bet · GQ01UBU10 · 2003-03-20 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 46 yrkanden omvuxenutbildning, framställda i motioner underallmänna motionstiden 2002.Utskottet föreslår att samtliga yrkanden avslås.Yrkandena handlar om övergripande frågor omvuxenutbildning, fristående skolor förvuxenutbildning, yrkesutbildning för vuxna,svenskundervisning för invandrare (sfi), valideringoch komplettering av invandrares yrkeskunskaper ochnågra övriga frågor. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden, pågåendeberedningsarbete i och pågåendeutredning om sfi.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,degröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut.1. Värdegrunden för vuxenutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub490 yrkande 9.2. Rätt för vuxna till utbildningmotsvarande gymnasienivåRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub429 yrkande 18,2002/03:Ub490 yrkande 1 och2002/03:A239 yrkande 1.Reservation 1 (fp, kd, c)3. Behovet av vuxenutbildning i alla delarav landetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub466 och2002/03:Ub527.4. Fristående skolor för vuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkande 30 och2002/03:Ub490 yrkande 5.Reservation 2 (m, fp, kd, c)5. Övergripande organisation avyrkesutbildning för vuxnaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub259,2002/03:Ub274 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub323 yrkande 8,2002/03:Ub429 yrkande 16,2002/03:Ub448 yrkande 18 och2002/03:A321 yrkande 6.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)6. Regelverket för kvalificeradyrkesutbildning (KY)avslår motionerna2002/03:Ub363,2002/03:Ub375 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub429 yrkande 15.Reservation 7 (c)7. HantverksutbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub236.Reservation 8 (m)8. Utbildning av yrkesförareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub287 yrkande 1.9. Vuxenutbildning inom lantbrukssektornRiksdagen avslår motion2002/03:MJ487 yrkande 31.Reservation 9 ( c)10. Orsakerna till de svaga resultaten inomsvenska för invandrare (sfi)avslår motion2002/03:Sf332 yrkandena 15 och 16.Reservation 10 (m, c)11. System för konkurrensutsättning avsfiRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub201,2002/03:Ub244 yrkande 31,2002/03:Sf226 yrkande 5 och2002/03:Sf332 yrkande 17.Reservation 11 (m, fp)12. Åtgärder för att förbättra sfiRiksdagen avslår motionerna2002/03:Sf214 yrkande 11,2002/03:Sf289 yrkande 3,2002/03:Sf334 yrkandena 32, 36 och 37 samt2002/03:Sf336 yrkande 28.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (v)Reservation 14 (c)Reservation 15 (mp)13. Sfi för invandrarkvinnorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub557 yrkande 2 och2002/03:Sf226 yrkande 12.Reservation 16 (fp)14. Sex- och samlevnadsfrågor i sfiRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub280,2002/03:Ub474 och2002/03:Sf289 yrkande 4.Reservation 17 (mp)15. Vidgade uppdrag till utredningarna omsfi och om mottagande och introduktion avflyktingarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub555 yrkande 1.16. Validering och komplettering avinvandrares yrkeskunskaperRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub429 yrkande 17,2002/03:Sf214 yrkande 12,2002/03:A239 yrkande 4 och2002/03:A321 yrkande 9.Reservation 18 (m)Reservation 19 (fp, kd, c)17. Utbildning och kompetensutveckling medinriktning på entreprenörskapRiksdagen avslår motion2002/03:N395 yrkande 17.Reservation 20 (kd)18. Utredning om hur utbildningssystemenskall anpassas till den allt äldrebefolkningen i avslår motion2002/03:Ub267.Stockholm den 20 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),i (m), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (),(), () ochLennart ().2002/03UbU10Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett drygtfyrtiotal yrkanden i olika frågor som gällervuxenutbildning. Ett av dessa behandlades iutskottets budgetbetänkande för utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (bet.2002/03:UbU1). De återstående 46 yrkandena behandlashär.Yrkandena handlar om övergripande frågor omvuxenutbildning, fristående skolor förvuxenutbildning, yrkesutbildning för vuxna,svenskundervisning för invandrare (sfi), valideringoch komplettering av invandrares yrkeskunskaper ochnågra övriga frågor.Utskottets övervägandenI det följande behandlas först övergripande frågorom vuxenutbildning, därefter frågor omyrkesutbildning för vuxna, frågor omsvenskundervisning för invandrare (sfi), frågor omvalidering och komplettering av invandraresyrkeskunskaper och några övriga frågor.Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett yrkande omvuxenutbildningens värdegrund med hänvisningtill vad som gäller för skolformen sfi.Utskottet avstyrker också yrkanden om attgöra utbildning motsvarande gymnasienivå lagfäst rättighet för vuxna.Jämför reservation 1 (fp, kd, c).Riksdagen bör inte göra några tillkännagivanden ombehovet av lika förutsättningar förvuxenutbildning i alla delar av landet.Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub490yrkande 9 ett tillkännagivande av omvuxenutbildningens värdegrund. All samhällsstöddvuxenundervisning bör bygga på den värdegrund somenligt läroplanen (Lpf 94) gäller för de frivilligaskolformerna, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Den värdegrund som anges i Lpf 94 gäller dels förgymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux ochsärvux, dels - genom en bestämmelse i förordningen1994:895 - för svenskundervisningen för invandrare(sfi).Även folkbildningen får samhällsstöd, bl.a. genomett anslag under utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid. Den nu gällande ordningen -att statsbidraget till folkbildningen fördelas avett av folkbildningsorganisationerna själva bildatråd, - beslutades av riksdagenvåren 1991 (prop. 1990/91:82, bet. UbU18, rskr.358). Då angavs som ett grundläggande skäl för attstaten skulle stödja folkbildningen att den bidrartill en demokratisk grundsyn och utveckling isamhället. Staten anger inte mål för folkbildningen,utan enbart mål för statens bidragsgivning. I denstrategi för utveckling av vuxnas lärande somriksdagen godkände efter förslag ipropositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen ingår bl.a. att allt formellt ochicke formellt lärande som åtnjuter samhällets stödskall genomsyras av ett demokratisktförhållningssätt och respekt för allas lika värde(prop. 2000/01:72, bet. UbU15, rskr. Utskottetanser inte att staten skall föreskriva attvärdegrunden i Lpf 94 skall gälla även för denfolkbildning som får samhällets stöd.Kristdemokraterna och föreslår imotionerna 2002/03:Ub490 yrkande 1 respektive2002/03:Ub429 yrkande 18 att rätten för vuxna tillgrundläggande utbildning motsvarande grundskolenivåskall utsträckas till att gälla även gymnasienivå.Centerpartiet föreslår uttryckligen att denna rättskall lagfästas. Om en ökad andel av befolkningenuppnår gymnasiekompetens blir underlaget av personersom kan fortsätta till högskolan större, heter det iKristdemokraternas motion.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt den nu gällande skollagen (1985:1100) harvarje invånare i en kommun rätt att delta igrundläggande vuxenutbildning det år han fyller , om hansaknar sådana färdigheter som normalt uppnås igrundskolan och är bosatt i landet (11 kap. 10 §).Varje kommun ansvarar för att de invånare som harrätt till grundläggande vuxenutbildning och önskardelta i den också får göra det (11 kap. 8 §). Närdet gäller gymnasial vuxenutbildning föreskrivs attkommunerna skall erbjuda sådan och att de därvidskall sträva efter att erbjuda utbildning som svararmot efterfrågan och behov (11 kap. 17 §).Utskottet behandlade liknande yrkanden som de nuaktuella i samband med propositionen Vuxnas lärandeoch utvecklingen av vuxenutbildningen. Liksom dåvill utskottet framhålla att om enrättighetslagstiftning skall omfatta även gymnasialvuxenutbildning måste konsekvenserna av ochkostnaderna för denna lagstiftning utredas noggrant.Riksdagen fattade även beslut ommål för utveckling av vuxnas lärande. Som mål gälleratt alla vuxna skall ges möjlighet att vidga sinakunskaper och utveckla sin kompetens i syfte attfrämja personlig utveckling, demokrati,jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättningsamt en rättvis fördelning. Som nämnts godkänderiksdagen en strategi. I denna ingår bl.a.att individens lärande och kunskapssökande skallstödjas genom rådgivning och vägledning, baserad påerkännande av faktiska, redan förvärvade kunskaperoch att ändamålsenliga lärmiljöer samt undervisning,handledning och nätbaserad utbildning skalltillhandahållas i en omfattning som så långt möjligtsvarar mot alla vuxnas varierande behov av ochförutsättningar för lärande.Regeringen har utfärdat en ny förordning omkommunal vuxenutbildning (2002:1012), som trädde ikraft . Utgångspunkten är ettutpräglat individperspektiv. Den nya förordningensyftar till att ge kommunerna större möjligheter attstödja vuxnas lärande på den plats och tid, med deninriktning och i de former som bäst tillgodoser denenskildes behov och önskemål. Kommunens stöd tillvuxnas lärande kan ha formen av undervisning,handledning och vägledning samt bedömning avmåluppfyllelse och kunskaper. Stödet kan utformasbetydligt mer flexibelt än vad som gällt tidigare.Liksom tidigare finns bestämmelser om hur kommunenskall prioritera mellan sökande, om de tillgängligaresurserna för gymnasial vuxenutbildning inte räckertill för att tillgodose alla önskemål. Om antaletsökande är större än antalet platser skall den somhar kort tidigare utbildning gå före den som harlängre sådan.Med utgångspunkt i det mål och den strategi somriksdagen på regeringens förslag har antagit gavutbildningsministern i uppdrag åt enarbetsgrupp inom attföreslå ändringar i lagregleringen av det offentligaskolväsendet för vuxna. Uppdraget redovisades idecember 2002 i skriften Stöd till vuxnas lärande.Förslag till lag (Ds 2002:66), som nuremissbehandlas tillsammans med förslagen frånSkollagskommittén.I motion 2002/03:Ub466 (s) lyfter motionärerna frambehovet av lika förutsättningar för vuxenutbildningi alla delar av landet. De hävdar att det nya sättatt tilldela statsbidrag för vuxenutbildning somgäller sedan avslutades innebär attvissa kommuner får betydligt minskade bidrag jämförtmed tidigare. Det är angeläget att följa upp behovetav vuxenutbildning och eventuellt tillföraytterligare resurser, så att lika förutsättningarför den enskilde råder i hela landet, skrivermotionärerna.Skillnaderna i utbildningsnivå mellan olika delarav landet tas upp i motion 2002/03:Ub527 (s).Motionärerna menar att samhällets olika instansermåste göra en kraftfull satsning på det storaantalet lågutbildade som finns i landet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Kommunerna har ansvaret för atterbjuda utbildning åt sina vuxna invånare. Till delägst utbildade - dem som inte har kunskapermotsvarande - har kommunerna skyldighetatt erbjuda grundläggande vuxenutbildning och attaktivt verka för att de deltar. Genom Kunskapslyftettillfördes kommunerna under öronmärktastatsbidrag för att förstärka deras vuxenutbildning.Kunskapslyftet nådde många människor med bristfälliggrundutbildning och svårigheter att hävda sig i ettföränderligt arbetsliv och ledde till en påtaglighöjning av den genomsnittliga utbildningsnivån blandvuxna. Även sedan nu är avslutat harriksdagen anvisat medel för statsbidrag tillutbildning av vuxna (anslaget 25:16 Statligt stödför utbildning av vuxna), dock av mindre omfattning.För är anslaget beräknat försammanlagt 46 500 platser i kommunalvuxenutbildning. Till grund för beräkningen avstatsbidraget till varje kommun låg underKunskapslyftets tid andelen arbetslösa i kommunenoch andelen av dessa som var lågutbildade. harfaktorn lågutbildade tagits bort frånfördelningsnyckeln. Utöver de bidrag som kommunernakan få till gymnasial vuxenutbildning enligtfördelningsnyckeln kan bidrag lämnas, i denomfattning regeringen beslutar särskilt, tillkommuner som berörs av strukturella förändringar ochsom har en svag efterfrågan på arbetskraft.Fristående skolor förvuxenutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om attvuxenutbildning skall kunna anordnas avfristående anordnare på villkor som motsvararvad som gäller fristående skolor på grund-och gymnasieskolnivå.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).Gällande bestämmelserDen nuvarande skollagen (1985:1100) innehållerbestämmelser om fristående skolor som motsvarargrundskolan, särskolan, specialskolan,gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I 9 kap.skollagen regleras villkoren för att friståendeskolor skall godkännas för skolpliktens fullgörandeoch för att de skall ha rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner. Beslut om att godkänna enfristående skola för skolpliktens fullgörande och omatt en sådan skola skall ha rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner fattas av Statens skolverk.I den nuvarande skollagen finns också bestämmelserom att kommuner har rätt att uppdra åt andra attanordna komvux (11 kap. 6 §), särvux (12 kap. 9 §)och sfi (13 kap. 9 §). Regeringen får meddelaföreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdragoch om villkor för det.Bestämmelserna om rektor i förordningen(2002:1012) om vuxenutbildning avser alltidden rektor inom det offentliga skolväsendet som äransvarig för ledningen av utbildningen (1 kap. 10§). I förordningen sägs att betyg i kurs sätts avläraren (4 kap. 5 §), medan slutbetyg och samlatbetygsdokument utfärdas av rektor (4 kap. 15 §).Motioner och utskottets ställningstagandeFolkpartiet hävdar i motion 2002/03:Ub244 yrkande 30att möjligheten för kommunen att lägga ut komvux påentreprenad inte bereder eleverna tillräckligvalfrihet. Fristående vuxenutbildningsenheter bördärför få etableras på samma villkor som friståendegymnasieskolor, anser motionärerna.Även vill enligt motion2002/03:Ub490 yrkande 5 att det skall få finnasfristående skolor även inom vuxenutbildningen.Förslaget motiveras med att de utbildningsanordnaresom planerar och genomför undervisningen också börha rätt att utdela betyg. Med nuvarande bestämmelsermåste betygen sättas av en komvuxrektor, framhållermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Kommunerna har en oinskränkt skyldighet att geutbildning i , den obligatoriskasärskolan, gymnasieskolan respektivegymnasiesärskolan till alla barn och ungdomar som ärbosatta i kommunen. För komvux gäller en motsvarandeskyldighet enbart för grundläggande vuxenutbildningoch då under förutsättning att den som har rätt tillutbildningen också önskar delta i den. Kommunenskall också erbjuda gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning och sträva efter att erbjudautbildning som svarar mot efterfrågan och behov.Idén bakom den strategi för utveckling av vuxnaslärande som har ställt sig bakom är attden vuxna individens behov skall styra både innehålloch former för kommunens stöd till hans eller henneslärande. En ordning som innebär att friståendeutbildningsanordnare av skulle ges rättatt få bidrag från elevernas hemkommuner - såsomgäller för fristående skolor på grundskole- ochgymnasienivå - skulle innebära att kommunernafråntogs inflytande över verksamhetens omfattningoch inriktning. Detta kan utskottet inte ställa sigbakom.Kommunerna har som nämnts rätt att lägga ut komvuxpå entreprenad. Av statistik framgår attnästan en fjärdedel (23,) av /01 gick i utbildning som kommunen lagtut på entreprenad.Skollagskommittén har i Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121) lagt fram förslag om attdet i en ny skollag skall finnas ett särskiltkapitel om entreprenad. Kommittén föreslår (s. 477)att enhetliga bestämmelser, dvs. att lärare videntreprenad får utföra den myndighetsutövning somhör till lärarens åligganden, skall gälla ävenvuxenutbildningen. förslagremissbehandlas för närvarande.Yrkesutbildning för vuxnaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker yrkanden om denövergripande organisationen avyrkesutbildning för vuxna.Jämför reservationerna 3 (m), 4 (fp), 5 (kd)och 6 (c).Riksdagen bör inte föreslå ändringar i regelverket förkvalificerad yrkesutbildning (KY).Jämför reservation 7 (c).Utskottet avstyrker också yrkanden omhantverksutbildning, utbildning avyrkesförare och vuxenutbildning inomlantbrukssektorn.Jämför reservationerna 8 (m) och 9 (c).Gällande bestämmelserEnligt förordningen (2002:1012) om kommunalvuxenutbildning kan gymnasial vuxenutbildningförekomma i samma yrkesämnen som finns igymnasieskolan. Därutöver får det i komvux förekommakurser med syftet att ge vuxna kunskaper ochfärdigheter på en nivå som motsvarar den somutbildning i gymnasieskolan kan ge, utan attkurserna direkt motsvarar kurser eller ämnen igymnasieskolan (2 kap. 18 §). Inom komvux kan ocksåanordnas individuella kurser för en enskildstuderande som har ett kunskapsbehov som intetillgodoses genom nationella eller lokala kurser (2kap. 7 §). Rektor ansvarar för att individuellastudieplaner upprättas för samtliga deltagare igymnasial vuxenutbildning (2 kap. 13 §).Inom komvux finns också påbyggnadsutbildning, somsyftar till att ge vuxna sådan utbildning som ledertill en ny nivå inom deras yrke eller till ett nyttyrke (11 kap. 2 § skollagen 1985:100).Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är eneftergymnasial utbildningsform vid sidan avhögskolan. Den bygger på att deltagaren harkunskaper motsvarande gymnasieutbildning.Utbildningen kan anordnas av statliga universitetoch högskolor, landsting och enskilda fysiska ellerjuridiska personer. KY finansieras med statsbidrag,som anordnaren söker hos Myndigheten förkvalificerad yrkesutbildning. Utmärkande för KY äratt utbildningen skall utformas i samverkan medarbetslivet och att den till ungefär en tredjedelskall bestå av lärande i arbete på en arbetsplats.Normalt beviljas statsbidrag för en KY-utbildningför högst tre omgångar av utbildningen. En viss KY-utbildning kan alltså inte betraktas som permanentetablerad, utan om anordnaren vill få möjlighet attgenomföra den år krävs det nya ansökningaroch nya beslut om statsbidrag.Inom högskolan är många utbildningar inriktade påett yrke. Längre sådana utbildningar leder iallmänhet till en examen med en benämning som angeryrkesinriktningen. Vidare finns det yrkestekniskexamen, som omfattar 60 poäng och bygger på attstudenten före utbildningen har skaffat sig relevantyrkeserfarenhet. Utbildningar som leder till dennaexamen brukar kallas yrkesteknisk högskoleutbildning(YTH). Dessutom finns sedan den 1 mars 2003yrkeshögskoleexamen, som omfattar 80 poäng. Ett avmålen för denna examen är att studenten skall hasådana kunskaper och färdigheter som fordras för attsjälvständigt kunna arbeta inom det yrkesområde somutbildningen avser. Däremot förutsätts intenödvändigt att man före studierna haryrkeserfarenhet.Motioner och utskottets ställningstagandenDen övergripande organisationen av yrkesutbildningför vuxna tas upp i sex motioner.Moderaterna pläderar i motion 2002/03:A321 yrkande6 för fristående och flexibla yrkeshögskolor, somkan bli ett alternativ till den vanliga högskolaneller . För yrkesverksamma med gedignayrkeskunskaper men utan tillräcklig teoretiskutbildningsbakgrund krävs andra ingångar än vad somi dag kan erbjudas, skriver motionärerna.Folkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub323yrkande 8 att det skall införas svenskafackhögskolor, av motionärerna kallade college.Dessa skall erbjuda kvalificerad yrkesutbildning ochviss förberedelse för högre utbildning. Eftergenomgången kvalificerad yrkesutbildning skallstudenten ha möjlighet att vid ett universitettillgodoräkna sig delar av poängen i kurser inom ettämnesområde. Liknande förslag läggs fram i motion2002/03:Ub274 (fp). Motionären anser att KY är enhalvmesyr och att behöver yrkes- ellerfackhögskolor/college (yrkande 1). En lämpliglokaliseringsregion för en sådan är (yrkande 2).Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub448yrkande 18 införande av en yrkeshögskoleutbildning,som skall bygga främst på KY och YTH. Den skallenligt motionärerna ha en egen identitet och liggavid sidan av de vanliga högskolorna, men bedrivasnära dem. skall ledas avbranschorganisationer, utbildningsanordnare ocharbetsgivare i samverkan. Utbildningen skallerbjudas både studenter med yrkeserfarenhet frånaktuell bransch och studenter som kommer direkt frångymnasiet. Den bör bedrivas på olika sätt för dessatvå kategorier av deltagare. Avgörande för tillträdeskall vara validering, t.ex. gesällprov från ettkaraktärsämne, snarare än grundläggande behörighettill högskoleutbildning. Även i motion 2002/03:Ub259 (kd) föreslås en yrkeshögskola som inte krävergrundläggande högskolebehörighet.Centerpartiet begär i motion 2002/03:Ub429 yrkande16 att regeringen skall göra en översyn ochsamordning av de eftergymnasialayrkesutbildningarna. Det finnspåbyggnadsutbildningar inom komvux, YTH, KY samtvissa yrkesutbildningar inom folkbildningen. Huralla dessa inordnas i utbildningsstrukturen och hurde kan värderas, om den studerande senare vill läsavidare, är inte helt klart och inte heller hur vissaav dem finansieras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Med de olika typer av yrkesutbildning för vuxnasom finns, genom komvux, KY ochhögskoleutbildning till olika examina, kan mycketskiftande behov av yrkesutbildning för vuxnatillgodoses. Såväl den som har gått en yrkesinriktadgymnasieutbildning som den som har gått ett merstudieförberedande program i gymnasieskolan och densom saknar gymnasieutbildning kan finna vägar attskaffa sig yrkeskompetens eller höja enyrkeskompetens som man har.Skolverket redovisade en av verketinitierad översyn av påbyggnadsutbildningarna inomkomvux (dnr 74-2001:4121). Enligt behöverutformningen av påbyggnadsutbildning ses över,liksom också reglerna för finansiering ochriksrekrytering. Inom en del områden kan t.ex. KYvara mer lämplig som utbildningsform änpåbyggnadsutbildning. Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning har övervägt vilka av nuvarandepåbyggnadsutbildningar som lämpar sig att göra omtill KY-utbildningar och kommit fram till att ca120-150 av dem är sådana.Utskottet har erfarit att Utbildningsdepartementetplanerar att publicera en skrift iDepartementsserien (Ds-serien) om validering ochvägledning m.m. Denna skrift avses bliremissbehandlad innan regeringen tar ställning tillvilka åtgärder som bör vidtas och vilka förslag someventuellt behöver läggas fram för . Enligtvad utskottet erfarit är avsikten att i skriftenäven ta upp planerna för utvecklingen av deneftergymnasiala yrkesutbildningen.Kristdemokraternas förslag om en yrkeshögskola, ivilken nuvarande KY och YTH förs samman och tillvilken det inte skall krävas grundläggandebehörighet, har behandlats av utskottet vid tvåriksmöten, senast i betänkande 2001/02:UbU4 s. 31 f.Utskottet är inte heller nu berett att ställa sigbakom förslaget.De senaste reformerna både av högskoleutbildningenoch av vuxenutbildningen har haft som ett viktigtinslag att man i större utsträckning än tidigareskall beakta och tillgodoräkna de kunskaper och denkompetens som olika personer har när de kommer tillhögskolan respektive till komvux. Utskottet fästerstora förhoppningar vid detta. Det är utomordentligtviktigt för den enskilde som vill utbilda sig vidareatt inte bli behandlad som om den kompetens haneller hon har skaffat sig tidigare inte vore någotvärd. Samhället har ett starkt intresse av att olikaindividers ambitioner att lära mera tas till varaoch att utbildningen utformas så att man byggervidare på de kunskaper som respektive person har medsig från tidigare verksamhet. Onödig förlängning avutbildningstiden måste undvikas, både förindividernas skull och av samhällsekonomiska skäl.I högskoleförordningen (1993:100) finns enbestämmelse om att en student kan få tillgodoräknasig annan utbildning, om de kunskaper ochfärdigheter som han eller hon åberopar är av sådanbeskaffenhet och har en sådan omfattning att de ihuvudsak svarar mot den högskoleutbildning förvilken de är avsedda att tillgodoräknas (6 kap. 13§).