsområde 21), inriktad på att skapaförutsättningarna för effektiva energimarknader, godförsörjningstrygghet och långtgående hänsyn tillmiljö, hälsa och klimat. Detta görs i huvudsak genominsatser inom de tre verksamhetsområdena sompolitikområdet Energipolitik omfattar, dvs.Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik ochPolitik för ett uthålligt energisystem.Verksamhetsområdet syftar tillatt skapa goda ramvillkor för en effektiv och välfungerande elmarknad. Målet för elmarknadspolitikenär att åstadkomma en effektiv elmarknad somgenererar en säker tillgång på el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser. Viktigaförutsättningar för en effektiv elmarknad är enligtvad som anförs i budgetpropositionen en välfungerande konkurrens på lika villkor, inga ellermycket få marknadshinder samt öppen ochlättillgänglig marknadsinformation. Även långsiktigastabila marknadsinstrument för att hanteraeffektbalansen och skapa incitament för en säkeröverföring av el med få avbrott framhålls somviktiga. Vidare betonar regeringen betydelsen av eneffektiv tillsyn av nätverksamheten för att se tillatt nätavgifterna är skäliga och att olika aktörerinte diskrimineras, t.ex. vad gäller tillträde tillnäten eller villkoren för överföring av el. I syfteatt förbättra tillsynen av nätverksamheten infördesvissa nya bestämmelser i ellagen (1997:857) i juli2002. Nättariffernas skälighet skall nu bedömas iförhållande till den prestation nätföretagen utför,inte i förhållande till nätföretagets faktiskakostnader för att bedriva verksamheten. Regelverketpå elmarknaden har successivt utvecklats sedan år1996 då produktion av och handel med elkonkurrensutsattes.För att skapa goda marknadsförutsättningarinriktas elmarknadspolitiken även på att främjautvecklingen av den nordiska elmarknaden samt enfortsatt integrering med övriga elmarknader iEuropa. Regeringen framhåller i budgetpropositionendet EG-direktiv för el (2003/54/EG) som antogs ijuni 2003 och den nya förordningen omgränsöverskridande handel med el (nr 1228/2003) somsyftar till att utveckla den gemensamma inremarknaden för el. Regeringen menar att det genom enfortsatt integrering skapas en elmarknad med fleraktörer, vilket stimulerar till ökad konkurrenssamtidigt som gemensamma produktionsresurserutnyttjas så effektivt som möjligt. Av storbetydelse för att en integrerad elmarknad skallfungera väl är en harmonisering av regler ochförutsättningar på medlemsländernas marknader.Insatserna inom verksamhetsområdet är i första hand inställda påannan ledningsburen energi än el, dvs. på naturgasoch fjärrvärme. De insatser som görs syftar till attutveckla effektiva och väl fungerande marknader fördessa energiformer. Därtill bedrivs insatser för attfölja och analysera utvecklingen inom bränsle- ochdrivmedelsmarknaderna. Målet för verksamhetsområdetär att energipolitiken skall utformas så attenergimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser.Enligt vad som sägs i propositionen börnaturgasmarknaden vara öppen för allaaktörer. En naturgasmarknad som möjliggör inhemskoch internationell handel med naturgas leder bl.a.till betydande miljövinster, jämfört medanvändningen av fossila bränslen, samt till attproduktionsresurserna kan utnyttjas bättre, sägs deti propositionen. Naturgasmarknadspolitiken inriktaspå att främja en fortsatt integrering med övrigagasmarknader inom och vårt närområde för attskapa goda marknadsförutsättningar. Beträffandevärmemarknaden gör regeringen bedömningen attkonkurrenssituationen, strukturförändringarna påfjärrvärmemarknaden och fjärrvärmens betydelsefullaroll i energiomställningen medför att en ökadpristransparens bör eftersträvas. För att närmarebelysa konkurrenssituationen på värmemarknadentillsatte regeringen en utredning omfjärrvärme på värmemarknaden (dir. 2002:160).Verksamhetsområdet för ett uthålligtenergisystem bygger dels energipolitiskabeslut, vilket innefattar ett program för ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem förperioden 19982004, dels energipolitiskabeslut om åtgärder för den fortsatta omställningenav energisystemet. Målet för verksamhetsområdet äratt energin skall användas så effektivt som möjligtmed hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Detprogram som beslöts kan indelas ienergipolitiska åtgärder på kort sikt (19982002),åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem(19982004) samt energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser (19982004). Enligtvad regeringen anför i propositionen liggertyngdpunkten energipolitiska program påforskning, utveckling och demonstration av nyenergiteknik för effektivare tillförsel ochanvändning av energi, medan det kortsiktigaprogrammet varit inriktat på att kompenserabortfallet av elproduktion inför en stängning avBarsebäcks andra reaktor. Det beslut riksdagenfattade med anledning av regeringensförslag innebar en delvis ny inriktning rörandeåtgärder för att främja förnybar elproduktion ocheffektivare energianvändning. fastställdemålet att användningen av el producerad frånförnybara energikällor skall öka med från2002 års nivå . Vidare godkänderiksdagen regeringens förslag till lagom elcertifikat. Syftet med det nya systemet medelcertifikat är att uppnå målet om en ökadanvändning av förnybar energi somteknikutvecklingen stimuleras och kostnaderna hållsnere.Beträffande de energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatserna betonar regeringennödvändigheten av internationellt samarbete för atteffektivt och uthålligt motverka klimatförändringar.Vidare redogörs för arbetet med bl.a.Kyotoprotokollets flexibla mekanismer ochÖstersjöländernas energisamarbete (Baltic Sea RegionEnergy Cooperation).MotionernaVikten av energiförsörjningen för basindustrinbetonas i motion 2003/04: N300 (s). Motionärernaframhåller att industrin visat en oro för stigandeenergikostnader.