bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet 89motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor.Områden som berörs är bl.a. innovationer ochnyföretagande, kapitalförsörjning samt kvinnors,invandrares och ungas företagande. Även inomområdena forskning och kompetensutveckling, socialekonomi, turism och design har det väckts motionersom är föremål för utskottets ställningstagande.Vidare behandlas förslag med koppling till vissaindustrisektorer. Bland dessa märks skogs-, trä-,glas-, varvs- och rymdindustrierna. Utskottetavstyrker samtliga yrkanden. I de flesta fallen skerdetta med hänvisning till pågående utrednings- ochberedningsarbete eller till av statsmakternavidtagna åtgärder som tillgodoser förslagen imotionerna.Inom några områden har reservationer anmälts. Närdet gäller innovationer och nyföretagande framhållsi en reservation (m, fp, kd, c) betydelsen av godaallmänna villkor för företagande. Vidare betonasvikten av åtgärder för att förbättra villkoren föruppfinnare och innovatörer. I en motivreservationframför företrädaren för vissasynpunkter på det arbete som bedrivs för att främjainnovationer och nyföretagande. I två reservationer(m, fp, kd, c) presenteras dessa partiers gemensammasyn på kvinnors, invandrares och ungas företaganderespektive på betydelsen av en fungerandekapitalförsörjning. När det gäller social ekonomifinns en motivreservation (m, fp) där det bl.a.framhålls att aktörer inom den sociala ekonomin intebör särbehandlas i jämförelse med andra företag. annan reservation (kd, c) tillstyrks motioner sombl.a. innehåller förslag om förbättradåterrapportering från regeringen om arbetet medsocial ekonomi samt om bättre möjligheter attapplicera den sociala ekonomin på mindre enheterinom skolor, sjukhus och vårdinrättningar. Andrabedömningar än utskottet om behovet av åtgärder inomturistområdet förordas i en reservation (m, fp, kd,c).Under avsnittet om forskning ochkompetensutveckling har två reservationer avgivits.I den ena (m, fp, kd) yrkas bifall till en motiondär det föreslås en samhällsekonomiskt definieradåterbetalning av teknikbrostiftelsernas medel. I denandra reservationen (mp) föreslås vissa uttalandenom industriforskningsinstitutensforskningsinriktning och lokalisering. När detgäller frågor om företagsnedläggningar reserverarsig representanterna för ochMiljöpartiet till förmån för två motioner i vilkadet bl.a. föreslås förbättrade möjligheter föranställda m.fl. att ta över nedläggningshotadeföretag. I en annan reservation (m, fp, kd, c)framhålls att en sådan ordning skulle innebärabetydande ingrepp i äganderätten. Samtidigttillstyrker reservanterna en motion där vikten avatt svenska företag har lika villkor som sinakonkurrenter i andra EU-länder lyfts fram. Sammaföreträdare redovisar i ytterligare en reservationatt de har en annan uppfattning än utskottetsmajoritet, när det gäller forskning, vidareförädlingoch regionala satsningar inom skogs- ochträindustrin. Slutligen tillstyrks i en reservation(fp, c, mp) en motion där det föreslås att frågan ombidrag till miljöcertifiering av småföretag skallutredas.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Innovationer och nyföretagandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L250yrkande 1, 2002/03:N201 och 2002/03:N395 yrkande16.Reservation 1 (m, fp, kd, c)Reservation 2 (mp) - motiv.2. Industriella utvecklingscentrumRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N286,2002/03:N292 och 2002/03: N327.3. KapitalförsörjningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:T458yrkandena 5 och 6, 2002/03: N267 yrkande 15,2002/03:N306 yrkande 16 och 2002/03:N359.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Kvinnors, invandrares och ungasföretagandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ub258yrkande 2, 2002/03:N208, 2002/03:N248,2002/03:N263 yrkande 13, 2002/03:N302 yrkandena 5och 6, 2002/03:N306 yrkandena 17, 19 och 20,2002/03:N312, 2002/03: N389, 2002/03:N395 yrkande10, 2002/03:N396 yrkande 16 och 2002/03:A366yrkande 14.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. Forskning och kompetensutvecklingRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N347yrkande 7, 2002/03:N369 och 2002/03:N396yrkandena 20, 22 och 23.Reservation 5 (m, fp, kd)Reservation 6 (mp)6. Auktorisation och certifieringRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N220,2002/03:N284, 2002/03: N383 yrkandena 1-3 och2002/03:N396 yrkande 35.Reservation 7 (fp, c, mp)7. Social ekonomiRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr371yrkande 7, 2002/03:N306 yrkande 32, 2002/03:N375,2002/03:N387, 2002/03:N396 yrkande 19 och2002/03:A239 yrkande 35.Reservation 8 (m, fp) - motiv.Reservation 9 (kd, c)8. TurismRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr336yrkande 13, 2002/03: MJ428 yrkande 22,2002/03:N214, 2002/03:N217, 2002/03:N267 yrkande17, 2002/03:N304 yrkande 12, 2002/03:N328,2002/03:N331 yrkandena 1-4, 2002/03:N345 yrkande10, 2002/03:N362 yrkande 6, 2002/03: N391yrkandena 1 och 3-7 och 2002/03:N398 yrkande 3.Reservation 10 (m, fp, kd, c)9. Företagsetablering ochföretagsnedläggningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N218,2002/03:N225 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N261 och2002/03:N330 yrkandena 1 och 2.Reservation 11 (m, fp, kd, c)Reservation 12 (v, mp)10. Företagare och anställdaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N247 och2002/03:N377 yrkandena 1-4.11. Skogs-, trä- och stålindustrinRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ425yrkande 8, 2002/03:N233 yrkandena 1 och 2,2002/03:N269 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N285yrkandena 1 och 2, 2002/03:N302 yrkande 17 och2002/03:N362 yrkande 5.Reservation 13 (m, fp, kd, c)12. VarvsindustrinRiksdagen avslår motion 2002/03:N234.13. GlasindustrinRiksdagen avslår motion 2002/03:N349.14. RymdindustrinRiksdagen avslår motion 2002/03:N322.15. NanoteknikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N237 och2002/03:N245.16. DesignRiksdagen avslår motion 2002/03:Ub335 yrkande4.17. avslår motion 2002/03:N314.Stockholm den 25 mars 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), (), (), (), (),(), (), MariaLarsson (kd), (), (), (), (), (), (), (), ()och ().2002/03NU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 56 motioner frånallmänna motionstiden.Utskottet har vid ett besök hos Verket förnäringslivsutveckling () den 4 februari 2003fått upplysningar i ärendet. Vid detta tillfälleinformerades utskottet även av företrädare för Almi-koncernen.Utskottets övervägandenInnovationer och nyföretagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om innovationer ochnyföretagande. Jämför reservationerna 1 (m,fp, kd, c) och 2 (mp).MotionernaI motion 2002/03:L250 (m) begärs etttillkännagivande om behoven av bättre villkor föruppfinnare och innovatörer. Motionären anför att småoch medelstora företag saknar goda existensvillkoroch att den s.k. Simplexgruppen harpresterat förvånansvärt lite i regelförenklingsväg.Det fordras, enligt motionären, en målmedveten,strukturell och samlad strategi inom flera områdenför att skapa konkurrenskraftiga förutsättningar förnäringsverksamhet och företagande. Kvalificeradeutbildningsmöjligheter i kombination med gynnsammaforskningsbetingelser är, påpekar motionären,viktiga förutsättningar för ett allmänt gottinnovationsklimat.Även i motion 2002/03:N201 (m) begärs etttillkännagivande om villkoren för uppfinnare. Imotionen refereras uppgifter från Patent- ochregistreringsverket (PRV) som säger att antaletsvenska patentansökningar har minskat med . har antalet utländskapatentansökningar legat på oförändrad nivå. För attförhindra denna negativa utveckling föreslårmotionären avdragsrätt för patentkostnader samttillsättandet av en ombudsman för patenträttsfrågoralternativt en intressenämnd inom PRV.I motion 2002/03:N395 framhållsatt det är avgörande för svenskt näringslivskonkurrenskraft att tillräckliga resurser satsas påforskning och utveckling. Det är nödvändigt attsamhället bistår de mindre företagen för att deskall kunna ta del i forsknings- ochutvecklingsarbetet. Förutom ett allmänt gottinvesterings- och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen avinnovationer i . Av avgörande betydelse äratt innovatörer och exploatörer kopplas ihop.Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer påarbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas.Avtal om delad vinst skulle kunna vara en form församverkan. anser att satsningen påinnovativ teknikupphandling till mindre företag ochuppfinnare bör utökas. Nya rön inom forskning ochutveckling bör göras mer lättillgängliga försmåföretagen, understryks det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterRegelförenklingarNär det gäller allmänna villkor för företagande kandet inledningsvis konstateras att näringsutskottet ianslutning till behandlingen av budgetpropositionenför också tog ställning till regeringensskrivelse om det pågående regelförenklingsarbetet(skr. 2002/03:8, bet. 2002/03:NU1). gjordepå förslag i en reservation (m, fp, kd, c, mp) etttillkännagivande till regeringen omregelförenklingsarbetet. Regeringen anmodades attunder innevarande mandatperiod gå igenom hela detregelverk som berör företagandet, så att onödiga ochkrångliga regler kan tas bort. Regeringen bör vidaresätta upp ett kvantitativt mål förregelförenklingsarbetet, i syfte att redan underinnevarande mandatperiod påtagligt minska företagenskostnader för administration av regelverket. Takteni regelförenklingsarbetet måste öka redan under år2003, och därför skall ett mått som kan visa hurregelbördan utvecklas tas fram. Vidare anmodadesregeringen att inge en anmälan tillOECD med begäran om granskning avregelförenklingsarbetet i . När det gällerregelverket vid företagsstart bör regeringen tillseatt det sätts upp en bestämd tid, inom vilkenberörda myndigheter måste ha svarat eller handlagtett ärende. Myndigheterna måste generellt sett istörre utsträckning fungera som "lots" i sinakontakter med företagen, anfördes det.Företrädarna i utskottet för Socialdemokraternaoch hade också förordat etttillkännagivande om att regeringen skulle vidtaolika åtgärder för att intensifieraregelförenklingsarbetet, dock utan krav på ettkvantitativt mål för regelförenklingsarbetet elleratt hela regelverket kring företagande borde gåsigenom under innevarande mandatperiod.Sedan tillkännagivande i december 2002har regelförenklingsarbetet fortskridit inomRegeringskansliet. Enligt Näringsdepartementetkommer departement och myndigheter att utifrån engenomgång av de regelverk som berör företagandet attvidta åtgärder för att minska den administrativabördan. Beredningen av detta arbete pågår inomRegeringskansliet. Vidare kommer Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) att i mars 2003redovisa ett förslag på mätmetod av administrativbörda. Regeringens ambition är att inleda mätningarunder . Ett kvantitativt mål förregelförenklingsarbetet kommer att redovisas såsnart en fungerande mätmetod finns tillgänglig. Enanmälan till med begäran om granskning avregelreformeringsarbetet kommer att inlämnas i mars2003.Innovationspolitik och entreprenörskapI budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1utg.omr. 24, s. 15) anförde regeringen att statensroll är att verka för att det finns ett välfungerande ramverk för företagande. Insatser somsärskilt kommer att prioriteras inomnäringspolitiken är entreprenörskapsfrågor, skatter,kapitalförsörjning, väl fungerande marknader,enkla/ändamålsenliga regler och utvecklingen av eninnovationsstrategi.Vidare framhöll regeringen att kunskapsutvecklingoch innovativ verksamhet i kombination medentreprenörskap är av avgörande betydelse iansträngningarna att säkra framtidakonkurrenskraft. Staten har en viktig roll när detgäller att uppmuntra och befrämja sådan verksamhet.Riksdagen har tagit ställning till propositionernaom FoU och samverkan i innovationssystemet (prop.2001/02:2, bet. 2001/02:NU5) och om en politik förtillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4, bet. 2001/02:NU4). Propositionernainnehåller bl.a. förslag till åtgärder för attutveckla innovationssystem och kluster.Innovationspolitiken skall främja nyskapande ochnyttiggörande av kunskap. Av budgetpropositionenframgår att regeringen har tagit initiativ till enprocess med näringsliv, arbetsmarknadens parter samtuniversitet och högskola för att diskutera ochformulera en offensiv innovationsstrategi. Dethuvudsakliga syftet med en sådan strategi är att nykunskap från universitet och högskola, näringslivsamt offentlig sektor i högre utsträckning omsätts inyföretagande och hållbar tillväxt och därigenomsocial välfärd. Frågor med koppling till forskningkommer att inta en viktig roll i denna strategi. Föratt forskningsresultat skall bidra till tillväxtenmåste de omsättas i innovationer, dvs. nya ellerförbättrade processer, produkter och tjänster.Regeringen ser det som angeläget att antaletkommersialiserade innovationer ökar. Ambitionen äratt andelen kunskapsintensiva företag och företagsom är baserade på immaterialrättsliga tillgångar,främst patent, ökar . Därföravser regeringen att arbeta med att ta fram mål ochmätmetoder avseende kunskapsbaserat företagande ochkommersialiserade, hållbara innovationer under år2003. Verket för innovationssystem () harfått i uppdrag att bl.a. se över de strukturer somfinns , särskilt teknikbrostiftelser,holdingbolag och teknikparker. gavregeringen i uppdrag att föreslå åtgärderför att underlätta kommersialisering avforskningsresultat. Uppdraget skall avrapporterasunder . Regeringen menade vidare att detbl.a. behövs särskilda miljöer - inkubatorer - somkan möjliggöra för forskare och entreprenörer viduniversitet och högskolor att starta småhögteknologiska företag. Av anslagreserverades sedermera som ettstartbidrag för genomförandet av ett program förinkubatorer.I regeringens senaste s.k. regionalpolitiskaproposition (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4) görregeringen bedömningen att behöver ettentreprenörskapsklimat på högsta internationellanivå. Regeringen föreslog ett sammanhålletnationellt entreprenörskapsprogram med syfte attskapa ett mer entreprenöriellt klimat, att främjapositiva attityder till entreprenörskap samt attskapa ett ökat nyföretagande.I juni 2002 uppdrog regeringen åt Verket förnäringslivsutveckling () att utarbeta förslagtill ett nationellt program för entreprenörskap.Fokus skall vara på ungdomar, och andra aktörersmedverkan skall eftersträvas för att ge programmeten större ekonomisk omfattning. överlämnadei ett förslag till program tillregeringen. Regeringen uppdrog sedermera åt Nutekatt genomföra ett nationellt program förentreprenörskap med inriktning mot unga. Förprogrammets genomförande beviljade regeringen med sammanlagt högst12 miljoner kronor.Nutek framförde vissa synpunkter på programmetsinriktning till . att satsningen var för snävt inriktad på ungaoch att den omfattade för lite resurser. Nutekaviserade att verket önskade få återkomma med ettbredare entreprenörsprogram i samverkan med denverksamhet som sker regionalt inom ramen för deregionala tillväxtprogrammen. Mot den bakgrundengick ut med en förfrågan tillrepresentanter för de regionala partnerskapen om attutse en ansvarig för entreprenörsfrågor. Avsikten äratt skall utarbeta ett förslag till ettbredare program för entreprenörskap i samverkan meddessa personer. Planen är att förslaget skall varaklart i . Enskiss över programmets inriktning har redovisats förNäringsdepartementet i januari 2003.Till detta skall även fogas att på egetinitiativ arbetar med att ta fram en policyskrift påtemat entreprenörskap. Denna skrift skall ta ettbredare grepp på entreprenörsfrågorna och inkluderarbl.a. förslag till åtgärder inom områden som inteomfattas av Nuteks mandat, däribland skatteområdet.Skriften behandlades av i februari2003. Styrelsen förordade vissa justeringar, mengodtog i huvudsak den breda ansatsen. Publiceringväntas ske i mars 2003.I januari 2003 presenterade engrönbok med titeln i (KOM/2003/27). I denna redovisas kommissionensinställning till frågor kring entreprenörskap samtbetonas att måste bli bättre på att främjaentreprenörsanda. Tillsammans med en rapport omgenomförandet av den europeiska stadgan försmåföretag och ett meddelande om "att tänkasmåskaligt i ett växande " behandladesgrönboken vid konkurrenskraftsrådets möte den 3 mars2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de allmänna villkoren förföretagande skall fungera som en god grund förinnovationer, entreprenörskap och kommersialiseringav goda idéer. I det avseendet skiljer sig inteutskottets uppfattning från det som anförs i de härbehandlade motionerna. Utskottet menar dock attdessa förutsättningar i betydande utsträckning redanfinns i . vill utskottet ändåunderstryka vikten av ytterligare åtgärder. De avregeringen prioriterade insatserna inomnäringspolitiken, dvs. entreprenörskapsfrågor,skatter, kapitalförsörjning, väl fungerandemarknader, enkla/ändamålsenliga regler och ut-veckling av en innovationsstrategi, kommer i detavseendet att ytterligare förbättraföretagsklimatet. Det ovan beskrivna arbetet med attta fram en innovationsstrategi, insatser förkommersialisering av innovationer samt de insatsersom görs både på regerings- och myndighetsnivå föratt lyfta fram frågor om entreprenörskap kommer attpå flera sätt gagna svenska innovatörer ochentreprenörer. Att det även har initierats endiskussion om entreprenör-skapsfrågor på EU-nivåbidrar till att intresset för dessa frågor ges extrastimulans.Avslutningsvis vill utskottet betona vikten av atttakten upprätthålls i det regelförenklingsarbete sombedrivs inom . Utskottet serpositivt på de åtgärder som har vidtagitsoch på den planering av det fortsatta arbetet somhar beskrivits av Näringsdepartementet.Med det anförda avstyrks de här aktuellamotionerna i berörda delar.Industriella utvecklingscentrumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omindustriella utvecklingscentrum. Utskottethänvisar till pågående beredningsarbete.MotionernaSvensk industristruktur har, enligt vad som anförsmotion 2002/03:N286 (s), en tämligen svagt utveckladgrupp medelstora företag. Ett naturligt fokus förnäringspolitiken är att stödja de mindre företag somvill och har möjligheter att växa. Motionärenframhåller verksamheten inom industriellautvecklingscentrum (IUC) och det s.k. UPA-uppdraget(Uppsökande verksamhet-Produktutveckling-Avknoppning) som framgångsrika satsningar. Envidareutveckling av IUC-verksamheten kräver, enligtmotionären, emellertid mer långsiktig finansiering.Regeringen bör därför ges i uppdrag att skapaförutsättningar för ett minst sjuårigt program föratt säkra verksamhetens fortsättning.Även i motion 2002/03:N292 (s) framhålls vikten aven fortsatt utveckling av industriellautvecklingscentrum. Det påpekas att den svenskaindustristrukturen domineras av enstaka företag ochatt orter som är beroende av ett stort företag ärsårbara om verksamheten läggs ned. På harexempelvis neddragningar hos slagithårt. Motionärerna anser att det behövs stöd för attbåde nya och befintliga företag skall kunna växa.I motion 2002/03:N327 (s) anförs det att IUC-satsningen har varit framgångsrik vad beträffarproduktutvecklingsuppdrag, avknoppningar mednyetableringar, sysselsättningstillfällen, regionaltsamarbete för utveckling och nya marknadskontakter.Motionärerna framhåller att IUC-konceptetsnätverksstruktur ger varje enskilt IUC-bolagmöjlighet att åta sig utvecklingsuppdrag därregional förankring och nationell spridning är enförutsättning för resultat. Det ger också unikamöjligheter att hålla kostnader för en nationellöverbyggnad och struktur på en mycket låg nivå.Under försöksverksamheten har konceptet visat sigvara så framgångsrikt att näringsliv, fack ochkommuner i alltfler regioner vill utveckla dennasamverkansform. Att utvidga med flerregionala IUC-bolag skapar, enligt motionärerna,ökad kompetens, och mer resurser möjliggör ökadtillväxt i hela . Försöksverksamheten bördärför avslutas och ett väl definierat ochlångsiktigt program tas fram för att nå målet om ettinnovationsprogram i världsklass.Vissa kompletterande uppgifterVia stöder staten industriellautvecklingscentrum (IUC) som skall stimulera tillutveckling och nya jobb i mindre och medelstoraföretag. Varje IUC-bolag är ett fristående privataktiebolag där det lokala eller regionalanäringslivet är majoritetsägare. Även kommuner,fackliga organisationer samt andra regionalaintressenter kan ingå i bolaget. Staten lämnar genomdet s.k. UPA-uppdraget stöd till tre aktiviteter vidIUC. Dessa är uppsökande verksamhet,produktutveckling och förstudier för avknoppning.IUC skall utforma avtal med företagen så att de fårdel av de intäkter som uppstår i företagen som enföljd av produktutvecklings- ochavknoppningsprojekten.Våren 2001 behandlade utskottet motioner om IUC(bet. 2000/01:NU7). Utskottet betonade att det ärviktigt att staten på olika sätt kan stödja denverksamhet som IUC bedriver och att den typ avunderifrån och regionalt initierad verksamhet somIUC representerar är ett värdefullt inslag inäringspolitiken. Med hänvisning till pågåendearbete vid , och avstyrktesmotionerna.I november 2001 gavs en särskild utredare (f.d.landshövdingen ) i uppdrag att lämnaförslag till inriktning, effektivisering ochorganisering av statens insatser på regional nivå(dir. 2001:103). En fråga för utredningen var vilkenroll staten skall ha gentemot IUC-bolagen i ettlängre perspektiv och hur ett sådant eventuelltengagemang i så fall skall finansieras. Utredarenskulle lämna förslag på hur den statligauppdragsverksamhet som utförs av IUClångsiktigt skall hanteras.I finansplanen för (prop. 2002/03:1)framhöll regeringen att den vill bygga vidare på denpositiva anda som företagsledare och fackligaföreträdare bl.a. har utvecklat. Regeringen sade sigvara beredd att föreslå nya medel för attförverkliga förslag som hade presenterats av bl.a.gruppen Framtid för svensk industri (Bennet-Johnsson-gruppen). Regeringens förbehåll var dockatt andra aktörer är beredda att tillskjuta likamycket.I november 2002 presenterade Utredningen omstatens regionala insatser för företagsutvecklingsina slutsatser (SOU 2002:101). Utredaren framhöllatt IUC-bolagen bedriver en verksamhet som är viktigför innovationsutveckling och för tillkomsten av nyaföretag. Vidare bidrar den till produktutvecklingoch till utarbetande av produktionsprocesser. IUC-bolagen har även en stark förankring i lokaltnäringsliv. Utredaren föreslog därför att UPA-uppdraget skulle ges en långsiktig inriktning genomatt satsas på verksamheten underen femårsperiod. Utredaren hänvisade även tillregeringens löfte i finansplanen om nya medel tillrealiserandet av förslag från Bennet-Johnsson-gruppen. Bland dessa förslag fanns sådana som gälldeIUC och som hade samma inriktning som de utredarenförespråkade.Vid sin behandling av budgetpropositionen för år2003 och i anslutning därtill väckt motionsyrkandeom ett nytt anslag för IUC-verksamhet anfördenäringsutskottet ånyo att den typ av underifrån ochregionalt initierad verksamhet som IUC representerarär ett värdefullt inslag i näringspolitiken (bet.2002/03:NU1). Med hänvisning till pågående beredninginom av förslagen frånUtredningen om statens regionala insatser förföretagsutveckling, ansåg utskottet att riksdageninte borde ta något eget initiativ på området.IUC-företagens situation behandlades även i börjanav i en interpellationsdebatt. Medanledning av en interpellation av ()om IUC-företagens framtid (ip.