bet · GQ01KU34 · 2003-05-15 00:00:00 — SammanfattningRiksdagen har beslutat att en ny myndighet,, skall inrättas . Idetta betänkande behandlas flera skilda förslag frånbl.a. riksdagsstyrelsen som rör den nyaRiksrevisionen, bilaga 1. I riksdagsstyrelsensförslag 2002/03:RS3 föreskriftsrättföreslås ändringar i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen och lagen(2002:1023) med instruktion för isyfte att göra det möjligt för attmeddela föreskrifter för den egna verksamheten inomdet ekonomi- och personaladministrativa området.Vidare föreslås att i likhet medriksdagsförvaltningen och skall ges rättatt utge sina föreskrifter i en egenförfattningssamling (RRFS). föreslåsockså få samma rätt som att besluta attendast den som är svensk medborgare får haanställning vid den nya myndigheten. Vidare föreslåsatt det i lagen med instruktion förriksdagsförvaltningen görs en del förtydliganden ochtillägg bl.a. när det gäller riksdagsförvaltningensroll som central arbetsgivarorganisation.I betänkandet behandlas också riksdagsstyrelsensförslag 2002/03:RS1 Moderniserad riksdagsordningsåvitt avser förslag till lag om ändring i lagen(2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen.Vidare tas i betänkandet upp riksdagsstyrelsensförslag 2002/03:RS4 Ändring av arvodesbestämmelserinom riksdagsområdet, vari ges förslag dels om attOSSE-delegationens ledamöter på samma sätt som i daggäller för ledamöter i samtEuroparådets svenska delegationer skall omfattas avarvodeslagens bestämmelser om rätt tillsammanträdesarvode, dels om arvode till ledamöteroch suppleanter i styrelsen i . Ettlagförslag i proposition 2001/02:190 i denna senarefråga tas också upp.Dessutom tar utskottet på eget initiativ upp bl.a.vissa ändringar i lagen (2002:1023) med instruktionför , vilka föranleds av de ändringari riksdagsordningen som hänför sig till riksdagensbeslut om en moderniserad riksdagsordning, samt avlagtekniska skäl vissa ändringar i sekretesslagen(1980:100).Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens ochregeringens förslag.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagens föreskriftsrätt m.m.Riksdagen antar i bilaga 2 intagna förslag till1. lag om ändring i lagen (2003:182) om ändring isekretesslagen (1980:100),2. lag om ändring i lagen (2002:1027) om ändringi sekretesslagen (1980:100),3. lag om ändring i lagen (1982:1255) omförfattningssamlingar för riksdagsförvaltningenoch ,4. lag om ändring i lagen (2003:184) om ändring ilagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ,5. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvodenm.m. för uppdrag inom , dess myndigheteroch organ,6. lag om ändring i lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheter,7. lag om ändring i lagen (2002:1038) om ändringi lagen (2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen,8. lag om ändring i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen,9. lag om ändring i lagen (2002:1023) medinstruktion för Riksrevisionen.Därmed bifalles proposition 2001/02:190 såvitt avserlagförslag nr 10, riksdagsstyrelsens förslag2002/03:R1 såvitt avser lagförslag nr 7, 2002/03:RS3delvis och 2002/03:RS4 delvis.Stockholm den 15 maj 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (),(), (), KenthHögström (s), (), (),(m), (), TobiasKrantz (fp), (), (), (), (), () och Skånberg (kd).2002/03KU34Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har beslutat att en ny myndighet underriksdagen, , skall inrättas den 1 juli2003. Ett principbeslut fattades (bet.2000/01:KU8, rskr. 2000/01:116-119). De ändringar iregeringsformen som behövdes för att genomförabeslutet antogs våren och (bet.2001/02:KU25 och 2002/03:KU9, rskr 2002/03:9). Idecember 2002 beslutade om ändringar ibl.a. riksdagsordningen och införande av två nyalagar, lagen (2002:1022) om revision av statligverksamhet m.m. och lagen (2002:1023) medinstruktion för (prop. 2001/02:190,bet. 2002/03:KU12, rskr. 2002/03:22-23) medikraftträdande den 1 juli 2003.I betänkande 2002/03:KU12 anförde utskottet attdet borde ankomma på riksdagsstyrelsen att läggafram ett förslag om arvodesnivåer i fråga omuppdragsarvoden för styrelsen i den nyaRiksrevisionen. Utskottet anförde vidare att detkunde finnas anledning för riksdagsstyrelsen att taupp frågor rörande de ekonomi- ochpersonaladministrativa föreskrifter som skall gällaför verksamhet. Utskottet förutsattedärvid att normalt skall tillämpasamma ekonomi- och personaladministrativabestämmelser som gäller för myndigheter underregeringen. Utskottet anförde att det i dettasammanhang borde övervägas om instruktionen förriksdagsförvaltningen behöver förtydligas medavseende på den roll som centralarbetsgivarorganisation som förvaltningen kommer attha gentemot Riksrevisionen.I ett tidigare skede av arbetet med bildandet avRiksrevisionen diskuterades inrättandet av enadministrativ tjänst på kanslichefsnivå.Konstitutionsutskottet (bet. 2002/03:KU12 s. 19)uttalade att frågan om undantag från möjligheten attöverklaga tillsättningen av en sådan tjänst bordetas upp i riksdagsärendet , dåarbetet med organisationen av den nya myndighetenkommit längre. Sedan de valda riksrevisorerna såsomledamöter i kommittén för bildandegenom riksdagsstyrelsens beslut om tilläggsdirektivför kommitténs arbete (prot. 2002/03:3) och ombeslutsbehörigheter för riksrevisorerna (prot.2002/03:5) fått behörighet att fastställaRiksrevisionens organisation har de beslutat attinte inrätta kanslichefstjänsten. Därmed är dennafråga inte längre aktuell.I betänkande 2002/03:KU12 (s. 13) underströkutskottet att frågan om betalning förinternationella uppdrag och tjänster ochdispositionen av dessa medel inte då fick en slutliglösning. Det fanns enligt utskottets meninganledning för att återkomma i frågan.Enligt utskottets mening borde Riksrevisioneninledningsvis kunna ta betalt för dessa uppdrag ochtjänster och själv disponera medlen. Utskottet villedock understryka vikten av att de internationellauppdragen och tjänsterna inte får en sådanomfattning att det kan finnas en risk för attRiksrevisionens huvuduppgift att granska denverksamhet som bedrivs av staten påverkas negativt.Inom ramen för det arbete som pågår inomriksdagsförvaltningen med uppbyggnaden av den nyamyndigheten har vad gäller den internationellaverksamheten bedömts att finansieringen avsamarbetsprojekten inom ramen förutvecklingsbiståndet vid bör ske iform av ett särskilt biståndsanslag. Uppdragenförutsätts vara fullt finansierade så att de inteinkräktar på övrig verksamhet. Någon särskildlagreglering utöver den redan beslutade behövs inte.Utskottet avstod i sitt betänkande 2002/02:KU12från att behandla regeringens lagförslag nr 10 iproposition 2001/02:190 mot bakgrund av attriksdagsstyrelsen inte tagit ställning till nivåernaför arvodet till ledamöterna i styrelsen förRiksrevisionen. Riksdagsstyrelsen har lagt framett förslag till lag om ändring i lagen (1989:165)om arvoden m.m. för uppdrag inom , dessmyndigheter och organ. Förslaget omfattar förutomarvode till ledamöter och suppleanter i styrelsen iRiksrevisionen även arvode till riksdagsledamot viddeltagande i OSSE-delegationen (den svenskadelegationen till den parlamentariska församlingen iOrganisationen för säkerhet och samarbete i ).Riksdagen har beslutat om enmoderniserad riksdagsordning, i allt väsentligt ienlighet med ett förslag från riksdagsstyrelsen(förs. 2002/03:RS3, bet. 2002/03:KU15).Riksdagsstyrelsens förslag till följdlagstiftning,såvitt avser lag om ändring i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen, behandladesdock inte i det sammanhanget utan tas i stället uppi detta ärende. Ändringarna i riksdagsordningenföranleder också ändringar i lagen (2002:1023) medinstruktion för . Av lagtekniska skälbör vidare ändringar göras i den lag om ändring isekretesslagen (1980:100) som beslutades i ärendetom en moderniserad riksdagsordning samt i lagen(1989:186) om överklagande av administrativa beslutav riksdagsförvaltningen och myndigheter.Förslagens huvudsakliga innehållFör att göra det möjligt för attmeddela föreskrifter för den egna verksamheten pådet ekonomi- och personaladministrativa områdetföreslår riksdagsstyrelsen i förslag 2002/03:RS3ändringar i lagen (2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen samt lagen (2002:1023) medinstruktion för (bilaga 3). Medanledning av att föreslås erhålladenna föreskriftsrätt föreslås också attRiksrevisionen skall ges rätt att utge sinaföreskrifter i en egen författningssamling (RRFS) påmotsvarande sätt som gäller förriksdagsförvaltningen och Riksbanken.Riksrevisionen föreslås dessutom få rätt att - påmotsvarande sätt som gäller för -besluta att endast den som är svensk medborgare fårha anställning vid den nya myndigheten.Vidare föreslås att det i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen görs en delförtydliganden och tillägg bl.a. när det gäller denroll som central arbetsgivarorganisation somförvaltningen kommer att ha för Riksrevisionen.I riksdagsstyrelsens förslag 2002/03RS4 föreslåsatt det i lagen (1989:185) om arvoden m.m. föruppdrag inom , dess myndigheter och organtas in bestämmelser om de arvodesnivåer som skallgälla i fråga om uppdragsarvoden tillstyrelseledamöterna i . Vidareföreslås att det i lagen införs regler omsammanträdesarvoden för uppdrag som tjänstgörandesuppleant i styrelse.Slutligen föreslås att ledamöterna i (den svenska delegationen till denparlamentariska församlingen i Organisationen försäkerhet och samarbete i ) på samma sätt som gäller för ledamöter i samtEuroparådets svenska delegationer skall omfattas avarvodeslagens bestämmelser om rätt tillsammanträdesarvode.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2003.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker i allt väsentligt deolika lagförslagen dock med vissa ändringarav teknisk karaktär och föreslår på egetinitiativ av lagtekniska skäl vissa ändringarsom bl.a. gäller sekretesslagen.Gällande reglerEnligt 8 kap. 14 § regeringsformen kan riksdagensmyndigheter efter bemyndigande i lag meddelaföreskrifter som avser förhållandena inom riksdageneller dess myndigheter. Enligt 9 kap. 4 §riksdagsordningen i den lydelse som träder i kraftden skall riksdagsförvaltningen i denomfattning bestämmer handlägga frågorangående förhandlingar om anställnings- ocharbetsvillkor för arbetstagare samt andrapersonalfrågor, upprätta förslag till anslag påstatsbudgeten, dock inte för , iövrigt handlägga frågor om förvaltningen inomriksdagen och frågor om förvaltning av ekonomisknatur inom myndigheter, utom ,samt meddela föreskrifter och råd i dessa frågor.Enligt 1 § lagen (2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen skall förvaltningen bl.a.svara för de myndighetsfunktioner ochförvaltningsuppgifter som anges i 9 kap. 4 §riksdagsordningen. Enligt 2 § i dess lydelse fr.o.m.den 1 juli 2003 skall riksdagsförvaltningen om annatinte är särskilt föreskrivet bl.a. upprätta förslagtill anslag på statsbudgeten avseende ochdess myndigheter m.m., dock inte för (1), meddela för och dess myndigheter utomRiksbanken gemensamma budget- ochredovisningsföreskrifter samt föreskrifter förutnyttjande av medel som anslagits för ochdess organ (2), svara för frågor om löner ochersättningar till arbetstagare hos ochdess myndigheter utom samt frågorangående pensioner och andra förmåner till dessaarbetstagare och deras efterlevande (4) samt svaraför frågor som rör förhållandet mellan arbetsgivareoch arbetstagare såvitt gäller och dessmyndigheter samt företräda och dessmyndigheter som arbetsgivare i arbetstvister rörandekollektivavtal som har slutits avriksdagsförvaltningen samt yttra sig överRiksrevisionens förslag till anslag på statsbudgeten(5).Enligt 4 § får riksdagsförvaltningen utom såvittavser föreskriva eller för särskilt fallbesluta att endast den som är svensk medborgare fårha anställning vid eller dess myndigheter.Enligt 5 § har riksdagsförvaltningen utöver vad somföljer av de ovan nämnda stadgandena möjlighet attmeddela föreskrifter och råd inom sittverksamhetsområde.Enligt 15 § beslutar styrelsen bl.a. om frågor somär av större vikt eller principiell betydelse ellersom riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen.Riksdagsstyrelsens förslagRiksdagsstyrelsen föreslår i 2002/03:RS3 attRiksrevisionen får viss egen föreskriftsrätt inomdet ekonomi- och personaladministrativa området. Detär därför enligt styrelsen av stor vikt attförtydliga och klargöra vilka områden som omfattasav riksdagsförvaltningens respektive Riksrevisionensföreskriftsrätt.Mot bakgrund av den självständiga och oberoendeställning som förutsätts inta anserriksdagsstyrelsen att det inte är särskilt lämpligtatt riksdagsförvaltningen har föreskriftsrätten pådet ekonomiadministrativa området avseendeRiksrevisionen. Föreskriftsrätten bör i ställetinnehas av de tre riksrevisorerna gemensamt. Enbestämmelse om föreskriftsrätt inom det ekonomi- ochpersonaladministrativa området för Riksrevisionenbör tas in i 5 § instruktionen för ,dock med den begränsningen att riksdagsförvaltningenskall ha viss föreskriftsrätt kvar.Riksdagsförvaltningen bör således även förRiksrevisionen ha rätt att meddelaplaneringsanvisningar eller motsvarande som anger degenerella krav som kan ställas på det budgetunderlagsom skall ligga till grund för Riksrevisionensstyrelses förslag till anslag på statsbudgeten,vilket riksdagsförvaltningen skall yttra sig överinnan styrelsen beslutar om förslaget och detinfogas i budgetpropositionen. I första hand är detfråga om gemensamma bestämmelser förriksdagsförvaltningen, ombudsmän ochRiksrevisionen. Även myndighetsspecifikabestämmelser kan förekomma. Föreskriftsrätten bördärför inte som vara begränsad till gemensammaföreskrifter.Riksdagsförvaltningen bör också ha rätt attutfärda anslagsdirektiv för . Genomanslagsdirektiven beslutar riksdagsstyrelsen om attRiksrevisionen får disponera de av riksdagenanvisade anslagen och fastställer de villkor förderas disposition som beslutat.Riksrevisionen föreslås få egen föreskriftsrätt pådet personaladministrativa området. Det bör dåuttryckligen framgå av riksdagsförvaltningensinstruktion att förvaltningen har kvarföreskriftsrätten när det gäller tillämpningen av decentrala kollektivavtal som riksdagsförvaltningeningått. Bestämmelsen föreslås förtydligad så att detklart framgår vilken föreskriftsrätt som ligger hosrespektive myndighet.Riksrevisionens självständighet och oberoendeställning kan jämföras med . Riksbankensvarar självständigt för frågor om löner,ersättningar och pensioner till sina arbetstagare.Riksrevisionen bör därför i likhet med Riksbankenundantas från riksdagsförvaltningens ansvar attenligt 2 § första stycket 4 instruktionen förriksdagsstyrelsen svara för löner, ersättningar ochpensioner m.m. till arbetstagare hos ochdess myndigheter. Det bör av bestämmelsen ocksåframgå tydligt att riksdagsstyrelsen inte svarar förlöner, ersättningar och pensioner m.m. tillarbetstagare hos ombudsmän bortsett frånombudsmännen som tillhör undantagskretsen och vilkaslöner beslutas av riksdagsstyrelsen.Riksrevisionen bör i likhet med ha rättatt i särskilda fall besluta att endast svenskamedborgare får inneha eller utöva tjänst imyndigheten. Ett sådant fall kan vara omanställningen skall vara s.k. säkerhetsklassad.Enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) får en sådananställning endast innehas av den som är svenskmedborgare.Riksrevisionen föreslås som tidigare redovisats fåen egen föreskriftsrätt på det interna ekonomi- ochpersonaladministrativa området. Det kan finnas skälför att kungöra dessa interna reglersom i många fall torde ha ett väsentligt intresseför utomstående eller för berörda arbetstagareseller uppdragstagares rättsställning. Riksrevisionenföreslås därför få rätt att ge ut en egenförfattningssamling benämnd RRFS.I riksdagsstyrelsens förslag 2002/03:RS4 Ändring avarvodesbestämmelser inom riksdagsområdet framhållsatt ännu inte har startat sinverksamhet. Omfattningen av arbetsuppgifterna förledamöterna i är därförsvår att bedöma. Till skillnad från ledamöterna iRiksdagens revisorer kommer de som ingår i styrelseni inte själva att deltaga irevisionsarbetet. Detta talar för att arvodena skallligga på en väsentligt lägre nivå än den som gälltför ledamöterna i revisorer. Å andrasidan kommer den nya myndighetens och verksamhetensstorlek att göra att tidsåtgången rimligen blirstörre för de uppgifter styrelsen har att sköta änvad som varit fallet för motsvarande uppgifter hosden nuvarande myndigheten under riksdagen.Jämförelser kan också göras med arvodena förstyrelseledamöter i andra statligaförvaltningsmyndigheter. En svårighet är därvid attstyrelsen för har en ställning sominte riktigt har någon motsvarighet i någon annanmyndighet.Osäkerheten om omfattningen av den arbetsinsatssom kommer att krävas av styrelsens ledamöter manarenligt riksdagsstyrelsen till viss försiktighet iutgångsläget när det gäller att bestämma nivån påuppdragsarvodena.För ordföranden och vice ordföranden föreslåsarvoden som motsvarar dem som gäller förpresidieledamöterna i utskott samt , nämligen av riksdagsledamöternasmånadsarvode för ordföranden och för viceordföranden. För övriga ledamöter föreslås attarvodet sätts till av månadsarvodet för enriksdagsledamot.För suppleanterna i styrelsen föreslås i likhetmed vad som gäller för motsvarande befattningar iriksdagsstyrelsen att dessa erhållersammanträdesarvode vid de tillfällen då de tjänstgöri ledamöternas ställe. Arvodets storlek fastställsav riksdagsstyrelsen.Det är riksdagsstyrelsens uppfattning att fråganom månadsarvodets storlek bör tas upp till prövningigen efter det att styrelsen varit i gång med sittarbete under någon tid.För närvarande omfattas ledamöterna i och svenska delegationer avbestämmelserna i arvodeslagen medan OSSE-delegationens ledamöter inte omfattas.En bärande princip när det gäller de treinternationella delegationer som väljs av ,dvs. delegationerna till ,och församling, bör enligtriksdagsstyrelsen vara att dessa behandlas på sammasätt när det gäller arvodering. En likformigbehandling kan åstadkommas antingen genom attarvodeslagen ändras så att ingen av de nämndadelegationerna i fortsättningen omfattas avarvodeslagens regler eller genom att dessa utvidgastill att omfatta även OSSE-delegationens ledamöter.De uppdrag som ersätts enligt arvodeslagen äruppdrag som tillkommer utöver det ordinarieriksdagsuppdraget. Dessa uppdrag medför i allmänhetett betydande merarbete för riksdagsledamöterna, vadavser ansvar, inläsningsarbete och tidsåtgång. Fleraav uppdragen är svåra att förena med andra uppdrag,t.ex. i statliga myndigheter och styrelser.Trots att utvecklingen synes vara på väg i enriktning där internationella uppdrag i allt störreutsträckning får anses ingå i det ordinarieriksdagsuppdraget är det riksdagsstyrelsensuppfattning att det inte går att dra slutsatsen attalla uppdrag i internationella delegationer skallanses falla inom det ordinarie uppdraget. Uppdrageni de internationella delegationer varom nu är frågainnebär ett betydande merarbete förriksdagsledamöterna när det gäller såväl ansvar ochinläsningsarbete som tidsåtgång. På grund härav ochdå en harmonisering av arvodesreglerna är önskvärdär det riksdagsstyrelsens uppfattning att detalternativ som ligger närmast till hands är att låtaäven ledamöterna i omfattas avarvodeslagens bestämmelser om sammanträdesarvoden.Arvodets storlek bestäms av riksdagsstyrelsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag2002/03:RS3, såvitt avser lag om ändring i lagen(1982:1255) om författningssamlingar förriksdagsförvaltningen och , dock med vissaredaktionella ändringar i ingressen. Utskottettillstyrker också riksdagsstyrelsens förslag, såvittavser lagen (2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen, dock med de ändringarna att 2§ tas upp i en särskild lag - utanikraftträdandebestämmelse - om ändring i lagen(2002:1038) om ändring i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen som träder ikraft . Vidare bör enligt utskottetsmening inte omfattas av den nya punkt 7 i2 § om föreskriftsrätt när det gäller vissapersonalfrågor. Den föreslagna ändringen såvittavser kan behöva föranleda en ändring iriksbankslagen och frågan bör därför tas upp i ettsenare sammanhang efter en bredare översyn som ocksåkan omfatta regleringen i stort av rättatt meddela interna föreskrifter. Utskottet föreslårvidare att denna ändringslag också omfattar enändring i 15 § med innebörd att ordet förslagersätts av ordet framställningar i enlighet med vadriksdagsstyrelsen föreslagit i lagförslag nr 7 iförslaget 2002/03:RS1 Moderniserad riksdagsordning.Den av riksdagsstyrelsen i RS3 föreslagna lagen omändring i lagen (2000:419) med instruktion förriksdagsförvaltningen omfattar i utskottets förslagdärför endast 4 §.Utskottet tillstyrker vidare riksdagsstyrelsensförslag RS3, såvitt avser förslag till lag omändring i lagen (2002:1023) med instruktion förRiksrevisionen, dock utan ikraftträdandebestämmelseeftersom lagen med instruktion för Riksrevisionenännu inte trätt i kraft. Utskottet föreslårhärutöver på eget initiativ vissa följdändringar i2, 10, 12 och 14 §§ med hänsyn till riksdagensbeslut om moderniserad riksdagsordning. Det gällerändrade hänvisningar till bestämmelser iriksdagsordningen och en anpassning till terminologioch systematik i den lagstiftningen. Dessutomföreslår utskottet av rent lagtekniska skäl bl.a.vissa ändringar som gäller sekretesslagen och somkrävs för att inte beslutade skilda ändringar isamma paragraf med samma ikraftträdandetidpunktskall innebära att den senare ändringen upphäver dentidigare.Utskottet tillstyrker också riksdagsstyrelsensförslag 2002/03:RS4 om ändring avarvodesbestämmelser inom riksdagsområdet, vilketinnebär dels att OSSE-delegationens ledamöter ilikhet med vad som gäller för ledamöterna i och svenska delegationer skallomfattas av arvodeslagens regler om rätt tillsammanträdesarvode som bestäms av riksdagsstyrelsen,dels att ordföranden i styrelsen i Riksrevisionenskall ha arvode och vice ordföranden 15 %medan arvodet för övriga ledamöter bestäms till 5 %av månadsarvodet för en riksdagsledamot. Därmedtillstyrks också regeringens lagförslag nr 10 iproposition 2001/02:190.Utskottet delar riksdagsstyrelsens uppfattning attfrågan om storleken av månadsarvodet för ledamöternai styrelsen i bör tas upp tillprövning igen efter det att styrelsen verkat undernågon tid.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionen2001/02:190Riksdagen antar regeringens förslag till10. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvodenm.m. för uppdrag inom , dess myndigheteroch organ.Förslagen2002/03:RS1Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till7. lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktionför riksdagsförvaltningen.2002/03:RS3Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till1. lag om ändring i lagen (1982:1255) omförfattningssamlingar för riksdagsförvaltningenoch ,2. lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktionför riksdagsförvaltningen,3. lag om ändring i lagen (2002:1023) medinstruktion för Riksrevisionen.2002/03:RS4Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag tilllag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan.Bilaga 2Utskottets lagförslag1 Förslag till lag om ändring ilagen (2003:182) om ändring isekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att lagen (2003:182) omändring i sekretesslagen (1980:100) såvitt avser 16kap.