bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — ärfondkoordinator för EU-stöden och det endaackrediterade utbetalningsstället för EU-stöden som finansieras av EU:sjordbruksfonds garantisektion.Jordbruksverket bistår regeringen ochmedverkar i EU-arbetet och internationelltarbete inom jordbruksområdet.Tack vare rationaliseringar harJordbruksverkets kostnader varit relativtkonstanta . Reformen av dengemensamma jordbrukspolitiken innebäremellertid förändringar för Jordbruksverketpå grund av utveckling av nya IT-system,informationsinsatser, nya administrativarutiner m.m. EU:s medlemsstater har genomreformen fått valmöjligheter som resulterari olika administrativa konsekvenser. Deolika alternativen kommer att utvärderas denärmsta månaderna. Det är dock klart attoavsett vilken variant som blir aktuell iSverige kommer ochlänsstyrelserna att behöva vidta vissaåtgärder . Enligt det underlagsom nu finns kan dessa åtgärder komma attresultera i ökade kostnader under enövergångsperiod. I samband med bildandet avDjurskyddsmyndigheten den 1 januari 2004kommer en viss del av verksamheten vidJordbruksverket att föras över till den nyamyndigheten. Verkets anslag bör därförminskas med . Dessa medelförs över till anslaget 42:6Djurskyddsmyndigheten.Eftersom utbetalningarna av EU-stödersätts i efterskott från EU-budgetenuppstår ett kreditbehov för Jordbruksverket.Regeringen föreslår därför en kredit om5 år 2004.Regeringen föreslår en anslagstilldelningför om 299 991 000 kr.MotionernaEnligt 2003/04:MJ449 (m) yrkande 1 behövsinte . I konsekvenshärmed tillför motionärerna Jordbruksverketytterligare för ändamål somregeringen anslår tillDjurskyddsmyndigheten. Förslaget att stärkadjurskyddet genom att tilldelaJordbruksverket mer resurser i stället fören fortsatt organisation av den nyaDjurskyddsmyndigheten framställs också imotion 2003/04:MJ473 (c). Motionärerna anföratt anslaget till den nyaDjurskyddsmyndigheten skulle betyda mycketför och dessutvecklingspotential inom djurskyddsområdet.Genom ökade resurser ges en tydligare rollåt de lokala djurskyddsinspektörerna(yrkande 10). I enlighet härmed föreslårCenterpartiet i motion 2003/04:MJ470 (c)delvis ytterligare påanslaget. Däremot anser i motion2003/04:MJ431 (fp) att böromvandlas till en mindre enhet med fokus påen bred landsbygdsutveckling (yrkande 1).Motionärerna föreslår en medelstilldelning60 lägre än regeringens (yrkande22 delvis). Yrkandet upprepas i motion2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26 delvis. Enligtmotion 2003/04:MJ399 (kd) harJordbruksverket möjligheter attrationalisera och minska sin byråkrati genomolika effektiviseringar, exempelvis genomenkla clearingsystem (yrkande 19). Ikonsekvens härmed föreslår Kristdemokraternaatt anslaget sänks med (yrkande 48 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla Jordbruksverketsviktiga roll som centralförvaltningsmyndighet på det jordbruks- ochlivsmedelspolitiska området. Jordbruksverkethar ett samlat sektorsansvar för jordbruks-och trädgårdsnäring, rennäring samt ärchefsmyndighet för landetsdistriktsveterinärer och ansvarig myndighetför livsmedelsberedskapen inomtotalförsvarets civila del. Verksamheten äri hög grad inriktad på tillämpning av EG:sregleringar och stödsystem. Jordbruksverketskall arbeta för ett rikt och varieratodlingslandskap med biologisk mångfald ochverka för att miljöbelastningen frånjordbruket blir så liten som möjligt. Somregeringen påpekar har verkets kostnadervarit relativt konstanta de senaste åren.Utskottet instämmer i regeringens bedömningatt reformen av den gemensammajordbrukspolitiken kommer att innebäraförändringar för verket på grund avutveckling av bl.a. nya IT-system,informationsinsatser och nya administrativarutiner. Som regeringen redovisar kan dettamedföra ökade kostnader under enövergångsperiod. När det gällerDjurskyddsmyndigheten vill utskottet påpekaatt regeringen i proposition 2001/02:189 redovisadebedömningen att en ny djurskyddsmyndighetbör inrättas för att stärka djurskyddet. Dennya myndigheten ges ett övergripande ansvarför djurskyddet. En organisationskommittéhar tillsatts som kommer att lämna förslagom vilka praktiska åtgärder som behövervidtas vid bildandet av den nya myndigheten.Utskottet har tidigare instämt i debedömningar regeringen gjort om riktighetenav att inrätta en sådan myndighet (se bet.2002/03:MJU5).Det anförda innebär att utskottet villansluta sig till regeringens bedömning avmedelsbehovet under anslaget och tillstyrkerdärför detta och regeringens övriga förslag.De motionsyrkanden som framförs ombesparingar på anslaget grundas inte pånågon mer ingående eller sakligt motiveradanalys av vilka verksamheter och uppgiftersom skall reduceras med verkan . Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motionerna 2003/04:MJ399(kd) yrkandena 19 och 48 delvis,2003/04:MJ431 (fp) yrkandena 1 och 22delvis, 2003/04:MJ449 (m) yrkande 1,2003/04:MJ470 (c) delvis, 2003/04:MJ473 (c)yrkande 10 samt 2003/04:Fi240 (fp) yrkande26 delvis.43:2 Statens utsädeskontroll,43:3 och43:4 Bekämpande avväxtsjukdomarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslagen 43:2-43:4.43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker fyramotionsyrkanden (m, c) om ändradeutbetalningstillfällen för vissa EU-stöd. Utskottet tillstyrker dessutomregeringens föreslagna bemyndigande.PropositionenFrån anslaget utbetalas direktbidrag i formav arealersättning, djurbidrag ochkompletterande kompensationsstöd närvalutaförändringar leder till lägrestödbelopp i nationell valuta samt bidragfrån EU för bekämpande av djursjukdomar.Anslaget är obligatoriskt för allamedlemsstater inom EU och finansieras heltfrån EU-budgeten. Arealersättning lämnas förodling av spannmål, oljeväxter, baljväxter,oljelin, gräsensilage och areal uttagen urproduktion. Vidare finns arealbaseradeersättningssystem för bl.a. spånadslin,vicker m.m. Ett villkor för ersättning äratt tas ur livsmedels- ellerfoderproduktion. gäller att skulle tas ur produktion. Det totalabidraget är begränsat till en maximiareal,kallad basareal. För svenskt vidkommandeuppgår basarealen till drygt 1,73 miljonerhektar. var det genomsnittligaarealstödet per hektar.Utöver bidragen per djur betalasextensifieringsbidrag ut till producenter avhandjur och am- och dikor om djurtätheten ärhögst 1,4 djurenheter per hektar.Extensifieringsbidraget uppgår till 100euro/bidrag. beviljades ca 327 000extensifieringsbidrag, dvs. ca 308,6miljoner kronor. har dessutomtilldelats en summa pengar, ett s.k.nationellt kuvert, som skall fördelas eftermedlemsstatens eget val. Det har beslutatsatt detta belopp som uppgår till 9,2miljoner euro (ca ),skall lämnas som ett tilläggsbelopp tillslaktbidraget.Med hänsyn till beräknade ekonomiskaåtaganden föreslås bemyndigaregeringen att avseenderamanslaget 43:5 Arealersättning ochdjurbidrag m.m. godkänna stöd som innebärutgifter på högst 5 under år2005.Regeringen föreslår en anslagstilldelningför om 5 407 000 000 kr.MotionernaI ett flertal motioner framförs krav påändrade rutiner för utbetalningar avarealstöd m.m. Lantbrukarna bör enligtmotion 2003/04:MJ319 (m) yrkande 1 kunnalita på att utbetalningen ligger fast mellanolika år. Återflödet av EU-medel tillSverige bör vara så snabbt som möjligt.Utbetalningarna bör enligt motionärerna skei månad som var fallet år1999. I motion 2003/04:MJ285 (c) yrkande 4anförs att utbetalningen avarealersättningarna inte har ändrats utansker för i januari 2004.Motionärerna anser inte detta vara bra förbondens årsresultat som det integer några bra tillväxtsignaler.Utbetalningen av arealersättningen bördärför ändras tilldecember 2003. Enligt motionerna2003/04:MJ406 (c) yrkande 2 och2003/04:MJ473 (c) yrkande 5 bör arealstödm.m. Motionärerna påpekar atttidpunkten för utbetalningar har ändratsnästan . Detta innebär attmottagaren av stöden får en näst intillohållbar situation för planeringen. I motion2003/04:MJ319 (m) yrkande 2 föreslås i syfteatt motverka eventuella kursförändringar vidutbetalningar av arealersättningar och föratt kunna underlätta lån i euro attlantbruket ges valfrihet att få utstödbeloppen i euro eller kronor.Utskottets ställningstagandeArealersättning lämnas för odling av vissagrödor och för jordbruksmark tagen urlivsmedels- och foderproduktion, s.k.uttagen areal. Arealersättning syftar tillatt kompensera jordbrukare för sänkta priseroch finansieras helt av EU. Arealersättningkan sökas av alla jordbrukare som odlarvissa ersättningsberättigande grödor ochlämnas i hela landet med undantag föroljeväxter och oljelin. För dessa grödorlämnas ingen ersättning i norra areal kan trädas eller odlas medindustri- eller energigrödor. Jordbrukaresom söker ersättning för areal somöverstiger ett visst antal hektar ärskyldiga att ta mark ur produktion, s.k.uttagsplikt. Djurbidragen är kvoterade ochlämnas såsom regeringen anför i form avtackbidrag, am- och dikobidrag,handjursbidrag för tjurar och stutar samtslaktbidrag för tjurar, stutar, kor, kvigoroch kalvar som slaktas. Producenter som fåram- och dikobidrag eller handjursbidrag kanfå ett extra bidrag, s.k.extensifieringsbidrag, om djurtätheten påföretaget är låg.I samband med betänkandet över regeringensbudgetproposition för (bet.2002/03:MJU2 s. 34) instämde utskottet i vadsom framfördes i olika motioner om vikten avatt de olika EU-stöden betalas ut så tidigtsom möjligt . Utskottet ansåg detdessutom viktigt att de lantbrukare somuppbär arealersättning eller djurbidrag m.m.kan förutse utbetalningstillfällena för attpå så vis närmare kunna planera sinverksamhet. Bestämmelserna inom EU somreglerar utbetalningsperioden förarealersättningar anger att i princip helautbetalningen skall ske under perioden 16november-31 januari för att full täckningskall medges av EU. Utbetalningen avdjurbidrag för am- och dikor, handjur avnötkreatur, tackor samt slaktbidrag sker vidtvå tillfällen. betalas ettförskott av bidraget ut på grundval avuppgifterna från de tre senaste kvartalenunder bidragsåret, vilket är detsamma somkalenderåret. Slutbetalning av dessa bidragoch extensifieringsbidraget utbetalas iapril året därpå. Enligt EU-reglerna skall iprincip alla dessa bidrag vara utbetaldaföre juni månad för att skallerhålla full täckning. Utskottet vill ilikhet med vad utskottet tidigare anförtframhålla att med dessa bestämmelser och denpraxis för utbetalning av de olika stödensom finns anser utskottet att lantbrukarnasbehov av fasta rutiner för utbetalningarnabör kunna tillgodoses. Mot bakgrund häravanser utskottet att motionerna 2003/04:MJ319(m) yrkande 1, 2003/03:MJ406 (c) yrkande 2och 2003/03:MJ473 (c) yrkande 5 inte börföranleda något riksdagsuttalande. När detgäller motion 2003/04:MJ285 (c) yrkande 4vill utskottet därutöver framhålla att denav beslutade ramen förutgiftsområdet för inte medgerutbetalning av stöden redan innevarande år.Utskottet avstyrker även dettamotionsyrkande.När det därefter gäller kravet i motion2003/04:MJ319 (m) yrkande 2 om utbetalningav stöd i euro vill utskottet anföraföljande. Alla EU-finansierade stöd sättsnumera i euro. var stödmottagareskyddade mot ofördelaktiga svängningar ivalutakurser eftersom stöden omräknadesenligt en administrativ valutakurs. Sedan år1999 räknas stöden om med hjälp avmarknadskurser för de länder som inteanvänder euron som valuta. Det agromonetärasystemet gav under en övergångsperiodmöjligheter till kompensation vidvalutaförluster, men avskaffades fr.o.m. den1 . Det finns således numerainget skydd mot valutaosäkerhet. Samtidigtsom marknadskurserna infördes introduceradesmöjligheten enligt Rådets förordning (EG) nr2799/98, för de länder som inte användereuron som valuta, att ändå betala ut stödeni euro. kan alltså välja mellan attbetala ut stöden i svenska kronor eller atterbjuda möjligheten att få stöden utbetaladei euro. tillsatte regeringen enutredning som året därpå presenterade sittresultat i betänkandet Euro till jordbruket- spekulation eller säkerhet? (SOU 2002:36).Utredningen gör en samhällsekonomiskbedömning av att erbjuda möjligheten atterhålla stöden i euro. Med anledning av denöverenskommelse som EU:s jordbruksministrarträffade om en reform avjordbrukspolitiken har jordbruksministerntillsatt en parlamentarisk kontaktgruppbestående förutom av representanter frånRegeringskansliet också av ledamöter frånmiljö- och jordbruskutskottet.Kontaktgruppen har i uppdrag bl.a. attanalysera konsekvenserna av att införautbetalning av stöd i euro, varvidutredningens betänkande skall utgöra enutgångspunkt. Arbetet skall vara klartsenast . Utskottet anseratt bör avvakta resultatet avdetta arbete och avstyrker därför motionen.43:6 Intervention och exportbidragför jordbruksprodukter och43:7 Räntekostnader förförskotteradearealersättningar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslagen 43:6 och 43:7. Vidaretillstyrker utskottet det bemyndigandeunder anslag 43:6 som regeringenföreslår.43:8 FiskeriverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker därmedmotionsyrkanden (fp, kd) om annanmedelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras för Fiskeriverketsförvaltningskostnader. skallmedverka i strävan att inom dengemensamma fiskeripolitiken uppnå ettekologiskt och ekonomiskt hållbart fiske ochmedverka till att miljökvalitetsmålenuppnås, skapa förutsättningar för ettekologiskt hållbart och miljöanpassat fiskeoch vattenbruk samt följa, utvärdera ochhålla regeringen informerad omfiskresursernas tillstånd och utvecklingeninom fiskerinäringen. Vidare skallFiskeriverket bidra till en livskraftig ochmiljöanpassad livsmedelsproduktion tillnytta för konsumenterna, medverka till attöka allmänhetens fiskemöjligheter samtfrämja och bedriva forskning ochutvecklingsverksamhet inom fiskets område.Verket skall även medverka i genomförandetav politiken för regional utveckling, biståregeringen och medverka i arbetet medinternationella fiskefrågor ochförhandlingar samt ha det övergripandeansvaret för fiskerikontrollen.Regeringen föreslår en anslagstilldelningom för år 2004.MotionernaI motionerna 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22delvis och 2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26delvis föreslår att anslagetökas med jämfört medregeringens förslag. anföri motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 48delvis att har erhållit ökadeanslag men att partietföreslår en besparing för med5 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeSom regeringen redovisar har Fiskeriverketsom central myndighet för såväl förvaltningav fiskeresurserna som för främjandet av enlivskraftig fiskenäring en stor betydelseför en ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna. främjarforskning och bedriver utvecklingsverksamhetpå fiskeområdet. En viktig del iverksamheten utgörs av deltagande i EU-arbetet och arbetet med andrainternationella fiskefrågor. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning avmedelsbehovet och vill påpeka att de krav påbesparing som framställs i motionerna2003/04:MJ399 (kd) yrkande 48 delvis,2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22 och2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26 delvis integrundar sig på några ingående analyser avden närmare prioriteringen i verksamhetenredan från år 2004. Därmed avstyrkerutskottet motionerna.43:9 Strukturstöd till fisketm.m., 43:10 Från EG-budgetenfinansierade strukturstöd tillfisket m.m. och 43:11FiskevårdUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslagen 43:9-43:11.43:12 LivsmedelsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om storleken på anslaget ochavstyrker fyra motionsförslag (fp, kd,c) om att tillföra Livsmedelsverketytterligare medel.PropositionenAnslaget disponeras för Livsmedelsverketsförvaltningskostnader. Livsmedelsverketskall som central förvaltningsmyndighet förlivsmedelsfrågor i konsumenternas intressearbeta aktivt för säkra livsmedel av högkvalitet, redlighet i livsmedelshanteringenoch bra matvanor. Dess främsta uppgifter äratt utarbeta regler inom livsmedelsområdet,utöva tillsyn enligt livsmedelslagen(1971:511) samt leda och samordnalivsmedelstillsynen, hålla regeringeninformerad om utvecklingen pålivsmedelsområdet, bistå regeringen i ochmedverka i EU-arbetet och annatinternationellt arbete på livsmedelsområdet.Vidare genomför verket utredningar ochpraktiska vetenskapliga undersökningar omlivsmedel och matvanor samt utvecklarmetoder för livsmedelstillsynen, informerarkonsumenter och intressenter ilivsmedelskedjan om gällande regelverk ochom andra viktiga förhållanden pålivsmedelsområdet. I tillsynsverksamheteningår ocksåbesiktningsveterinärorganisationen som utförtillsyn i form av köttbesiktning vidkontrollslakterier m.m.Den treåriga satsningen med 2 miljonerkronor på studierom säkra ekologiska livsmedel och kost helteller delvis baserade på ekologiskalivsmedel bör fortsätta också efter år 2003.Livsmedelsverket tilldelades engångsvis 10miljoner kronor extra . Från och medår 2004 bör verkets resurser ökas med 7miljoner kronor. till att initiera ett arbete för attfrämja den småskaliga slakten och främja EU-arbetet inom livsmedelsområdet,livsmedelsdatabasen och den höga nivån påverkets forsknings- och utvecklingsarbete.Regeringen föreslår en anslagstilldelningom för år 2004.MotionernaFolkpartiet föreslår i motionerna2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22 delvis och2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26 delvis enytterligare medelstilldelning på anslagetmed . anför imotion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 35 att detär angeläget att Livsmedelsverkettillförsäkras nödvändiga medel för att kunnagarantera en god konsumentsäkerhet.Centerpartiet anser i motion 2003:04:MJ473(c) yrkande 8 att den kommunalalivsmedelstillsynen på många håll behövertilldelas mer resurser. Motionärerna anseratt även bör få merresurser för stickprovskontroller. Ienlighet härmed föreslår imotion 2003/03:MJ470 (c) delvis en anslagstilldelning om10 utöver regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeLivsmedelsverket är centralförvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor.Verkets främsta uppgifter är att utarbetaregler inom livsmedelsområdet, utöva tillsynenligt livsmedelslagen (1971:511) samt attleda och samordna livsmedelstillsynen, hållaregeringen informerad om utvecklingen pålivsmedelsområdet, bistå regeringen i ochmedverka i EU-arbetet och annatinternationellt arbete på livsmedelsområdet.Som regeringen påpekar tilldeladesLivsmedelsverket ett extra anslag om10 genom beslut i riksdagenmed anledning av en motion (s, v, mp) medförslag bl.a. härom. Utskottet somtillstyrkte motionen underströk verketsstora betydelse bl.a. i arbetet med säkralivsmedel och den grundmurade trovärdighetverket har inom detta område. Utskottetvälkomnar regeringens förslag att fr.o.m. år2004 öka verkets resurser med 7 miljonerkronor och konstaterar att anslagsökningensyftar till att bl.a. främja den småskaligaslakten, främja det fortsatta EU-arbetetinom livsmedelsområdet samt förstärka detviktiga forsknings- och utvecklingsarbetet.Den medelstilldelning som regeringenföreslår är enligt utskottets förmenande välavvägd. Den av fastställda ramenför utgiftsområdet medger för övrigt intenågon ytterligare medelstilldelning.Utskottet avstyrker därför de förslag imotionerna 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 35,2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22 delvis,2003/04:MJ470 (c) delvis, 2003/04:MJ473 (c)yrkande 8 och 2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26delvis.43:13 LivsmedelsekonomiskainstitutetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om anslagstilldelning underanslaget. Två motionsförslag (m, c) ombesparingar på anslaget avstyrksdärmed.PropositionenAnslaget disponeras av () för analyser ochutredningar inom det jordbruks- ochlivsmedelspolitiska området. SLI:s arbetesyftar till att belysa frågor om bl.a. dengemensamma jordbrukspolitikens effekter ocholika styrmedels effektivitet, landsbygdensutveckling, strukturutvecklingen, miljön,djurskyddet, konsumentintresset, den globalalivsmedelssituationen, handeln med livsmedeloch utvidgningen av EU. Analyserna skallavse såväl nationella som internationellaaspekter.De kommande åren kommer aktiviteten inomSLI:s verksamhetsområde att vara mycketomfattande. beslutades om enförhållandevis omfattande översyn av dengemensamma jordbrukspolitiken. Beslutetinnebär att det på några områden lämnas tillmedlemsstaterna att bestämma den nationellatillämpningen, t.ex. med avseende påanvändningen av de medel som förs över frånmarknads- till miljö- ochlandsbygdsåtgärder. Beslutet innefattadeockså att lagförslag för olivolje-, tobaks-och bomullssektorerna skall presenterasunder samt för sockersektornunder . Förhandlingarna om attutvidga EU med nya medlemsländer kommer attfortsätta . Arbetetmed Agenda 2007-processen som omfattar enöversyn av flera politikområden samtfastläggandet av EU-budgeten för åren2007-2013 kommer att intensifieras ochförhandlingar påbörjas under de kommandeåren. WTO:s jordbruksförhandlingar kommeratt pågå och resultatet av dessa kan få storbetydelse för den gemensammajordbrukspolitikens framtida utformning.Under år 2004 kommer vidare arbetet medlivsmedelssäkerhetsrelaterade frågor attfortsätta. Det fiskeripolitiska områdetpräglas av stora förändringar och röner storuppmärksamhet. Det är därför angeläget attfiskeripolitikens effekter och olikastyrmedels effektivitet analyseras. SLI:sanalyser av dessa områden är viktigaunderlag för regeringens ställningstaganden.Vidare är det också angeläget med analyserav samhällsekonomiska konsekvenser införolika ställningstaganden gällandelivsmedelsområdet och det veterinära områdetsamt uppbyggnad av fiskeriekonomiskkompetens. Det finns därför ett behov av attdessa områden prioriteras. En kontinuitetoch permanent egen kompetens inom flera avSLI:s centrala områden bör då bibehållas.Under åren 2003 och 2004 får SLI 1 miljonkronor från av fiskeriekonomisk kompetens.Regeringen föreslår en anslagstilldelningför om 8 851 000 kr.MotionernaLivsmedelsekonomiska institutet behövs inteenligt motion 2003/04:MJ449 (m) yrkande 2och i konsekvens härmed bör Jordbruksverkettillföras de medel som avses anslås tillinstitutet. Motionärerna föreslår i enlighethärmed att anslaget bör minskas med4 jämfört med regeringensförslag. Också i motion 2003/04:MJ470 (c)delvis förespråkas att läggs ned. Motionärerna föreslåratt detta institut samordnas med anslag43:14 Livsmedelsstatistik och föreslår enmedelstilldelning underregeringens förslag.Utskottets ställningstagandeLivsmedelsekonomiska institutet skalltillgodose det ökade behovet avutredningsverksamhet och analyser medekonomisk inriktning inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet. Målet medLivsmedelsekonomiska institutets verksamhetär att förse regeringen med långsiktigt,analytiskt underlag inför beslut ochinternationella förhandlingar om jordbruks-och livsmedelsfrågor samt öka kunskapen omdessa frågor bland allmänheten. Somregeringen förutspår kommer aktiviteten inomLivsmedelsekonomiska institutetsverksamhetsområde att vara mycket omfattandeframöver. Detta särskilt mot bakgrunden avden omfattande översynen av den gemensammajordbrukspolitiken som innebär att det pånågra områden lämnas till medlemsstaternaatt bestämma den nationella tillämpningen,t.ex. med avseende på användningen av demedel som förs över från marknads- tillmiljö- och landsbygdsåtgärder. Därutövervill utskottet också nämna att detfiskeripolitiska området präglas av storaförändringar och röner stor uppmärksamhet.Institutets analyser av alla de områdenregeringen nämner i propositionen kommer attutgöra viktiga underlag för regeringensställningstaganden. En kontinuitet ochpermanent egen kompetens inom flera avinstitutets centrala områden bör därför somregeringen påpekar bibehållas. Utskottetansluter sig mot bakgrund härav tillregeringens bedömning av medelsbehovet underanslaget och tillstyrker regeringensförslag.