bet · GQ01UU5 · 2003-03-13 00:00:00 — följande:Utskottet vidhåller sin uppfattning från våren2000 som framfördes i betänkande 1999/2000:FöU2att det är efterfrågan, vår förmåga samt depraktiska och ekonomiska möjligheterna som börstyra vilka förband som skall ha förmåga attdelta i internationella insatser. Avgörande förutvecklingstakten är dels när resurser för attåstadkomma den operativa förmågan kan avdelas,dels inom vilka områden som efterfrågan kanförväntas bli stor liksom inom vilka områden somSverige har goda förutsättningar att lämnabidrag. Beredningen av ärendet visar enligtutskottets uppfattning att även i fortsättningenbör utvecklingen av Försvarsmaktensinternationella förmåga styras av att ekonomiskaoch andra förutsättningar, bl.a. efterfrågan påförband, föreligger.- - -Utskottet vill erinra om att regeringensammanfattningsvis konstaterar att den svenskaanmälan till FN:s och EU:s styrkeregister,kompletterat med vissa förbandstyper urarméstridskrafterna samt enskilda kompletteringarur marin- och flygstridskrafterna innebär enlämplig, och krävande, målsättning förFörsvarsmaktens internationalisering i det kortaoch medellånga tidsperspektivet. Utskottetinstämmer i regeringens bedömning. Utskottetanser vidare i likhet med regeringen det viktigtatt Försvarsmaktens internationalisering ochdärmed sammanhängande resursanspråk sker medbeaktande av andra angelägna delar avominriktningen, som t.ex. ökadförbandsövningsverksamhet och den materiellaförnyelsen.Försvarsutskottet gör samma bedömning nu i dessafrågor. Erfarenheterna av Försvarsmaktensinternationalisering samt anmälan till olikainternationella styrkeregister bör därför följas uppinför nästa försvarsbeslut så att i detsammanhanget tar ställning till vilken ambitionSverige skall ha fortsättningsvis och vilkakonsekvenser detta för med sig finansiellt,organisatoriskt och personellt.Beslutsprocesser och anslagsfrågorRevisorerna pekar på behovet av tydligarebeslutsprocesser i och bättreresultatanalys genom tydligare anslagsindelning.Liknande frågor aktualiseras även i motionerna2001/02:U4 (m) yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:U5yrkande 2 (mp). Med anledning härav villförsvarsutskottet anföra följande.Försvarsutskottet delar revisorernas strävan omändamålsenliga beslutsprocesser i Regeringskansliet.Regeringskansliet är emellertid numera en myndighetunder regeringen. Det är sålunda i första hand enfråga för regeringen att ta ställning till om deinterna arbetsformerna och organisationen avRegeringskansliet är ändamålsenliga. Något särskiltuttalande eller uppdrag från sida, ianledning av revisorernas förslag 1 om tydligarebeslutsprocesser i , anserutskottet inte påkallat i detta fall.När det gäller medverkan ibeslutsprocessen framhåller revisorerna att,medverkan i olika insatsbeslut under deknappa som överblickats i deras granskning,inte synes ha utgjort något större problem i t.ex.förseningshänseende. Några modifieringar avregelsystemet behövs enligt revisorernas meningdärför inte.Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottetanförde i betänkande 2001/02:UFöU1 i denna frågaföljande.Utskottet vill även i sammanhanget särskiltunderstryka att ett sådant beslut kan fattasskyndsamt vid behov. kan sammanträdaunder , och ett beslut kan fattas efterett utskottsinitiativ. Så skedde också när detgällde att utöka mandatet för den svenskafredsstyrkan i Kosovo medanledning av oroligheter i södra och iMakedonien.Utskottet delar den uppfattningen och vill erinra omden skyndsamhet med vilken därefterbehandlat de olika besluten om en insats av enväpnad styrka i har vid skilda tillfällenbehandlat olika frågor som rör anslagen tillFörsvarsmaktens internationella insatser. Riksdagenbeslutade att dessa skullefinansieras inom utgiftsområde 6 Totalförsvar.Utskottet har behandlatmotionsyrkanden om att föra över utgifterna förfredsfrämjande truppinsatser till utgiftsområde 7Internationellt bistånd. Utskottet har vid samtligatillfällen avstyrkt sådana förslag.Revisorerna anser att det är väsentligt attanslagsstrukturen blir sådan att återrapporteringoch resultatanalys beträffande freds- ochhjälpinsatser underlättas och blir meningsfull.Försvarsutskottet delar den uppfattningen.Frågan om en särredovisning av vad som budgeteratsför fredsfrämjande internationella insatserbehandlade utskottet under föregående isamband med beredningen av regeringensbudgetförslag. Utskottet anförde då (bet.2001/02:FöU1 s. 66-67):Utskottet ansluter sig till regeringensuppfattning att ett anslag förförbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjandetruppinsatser ger större flexibilitet iplaneringen och användningen av resurserna än vidden tidigare ordningen med två anslag.Information om vilka insatser som planeras förfredsfrämjande truppinsatser och vilka kostnadersom budgeteras härför bör självfalletfå men detta kan ske utan att redovisningen skerunder ett särskilt anslag.Försvarsutskottet konstaterade att regeringen ibudgetförslaget för inte lämnat deninformation om fredsfrämjande truppinsatser somutskottet efterfrågat. Utskottet instämde därför(bet. 2002/03:FöU1 s. 93-94) i den kritik somlämnats mot detta förhållande av flera motionäreroch förutsatte att regeringen fortsättningsvisuppfyller de informationskrav som utskottet harställt. Utskottets uttalande ligger sålunda i linjemed vad som efterlyses i motion 2001/02:U4 (m)yrkande 1.Det viktiga är enligt utskottets bedömning intenödvändigtvis anslagsstrukturen i sig, utan att ökatransparensen när det gäller kostnaderna för såvälde internationella åtagandena som för de faktiskainsatserna. Detta är en förutsättning för attriksdagen skall kunna följa upp och utvärdera deninternationella verksamheten i vid mening ochbesluta om vilka ambitioner somskallllupprätthållas. Något ytterligare uttalande tillregeringen utöver de som försvarsutskottet gjort ibudgetbetänkandena (bet. 2001/02:FöU1, bet. 2002/03:FöU1) behövs inte såvittavser försvarsutskottets beredningsområde.När det gäller förslaget i motion 2001/02:U5 (mp)yrkande 2 om en omavvägning av resurserna mellanutgiftsområdena 6 och 7 anser försvarsutskottet attdetta är en fråga som bör prövas i enbudgetberedning. Något ställningstagande i sak ärinte påkallat nu.I samma motion anser motionärerna att det inomFörsvarsmaktens internationellt fredsfrämjandearbete sker alltför lite, och på ett alltförineffektivt sätt, trots att detta är ett avFörsvarsmaktens huvudområden. Motionärerna anserdärför att det krävs en granskning avFörsvarsmaktens verksamhet ur ett effektivitets- ochförebyggandeperspektiv (yrkande 3).Försvarsutskottet delar inte motionärernasbedömning att Försvarsmaktens internationellainsatser ur ett generellt perspektiv skulle präglasav ineffektivitet. En granskning av effektiviteten iFörsvarsmaktens internationella verksamhet liggerinom ramen för revisorers,och framgent Riksrevisionensarbete, samt genom en uppföljning och utvärdering avregeringen som styr riket och är ansvarig införriksdagen. Något särskilt uppdrag till regeringen idenna fråga behöver därför inte lämnas av riksdagen.Rekrytering och meritvärdering för freds- ochhjälpinsatserRevisorerna pekar på att rekryteringen av officerareoch soldater är en väsentlig förutsättning för attSverige skall kunna fullgöra sina internationellaåtaganden. I det sammanhanget måste frågor om bl.a.meritvärdering uppmärksammas.Rekryteringen av officerare till utlandsstyrkanhar uppmärksammats av regeringen som i enproposition framhöll attnyanställda officerare skall vara skyldiga att deltai internationella insatser. finns det inomFörsvarsmakten problem med meritvärdering ochekonomiska förmåner för tjänst vid utlandsstyrkan.Riksdagens revisorer har tidigare konstaterat attden låga värnpliktsvolymen kan innebära problem förFörsvarsmaktens personalförsörjning. Med de höjdaambitioner som börjar gälla kommer dockbehovet av värnpliktsutbildade att fördubblas.Risken finns då att en bas på omkring16 000 värnpliktiga inte kommer att räckatill för utlandsstyrkans behov, enligt revisorernasrapport.Regeringen framhöll i proposition 2001/02:10 atttjänstgöring i den fredsfrämjande verksamhet somFörsvarsmakten bedriver utomlands bör betraktas somen naturlig del av de anställdas yrkesutövning.Yrkesofficerare som nyanställs bör vara skyldiga atttjänstgöra i utlandsstyrkan. Redan anställdayrkesofficerare bör ges möjlighet att göra ettsådant åtagande.När det gäller frågan om rekrytering avyrkesofficerare vill försvarsutskottet peka på vadsom uttalades från utskottets sida ibetänkande 2001/02:FöU7 Försvarsmaktens personal ianslutning till behandlingen av nämnda proposition.Deltagande i internationell fredsfrämjandeverksamhet har emellertid ända variten av Försvarsmaktens huvuduppgifter. Utskottetanser det självklart att yrkesofficerarna skallha skyldighet att delta i all den internationellaverksamhet som kan ifrågakomma, inklusivefredsbevarande och fredsframtvingande verksamhet,sett mot bakgrund av den ökade vikt somdeltagandet i den internationella verksamhetensuccessivt fått för Försvarsmakten.- - -Försvarsmakten kommer efter erforderligalagändringar att ha en grund för att somarbetsgivare kunna införa ett system däryrkesofficerare har skyldighet att tjänstgöra iall internationell verksamhet. Strävan måstedärvid vara att skapa ett system däryrkesofficerare i Försvarsmakten är skyldiga atttjänstgöra i fredsbevarande ochfredsframtvingande verksamhet utomlands. Beslutom att ålägga en yrkesofficer tjänstgöringutomlands bör enligt utskottet i rimligutsträckning ske utifrån den enskildes personligasituation och förhållanden och i samråd med denenskilde i likhet med vad som är fallet vidnationell tjänstgöring. Enligt utskottet kan dockSveriges och Försvarsmaktens intresse iblandbehöva sättas före den enskildes för att landetskall kunna leva upp till de olika åtaganden somgjorts för medverkan i fredsfrämjande verksamhet.Beträffande de närmare villkoren för dem somtjänstgör i utlandsstyrkan avseende olikaförmåner har utskottet erfarit att det pågårförhandlingar mellan parterna.Regeringen har i proposition 2002/03:26 Tjänstgöringi utlandsstyrkan inom Försvarsmakten lämnat förslagtill sådana lagändringar att Försvarsmakten kommeratt ha en grund för att som arbetsgivare kunnainföra ett system där yrkesofficerare har skyldighetatt tjänstgöra i all internationell verksamhet.Propositionen bereds avförsvarsutskottet. Regeringens förslag liggersåledes i linje med vad revisorereftersträvar i fråga om att främja rekrytering avyrkesofficerare till internationell verksamhet.Utskottet vill i sammanhanget peka på attflertalet officersbefattningar i internationelltjänst torde kunna bemannas även medreservofficerare. I Försvarsmakten finns ett stortantal anställda reservofficerare som med sina bådemilitära och civila meriter med fördel bör erbjudasinternationell tjänst. Därmed kan behovet av attengagera yrkesofficerare i den verksamheten minskas.Beträffande soldater för att bemanna deinternationella insatserna har utskottet i sittbetänkande 2001/02:FöU7 redovisat att det inomHögkvarteret och pågår ett arbeteför att säkerställa ett sådant behov. Ett sådantsystem kan enligt utskottets mening utgöra en avflera olika åtgärder som behövs för att säkerställaFörsvarsmaktens förmåga att förverkliga de åtagandensom gjort till olika internationellastyrkeregister. Utlandsstyrkans personalförsörjningär en fråga som utskottet har anledning att särskiltuppmärksamma inför nästa försvarsbeslut.Sammantaget anser försvarsutskottet att deåtgärder som kommer att vidtas för att utvidgayrkesofficerarnas tjänstgöringsskyldighet, enutvidgad rekrytering av reservofficerare och etteventuellt nytt system för att anställa soldater, äråtgärder som ligger väl i linje med vad somrevisorerna eftersträvar för att tryggarekryteringen. Några ytterligare uttalanden frånriksdagens sida behövs därför inte nu med anledningav revisorernas förslag 3 och motion 2001/02:U5yrkande 7.Stockholm den 18 februari 2003På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: EskilErlandsson (c), (s), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (), Else-MarieLindgren (kd), () och RunarPatriksson (fp).Avvikande meningOla och (båda m) anför:I en gemensam reservation av (m), (kd) och (fp) tillbetänkande 2001/02:FöU2 Försvarsbeslut för 2002-2004 anförde vinödvändigheten av tydliga planerings-, budgeterings-och redovisningsrutiner. Detta utgör en avförutsättningarna för att förbättrabeslutsunderlaget och återredovisningen samtkopplingen mellan politisk vilja och tillgängligaförband. Vi konstaterade också att det förmodligenfinns ett oroväckande glapp mellan de politiskadeklarationerna och de faktiska resurserna.Det är i längden ohållbart att de ökande kostnadernaför internationella insatser finansieras genom nyabesparingar i förbandsverksamheten inom landet.Detta förhållande kommer dessutom att ytterligareminska vår förmåga att ställa välutbildade ochvälutrustade förband till förfogande för EU:skrishantering. Kostnaden för utbildningen avförbanden inom landet får således inte vara beroendeav storleken på den internationella insatsen.I det här sammanhanget är det därför viktigt attregeringen mycket tydligt för redovisaraktuella internationella insatser. Därmed fårriksdagen bättre möjligheter att ta ställning tilloch besluta om de resurser som kommer att tas ianspråk. De anvisade resurserna bör omfatta allakostnader som uppstår när den av beslutadeinsatsen påbörjas.Det är också rimligt att bestämmer hurlångt vi vill gå i våra ambitioner. En preciseringav det antal förband som skall vara utbildat förinternationella insatser bör läggas fast. Därmed kanFörsvarsmakten ges ett tydligt ansvar såväl vadgäller planering, utbildning som beredskap och somsvarar mot beslutad ambitionsnivå.Enligt vår mening bör därför ta initiativtill att den strategiska planen och målbilden medsvenskt deltagande i såväl fredsframtvingande somfredsbevarande och humanitära insatser klarläggs.Bilaga 2Försvarsutskottets yttrande 2002/03:FöU4yInternationella freds- ochhjälpinsatserTill utrikesutskottetUtskottet begränsar sitt yttrande över Riksdagensrevisorers förslag 2001/02:RR17 angåendeInternationella freds- och hjälpinsatser till defrågor som rör utskottets beredningsområde, dvs.revisorernas överväganden och förslag nr 1 och nr 3,motionerna 2001/02:U4 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:U5 yrkandena 2, 3 och 7.Riksdagens revisorers övervägandenoch förslagRevisorerna pekar på att de svenska ambitionerna ärhöga beträffande både freds- och hjälpinsatser. Detavspeglar sig bl.a. i de åtaganden gjortgentemot olika internationella organ, liksom i atten av huvuduppgifterna för Försvarsmakten numera äratt bidra till fred och säkerhet i omvärlden.Försvarsutskottet konstaterade (bet.1999/2000:FöU2) att det återstod att fastställa huren höjd ambitionsnivå för den svenskainternationella förmågan skulle förverkligas. Någragrundläggande förändringar beträffandeorganisationen av de svenska freds- ochhjälpinsatserna har inte genomförts sedan dess.Förändringar i omvärlden och förändrade svenskaambitioner och engagemang har inte motsvarats avanpassningar av organisations-, finansierings- ochstyrformer för ett effektivt resursutnyttjande.Riksdagens revisorer anser därför att det nu är högtid att regeringen mer samlat ser överorganisationen av de svenska freds- ochhjälpinsatserna.När det gäller förslaget om tydligarebeslutsprocesser i framhållerrevisorerna att det kan hävdas att insatser somfordrar riksdagsbeslut riskerar att bli försenadeoch att modifieringar av regelsystemet därför skullebehövas. Under de knappa som överblickats igranskningen synes detta - enligt revisorerna - dockinte ha utgjort något större problem.Riksdagens revisorer anser i stället att denotydliga svenska organisationen i stort för freds-och hjälpinsatser är ett större problem. I likhetmed anser revisorerna attoklarheter inom påverkarmyndigheternas förmåga att genomföraregeringspolitiken.Med en otydlig anslagsstruktur och otydliga kravpå myndigheterna blir det svårt för myndigheternaatt följa upp verksamheterna och att genomföraresultatanalyser som kan sättas in i ettmeningsfullt sammanhang. Regeringensåterrapportering till , och därmedunderlaget för beslut, blir ocksålidande.Revisorerna anser därför att beslutsprocesserna iRegeringskansliet rörande freds- och hjälpinsatserbehöver bli tydligare och mera förutsägbara.Riksdagens revisorer föreslår att regeringen skallredovisa för vilka åtgärder som vidtagitsför att förbättra beslutsunderlaget och görabeslutsprocesserna tydligare.Det går enligt revisorerna inte att få enfullständig bild av anslagna medel förfredsfrämjande insatser. När otydlighet råderbeträffande hur medlen skall fördelas i stort, blirregleringsbrev och återrapporteringskrav m.m.otydliga. Resultatanalysen försvåras liksommöjligheterna att ta vara på återrapporteringen förvidare redovisning i t.ex. budgetpropositionen.Revisorerna anser att det är väsentligt attanslagsstrukturen blir sådan att återrapporteringoch resultatanalys beträffande freds- ochhjälpinsatser underlättas och blir meningsfull.Regeringens arbete med att få till stånd entydligare fördelning av insatserna på de tvåutgiftsområdena 5 Internationell samverkan och 7Internationellt utvecklingssamarbete bör därförfortsätta.I granskningen har det också framkommit att äveninsatser genom utgiftsområde 6 Totalförsvar skullebehöva beaktas i detta arbete. Enligt revisorrenasmening bör samtliga anslag som används för freds-och hjälpinsatser ses över i syfte att få entydligare fördelning. Alla berörda delar avRegeringskansliet bör då också omfattas av dennagenomgång.Riksdagens revisorer föreslår att regeringen skallredovisa för vilka åtgärder som vidtagitsför att genom en tydligare anslagsindelning få tillstånd bättre resultatanalys (förslag 1).Rekryteringen är en väsentlig förutsättning för attSverige skall kunna fullgöra sina internationellaåtaganden. I det sammanhanget måste frågor ommeritvärdering i samband med internationellainsatser uppmärksammas och utvecklas vidare.Rekryteringen av officerare till utlandsstyrkanhar uppmärksammats av regeringen som i enproposition föreslagit attnyanställda officerare skall vara skyldiga att deltai internationella insatser. finns det inomFörsvarsmakten problem med meritvärdering ochekonomiska förmåner för tjänst vid utlandsstyrkan.Riksdagens revisorer har tidigare konstaterat attden låga värnpliktsvolymen kan innebära problem förFörsvarsmaktens personalförsörjning. Försvarsmaktenhade med åtaganden inga störreproblem att rekrytera personer som fullgjortvärnpliktsutbildningen till tjänst i utlandsstyrkan.Med de höjda ambitioner som börjar gälla fr.o.m.2003 kommer dock behovet av värnpliktsutbildade attfördubblas. Risken finns då att en bas på omkring 16000 värnpliktiga inte kommer att räcka tillför utlandsstyrkans behov, enligt revisorernasrapport.För att säkerställa en god bas för rekrytering avpersonal för internationella insatser av olika slagär utbildning och andra förberedelser väsentligabidrag. är det naturligt med militär ochcivil samverkan på detta område.Rekryteringen av yrkesofficerare ochvärnpliktsutbildade är en väsentlig förutsättningför att Försvarsmakten skall kunna fullgöra sinainternationella åtaganden. I det sammanhanget måstefrågor om meritvärdering i samband medinternationella insatser uppmärksammas och utvecklasvidare. Det gäller inte bara för personal inomFörsvarsmakten utan också för personal inomexempelvis rättsväsendet.Såväl som Räddningsverketredovisar att man inte har några nämnvärda problemmed att rekrytera personal för de internationellainsatserna. Inte heller de enskilda organisationernauppger att de har haft några problem medrekryteringen.Revisorerna anser däremot att rekryteringen tillFörsvarsmaktens internationella insatser behöveruppmärksammas ytterligare. Därvid bör också denframtida rekryteringen av värnpliktsutbildadebelysas.Riksdagens revisorer föreslår att regeringenutarbetar förslag till hur Försvarsmaktenfortsättningsvis skall rekrytera personal förinternationella insatser (förslag 3).