bet · GQ01KUU1 · 2003-03-27 00:00:00 — Europeiska unionens framtidsfrågor - ettkonstitutionellt fördrag för EU SammanfattningI detta betänkande tar sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet upp ett antal frågor somdiskuteras i Europeiska konventet, det särskildaforum som debatterar EU:s framtidsfrågor. Ibetänkandet behandlas också några motioner frånallmänna motionstiden som alla anses besvarade medutskottets överväganden. På en punkt, avseende dentidtabell som skall gälla för den regeringskonferenssom skall diskutera EU:s framtidsfrågor efterEuropeiska konventet, föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen av innebörd atttillräcklig tid måste förflyta mellan konventetsavslutande och regeringskonferensens inledande.Bland de institutionella EU-frågor som tas upp ibetänkandet finns först fördragsstrukturen, därutskottet i huvudsak välkomnar de förslag som beredsi konventet. Vidare finns de grundläggandevärderingarna och målen för EU samt principer ochbefogenheter, där utskottet uttalar stöd för svensktagerande i konventet vad gäller frågor såsomöppenhet och jämställdhet. Utskottet välkomnar härett förslag inom konventet om en särskildutträdesparagraf i . I ett avsnittdiskuteras möjligheterna att effektivisera EU:sinstitutioner. Dit hör också frågan om en valdordförande i samt frågan om hurEuropeiska kommissionens ordförande skall väljas.Ett särskilt avsnitt behandlar de nationellaparlamentens roll inom EU-systemet, inklusive nyaförslag om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen.Även i sistnämnda avseenden välkomnas förslagen inomEuropeiska konventet.Till betänkandet finns fogat 7 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FördragsstrukturRiksdagen förklarar motionerna 2002/03:K288yrkande 8 i denna del, 2002/03:K431 yrkande 1 och2002/03:U326 yrkandena 15 (delvis) och 16 besvarademed vad utskottet anfört.Reservation 1 (v) - motiv.Reservation 2 (mp) - motiv.2. Grundläggande värderingar, m.m.Riksdagen förklarar motionerna 2002/03:K288yrkandena 8 i denna del och 9, 2002/03:K379 yrkande6, 2002/03:K431 yrkandena 3-5, 2002/03:K432 yrkande5, 2002/03:U324 yrkande 2 och 2002/03:U326 yrkandena18 och 22 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 3 (s) - motiv.Reservation 4 (m) - motiv.Reservation 5 (fp) - motiv.Reservation 6 (kd) - motiv.Reservation 7 (c) - motiv.3. Tidtabell för regeringskonferensenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om tidtabellen ochregeringskonferensen samt förklarar motion2002/03:U326 yrkande 15 (delvis) besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 27 mars 2003På sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsvägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (),(), (), HelenePetersson (s), (), (), (), (), (), (),() och () och KajNordquist (s).2002/03KUU1Utskottet1 Redogörelse för ärendet1.1 Ärendet och dess beredningInom Europeiska unionen pågår ettstrukturerat arbete med att analysera EU:sframtidsfrågor. Målet, som slogs fast i endeklaration antagen i av EU:sstats- och regeringschefer, är att enregeringskonferens skall sammankallas föratt diskutera sådana frågor. har vid tretillfällen under de närmast föregående tvåriksmötena yttrat sig över de aktuella frågorna ochslagit fast sina utgångspunkter inom området(betänkandena /01:KUU1 EU:s framtidsfrågor;2001/02:KUU1 ; 2001/02:KUU2 EU:sframtidsfrågor). För en mer utförligbakgrundsbeskrivning om EU:s framtidsfrågor kanhänvisas till dessa betänkanden.En central roll i förberedelserna införregeringskonferensen spelas av det för ändamåletsärskilt tillsatta Europeiska konventet. Dettabestår av 105 ordinarie ledamöter och 102suppleanter, hämtade från samtliga EU:s 15medlemsländer och 13 kandidatländer. Konventetssammansättning, mandat och arbetsmetod fastslogs avstats- och regeringscheferna i Laeken utanförBryssel . representeras ikonventet av () och (), med () och ()som suppleanter. På regeringssidan är tidigare vicestatsministern () statsministernspersonliga representant i konventet med ambassadörSven-Olof som suppleant. Konventet ochdess mandat beskrivs ingående i betänkande2001/02:KUU2 EU:s framtidsfrågor med bilagor.Europeiska konventet har satt upp som mål för sigatt anta en text som utgör förslag till ett"konstitutionellt fördrag" för EU. [1] Arbetet harfortskridit så långt att konventet bl.a. hunnitdiskutera förslag från konventets presidium om enskiss till nytt konstitutionellt fördrag och förslagtill artiklarna 1-16 i fördraget. Dessa artiklarpresenterades i konventsdokumentet CONV 528/03[2]. Idetta betänkande behandlar utskottet motioner omförfattningsreglering inom EU. Utskottet tar ianslutning därtill upp flera konstitutionella ochinstitutionella frågor som föranletts av arbetet iEuropeiska konventet. Fokus i betänkandet ligger påprinciper, övergripande prioriteringar och allmäninriktning snarare än på detaljer.1.2 Förslagen i konventet ihuvuddragEuropeiska konventet har hållit 19plenimöten och ytterligare minst 5 planeras innanarbetet slutförs. Detta skall ske för attresultatet skall kunna presenteras för möte i . Elvaarbetsgrupper har tagit framdelrapporter som diskuterats i plenum. Ledamöternahar haft möjlighet att lämna införslag till konventet. har över 600 sådanalämnats in. presenterades enförsta skiss över hur ett konstitutionellt fördragkan byggas upp (dokument CONV 369/02[3]). Denskissen välkomnades till sin struktur av en stormajoritet i konventet och ligger till grund för enserie mer fullgångna delförslag , varavfem hunnit presenteras när detta betänkande justerasi utskott (dokumenten CONV 528/03, CONV 571/03, CONV579/03, CONV 602/03 samt CONV 614/03). En stor mängdändringsförslag från konventets ledamöter har ocksålämnats in rörande de enskilda fördragsartiklarna(sålunda t.ex. 1 187 stycken avseende de första 16artiklarna).En nyckelfråga för det kommande konstitutionellafördraget är tanken på att besluta att ge Europeiskaunionen egen juridisk rättskapacitet, vilket är enförutsättning för att dels lämna systemet med treskilda pelare i EU:s uppbyggnad, dels sammanföradagens EG-fördrag och till ettsammanhållet fördrag. Frågor som berör dettadiskuteras nedan i avsnitt 2.1. I det avsnittetberörs också namnfrågor (benämningen av fördragetsamt benämningen av EU självt) och frågor kring detkommande fördragets struktur och uppbyggnad iövrigt.En annan viktig fråga är hur EU:s grundläggandevärderingar beskrivs i fördraget. Nära förknippatmed detta är dels hur EU:s stadga för grundlägganderättigheter kan infogas i fördraget, dels hur EU:sanslutning till konvention om mänskligarättigheter och grundläggande friheter kanåstadkommas. Dessa frågor behandlas i avsnitt 2.2. Isamma avsnitt behandlas EU:s mål såsom de skallformuleras i portalparagraferna till det nyafördraget.Fördelningen av kompetens mellan EU och dessmedlemsstater, inklusive frågan om en mekanism förkontroll av subsidiariteten ur ett principiellt EU-perspektiv, behandlas i avsnitt 2.3. Där diskuterasockså de grundläggande principer som skall anges förEU:s beslutsfattande, inklusive principen omöppenhet och insyn. Frågan om en särskildutträdesparagraf behandlas också här.Avsnitt 2.4 behandlar de grundläggandeinstitutionella frågorna, något som också berörmaktbalansen mellan institutionerna. I tur ochordning diskuteras frågor som rör Europeiska rådetoch ministerrådet, och . I sammanhanget behandlas ävenledarskapet för dessa institutioner (typ avordförande, metod för val av ordförande).De nationella parlamentens roll i EU-systemet tasupp i avsnitt 2.5, jämte frågan om riksdagensbefattning med den föreslagna kontrollmekanismen försubsidiaritet.I ett avslutande avsnitt 2.6 slår utskottet fastvilken tidtabell som enligt utskottet bör gälla fördet fortsatta arbetet efter konventets avslutande.1.3 MotionernaUnder allmänna motionstiden har väckts ettantal motioner som avser författningsreglering inomEU.Behovet av ett konstitutionellt fördrag tas uppbl.a. i motionerna K431 av m.fl.(kd) yrkande 1 och U326 av m.fl. (c)yrkande 16. I den senare motionen tas också uppbehovet av en bred debatt om EU:s beslutsstruktur(yrkande 15).Enligt motionen från m.fl. börregeringen verka för ett konstitutionellt fördragför EU. Målet för fördragsarbetet bör enligtmotionärerna vara att förenkla fördragen,effektivisera beslutsfattandet, stärka demokratinoch öppenheten samt tydligt definiera och avgränsaunionens uppgifter. Det konstitutionella fördraget,eller konstitutionen, bör göras kort och läsvänligtgenom att de grundlagsmässiga delarna av nuvarandefördrag redigeras och förs ihop till en helhet ochresterande bestämmelser förs samman till enregelrätt lagsamling. Unionens uppgifter bördefinieras med hänsyn till subsidiaritets- ochproportionalitetsprincipen, som EU måsteha möjlighet att utvecklas. Unionens mål ochbefogenheter bör beskrivas och de principer somskall styra unionens verksamhet fastställas. Degrundläggande rättigheterna bör införlivas ifördraget. Fördraget skall vidare innehållabeslutsregler samt den i tillkomnavarningsmekanismen för brott mot unionensgrundläggande principer. Slutligen ansermotionärerna att fördraget bör innehålla regler förhur tillägg och ändringar skall göras.Maud m.fl. anser att en konstitution förEU måste ta sin grund i unionens historiska rötteroch utveckling och långsiktigt sträva mot en unionsom bättre motsvarar medborgarnas krav. Deframhåller också att en institutionell reformeringär en utdragen process och måste få vara det. Tankenom ett medborgarnas måste innebära att flerav unionens medborgare har möjlighet att läsa,förstå och ge synpunkter på unionens grundläggandedokument, att beslutsfattare är möjliga attidentifiera och utkräva ansvar av. Regeringen börinitiera en bred debatt om EU:s beslutsstruktur närdet gäller relationen mellan överstatlighet,mellanstatlighet och federalism.I en annan motion, K288 av m.fl.(v) yrkande 8, anförs i stället att regeringen i EUbör avvisa kravet på att upprätta en konstitution.Motionärerna anser dock att det är viktig attgenomföra en förenkling av fördragen.I fyra motioner - K379 av m.fl. (m)yrkande 6, K431 av m.fl. (kd)yrkandena 3 och 4, K288 av m.fl. (v)yrkande 9 och U326 av m.fl. (c)yrkande 22 - tas specifikt upp de grundlägganderättigheternas ställning i unionen.Bo Lundgren m.fl. framhåller i sin motion viktenav att EU inte har ett sämre skydd för fri- ochrättigheter än vad medlemsstaterna har till följd avbestämmelserna i konvention ommänskliga rättigheter. Ett sätt att säkerställa ettfullgott skydd är enligt motionärerna att EUansluter sig till , och regeringenbör verka för att så sker. m.fl.anser att det bör göras möjligt för EU att tillträdaEuroparådets konvention om mänskliga rättighetersamt att grundläggande rättigheter behöver tas in iEU:s konstitutionella fördrag för att ge ettkompletterande rättighetsskydd inom unionen. m.fl. anser att EU:s stadga omgrundläggande rättigheter bör införlivas i eller i en framtida konstitution. GudrunSchyman m.fl. önskar att regeringen i EU skall verkaför att EU ansluts till Europakonventionen.Frågan om avgränsning av unionens kompetensområdentas upp främst i motionerna K432 av . (fp) yrkande 5, K431 av . (kd) yrkande 5, K288 av m.fl.(v) yrkande 8 och U326 av m.fl. (c)yrkande 18, där olika tillkännagivanden förregeringen begärs.Lars m.fl. förordar i sin motion ettfederalt system för EU där rätt frågor behandlas pårätt nivå samt där makt- och ansvarsfördelningenmellan medlemsstaterna och unionen tydligt reglerasi en europeisk författning. Federalism imotionärernas mening bygger på principen attmaktdelningen mellan unionen och medlemsstaternaklargörs på ett tydligt sätt i grundlag.Motionärerna framhåller också nödvändigheten av engemensam författning för EU.Holger m.fl. framhåller att det ärsvårgörligt att fastställa en s.k. kompetenskatalogför EU eftersom det skulle begränsa flexibiliteten isamarbetet men att det är önskvärt att EU avgränsaroch fokuserar sin verksamhet, dvs. EU:skompetensområden bör avgränsas tydligare.I motionen från m.fl. ansermotionärerna att regeringen i EU bör avvisaförslaget till en kompetenskatalog. Enkompetenskatalog skulle enligt dem vara ett led i enytterligare federalisering av EU, och förslaget omen sådan katalog bör uppfattas som ett försök attvinna anklang för skapandet av en konstitution somanses nödvändig för att skapa en stat på EU-nivå.Förslaget måste därutöver enligt motionärerna ansessom orealistiskt eftersom gränsdragningar mellanolika politikområden blir svåra att göra.Maud m.fl. anser att en diskussion börföras dels om hur man skall tydliggöra unionenskompetenser, dels om vilka frågor som skall varaföremål för gemensamt agerande.Frågan om utträdesbestämmelser tas upp i motionU324 av m.fl. (mp) yrkande 2. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att enutträdesparagraf bör införas, dvs. i fördraget börregleras vad som skall hända om ett medlemsland villlämna EU.2 Utskottet2.1 Fördragsstruktur2.1.1 BakgrundTanken på att renodla och förenkla den grundläggandestrukturen hos de fördrag som bär upp EU-samarbetetär inte ny. betänkanden från sammansattakonstitutions- och utrikesutskott har mer ingåendebehandlat de olika förslag som lagts fram, bl.a.från Europeiska kommissionen samt i . Vad som är nytt ärdock att arbetet inom konventet nu skapat enförutsättning för en sådan renodling genom en serieslutsatser och principdiskussioner rörande EU:sstatus som juridisk person och pelarstrukturen.Slutsatserna från konventets arbetsgrupp III,juridisk person,[4] är grundläggande härvidlag.Riksdagen har tidigare ställt sig positiv tilltanken på en sådan renodling och förenkling avfördragsstrukturen. I betänkande 2000/01:KUU1 EU:sframtidsfrågor, uttalades:Enkelt uppställda fördrag, som är lättlästa ochbegripliga, är enligt utskottets uppfattning tillfördel för EU:s sätt att fungera. Det gällersärskilt i ett utvidgningsperspektiv. Enklafördrag är emellertid också en demokratifråga.Liksom på det nationella planet har medborgarnasmöjligheter att överblicka fördragen och självatillägna sig texternas innehåll ett egenvärde ochbidrar till unionens demokratiska legitimitet. Enuppdelning i grundfördrag och andra bestämmelserkan ses som ett sätt att göra regelverket meralättillgängligt.Detta synsätt bekräftades i betänkande 2001/02:KUU2EU:s framtidsfrågor:Ett av de främsta syftena [med framtidsdebatten]är att försöka göra Europeiska unionen och dessbeslutsfattande mer lättillgängliga förmedborgarna. En nyckelfråga är då att göra självagrundtexterna lättförståeliga och överblickbara.Det finns därmed skäl att noga studera allaförslag som kan bidra till detta.I det senare betänkandet togs även ställning tillmöjligheten av en längre gående uppdelning avfördraget i en första och en andra del, där denandra delen skulle underkastas en enklare metod förändringar än krav på regeringskonferens ochnationellt godkännande. var mycketskeptisk till sådana tankar. :Utskottet har dock svårt att se att det överhuvud taget kan tänkas finnas sådana regler som,å ena sidan, är såpass ingripande att de hörhemma i ett "grundfördrag", ett "konstitutionelltfördrag" eller en "konstitution" och, å andrasidan, är av sådan natur att de börkunna ändras utan medverkan.2.1.2 Förslagen i konventetDen skiss som presenterades (dokumentCONV 369/02) är uppbyggd som ett sammanhålletkonstitutionellt fördrag, där EU tilldelas statussom juridisk person och pelarstrukturen avskaffas, ienlighet med slutsatserna från arbetsgrupp III,juridisk person. Detta grundläggande uppläggvälkomnades av en stor majoritet i konventet,däribland samtliga svenska ledamöter. Dessutom harkonventets ordförande uttalat målet att fördragetsförsta - konstitutionella - del skulle vara utformatpå ett sätt som gjorde det möjligt för "varjegymnasieelev" att förstå det och ta det till sig.Det föreligger inte något realistisktalternativ till detta upplägg. Sannolikheten fårsägas vara mycket stor att detta blir en bärande delav konventets slutresultat.2.1.3 Utskottets övervägandenUtskottet ser, i likhet med vad tidigareuttalat, enbart fördelar med en förenkling av dengrundläggande fördragsstrukturen inom EU. Sådanaansatser har vid tidigare fördragsrevisioner - inteminst inför Amsterdamfördraget - fallit på att detinte funnits tillräcklig förhandlingstid och attsubstansförändringar ansetts högre prioriterade. Defrågeställningar från och Laeken som liggertill grund för konventets arbete, tillsammans medkonventets öppna och prestigelösa arbetsmetod, fåranses vara delförklaringar till att tillräckliguppslagsrikedom och politisk vilja för en sådangrundlig förenkling av fördragsstrukturen nu tycksfinnas. Detta kan mycket väl visa sig bli det mestbestående och värdefulla resultatet av konventetsarbete.Utskottet har, i likhet med i sitttidigare ställningstagande, svårt att se att detöver huvud taget kan tänkas finnas sådana reglersom, å ena sidan, är såpass ingripande att de hörhemma i ett "grundfördrag", ett "konstitutionelltfördrag" eller en "konstitution" och, å andra sidan,är av sådan natur att de bör kunna ändrasutan medverkan.Vad beträffar namnet på fördraget är detutskottets uppfattning att beteckningen"konstitutionellt fördrag" är att föredra framföralternativ såsom "konstitution". Detta är dock intenågon avgörande punkt så länge innehållet ifördraget klargör dess status av i grunden ettfolkrättsligt fördrag. Sålunda är det en fördel omfördraget inleds med sedvanlig formulering somförtydligar att det är de "höga fördragsslutandeparterna", dvs. EU:s medlemsstater, som är herraröver fördraget.Att frångå strukturen med uppdelning i pelare är,enligt utskottet av godo eftersom det kan bidra mer överskådlig struktur. Detta i sig innebärinte någon tillämpning på nya områden, såsomutrikespolitik eller straffrättssamarbete, avöverstatliga beslutsformer som hämtas från dagensförsta pelare (EG-fördraget). bör bevakaden frågan i de fortsatta förhandlingarna ikonventet. I sammanhanget vill utskottet framhållasin positiva syn på att tilldela EU rättskapacitet,något som bl.a. banar väg för att EU som helhet kanansluta sig till om mänskligarättigheter och grundläggande friheter.Till bilden hör de ändringar i regeringsformen sombeslutades och som innebär att"beslutanderätt som inte rör principerna förstatsskicket" numera kan överlåtas "inom ramen församarbete i Europeiska unionen".I förslagen till konventet från presidiet har endiskussion om EU-samarbetets beteckning förts fram.Det är olyckligt, eftersom det lett tillspekulationer i huruvida detta skulle speglaplanerade förändringar i samarbetets grundläggandekaraktär. Utskottet förordar att dagens namn"Europeiska unionen" behålls och i synnerhet attnamnförslaget "" avvisas,eftersom det leder tankarna till en statsbildningmed en uppbyggnad liknande Förenta staternas.2.2 Grundläggande värderingar ochmålformuleringar2.2.1 BakgrundEU:s agerande härleds ur vad medlemsstaternaöverlåtit i form av beslutskompetens. Både för attbeskriva dessa tilldelade befogenheter och för attge tolkningsdatum och ledning för EU:s egenlagstiftning och domstolspraxis innehåller dagensEG-fördrag och av naturliga skäl allmännaprincipformuleringar som anger de värderingar ochmål som beslutsbefogenheterna skall uppfylla. Dagensfördrag är resultatet av ett flertal beslut vidolika tillfällen och ger därför inte någonsammanhållen bild av vare sig kompetenser,värderingar eller mål. De förslag som konventet nuhar att ta ställning till bygger i stället på attdessa värderingar, mål och kompetenser samlas i ettfåtal artiklar i inledningen av det kommandekonstitutionella fördraget. Även här kan därför,liksom fallet är rörande den grundläggandefördragsstrukturen, hittillsvarande förslag inomkonventet sägas utgöra en renodling och förenkling.En nyhet i det publicerade förslaget tillartiklarna 1-16 är att begreppet "federal" förförsta gången figurerar i officiellt sammanhang sombeteckning på en del av karaktären hos EU-systemet.I föreslagna artikel 1 sägs nämligen att EU "påfederalt sätt skall förvalta vissa gemensammabefogenheter".Inom EU-debatten föreligger viss förvirring närdet gäller de begrepp som används. Olika debattörerlägger in olika tolkningar. Orden "federal" och"federalism" är typiska för detta problem. Dessabegrepp har, för att anföra ett exempel, helt olikabetydelse i tysk debatt på delstatsnivå och ibrittisk EU-debatt. I tysk debatt står federalismregelmässigt för en balans i makt och kompetensmellan tre lagstiftningsnivåer (EU-nivå, nationell,delstatlig). En decentralisering av makt ned tilldelstatsnivå ses ofta som den praktiskakonsekvensen. I används begreppetfederalism, särskilt av EU- skeptiker, för attbeskriva en extrem integration, med en centraliseradsuperstat som mål, alltså i praktiken motsatsen tillden förstnämnda tolkningen. Användningen i det nyafördragsutkastet av begreppet "federal" ärförmodligen avsedd att läsas neutralt, mellan deolika möjliga extremtolkningar av detta begrepp somkan göras. har orden "allt fastaresammanslutning mellan de europeiska folken", somtidigare ofta tolkats som en grund för planer påkraftigt ökad integration, strukits frånportalparagraferna.EU:s stadga för grundläggande rättigheter antogs idecember 2000 i som en politisk deklaration.Tanken på att göra denna rättsligt bindande hardiskuterats sedan antagandet, och sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet tog upp dennafråga i betänkande 2001/02:KUU2 EU:s framtidsfrågor.Riksdagen har också förordatmöjligheten att EU ansluter sig tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter.2.2.2 Förslagen i konventetDe förslag inom konventet som är aktuella i dennadel ingår i det paket som lades fram (artiklarna 1-16 i det planerade konstitutionellafördraget, dokument CONV 528/03). I dessa artiklarfinns värderingar och mål beskrivna på ett flertalställen och med en i sammanhanget tydlignivåstruktur. Värderingar i en eller annan formfinns beskrivna i artiklarna 1-3 och 5-7.Målformuleringar återfinns i artiklarna 3 och 5,samt implicit också genom beskrivningen avbefogenheter i artiklarna 11-13 samt artikel 15.Först skall konstateras att de utkast somdiskuteras i konventet inte innebär någon förändringi EU:s grundläggande uppbyggnad. EU bygger alltjämtpå principen att befogenheter tilldelats unionengenom mellanstatliga fördrag. Såväl den skiss tillhela fördragsstrukturen som presenterades i oktober2002 som de mer detaljerade förslag som presenteratsunder bygger på detta synsätt. I dokumentCONV 528/03 av föreslåsutformning för de första 16 artiklarna i detplanerade konstitutionella fördraget. Bland dessaartiklar kan nämnas artiklarna 1 och 2, som angerunionens övergripande mål och syfte, artiklarna 3och 6, som anger en uppsättning värderingar ochallmänna målsättningar i övrigt, artikel 5 sombehandlar dels frågan om EU:s stadga förgrundläggande rättigheter, dels EU:s relation tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter samt slutligen artiklarna 8och 9 som slår fast några grundläggande principer påett sätt som anger ytterligare värderingar.De svenska ledamöterna i konventet har lämnat inändringsförslag till dessa föreslagnafördragsartiklar. Ändringsförslagen återfinns påkonventets hemsida Utskottets övervägandenRiksdagen har tidigare, vid inträde i EUoch vid senare godkännanden av ändringar genomAmsterdamfördraget och , ställt sigbakom de grundläggande värderingar som bär uppdagens EG-fördrag och . Utskottet ärdärför à priori öppet inställt till sådanaformuleringar i nya fördragsutkast som kan sägas påett mer sammanhållet och pregnant sätt framhålladessa redan knäsatta värderingar.Utskottet noterar att frågorna om EU:s värderingaroch mål blivit föremål för en stor mängdändringsförslag från de svenska ledamöterna, liksomfrån ledamöter från andra länder. Sådanaändringsförslag som syftar till att betona öppenhet,jämställdhet och frihandel får anses naturliga frånsvenska utgångspunkter. Med detta sagt kan det dockäven konstateras att de ursprungliga förslagen frånkonventets presidium är en god grund för defortsatta diskussionerna.