bet · GQ01SKU10 · 2003-03-04 00:00:00 — I motionerna Sk401av och (), N391yrkande 9 av m.fl. (kd) och Sk249 avClaes Västerteg och () begärs attfrågan om sänkt moms på restaurangtjänster skall bliföremål för en översyn.I motionerna Sk314 av () och Sk219 avKenneth m.fl. (c) krävs sänktmervärdesskatt på skidliftsverksamhet. I motionSk345 av m.fl. (kd) förordas attmervärdesbeskattningen av skidliftar ses över.I motion Sk207 av () anförs atten enhetlig momsskattesats bör införas för helakulturområdet. Motionärerna framhåller särskiltskillnaden i skattesatser mellan balett- ochoperaföreställningar och danstillställningar. Imotion K333 yrkande 8 av m.fl. (m)förespråkas en neutral tidningsmoms. och () efterlyser i motionSk411 en översyn av momsskattesatsen förnöjesparker.I motion Sk224 av () begärs sänktmoms på glasögon och kontaktlinser. Personer medsynfel skall drabbas ekonomiskt i så litenutsträckning som möjligt, anser motionären.I motion Sk303 av () begärs atteffekterna av en momssänkning på prydnadsväxterskall utredas. Motionären vill härigenom motverka"svarthandel" med prydnadsväxter samt ökaförsäljningen.Vikten av att införa en enhetlig moms tas upp imotion Sk382 av m.fl. (fp).Motionärerna begär att den av beställdaöversynen av mervärdesskattesatserna snarastgenomförs så att vägen mot en enhetlig moms kaninledas. Enligt motionärerna leder nuvarandedifferentiering av momsen till en oroande urholkningav skattebasen samt styr konsumtionen på ettolyckligt sätt (yrkande 27).Utskottets ställningstagandeBehandlingen av i stort sett liknande motioner förraåret resulterade i att , på förslag av ettenigt skatteutskott, riktade ett tillkännagivandetill regeringen om att se över tillämpningsområdetför de reducerade skattesatserna m.m. Utredningen ärnu tillsatt och har påbörjat sitt arbete. Utskottetser ingen anledning för att rikta ett nytttillkännagivande till regeringen i denna fråga elleratt föregripa utredningens arbete genom uttalanden iden riktning som motionärerna önskar eller nuföreslå reducerade skattesatser för nya grupper avvaror och tjänster. Utskottet avstyrker därförsamtliga nu behandlade motioner och motionsyrkanden.Miljömärkta produkterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktmervärdesskatt på miljövänliga produkter.Jämför reservationerna 6 (kd) och 7 (mp).BakgrundNågra särbestämmelser om miljömärkta produkter finnsinte i mervärdesskattelagen och inte heller i EG-direktivet om mervärdesskatt. Sådana varor beskattassåledes enligt generella regler.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp meduppdrag att utreda möjligheten av och lämpligheten iatt sänka mervärdesskatten på omsättning avmiljömärkta livsmedel. Utredningen skulle omfatta derättsliga, administrativa och praktiskaförutsättningarna för en sådan sänkning. I sambanddärmed skulle även en mer generell analys göras avlämpligheten av att använda mervärdesskatten, liksomandra slags skatter, som miljöpolitiskt styrmedel.En rapport lämnades till regeringen den 1 oktober2002 (Ds 2002:51).Arbetsgruppens arbete har mynnat ut i tvåhuvudsatser: Den s.k. likabehandlingsprincipen i EG-rätten innebär att inte kan införa olikamomssatser för miljömärkta (ekologiska) livsmedeloch andra livsmedel. En ensidig svenskdifferentiering bedöms inte kunna utformas så attden blir EG-konform. Den ekonomiska analysen visaratt mervärdesskatten inte är det mest lämpligamiljöpolitiska styrmedlet, bl.a. med hänsyn tillinstrumentets trubbighet och osäkrakostnadseffektivitet, och till att endifferentiering till förmån för ekologiska livsmedelkan sägas gå emot den allmänt accepterade principenom att förorenaren skall betala (den s.k. PolluterPays Principle).I kommissionens grönbok om integreradproduktpolicy (KOM (2001) 68) presenteras enstrategi som går ut på att förstärka och rikta omden produktrelaterade miljöpolitiken för att främjautvecklingen av en marknad för miljövänligaprodukter. innehåller ett omfattandeprogram av åtgärder, och bl.a. förs tankar fram påen differentierad beskattning utgående från pro-dukternas miljöprestanda och ett införande av sänktmervärdesskatt för produkter som utmärks medgemenskapens miljömärke. I kommissionens rapport omtillämpningen av de reducerade skattesatserna inomunionen (KOM (2001) 599) drar kommissionenslutsatsen att en översyn av reglerna för reduceradmoms bör ske i ett medellångt tidsperspektiv. Innanen översyn av bestämmelserna görs vill kommissionennu närmast avvakta försöket med sänkt moms på vissaarbetsintensiva tjänster.Frågan om användning av reducerade momssatser somett led i miljöpolitiken har från tid till annandiskuterats i vissa länder. synes dockslutsatsen ha varit att möjligheten till nationellaåtgärder på detta område är små om inte EG-reglernaförst ändras.MotionerI motion MJ432 yrkande 2 av m.fl. (kd)begärs att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag till hur ekonomiska styrmedel kananvändas för att öka andelen miljömärktaarbetsmaskiner och motorer. En lösning skulle t.ex.kunna vara en momssänkning av miljömärktagräsklippare och utombordsmotorer.I motion MJ490 yrkande 23 av . (mp) begärs ett tillkännagivande om sänkt momspå ekologiska livsmedel. En ny utredning börtillsättas för att visa enligt vilka modeller dettaskulle vara möjligt. Ett yrkande om slopad moms påmiljövänligt producerade produkter framställs även imotion N396 yrkande 34 av ().Utskottets ställningstagandeDen av regeringen tillsatta arbetsgruppen för attutreda möjligheten av och lämpligheten i att sänkamervärdesskatten på miljömärkta livsmedel har kommitfram till att inte ensidigt kan införa olikamervärdesskattesatser för miljömärkta livsmedel ochandra livsmedel. Vidare påpekas att en reduceradmervärdesskatt inte heller är det mest lämpligamiljöpolitiska styrmedlet. Utskottet har tidigareställt sig avvisande till en sådan ordning sommotionärerna förespråkar eftersom den skulleinnebära olika skatt på varor som är av samma slagmen som är tillverkade på olika sätt eller har olikaegenskaper. Utskottet vidhåller sin uppfattning atten sådan ordning skulle bli svår att administreraoch än svårare att kontrollera, bl.a. mot bakgrundav gränsdragningsproblemen.Med anledning av vad som framförs i motion MJ432vill utskottet dessutom erinra om att skatten påalkylatbensin sänkts. Syftet med sänkningenvar att öka användningen av sådan bensin itvåtaktsmotorer (bl.a. utombordsmotorer medtvåtaktsteknik), snöskotrar och gräsklippare ochdärigenom minska utsläppen av miljö- ochhälsofarliga ämnen.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Utbildning i alternativmedicin, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktmervärdesskatt på alternativmedicinskabehandlingar och om slopad mervärdesskatt påutbildning för yrkesutövare av komplementär-och alternativmedicin.Jämför reservation 8 (mp).Gällande bestämmelserEnligt 3 kap. 4 § ML undantas från skattepliktomsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvårdoch social omsorg. För skattefrihet krävs attsjukvården tillhandahålls vid sjukvårdsinrättningareller av någon med särskild legitimation att utövasjukvårdsyrke. För s.k. alternativvård gällerdäremot inte skattefriheten.När det gäller läkemedel gäller undantaget frånskatteplikt endast läkemedel som utlämnas enligtrecept eller säljs till sjukhus eller införs tilllandet i anslutning till sådan utlämning ellerförsäljning (3 kap. 23 § ML).Icke skattepliktig utbildning är enligt ML sådangrundskole-, gymnasie-skole- och högskoleutbildningsom sker i de allmännas regi eller av erkändutbildningssamordnare samt övrig utbildning somberättigar till studiemedel enligt studiestödslagen.Med det allmänna avses stat, kommun eller landsting.Med uttrycket av erkänd utbildningssamordnare avsest.ex. fristående skolor och kompletterande skolorsom tillhandahåller utbildning som ett led i detallmännas utbildningsinsatser. Skatteplikt gällerdäremot för i princip all kommersiellt bedrivenutbildning som sker utom ramen för den ordinarieskolutbildningen och som inte heller berättigar tillstudiestöd.MotionerI motion So225 yrkande 4 av ochViviann () begärs ett tillkännagivande omatt utbildning för yrkesutövare inom komplementär-och alternativmedicin bör befrias frånmervärdesskatt. Motionärerna anför att det intefinns någon komplementär- eller alternativmedicinskutbildning i det traditionella svenska skolväsendetoch att de personer som vill utbilda sig inomområdet måste söka sig till den privatautbildningsmarknaden. Sådan utbildning är belagd med25 % moms.I motion So365 yrkande 6 av . (mp) begärs att förutsättningarna för slopadmervärdesskatt på komplementärmedicinskabehandlingsformer utreds.Utskottets ställningstagandeFrågan om skattenedsättning på alternativmedicinskabehandlingar har prövats av utskottet vid ettflertal tillfällen . Utskottethar avstyrkt sådana motionsyrkanden bl.a. medhänvisning till de kostnader för staten som en sådanåtgärd skulle föra med sig och till deavgränsningsproblem som skulle kunna uppstå gentemotandra typer av verksamheter vars ändamål också äratt göra människor friskare och som beskattas fulltut. Utskottet har inte ändrat ståndpunkt i dennafråga och avstyrker därför även nu aktuell motion.Även motionsyrkandet om slopad mervärdesskatt påutbildning för yrkesutövare av komplementär- ochalternativmedicin avstyrks.KörkortsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om slopadmervärdesskatt på körkortsutbildning.Gällande bestämmelserSkatteplikt på bl.a. körkortsutbildningar infördes isamband med att utbildningsområdet generellt pågrund av EG-rättens krav infogades i det skatte-pliktiga området (prop. 1996/97:10, bet.1996/97:SkU6). För att mildra effekterna förbilskolorna infördes en avdragsrätt förbilskolornas förvärv och förhyrning av fordon.MotionenI motion T214 yrkande 1 av ochRigmor () begärs ett tillkännagivande omslopad mervärdesskatt på körkortsutbildning. Deåberopade skälen är att minska dels kostnaderna förkörkortsutbildningen, dels de sociala skillnaderna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid upprepade tillfällenavstyrkt motioner om slopad eller sänktmervärdesskatt på körkortsutbildning med hänvisningtill att detta inte är möjligt enligt EG-rätten.Utskottet har även erinrat om att bilskolorna, tillskillnad från de flesta andra företag, har rätt tillavdrag för mervärdesskatt som belöper på inköp ochleasing av bilar. Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande och avstyrker därmed nu aktuelltmotionsyrkande.FöretagsbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om avdrag föringående mervärdesskatt för sådana lastbilarsom betraktas som personbilar.Jämför reservation 9 (m).Gällande bestämmelserFör förvärv av personbilar råder avdragsförbudenligt ML, utom i några speciella verksamheter. Sompersonbil räknas enligt ML även bl.a. lastbil medskåpkarosseri utan separat förarhytt och med entotalvikt om högst . Andra lastbilarbehandlas som normala varor imervärdesskattehänseende och är alltså inte utsattaför någon särskild begränsning i vad gälleravdragsrätten för näringsidkare.Som nämnts är reglerna om avdragsrätt förbl.a. lastbilar och andra fordon föremål föröverväganden inom EU, se KOM (1998) 377.MotionenI motion Sk386 yrkandena 1 och 2 av () begärs att mervärdesskattelagen ses över i syfteatt ändra reglerna om rätt till avdrag för ingåendemervärdesskatt för företagsbilar. Motionären anseratt nuvarande bestämmelser är ineffektiva och gerupphov till onödigt krångel.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att bestämmelserna i omavdragsrätt för förvärv av fordon på grund av dennuvarande gränsdragningen mellan fordon som räknassom personbilar och fordon som anses som lastbilarkan förefalla svårförståelig i vissa fall.Regleringen av avdragsrätten för mervärdesskatt ärtill viss del utformad som en schablonbeskattning.Utgångspunkten är att schablonen skall omfatta debilar som är inrättade på ett sätt som gör demmöjliga att använda även för privat körning. Vidförvärv av dessa bilar saknas avdragsrätt och vidförhyrning begränsas avdragsrätten till . Fördriftskostnader medges dock full avdragsrätt även ombilarna används privat till en viss del. Syftet medatt använda en schablon är att förenklaskattekontrollen. Fordonets vikt och utseendeanvänds som kriterier för att på ett enkelt sättkunna bedöma vilka bilar som omfattas.Frågan om avdragsrätt för momsen på bilar är förnärvarande föremål för beredning inom EU. Det kandärför inte anses aktuellt att nu utreda det svenskasystemet. Sammanfattningsvis vidhåller utskottetsitt tidigare ställningstagande om att förslag till nya regler om avdragsrättför mervärdesskatt bör slutbehandlas innan riksdagentar ställning till sådana förändringar avavdragsrätten som motionären begär. Motionenavstyrks därmed.Vägmoms i DanmarkUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om attregeringen skall agera för att danskamyndigheter skall undanta svenskregistreradebussar från skyldigheten att betala vägmoms iDanmark.Gällande bestämmelserEnligt artikel 9.2 b i det sjättemervärdesskattedirektivet skall platsen förtillhandahållande av transporttjänster vara den därtransporten äger rum. De avstånd som tillryggaläggsskall beaktas. En medlemsstat skall således enligtdirektivet momsbeskatta transporttjänster som utförsinom dess territorium. En persontransport som gårgenom t.ex. tre länder skall beskattas i alla treländerna. Under den s.k. övergångsperioden fåremellertid medlemsländerna fortsätta att undantabl.a. persontransporter från beskattning (se artikel28.3.b och , punkt 17). har utnyttjatdenna rätt till undantag i samband medanslutningsfördraget.· Inom EU pågår en översyn avreglerna om beskattningsland för tjänster.·· En persontransport som utförs inom skallbeskattas här. En sådan transporttjänst ansesomsatt inom landet enligt 5 kap. 5 § förstastycket ML. Detta gäller både när företaget somutför transporten är svenskt och när det ärutländskt. I princip gäller att ett utländsktföretag som utför sådana persontransporter somskall beskattas i skall registreras här(3 kap. 1 § första stycket 2 SBL) och redovisamervärdesskatten i en deklaration.·· En persontransport som sker direkt till ellerfrån beskattas dock inte (s.k. 0-skatt,dvs. skatt tas inte ut men säljaren har rätt tillavdrag för ingående skatt) till den del denutförs i , oavsett om det är ett svenskteller utländskt företag som tillhandahållertransporten. En sådan transporttjänst anses inteomsatt inom landet, 5 kap. 5 § första stycket ML.Dessa regler, som avviker från bestämmelserna isjätte direktivet, har genomanslutningsfördraget rätt att ha kvar så längenågon annan medlemsstat tillämpar motsvarandeordning. Är det däremot fråga om att t.ex. ettdanskt bussbolag utför resor enbart inom ,dvs. inte endast en direkttransport, så skallsåledes den del av resan som sker i Sverigebeskattas i (i enlighet med vad som ovansägs).·1. Persontransporter som utförs utanför Sverigebeskattas inte i , sådanatransporttjänster anses omsatta utomlands.2.Enligt inhämtad uppgift är turistbussresorskattepliktiga i . Det gäller oavsett omresan utförs med en turistbuss som är registrerad iDanmark eller i utlandet. beräknarmomsbeloppet på erhållet vederlag och betalar in detgenom den ordinarie momsredovisningen. När det ärfråga om bussar registrerade i utlandet använder dedanska skattemyndigheterna en schablonregel för attavgöra hur stor del av det totala vederlaget somskall hänföras till resan i och därmedvilket belopp skatten skall beräknas på. Utländskaföretag som utför momspliktiga transporter i Danmarkskall momsregistreras där.MotionenI motion Sk414 yrkande 1 av ochEva () föreslås att regeringen bör ageraför att danska myndigheter skall undanta svensk-registrerade bussar från skyldigheten att betalavägmoms i Danmark.Utskottets ställningstagandeDanmark beskattar resor inom sitt territorium ienlighet med vad som följer av sjätte direktivet(artikel 9.2). Som framgår ovan är denna beskattninginte riktad enbart mot utländska företag, utan dengäller även danska företag. För utländska företaganvänds en schablonregel vid beräkning av skatten.På grund av ett undantag från det sjätte direktivettas moms inte ut i vid direkttransport tilleller från . Övriga transporter i Sverigebeskattas dock, även när de utförs av t.ex. danskaföretag.Utskottet noterar att det inom EU pågår en översynav reglerna om beskattningsland för tjänster. I detsammanhanget kan bestämmelserna om transporttjänsterkomma att ses över. Såväl som ett flertalandra medlemsländer har framfört krav härom.Med anledning av det anförda finns det enligtutskottets uppfattning inte någon anledning förriksdagen att göra något tillkännagivande tillregeringen av det slag som motionärerna efterlyser.Motionsyrkandet bör därför avslås.Avdragsrätt för importmomsUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att ML:sbestämmelser om avdragsrätt för importmomsskall ses över i syfte att ändra tidpunktenför avdragsrättens inträde när speditöreruppträtt som ombud för importören och fördennes räkning betalat importmomsen.Jämför reservation 10 (m, kd).Gällande bestämmelserMoms vid import tas ut av , som ärbeskattningsmyndighet vid import av vara. (är beskattningsmyndighet vidinförsel av vara från annat . )Skyldig att betala skatten vid import är den somenligt tullagstiftningen är betalningsskyldig förtull eller skulle ha varit betalningsskyldig omvarorna varit tullbelagda.Alla varor som förs in till från tredjeland skall tullklareras. Förtullning är en form avtullklarering. Den som anmäler en vara förförtullning blir deklarations- och betalningsskyldigoch deklaranten skall lämna en tulldeklaration.Deklaration får även lämnas genom befullmäktigatombud, t.ex. en speditör som är registrerad hosTullverket. Med ledning av tulldeklarationenfastställer verket tull, skatt, t.ex. moms, ochavgifter.Det är den som är skattskyldig som har rätt attgöra avdrag för ingående moms på import av vara fören verksamhet som medför skattskyldighet. Om enspeditör uppträder som ombud för en importör ochbetalar importmomsen till för importörensräkning, har inte speditören rätt till avdrag försådan moms.Enligt 13 kap. 16 § ML skall ingående moms dras avför den redovisningsperiod under vilken den som förin en vara till landet enligt god redovisningssedhar bokfört eller borde ha bokfört importen. Rätttill avdrag för ingående moms som tas ut vid importinträder enligt 13 kap. 23 § ML, dock tidigast nären av utfärdad tullräkning har mottagitsav importören. Detta innebär att oavsettimporttidpunkt eller förskottsbetalning får avdragetgöras tidigast i den period då tullräkningmottagits. En tullräkning utfärdas minst tio dagarinnan den skall betalas.Den importmoms en speditör tar upp i sin fakturautgör enbart ett utlägg för kundens räkning.Speditörens faktura är till den del den avser utläggför importmoms därmed inte heller direktavdragsgrundande. Avgörande för avdragsrättensinträde för importören (köparen) vad gällerimportmomsen är när speditören mottagittullräkningen.Normalt fakturerar speditören arvode, frakter ochutlägg innan tullräkningen kommit. RSV har tillsvidare godkänt att speditören som alternativ tillatt bifoga en kopia av tullräkningen i stället ispeditionsfakturan får ange det datum från vilketrätt till avdrag inträder för i fakturan upptagenimportmoms. I fakturan anges ett datum då rätt tillavdrag för importmomsen tidigast inträder.Transportindustriförbundet tar fram tabellerför fastställande av tidpunkten för avdragsrättensinträde för importmomsen. I tabellerna tas hänsyntill att avdragsrätt inträder först närtullräkningen har mottagits av importören.MotionenI motion Sk362 av m.fl. (m, fp,kd, c) begärs en översyn av mervärdesskattelagensregler i syfte att förenkla för företag som vidimport använder speditörer. Motionärerna anser attimportföretag som inte är hemtagare, utan utnyttjarspeditörer, bör ges möjlighet att göra avdrag förimportmomsen som de betalarfakturan till speditören.Utskottets ställningstagandeMotionären tar upp det fall när en speditör, innanen av utfärdad tullräkning kommit,fakturerar importören (köparen) för avgifter,frakter och utlägg för importmoms.Speditörens faktura är till den del den avserutlägg för importmoms inte direkt avdragsgrundandeför importören. Rätt till avdrag för importöreninträder tidigast när tullräkningen har mottagits.Regeln om att avdragsrätt inträder först närtullräkning mottagits av den skattskyldige tillkomför att undanröja den fördel för den skattskyldige,i form av uppskov med betalning av moms, som förelågvid kreditimport jämfört med upphandling inom landet(prop. 1981/82:201). Syftet var således främst attskapa neutralitet mellan import och inhemskförsäljning.Utskottet noterar att Mervärdesskatteutredningenhar föreslagit att mervärdesskattelagens regler omtidpunkterna för skattskyldighetens inträde respek-tive redovisningen av utgående och ingående momsskall preciseras i enlighet med sjättemomsdirektivets bestämmelser. Anpassningen avredovisningsbestämmelserna till direktivet innebäratt ett flertal specialbestämmelser om redovisningav moms föreslås slopas, bl.a. 13 kap. 23 § ML somreglerar avdragsrättens inträde för importörer vadgäller importmomsen.Mot bakgrund av det anförda är utskottet inteberett att nu överväga någon ändring av debestämmelser som reglerar tidpunkten för rätt tillavdrag för ingående moms som hänför sig till import.Motionen avstyrks därmed.ByggmomsUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om olikatillkännagivanden om hurmervärdesskattekostnaderna bör hanteras vidproduktion av bostäder av olika slag.Utskottet hänvisar till att en promemoriaangående den aktuella frågan upprättats inomRegeringskansliet och att ärendet bereds.Jämför reservationerna 11 (fp), 12 (kd) och13 (c).Gällande bestämmelserProduktion av bostäder beskattas mednormalskattesatsen. Enligt sjätte momsdirektivet(bilaga H, art. 12.3 a) har medlemsländerna rätt attinföra en reducerad skattesats inom byggsektorn påtillhandahållande, byggande, renovering och ändringav bostäder endast om detta utgör ett led isocialpolitiken.I dag används investeringsbidrag t.ex. för attstimulera produktionen av studentlägenheter ochhyreslägenheter.MotionerI motion Bo290 yrkande 5 av m.fl.(fp) anförs att mervärdesskatten inte skall användasi konsumtions- eller produktionsstimulerande syftenutan vara så generell som möjligt. En momssänkningför en viss typ av byggande är att betrakta som ettriktat bidrag. För att stimulera ökat bostads-byggande behövs andra åtgärder än riktadesubventioner. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om detta.I motionerna Bo291 yrkande 9 av . (kd) och Bo216 yrkande 5 av () föreslås minskad skatt på nyproduktion avflerbostadshus motsvarande en halvering avbyggmomsen fr.o.m. . För att inte gåemot föreslår motionärerna att skatte-sänkningen utformas så att byggföretaget efterdeklaration erhåller en skattereduktion sommotsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs.10 % av byggkostnaderna. Avsikten är attskattereduktionen skall ses som en del avskattesystemet och inte som ett bidrag.Maud m.fl. (c) anför i motion Bo267yrkande 9 att regeringen bör uppmanas att göra engenerell utvärdering av den moms på byggande sominfördes i och med skattereform.I motion Bo269 yrkande 2 av ()anförs att det är viktigt att en sänkt byggmoms isin helhet får genomslag på produktionskostnadernaoch att en sänkning av byggmomsen därför börkombineras med någon form av löpandeprisuppföljning.Utskottets ställningstagandeI sitt yttrande till finansutskottet överskattefrågorna i budgetpropositionen för år 2003anförde skatteutskottet att det inte hade någoninvändning mot att en momssänkning bör prövas förstudentbostäder och äldrebostäder som enkompletterande stimulans på detta område(2002/03:SkU1y).Därefter har en promemoria (Fi 2002/4722)upprättats inom vari föreslås attett tillfälligt investeringsstöd införs för attstimulera bostadsbyggandet av hyreslägenheter mindreän och studentbostäder.