bet · GR01BOU3 · 2003-11-20 00:00:00 — Hyresrätt och bostadsrätt m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlar bostadsutskottet riksdagsledamöternas förslagfrån den allmänna motionstiden rörande hyresrätt, bostadsrätt,kooperativ hyresrätt och ägarlägenheter.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 20 reservationer och 5 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Systemet för hyressättning - den allmänna lagregleringenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo236 yrkande 2 i denna del,2003/04:Bo257 yrkandena 7 i denna del och 18, 2003/04:Bo263 yrkandena 3 och4 och 2003/04:Bo297 yrkande 19.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Systemet för hyressättning - regleringen för nyproduktionRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo236 yrkandena 2 i denna del och 3,2003/04:Bo253 yrkande 4, 2003/04:Bo257 yrkande 7 i denna del, 2003/04:Bo263yrkande 5 och 2003/04:Bo297 yrkande 18.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Hyressättning för studentbostäderRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo248 yrkandena 1-3.Reservation 3 (kd)4. Hyra och ytaRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo273.5. Det kollektiva förhandlingssystemetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L351 yrkande 7, 2003/04:Bo236 yrkande2 i denna del, 2003/04:Bo257 yrkande 21 och 2003/04:Bo297 yrkande 20.Reservation 4 (m)Reservation 5 (kd, c)Reservation 6 (fp)6. Bostadsförvaltningslagen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo258 yrkande 4 och 2003/04:Bo267.Reservation7 (m)Reservation 8 (v)7. Andrahandsuthyrning - rätt till förstahandsavtalRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo231 yrkande 2.Reservation 9 (v, mp)8. Andrahandsuthyrning - överhyraRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo231 yrkandena 3 och 4.Reservation 10 (v, c)9. Andrahandsuthyrning - blockuthyrningRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo231 yrkande 7.Reservation 11 (v)10. Andrahandsuthyrning - besittningsskyddRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo252 yrkande 8.Reservation 12 (v)11. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarandeRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo261 yrkande 5.Reservation 13 (m, fp) - motivReservation 14 (kd, c)12. Förutsättningarna för vräkning - betalningsförsummelseRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo252 yrkande 5.Reservation 15 (v)13. Besittningsskydd i en- och tvåfamiljshusRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo240.Reservation 16 (v)14. Kooperativ hyresrätt - kommunalt inflytande över allmännyttigaföreningarRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo293.15. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglernaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo236 yrkande 5, 2003/04:Bo257 yrkande14, 2003/04:Bo258 yrkande 7, 2003/04:Bo263 yrkande 21, 2003/04:Bo282 idenna del och 2003/04:Bo297 yrkande 24.Reservation 17 (m, fp)Reservation 18 (kd, c)16. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelseRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo257 yrkande 13 och 2003/04:Bo282i denna del.Reservation 19 (m, kd)17. Bostadsrätt - inskrivningsregisterRiksdagen avslår motion 2003/04:L282 yrkande 2.18. Ägarlägenheter - införandet av en ny ägarformRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo236 yrkande 6, 2003/04:Bo254 yrkande1, 2003/04:Bo257 yrkande 3, 2003/04:Bo282 i denna del och 2003/04:Bo297yrkande 26.Reservation 20 (m, fp, kd, c)den 20 november 2003På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), (), de (), (), (), (), MargaretaPålsson (m), (), (), (),(), (), (), HelenaHillar () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som väckts underden allmänna motionstiden (fristående motioner) och som gällerlagstiftningen om hyra, framför allt utformningen av bestämmelserna ihyreslagen (12 kap. jordabalken). Därutöver behandlas några frågor som gällerbostadsrätt och ombildning till bostadsrätt, kooperativ hyresrätt samtfrågan om ägarlägenheter skall införas i som en ny form förbostadsägande. Den senare frågan omfattar också utformningen avfastighetsbildningslagens bestämmelser.Utskottets övervägandenHyresrättHyressättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om hyressättningsfrågor gällandeden allmänna lagregleringen av hyressättningssystemet, jämför reservation1 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (c),hyressättning för nyproduktion, jämför reservation 2 (m, fp, kd, c),hyressättning för studentbostäder, jämför reservation 3 (kd) och särskiltyttrande 2 (m, fp, c), ochlägenhetsytans betydelse för hyrans storlek i vissa fall.Systemet för hyressättning - den allmänna lagregleringenI motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 7 i denna del lämnas förslag om ettriksdagens tillkännagivande om behovet av ett rättvist hyressättningssystem.Det bör särskilt omfatta att den s.k. trepartsöverenskommelsen, som syftartill att standard och läge på lägenheten skall få större genomslag påhyran, är ett nödvändigt första steg på vägen mot ett friarehyressättningssystem.Vidare avses att lägga vikt vid att parterna i överenskommelsen uttalatsig för att tillåta en friare hyressättning. Förslaget i motion 2003/04:Bo257(m) yrkande 18 avser att de kommunala bostadsföretagens hyresledandeställning skall avskaffas (förslag om riksdagsbeslut).Förslagsställarna bakom motion 2003/04:Bo236 (fp) yrkande 2 i denna delönskar se genomfört ett system för friare hyressättning omfattande bl.a.att lägesfaktorn ges större tyngd, att hyressättningen skall kunna görasberoende av produktions-, drifts- och förvaltningskostnader, att systemetmed de kommunala bostadsföretagen som förstahandsnorm bör upphävas ochatt hyresgästens möjligheter att begära omprövning av hyran efter sexmånader bör ses över (förslag om tillkännagivande).I motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 19 lämnas förslag om att de kommunalabostadsföretagens hyresledande ställning skall upphävas (förslag omtillkännagivande avseende tilläggsdirektiv till ).Förslaget i motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 3 avser att förregeringen skall tillkännage som sin mening vad i motionen anförs om attskapa utrymme för individuell hyressättning. Med ledning av ett motsvarandemotionsförslag under förra förstår utskottet motionen så atthyressättningssystemet skall skapa ett utrymme för individuell hyressättningi syfte att hyresgästen skall kunna påverka boendekostnaden beroende påval av utrustning, nivå på underhåll och förbrukning av värme och vattenm.m. (det senare har även betydelse i fråga om miljöpåverkan). I motion2003/04:Bo263 (c) yrkande 4 lämnas förslag om att de kommunala bostadsföretagenshyresledande roll skall avskaffas. De privata fastighetsföretagen ochderas organisation skall därmed göras till en reell och fullvärdigförhandlingspart i det kollektiva förhandlingssystemet. Systemet skall geutrymme för de lokala hyreskommittéerna (som bildats eftertrepartsöverenskommelsen),med företrädare från hyresgästorganisationen, fastighetsägarföretagenoch de kommunala bostadsföretagen, att påverka bruksvärdesbestämningenefter de principer som gällde när bruksvärdessystemet infördes (förslagom riksdagsbeslut).Regeringen har givit en särskild utredare () iuppdrag att överväga om det bör införas särskilda hyressättningsreglerför lägenheter i nybyggda hus. Utredaren skall också se över förutsättningarnaför att i det befintliga lägenhetsbeståndet bättre anpassa hyrorna efterbruksvärdet. Utredaren skall belysa hur prövningen i hyressättningstvistergår till och överväga om det behövs förändringar för denna prövning.Slutligen skall utredaren överväga om förutsättningarna för en hyresgästatt göra olika slag av s.k. tillval och frånval bör förändras. Utredarenskall lämna de författningsförslag som övervägandena ger anledning till.Uppdraget omfattar att särskilt beakta de synpunkter och förslag somlämnats i den överenskommelse som hyresmarknadens parter har träffat ochsöka finna lösningar som samtliga tre organisationer står bakom (dir.2003:52). Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2004.Med hänsyn till den utredning som pågår finns det enligt utskottets meninginte skäl för att nu i sak ta ställning till de motioner somrör systemet för hyressättningen av bostäder. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta m-, fp-, kd- och c-motionerna.Systemet för hyressättning - nyproduktionenI flera motioner tas frågan upp om en särskild lagreglering avseende hyravid nyproduktion. Det skall erinras om att en del av de motionsförslagsom redovisats ovan, bl.a. om att de kommunala bostadsföretagen inte skallvara hyresnormerande, också motiveras av att de avser att öka fastighetsägarnasinvesteringsintresse.Motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 7 i denna del som avser ett tillkännagivandeom ett rättvist hyressättningssystem omfattar också vikten av att få tillstånd en generellt friare hyressättning för att öka nyproduktionen. Imotionen förespråkas att hyresgästens möjligheter att få sin hyra omprövadefter bör omprövas.I motion 2003/04:Bo253 (fp) yrkande 4 (partimotion) föreslås enförsöksverksamhet, i de tillväxtkommuner som så önskar, med en reformeradhyressättning för att stimulera nyproduktionen. Förutom att ge fler bostäderkan verksamheten enligt motionärerna ge ett bra underlag för den pågåendeutredningen om en reformering av hyressättningssystemet enligttrepartsöverenskommelsen (förslag om tillkännagivande). Även i motion2003/04:Bo236(fp) yrkande 3 lämnas förslag om en försöksverksamhet med friare hyressättningmed syfte att få i gång nyproduktionen och ge underlag för den pågåendereformeringen av hyressättningssystemet (förslag om tillkännagivande).Förslagsställarna bakom motion 2003/04:Bo236 (fp) yrkande 2 i denna delönskar se genomfört bl.a. att hyressättningen skall kunna göras beroendeav produktionskostnader, att hyresnämnden skall kunna avgöra hyresnivånföre byggstart och att hyresgästens möjligheter att begära omprövning avhyran bör ses över (förslag om tillkännagivande).Förslaget i motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 18 avser lagändringar somså snart som möjligt möjliggör införandet av en friare hyressättning inyproduktionen i enlighet med vad trepartsöverenskommelsen innebär om atthyror skall kunna framförhandlas med särskild hänsyn till produktionskostnadenoch att dessa skall anses vara bindande med mindre synnerliga skäl talarför en ändring (förslag om tillkännagivande).I motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 5 föreslås att ett undantag frånbruksvärdessystemet görs för nyproducerade lägenheter. De hyresavtal somtecknas vid nyproduktion skall därigenom inte kunna omprövas i efterhand.Enligt motionen innebär förslaget, med grund i ett starkt besittningsskydd,ett reformerat bruksvärdessystem med större grad av marknadsanpassning,inte införandet av rena marknadshyror (förslag om riksdagsbeslut).Enligt utskottets mening bör inte nu i sak ta ställning till deframförda förslagen om en friare hyressättning vid nyproduktion m.m. Somredan framgått arbetar nu en utredning med olika frågor om det framtidahyressättningssystemet. Resultatet av utredningens arbete bör i ställetavvaktas. Utskottet avstyrker därför m-, fp-, kd- och c-motionerna.Hyressättning för studentbostäderFörslagen i motion 2003/04:Bo248 (kd) yrkandena 1-3 avser hyressättningenför lägenheter som hyrs ut av vissa studentstyrda studentbostadsföretag.Det gäller normerna för vad som skall utgöra skälig hyra (bruksvärdeshyra)både vid förstahandsuthyrning och andrahandsuthyrning. Förslagen omfattarinförandet av en definition av studentbostadsföretag i lagen om allmännyttigabostadsföretag och ändringar i hyreslagen så att studentbostadsföretagendels blir hyresledande, dels vid upplåtelse i andra hand i hyran kaninbegripa skäligt påslag för egna kostnader utöver förstahandshyran utanatt bli återbetalningsskyldiga (riksdagsbeslut om lagändringar i enlighetmed i motionen intagna förslag.) De föreslagna lagändringarna avses gällaintill dess en generell översyn av de kommunala bostadsföretagenshyresledande roll genomförts (jämför kd-motionerna ovan som gäller att dekommunala bostadsföretagen inte längre skall vara hyresledande).Enligt bruksvärdesregeln i 55 § hyreslagen skall endast kommunalabostadsföretag enligt den definition som återfinns i lagen (2002:102) omallmännyttiga bostadsföretag vara hyresnormerande. Fram till den 1 april2002 utpekades i stället de allmännyttiga bostadsföretagen som hyresledande.Ändringen genomfördes som lagen om allmännyttiga bostadsföretaginfördes.Den tidigare bestämmelsen i hyreslagen hänvisade inte och har aldrighänvisat till den tidigare reglering som möjliggjorde godkännande somallmännyttigt bostadsföretag. (Fi 2000:01) har därför dragitslutsatsen att det inte var helt klart vilka bostadsföretag som omfattadesav hyreslagens begrepp "allmännyttiga bostadsföretag". Kommitténs slutsatsvar att tolkningen av begreppet ytterst var en fråga för rättstillämpningen,men att det torde vara klart att de bostadsföretag som enligt den tidigareordningen formellt hade godkänts som allmännyttigt bostadsföretaginnefattades i begreppet.Några remissinstanser påtalade under beredningen av propositionens förslagtill lagen om allmännyttiga bostadsföretag (prop. 2001/02:58) problemenmed att tillåta andra än kommunägda allmännyttiga bostadsföretag att varahyresledande. Regeringen delade denna uppfattning och anförde bl.a.följande:Den möjlighet som öppnas genom detta lagförslag för andra än kommuner attdefinieras som allmännyttigt bostadsföretag, bör inte automatiskt innebäraatt dessa företag också tilldelas rollen som hyresledande. Ett framtidascenario är att det inom denna kategori företag kommer att inrymmas enmängd olika typer av företag, alltifrån små hyresgästägda kooperativ somäger en fastighet, till större aktörer. Vissa av dessa fastighetsägareskulle säkert fungera väl i en hyresledande roll, medan det i andra fall- såsom för små kooperativa hyresrättsföreningar - är svårt att tänka sigen sådan roll. Såsom påpekats under remitteringen av betänkandet kommerhyrorna i sådana föreningar att variera mycket, bland annat beroende påatt storleken på medlemmarnas kapitalinsatser är olika. Mot bakgrund avden osäkerhet som finns kring hur denna kategori av icke kommunägdallmännytta kommer att se ut , är regeringen inteberedd att föreslå att denna grupp företag tilldelas rollen som hyresledandeenligt bruksvärdessystemet. Som tidigare redovisats har regeringen dennadag beslutat om en proposition med förslag till lag om kooperativ hyresrätt.En del i detta förslag är att bruksvärdessystemet inte skall gälla förkooperativa hyresrättsföreningar. Sammantaget anser regeringen att endastsådana allmännyttiga bostadsföretag där kommunen har det bestämmandeinflytandet skall vara hyresledande enligt bruksvärdessystemet.Utskottet anslöt sig till regeringens bedömningar när det i samband medden nämnda propositionen behandlade motioner med invändningar mot att dekommunala bostadsföretagen och övriga allmännyttiga bostadsföretag intekom att jämställas, speciellt när det gällde bruksvärdessystemet. Liksomregeringen ansåg utskottet att det var nödvändigt att ha två kategorierbostadsföretag inom denna sektor eftersom endast de kommunala bostadsföretagenborde ges en hyresledande roll (bet. 2001/02:BoU4 s. 12, jfr s. 22).Vid bedömningen av de nu föreliggande motionsförslagen anser utskottetatt det inte finns anledning att frångå den bedömning regering, utskottoch riksdag gjort om att det endast är de kommunala bostadsföretagen somskall vara hyresledande. Kd-motionen bör således avslås.Hyran och lägenhetens ytaI motion 2003/04:Bo273 (m) förespråkas att en hyresvärd skall vara ansvarigför sina uppgifter om en lägenhets yta. Det föreslås att hyresgästen skallfå hyra som beräknats med utgångspunkt i ytan återbetald om lägenhetenvisar sig vara mindre än vad som uppgivits (förslag om tillkännagivandeavseende ändring i hyreslagen).Hyresnämnden skall fastställa hyran till skäligt belopp. Hyran är inteatt anse som skälig om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter sommed hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid en bruksvärdesprövningskall alla faktorer av betydelse inverka, bl.a. lägenhetens storlek, bådevad gäller antal rum och kvadratmeteryta. Lagen anvisar som metod att enjämförelseprövning görs med andra lägenheter varvid i första hand skallbeaktas hyran för lägenheter som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag(55 § hyreslagen). I de fall en prövning inte kan grundas på en jämförelsemellan likvärdiga lägenheter avgör hyresnämnden en hyressättningstvistefter en allmän skälighetsbedömning.Endast likvärdiga lägenheter kan användas vid en jämförelseprövning. Detanses att de normalt bör ha samma bostadsyta som prövningslägenheten. lägenhet utesluts inte från jämförelsematerialet bara av det skäletatt den i storlek något avviker från den lägenhet vars hyra man skallbestämma. Bruksvärdet påverkas inte av om ytan är någon eller någrakvadratmeter större eller mindre. I rättspraxis har exempelvis tvåprövningslägenheter om 62 respektive 64,5 kvm jämförts med en lägenhet om 58kvm men inte med en lägenhet om 52 kvm. En ytskillnad på 7,2 kvm (86,0-78,8) har ansetts vara i största laget. Det har ibland antagits att 5 %ytskillnad godtas. Lägenhetens storlek påverkar dock vilken procentuellskillnad som godtas. Även om totalhyran räknats fram efter ett visst beloppper kvadratmeter lägenhetsyta har Bostadsdomstolen inte ansett att hyransskälighet står och faller med om det antal kvadratmeter som legat tillgrund för beräkningen är korrekt. Metoden har bedömts som endast etthjälpmedel. I sista hand är det mot bakgrund av bruksvärdet som det totalabeloppet blir bedömt. Det bör också framhållas att olika faktorer tillåtsväga upp varandra.I den ovan berörda s.k. trepartsöverenskommelsen anförs att det undermånga år har pågått en utveckling mot att hyresnämnderna i allt störreutsträckning fastställer hyran efter en allmän skälighetsbedömning. Enligtde organisationer som står bakom överenskommelsen är det förenat med vissanackdelar att hyran inte fastställs enligt huvudregeln, dvs. efter enjämförelse med hyran för likvärdiga lägenheter. Organisationerna anseratt s.k. kvittning - dvs. att det förhållandet att en lägenhet är t.ex.sämre än en annan lägenhet i ett visst avseende tillåts uppvägas av attden är bättre i något annat avseende - bör användas i större utsträckningför att jämföra lägenheter med skilda egenskaper. Regeringens direktivtill omfattar denna fråga (dir. 2003:52).En lägenhets yta utgör således en av flera faktorer som kan göra enlägenhet jämförbar med en annan lägenhet. Såsom är fallet med de flestaandra av de faktorer som bestämmer en lägenhets bruksvärde är det intebara fråga om att göra exakta jämförelser. En förändring av hela systemetför hyresprövning så att endast exakta ytjämförelser skulle kunna göras,t.ex. så att man alltid strikt räknade hyra per kvadratmeter och år, kanutskottet inte ställa sig bakom. En ordning som innebär att hyresgästenskulle kunna få en avtalad hyra nedsatt, och för förfluten tid återbetalad,enbart på grund av att det "fattas" en eller annan kvadratmeter ochoavsett vad som utgör den högsta lagliga totalhyran förefaller inte hellersom lämplig. Hyresvärden måste kunna få prövat om den totala hyran medbeaktande av samtliga faktorer är riktig och om så är fallet inte varautesluten från att få denna hyra bestämd. Det är lätt att inse atthyressättningssystemet med en sådan ordning skulle kompliceras med få elleringa slutliga vinster i sikte. Det kan finnas skäl att påpeka, såsomindirekt framgått ovan, att en konstaterad avvikelse från vad som tidigarevarit känt om en lägenhets yta innebär att utgångspunkten förhyresnämndens prövning kommer att ändras vilket har betydelse för frågan omvilka lägenheter som kan ingå i jämförelsematerialet. Systemet fungerarinte så att en mindre avvikelse alltid leder till att hyran skall sänkas.Hyreslagens bestämmelser innebär dock att en hyra alltid kan bestämmastill skäligt belopp.Mot motionärens förslag talar även det förhållandet att hyresprocessernaskulle komma att inriktas på uppmätning också i de fall ytan inte kansägas vara av någon egentlig, väsentlig betydelse. Av kostnadsskäl, bådeur allmän och enskild synvinkel, är detta inte motiverat.Mot bakgrund av vad som anförts finner utskottet inte tillräckliga skälatt föra motionsförslaget vidare. Motionen avstyrks således.Det kollektiva förhandlingssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att hyresförhandlingslagen böravskaffas eller ändras. Jämför reservationerna 4 (m), 5 (kd, c) och 6(fp).I motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 21 föreslås att hyresförhandlingslagenskall avskaffas. Motionärerna avser att därigenom bryta förhandlingsmonopolet(förslag om tillkännagivande). Också motionärerna bakom motion 2003/04:Bo236(fp) yrkande 2 i denna del är inriktade på att förhandlingsmonopolet skallbrytas. I motionen föreslås bl.a. att hyresgästen skall ges störremöjligheter att välja vem som skall företräda denne vid en förhandling medhyresvärden och att förbudet mot flera samtidiga förhandlingsordningarskall tas bort. I motion 2003/04:L351 (fp) yrkande 7 lämnas ett mer allmäntförslag om en översyn med inriktning på att konsumentskyddet vid hyra avbostad skall stärkas. Särskilt betonas att monopolatt företräda hyresgästerna måste brytas så att den enskilde hyresgästensmöjlighet att påverka boendet stärks (förslag om tillkännagivande). Äveni motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 20 föreslås en utredning avförutsättningarna för ett större individuellt inslag i hyresförhandlingslagensbestämmelser bl.a. så att det skall bli lättare att stå utanför detkollektiva förhandlingssystemet för den som så önskar. Systemet bör ocksåge större utrymme för att förhandla fram olika individuella hyreskontrakt.Hyresrätten skall genom detta som produkt kunna utvecklas somett starkt och tydligt grundläggande konsumentskydd skall finnas (förslagom tillkännagivande avseende tilläggsdirektiv för ).Det kollektiva förhandlingssystemet såsom det utformats i hyresförhandlingslagenär en viktig del av den reglering som avser att ta till vara och stödjade intressen hyresgästerna har. Hyresgästerna ges styrka genom att de vidde kollektiva förhandlingarna kan uppträda gemensamt genom en företrädaresom har förhandlingsvana och kunskaper om hyresmarknaden. Systemet ärockså kostnadsbesparande och bidrar därför i viss utsträckning till atthålla hyresnivåerna nere. Hyresförhandlingsslagen innehåller dessutomregler som avser att ta till vara de enskilda hyresgästernas intressen.Bland annat kan hyresgästerna få det kollektiva förhandlingsresultatetoch förhandlingsersättningens storlek överprövade vid hyresnämnden. Genomlagen har säkerställts att vissa viktiga frågor kan avgöras också i stridmed hyresvärdens inställning till dem. Det gäller bl.a. om kollektivaförhandlingar skall föras, vilken organisation som skall företrädahyresgästerna och hyresgästens rätt att förhandla enskilt. Frånkonsumentsynpunktframstår systemet som lämpligt. Enligt utskottets mening kan det intekomma i fråga att avskaffa denna lagstiftning. M-motionen bör därför intevinna bifall.Enligt hyresförhandlingslagen har den enskilda hyresgästen sedan en visskarenstid förflutit rätt att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemetoch därmed inte omfattas av de överenskommelser om hyror och andrahyresvillkor som träffas mellan hyresvärden och hyresgästorganisationen. Ettavtal om att hyresgästen inte skall omfattas av systemet får träffas förstsedan hyresförhållandet varat . Motsvarande begränsning gällerhyresnämndens möjligheter att fatta beslut i frågan (se 2 och 3 §§hyresförhandlingslagen [1978:304]).Sedan 1997 är det inte längre möjligt att två eller fler hyresgästorganisationerpå grundval av en med hyresvärden avtalad eller hyresnämnden beslutadförhandlingsordning förhandlar för hyresgästerna i ett visst hus. Fråganregleras genom ett förbud mot flera samtidiga förhandlingsordningar (se4 § hyresförhandlingslagen).