bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Alla regler i lagstiftningen somförsvårar tillkomsten av privataalternativ inom vård, skola och omsorgbör rensas ut. förslagtill neutrala bidragsregler för privatbarnomsorg bör genomföras snarast.Utredningsförslaget om förbud mot vissaprivata inslag inom sjukvården bör integenomföras. En ökad andel av alternativadriftformer ökar möjligheterna attbehålla och rekrytera kvalificeradpersonal till dessa viktiga områden ochminskar kostnaderna.14.15. Ett antalskatter som är särskilt skadliga förtillväxten bör sänkas - elleravskaffas. Det gäller skattereglerna förfåmansbolag, värnskatten,förmögenhetsskatten, dubbelbeskattningenav aktier, de höga marginalskatterna ävenför låg- och medelinkomsttagare m.m.16.17. börefter ett positivt besked ifolkomröstningen gå medi eurosamarbetet.18.Trovärdigheten i den nya budgetprocesssom infördes har i hög grad vilat påinförandet av ett utgiftstak för destatliga utgifterna. Utgiftstaket harvarit det kritstreck som verkatdisciplinerande på den politiskaprocessen. Det är därför utomordentligtbeklagligt när regeringen under en följdav år tillgripit diverse knep för attformellt hålla utgifterna under taketmedan de i realiteten överskridit detta.Tendensen till denna dubbla bokföringhar tilltagit . Detta är mycketbeklagligt; det undergräver tilltron tillhela den budgetprocess som byggts upp.Det är särskilt nettoredovisning somregeringen tillgriper - det somegentligen är en offentlig utgiftomvandlas till en avdragspost påinkomstsidan utan att utgiftstaketjusteras i motsvarande mån.Regeringens tricksande är särskiltpåtagligt . Enligt våra beräkningarbryter utgifterna egentligen igenomutgiftstaket med ca 7,5 miljarder kronor.En uppstramning måste ske ochutgiftstaket återfå sin roll attverkligen sätta en gräns för utgifterna.För att uppnå den balans istatsfinanserna som vill hamåste både utgifter och förslag omskattesänkningar granskas noggrant. Vianser vidare att den ekonomiska politikenmåste arbeta med större marginaler än vadregeringen klarar av. Enbudgeteringsmarginal på - avde takbegränsade utgifterna - somregeringen har är inteacceptabel. anser attmarginalen bör uppgå till de av detakbegränsade utgifterna som riksdagensfinansutskott ansett nödvändig. Dennamarginal, eller något mera, bör gällaäven för . Det kräver ennoggrannare utgiftsprövning än denregeringen orkat med.Vi förordar en mera restriktivutgiftsprövning och vill genomföraåtgärder som sänker sjukfrånvaron ochdess kostnader i enlighet medFolkpartiets budgetalternativ somuppvisar ett lägre utgiftstak änregeringens. Det är helt enkelt inteacceptabelt att kostnaderna, som framgårav propositionen, kommer att fortsättaatt öka i nästan samma takt som under desenaste åren, och detta trots de åtgärdersom regeringen sätter in.Genom denna restriktiva utgiftspolitikuppnår vi en budgetmarginal föroförutsedda händelser och ytterligarekonjunkturförsvagning som motsvarar 2 %av de takbegränsade utgifterna.Att regeringen ligger högre det sistaåret i perioden beror inte på att dessmarginal är reellt högre utan på attregeringen i praktiken räknar in ett"reformutrymme", dvs. den räknar medytterligare högre utgifter. Iverkligheten har regeringensbudgetmarginal alltid krympt ju närmaredet aktuella året man kommit.Folkpartiets utgiftstak inklusivekompensation till kommunsektorn förändrad skattepolitik uppgår till852 miljarder kronor.Med en återhållsam utgiftspolitik och enkoncentration av skattepolitiken på att iförsta hand sänka de mest skadligaskatterna kan vi både åstadkomma entydlig sänkning av utgiftsnivån och sänkaskattetrycket. Med vår politik kanskattenivån klart sänkas avBNP.Tabell 1. Finansiellt sparande, skatte-och utgiftstryckProcent av BNP2004 2005 2006FolkpartietSkattetryck 49,5 49,0 48,9Utgiftstryck 54,1 53,4 52,6Finansiellt 1,0sparande 1,4 2,1RegeringenSkattetryck 50,9 50,6 50,5Utgiftstryck 55,5 54,8 53,9Finansiellt 1,0sparande 1,4 2,1Observera att det finansiella sparandet itabellen ovan är det finansiellasparandet i hela den offentligaverksamheten.Folkpartiets skattepolitik koncentreraspå de mest skadliga skatterna. I vårtförslag sänks marginalskatterna, alla fåren skattesänkning, kompetenssparandegynnas av lägre skatt och vardagslivetunderlättas genom möjlighet att anlitahushållstjänster. Skatter på företagandesom förmögenhetsskatt, dubbelskatt påaktiesparande, fåmansbolagsskatt lättaseller tas bort. Detsamma gällerfastighetsskatten.Vi satsar på några få viktigautgiftsområden, som bistånd,rättssäkerhet, barnfamiljers valfrihetoch handikappstöd. Vi sänker utgifternainom arbetsmarknadspolitiken, minskarstöd till företag och till regeringensselektiva åtgärder på olika områden.Sammanfattningsvis anser vi således attFolkpartiet liberalernas i motion Fi15redovisade förslag till riktlinjer förbudgetpolitiken bör ligga till grund förbudgetpolitikens utformning underkommande år. Det innebär att riksdagenbör bifalla motion Fi15 (fp) yrkandena 2,6 och 8.Vi avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i detta sammanhang.8.Budgetpolitikens inriktning - avsnitt2.3, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation8. Därmed bifaller motion2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkandena 5 och 8 ochavslår proposition 2002/03:100 punkt 2samt motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkandena 2, 6 och 8 samt2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkandena 3, 5 och 6.StällningstagandeKristdemokraternas budgetalternativ tarsikte på att långsiktigt förbättraSveriges förutsättningar för tillväxt. Viföreslår strukturella reformer ochstrategiska skattesänkningar på arbete,sparande och företagande. Stabila ochgoda villkor för fler och växande företagkan då öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och trygga välfärden.Den statliga budgetpolitiken börinriktas på ett bättre finansielltsparande genom en stramare finanspolitikoch på att minska statsskulden genom ensnabbare försäljning av statliga företag.Genom en rad viktiga strukturreformerkombinerat med strategiskaskattesänkningar finansierade medbesparingar kommer vi att få till ståndmindre konjunkturkänsliga statsfinanseroch bättre långsiktigatillväxtmöjligheter. Jag anser att de sjusärskilt prioriterade områden sompresenteras i motionFi16 bör styra inriktningen avbudgetpolitiken.TillväxtpolitikDen tillväxtpolitik som Kristdemokraternaförespråkar karakteriseras av enbalanserad finanspolitik för sundastatsfinanser i kombination medstrukturella åtgärder som förbättrarekonomins funktionssätt. Vi föreslår enlång rad åtgärder som stimulerartillväxten, t.ex.: Skatten i vanligainkomstlägen ska sänkas kraftigt bl.a.genom en höjning av grundavdraget i denkommunala beskattningen. Tjänstesektornges nya möjligheter att växa genom enskattereduktion för de privata hushållensköp av tjänster i det egna hemmet.Arbetsgivaravgifterna bör sänkas medinriktning på mindre företag.Förmögenhetsskatten avvecklas.Värnskatten likaså. Konkurrensvillkorenför åkeri- och transportsektorn måsteförbättras genom sänkt dieselskatt. Ettriskkapitalavdrag bör införas, därinvesteringar i onoterade företag bliavdragsgilla mot inkomster av tjänsteller kapital. Vi föreslår dessutom enallmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med en högreegenfinansieringsgrad än , somkommer att skapa ett tydligare sambandmellan lönebildning, arbetslöshet ochavgifter för den enskilde.Avgiftshöjningen kompenseras mer än välgenom våra förslag till sänktainkomstskatter.SkattepolitikKristdemokraterna ser det som en viktiguppgift att skapa en skattestruktur somgör att fler kan klara sig på sin egenlön och inte tvingas vara beroende avbidrag för att få hushållsekonomin att gåihop. Därför föreslår vi en rad åtgärdersom gör att inkomsttagare får bättremöjligheter att påverka och ta kontrollenöver sin egen ekonomiska situation.Grundavdraget i den kommunalabeskattningen bör höjas kraftigt. Enskattereduktion för förvärvsarbetande låg-och medelinkomsttagare bör införas. Ettgenerellt statligt förvärvsavdrag börinföras. Detta kommer att både sänkamarginaleffekterna och stärkaarbetslinjen. Värnskatten, som är ettbrott både mot principerna i 1990-91 årsskattereform och mot Socialdemokraternasegna löften, ska avskaffas.Vi anser dessutom att den statligafastighetsskatten bör avskaffas och istället ersättas av en kommunalfastighetsavgift. Därtill börkapitalvinstskatten vid försäljning avprivatbostäder sättas till den generellanivån, dvs. höjas från 20 till 30 %.En reformerad familjepolitikBarnens bästa och familjernas behov ärutgångspunkten för familjepolitiken. Allaska ha möjlighet att välja denbarnomsorgsform som passar de egnaförhållandena bäst. Uppgiften för statoch kommun är att skapa ekonomiska ochpraktiska förutsättningar för detta.Eftersom behov och önskemål varierar övertid och mellan olika familjer måstesamhällets stöd till barnfamiljer varaorganiserat så att det kan användas påett flexibelt sätt. Det gäller att hittasådana modeller för valfrihet ochmångfald som skapar de bästaförutsättningarna för föräldrarna ochbarnen.Genom att styra alla resurser till ettfåtal barnomsorgsformer har staten ipraktiken tagit över beslut somfamiljerna själva borde fatta. Detfamiljepolitiska system som byggts uppgenom åren har flera brister.Fördelningspolitiskt eftersom resursernai stor utsträckning styrs mot redanresursstarka hushåll. Frånvalfrihetssynpunkt genom att detfamiljepolitiska stödet inte medger fleraalternativa barnomsorgsformer.Kristdemokraterna föreslår förändringarinom familjeområdet som bl.a. innebär attett barnomsorgskonto på förbarn som fyller införs.Garantinivån i föräldraförsäkringen höjstill . Ersättningsnivån iföräldraförsäkringen höjs till , ochersättningstaket föreslås höjastill elva prisbasbelopp. Viktigaförbättringar görs av bostadsbidraget föratt gynna de sämst ställdabarnfamiljerna. Förändringar görs ocksåav SGI, dvs. beräkningsgrunden för bl.a.föräldrapenningen, så attersättningsrätten bygger på de inkomsterman faktiskt haft.Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering hardrabbat många pensionärer hårt genomnedskärningarna och bristerna inomäldrevården samt de växande vårdköerna.Inriktningen för skavara att förbättra värdet av pensionernagenom sänkt skatt samt att särskiltförbättra för de sämst ställdapensionärerna.Från och med 2003 träder det nyapensionssystemet i kraft vad gäller dennya garantipensionen, som är högre ändagens folkpension och pensionstillskott.Alla pensionärer kommer att få sänktskatt genom att det höjda grundavdrag somvi föreslår, till följd avpensionsreformen, omfattar helapensionärskollektivet.De ekonomiskt sämst ställdapensionärerna ska få mer imånaden än vad de hade 2002. Dettamotsvarar ca efter skatt.Kristdemokraterna anser vidare attinkomstprövningen av bostadstillägget förpensionärer inte ska innehållafritidsfastigheter. Omställningspensionenför efterlevande ska återställas fullt utfrån 6 till 12 månader.Vården, omsorgen och utbildningsväsendetKristdemokraternas förslag innebär att 4miljarder kronor tillförs kommuner ochlandsting under de kommande två årenutöver regeringens förslag. Därtillkommer ett tillskott med netto 1 miljardkronor för dennationella vårdgarantin somKristdemokraterna föreslår tillsammansmed Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna och Centerpartiet.En helt ny rehabiliteringsförsäkringbör införas för att minska de skenandeohälsotalen, som är ett akut problem,både mänskligt och statsfinansiellt. Viräknar med att satsa 2,8miljarder kronor på förbättradrehabilitering.Regeringens centralstyrda skolsatsninganser vi i stället bör utformas som enhöjning av de generella statsbidragen såatt kommunerna själva kan besluta hurpengarna bäst ska användas.Villkoren för studerande börförbättras. En höjning föreslås avstudiebidraget för gymnasiestuderande.För högskolestuderande föreslår vi attbidragen ska utgöra en större andel avstudiemedlen liksom att fribeloppetslopas.Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna anser att rättsväsendetmåste stärkas och att antalet polisermåste ökas. Antalet utbildningsplatserför poliser måste utökas kraftigt. Senast2008 bör antalet poliser uppgå till19 000. Åklagarväsendet stärks för attklara ett ökat antal ärenden. Särskildasatsningar görs också på miljö- ochekobrottsåklagare. Domstolarna skatillföras ökade resurser, och ensammanläggning av tingsrätt och länsrättbör inledas. Ökade resurser tillkriminalvården ska möjliggörameningsfulla insatser som kan leda tillett liv utan brottslighet. Detbrottsförebyggande arbetet måsteintensifieras.Upprustad infrastruktur och ökatbostadsbyggandeVi anser att betydande satsningar behövsför att rusta upp det snabbt förfallandeväg- och järnvägsnätet. Upprustadinfrastruktur är en tillväxtmotor somregeringen genom sina neddragningar låtergå på tomgång. Vägunderhållet är kraftigteftersatt. Som ett långsiktigt alternativförespråkar , vid sidanav höjda anslag, ett omfattande programför investeringar i samarbete med denprivata sektorn (PPP - public-privatepartnership).För att stimulera det mycket lågabostadsbyggandet behövs en helt nyinriktning på bostadspolitiken, med lägreskatter och långsiktiga, förutsägbaraspelregler. Vi anser attfastighetsskatten bör avskaffas,byggmomsen halveras för flerbostadshus,planprocessen förenklas ochhyressättningen göras friare inyproducerade fastigheter.Skattekvoten och utgiftstaket på längresiktKristdemokraterna anser att det svenskaskattetrycket, som är högst i världen,både bör och måste sänkas. Den svenskaekonomin kommer att fungera bättre ochtillväxtpotentialen kommer att öka om enminskad andel av de totala resursernapasserar genom den offentliga sektorn.Dessutom finns ett omvärldstryck som göratt våra skattenivåer helt enkelt intekan avvika kraftigt från de som gäller ivåra konkurrentländer. Under överskådligtid är det främst staten som genomomprioriteringar måste bidra till ennedväxling av skattetrycket.Skattetrycket måste dock sänkassuccessivt så att varken statenskärnuppgifter eller stabiliteten istatsfinanserna äventyras. Kommunsektornkommer på grund av den demografiskautvecklingen inte att ha något störreutrymme för skattesänkningar även om mangenomför effektiviseringar.Även de statliga utgifternas andel avBNP bör minska på . Detta ären förutsättning för att kunna sänkaskattetrycket, vilket är både önskvärtoch nödvändigt. Ett riktmärke förutgifterna på är att de börsänkas så att utrymme skapas för enanpassning av skattetrycket tilljämförbara . Med sundastatsfinanser där utgifter och inkomsterär lägre, och det finansiella sparandetstarkare, minskar också den svenskaekonomins konjunkturkänslighet.Sammanfattningsvis föreslår jag attriksdagen ställer sig bakomKristdemokraternas förslag tillinriktning av budgetpolitiken. Riksdagenbör således tillstyrka motion Fi16 (kd)yrkandena 5 och 8.Jag avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i sammanhanget.9.Budgetpolitikens inriktning - avsnitt2.3, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner de i reservation 9föreslagna riktlinjerna förbudgetpolitiken och tillkännager dettaför regeringen som sin mening. Därmedbifaller motion2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkandena 3, 5 och 6, ochavslår proposition 2002/03:100 punkt 2samt motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkandena 2, 6 och 8 samt2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkandena 5 och 8.StällningstagandeVarje svensk måste ha rätt att bestämmaöver sitt eget liv och sin egen vardag.Liksom vill jag att allaska ges möjlighet till eget ansvar ochförutsättningar att påverka och bidratill den gemensamma utvecklingen. Idagens dominerar emellertid destatliga systemen över den enskildesintressen, och de politiska beslutensaknar underifrånperspektiv.Centerpartiet verkar för en förskjutningav den politiska brännpunkten, från denstatliga maktapparaten till den enskildamänniskans livskvalitet ochsjälvbestämmande.Statens uppdrag är att utforma hållbaraförutsättningar för ekonomisk, social ochmiljödriven tillväxt. Att vi lyckas meddet är avgörande för att vi de kommandedecennierna ska klara pensionsavgångaroch välfärdsåtaganden. Bästförutsättningar för höjd livskvalitet ochvaraktig tillväxt ges enligt min mening ien ekonomi byggd på människorssjälvbestämmande, där det lönar sig attarbeta och höja sin lön och därmänniskors fria val tillgodoses ochrespekteras.BudgetpolitikenJag anser att reformer är nödvändiga föratt skapa förutsättningar för tillväxtgenom företagande och öka individenssjälvbestämmande. Centerpartietpresenterar i sin motion med anledning avregeringens vårproposition reformförslagpå en rad områden och hur de skafinansieras. Ett område gällerföretagsklimatet. Företagen utgör motorni den svenska ekonomin, och tillväxtgenom företagande är en förutsättning omvi ska kunna upprätthålla och förbättravälfärden. vill på siktskapa 300 000 nya jobb i småföretag ellerhos nya entreprenörer. För att förbättraföretagsklimatet föreslås i motionenslopad arvs- och gåvoskatt för makar ochbröstarvingar, vilket underlättargenerationsskiften i småföretagen. Ävenskatteavdrag för starta eget-sparandeföreslås. avsätter för 2004totalt för insatsersom gör det enklare att starta och drivasmå företag i . För 2005 och 2006är motsvarande belopp 6,3 miljarderkronor respektive 6,6 miljarder kronor.Ett annat område gäller ohälsan.Sjukfrånvaron har ökat dramatiskt underde . Orsakerna tillohälsan och sjukskrivningarna är flera.För att nå framgång i arbetet med attminska sjukskrivningarna krävs enstrategi som angriper samtliga dessaorsaker. I korthet rör det sig bl.a. ompåfrestningar i arbetslivet,arbetslöshet, sociala problem såsomalkohol- och narkotikamissbruk, sjukdomsom inte är relaterad till arbetslivet,påfrestningar i privatlivet (hemarbete,stress, relationsproblem m.m.) ochöverutnyttjande. Totalt satsarCenterpartiet pårehabiliteringsåtgärder. Därmed beräknasockså kostnaderna för sjukpenning,förtidspensioner och arbetsskador minska.Ett nytt system för sjuklöneansvarföreslås, där arbetsgivarinträdet äranpassat efter antalet anställda med etttak och de sociala avgifternasätts på en nivå som motsvarar ettarbetsgivarinträde ; förslagetinnebär i denna del ytterligare ett stödtill små företag. Ersättningsnivånföreslås sänkas i sjukersättningen till78 % kombinerat med historiskt beräknadSGI. Totalt är besparingen på områdetekonomisk trygghet vid sjukdom 6,8miljarder kronor 2004, 11,9 miljarderkronor och 16,5 miljarder kronor2006.Arbete måste löna sig. Påarbetsmarknadsområdet föreslåsbesparingar genom effektivisering avadministration, höjd egenfinansiering ava-kassa och sänkning av ersättningsnivåni a-kassan till kombinerat medhistorisk beräkning av inkomsten.Besparingen genom dessa förslag räknaskunna bli totalt 12,8 miljarder kronor2004, 2005 och 13,3miljarder kronor 2006.Inom familjepolitiken är Centerpartietsmålsättning att öka familjernas möjlighetatt själva bestämma över sin vardag.Totalt anslås tillhöjning av barnbidraget samt höjdgrundnivå och höjt tak iföräldraförsäkringen. Delvis finansierasdetta genom historisk beräkning av SGI.Centerpartiets motion innehållerytterligare ett antal angelägnareformförslag på olika områden. Biståndetföreslås höjas med målsättningen att detska uppgå till av BNP. Ytterligaresatsningar på vägnätet ochtransportssystemet förslås för att skapaen bättre infrastruktur som gergrundförutsättningar för livskraft ochtillväxt i hela , ochpolisväsendet bör tillföras ytterligareresurser för att öka den polisiäranärvaron i hela landet genom attsuccessivt öka antalet polistjänster till20 000.SkattepolitikenSkattetrycket mätt i procent av BNPligger betydligt högre i än iandra jämförbara länder. Åtskilligavetenskapliga studier har slagit fastsamband mellan låg tillväxt och högaskattenivåer. Jag anser att skattetrycketpå måste sänkas. Genom att tabort skadliga skatter och stimuleranyföretagande kan tillväxten i . föreslår i sin motionriktlinjer för skattepolitiken.Utgångspunkten för dessa är ettskattesystem som skapar godaförutsättningar för att människor skakunna växa och förverkliga sina drömmar.En inkomstskattereform föreslås som skagenomföras och som sänkerskatt och marginaleffekter för framförallt låg- och medelinkomsttagare.Reformen består bl.a. av en skatterabattpå för alla, vilken skaersätta dagens grundavdrag. I praktikenger det ungefär samma effekt som ettgrundavdrag på med dagensgenomsnittliga kommunalskatt.Centerpartiet föreslår även bl.a. sänktfastighets- och förmögenhetsskatt, vilketsänker kostnaden för boende. Delvisfinansieras detta genom höjdreavinstbeskattning. Totalt innebärCenterpartiets skatteförslag att skattersänks med 2004, 43miljarder kronor 2005 och 52 miljarderkronor 2006.Bedömning avseende de budgetpolitiskamålenBudgetpolitiken är inriktad på tvåövergripande mål. Det s.k. saldomåletinnebär att den offentliga sektornssparande ska uppgå till av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel. Jagstöder detta mål och anser att det böranvändas till fortsatt amortering påstatsskulden. Min bedömning är attCenterpartiets politik skapar godaförutsättningar framöver för att klaramålet. Budgetpolitikens andra mål gällerutgiftstaket för statens finanser, vilketska rymma de takbegränsade utgifterna istatsbudgeten. Till följd av deutgiftsminskningar som jag förordar ienlighet med motion sänksutgiftstaket under de närmaste åren.Trots det är budgeteringsmarginalen, somska skydda mot oförutsedda händelser iekonomin, drygt 5 miljarderkronor större i förslag äni regeringens förslag.Jag vill i detta sammanhang ävenframföra kritik mot regeringen för påvilket sätt den hanterar statensfinanser. I sin iver att behålla maktenoch skönmåla verkligheten anser jag ilikhet med vad som anförs iCenterpartiets motion att regeringenbryter mot budgetlagens intentioner. Denkringår utgiftstaken genom olika slagstricksande, såsom nettobudgetering,utgifter som skjuts över årsskiften ochöverflyttning av utgifter tillinkomstminskningar. Regeringen har nuupptäckt ytterligare en metod för attslippa hantera offentliga utgifter underbudgettaket, nämligen att lägga överskottfrån statliga bolag i ett konto iriksgälden.Genom att utnyttja det samladeöverskottsmålet för offentlig sektor harregeringen och dess stödpartier medvetetbudgeterat för underskott i statensfinanser, också i högkonjunkturer, varviddet stora överskottet i pensionssystemetkommit att täcka hålen i de statligafickorna. Detta är enligt min mening enoansvarig och i längden ohållbarhantering av statens finanser. Staten harålagt landets kommuner och landsting ettbalanskrav, vilket innebär att de måstekompensera för ett underskott i den egnabudgeten, inklusive pensionsåtaganden,. I reservation 5 i dettabetänkande föreslår jag att ett liknandebalanskrav bör införas även för staten.Sammanfattningsvis föreslår jag attriksdagen ställer sig bakomCenterpartiets förslag till inriktning avbudgetpolitiken. bör såledestillstyrka motion Fi17 (c) yrkandena 3, 5och 6.Jag avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i sammanhanget.10. Utgiftstak för staten -avsnitt 2.4, punkt 4 (m)av , ochTomas (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 884miljarder kronor 2004.