bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Socialt och ekologiskt hållbar utveckling,punkt 23 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om socialt ochekologiskt hållbar utveckling. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K9 yrkande 30 i denna del.StällningstagandeHållbar utveckling har i konventets förslaglyfts fram som ett av unionens grundläggandevärden. Detta är naturligtvis positivt.Däremot saknas en definition kring attsocial, ekologisk och ekonomisk hållbarhetska utgöra tre jämställda ben. Regeringenbör verka för att den sociala och ekologiskadimensionen av hållbar utveckling jämställsmed den ekonomiska.27. Stadgan om grundläggande rättigheter, punkt25 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om stadgan omgrundläggande rättigheter. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K9 yrkande 4 och avslår motionerna2003/04:K10 yrkande 9, 2003/04:K13 yrkande 28 och2003/04:K416 yrkande 3.StällningstagandeEU:s egen stadga för grundläggande rättigheter börinte införlivas i fördraget utan förbli en ickejuridiskt bindande deklaration. Däremot är detviktigt att fördraget ändras så att EU kan anslutastill om mänskliga rättigheter.Det skulle göra mer återhållsam attstödja sig på EU-stadgan i sina beslut. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.28. Stadgan om grundläggande rättigheter, punkt25 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om stadgan omgrundläggande rättigheter. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K13 yrkande 28 och avslår motionerna2003/04:K9 yrkande 4, 2003/04:K10 yrkande 9 och2003/04:K416 yrkande 3.StällningstagandeDet kan förefalla sympatiskt att stadgan förs in ifördraget, men jag vill ifrågasätta det starkt, dåde rättigheter som stadgan föreskriver redan finnsnedtecknade i varje enskilt medlemslands nationellakonstitution. Detta senare ger inte bara att stadganär onödig i sig, utan väcker också frågan om vilkenjuridisk status EU:s stadga kommer att få efter etteventuellt införlivande i fördraget i förhållandetill medlemsländernas, ofta hårdare,grundlagsskrivningar. Denna fråga är ännu intetillräckligt utredd.29. Befogenhetskategorier, punkt 28 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen ombefogenhetskategorier. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K10 yrkande 12 och avslår motionerna2003/04:K2 yrkande 20 och 2003/04:K416 yrkande 10.StällningstagandeDet är positivt att unionens befogenhetertydliggörs. Det kan dock ifrågasättas om fyraområden som kan bli föremål för stödjande åtgärderöver huvud taget borde vara unionskompetens. Detgäller industri, idrott, kultur och rymden. Denföreslagna kompetensen på dessa områden bör alltsåutgå. Unionens befogenhetskategorier bör avgränsastydligare.30. Beslut inom kategorin stödjande åtgärder,punkt 29 (c och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslut inomkategorin stödjande åtgärder. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K2 yrkande 15.StällningstagandeI regeringskonferensen måste starktpoängtera att ministerrådet inte ska kunna fattabeslut om lagar inom de områden där unionen endastska vara stödjande.31. Parlamentarism eller maktdelning, punkt 30(m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om parlamentarismeller maktdelning. Därmed bifaller motion2003/04:K10 yrkande 13.StällningstagandeEU:s institutionella system bygger på maktdelningmellan den lagstiftande, den utövande och dendömande makten. En viktig del i maktdelningen är attde olika institutionerna är fristående frånvarandra. Att EU är ett maktdelningssystem innebäratt den demokratiska beslutsprocessen i vissaavseenden är mer tydlig och öppen inom EU än imedlemsstaterna som nästan alla tillämparparlamentarism.EU ska även bygga påmaktdelningsprincipen. Den parlamentarismsom tillämpas nationellt bör inte överförastill EU.32. Parlamentarism eller maktdelning, punkt 30(fp) motiveringenav () och ().StällningstagandeFolkpartiet liberalerna delar inte majoritetensskepsis inför ett ökat inslag av parlamentarism inomEuropeiska unionen. Ett större genomslag förparlamentarismens principer, också på europeisknivå, är ett naturligt steg i arbetet med att stärkademokratin i . Det skapar förutsättningar förett tydligare demokratiskt ansvarsutkrävande föreuropeiska politiska beslut.I själva verket har också parlamentarismensprinciper vuxit sig starkare inom unionen undersenare tid. Exempelvis kan kommissionen avsättas omden förlorar en förtroendeomröstning iEuropaparlamentet. Enligt konventets förslag skadessutom kommissionsordföranden kunna tvinga enenskild kommissionär att avgå. Inget av dessa ochandra liknande konstitutionella inslag synesutskottsmajoriteten ha några invändningar emot.Enligt mening bör denna utvecklingvarmt välkomnas, inte förtigas eller förtalas.33. ordförande för , punkt31 (s)av (), (), BarbroHietala (), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande 7,2003/04:K8 yrkande 9, 2003/04:K9 yrkande 7,2003/04:K10 yrkandena 6 och 14, 2003/04:K12yrkandena 3 och 4 samt 2003/04:K13 yrkande 1.StällningstagandeSocialdemokraternas ledamöter i sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet har en frånmajoriteten i utskottet avvikande uppfattning i fråganom en vald ordförande i förslag till institutionellhelhetslösning är en god grund till en kompromisssom kan underlätta beslutsfattandet i en utvidgadunion. Förslaget stärker och förbättrar allainstitutioner som balansen mellaninstitutionerna behålls, vilket är positivt.Åtgärder för att stärka parlamentet och kommissionenbalanseras med förslag för att stärka rådet, blandannat en större kontinuitet i rådets arbete genom ordförande i samt öppningarför ett roterande gruppordförandeskap för länderna irådet.Den valde ordförandens roll är att samordnaarbetet i och sammanjämka de olikamedlemsstaternas ståndpunkter. behållsbalansen mellan institutionerna genom att det ikonventsförslaget finns en befattningsbeskrivningsom anger de begränsningar som finns för funktionen.Det ligger inte minst i de mindremedlemsstaternas intresse att ska fungera bättre än nu.Erfarenheterna visar att det blir svårareoch svårare att kombinera ett aktivtordförandeskap i med attinneha posten som stats- eller regeringschefi ett medlemsland. Svårigheterna tordedessutom öka när unionen får nya medlemmar.Därtill visar aktuella erfarenheter på deproblem för unionens gemensamma agerande somuppstår när ett enskilt medlemsland driveren egen agenda som medlemslandetär ordförande i unionen.34. Arbetet i , punkt 32 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om arbetet . Därmed bifaller motion2003/04:K2 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeReglerna om Europeiska rådets beslutsförfaranden börförtydligas och förenhetligas. bör manklargöra när kan utfärda formbundnaeuropeiska beslut. Vidare ska huvudprincipen varaatt Europeiska rådets möten är öppna. Eventuellsekretess ska särskilt kunna motiveras och detta böranges i det konstitutionella fördraget.35. Röstregler i rådet, punkt 34 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen omröstregler i rådet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K12 yrkande 9 och avslårmotionerna 2002/03:K431 yrkandena 8 och 9,2003/04:K2 yrkande 13, 2003/04:K8 yrkande 7,2003/04:K9 yrkande 9, 2003/04:K13 yrkande 2samt 2003/04:K416 yrkandena 15 och 16.StällningstagandeFör godkännande med kvalificerad majoritet i eller ministerrådet föreslårkonventet att det krävs en majoritet avmedlemsstaterna som motsvarar minst trefemtedelar av unionens befolkning. Om förslaget gårigenom kommer definitionen av kvalificerad majoritetdärmed att förändras från , och manfrångår därmed det system som gäller enligtNicefördraget från 2000.Jag ser ingen anledning till att bestämmelsernaenligt skall ändras och anserdärför att skall motverkaden nya beräkningsmetoden, som främst gynnarde stora länderna.36. Röstregler i rådet, punkt 34 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om röstregler irådet. Därmed bifaller motion 2003/04:K2yrkande 13 och avslår motionerna 2002/03:K431yrkandena 8 och 9, 2003/04:K8 yrkande 7, 2003/04:K9yrkande 9, 2003/04:K12 yrkande 9, 2003/04:K13yrkande 2 samt 2003/04:K416 yrkandena 15 och 16.StällningstagandeDubbla majoriteter är bra, men förutsätter att manslår vakt om balansen mellan små och storamedlemsstater. bör därför slå vakt omparallellitet mellan den majoritet av befolkningensom krävs och den del av antalet medlemsländer somstår bakom beslutet. Detta kan givetvis innebäraantingen en majoritet av såväl medlemsländer sombefolkning eller kvalificerad majoritet avmedlemsländerna och motsvarande kvalificerademajoritet av befolkningen.37. Röstregler i rådet, punkt 34 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om röstregler irådet. Därmed bifaller motion 2003/04:K13yrkande 2 och 2003/04:K9 yrkande 9 samt avslårmotionerna 2002/03:K431 yrkandena 8 och 9,2003/04:K2 yrkande 13, 2003/04:K8 yrkande 7, och2003/04:K12 yrkande 9 samt 2003/04:K416 yrkandena 15och 16.StällningstagandeDe små ländernas röst måste värnas för att EU:sarbete ska ske med den legitimitet som krävs. Därförförkastar vi konventets förslag. Vi förespråkar istället, i likhet med minoritetsförslaget inomkonventet (som utarbetades under ledning av en avEU-parlamentets konventsledamöter, ), ett system där kvalificerad majoritetinnebär tre fjärdedelar av medlemsstaterna och enmajoritet av befolkningen. Ett sådant system skulleskapa en bättre balans mellan stora och små stateroch garantera att alla medlemsstater får inflytandeöver besluten.38. ställning, punkt 35 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om Europaparlamentetsställning. Därmed bifaller motion2003/04:K9 yrkande 5.StällningstagandeDet är orimligt att ett parlament med så svaglegitimitet som kantillåtas öka sin makt över Europasmedborgare. Ett ökat inflytande för innebär ett reducerat inflytandeför rådet och därmed i förlängningen förmedborgarna som får allt svårare att utkrävaansvar för fattade beslut. Därför måstehuvudlinjen under regeringskonferensen varaatt återflytta makt till medlemsländerna ochmotverka ökad centralstyrning ochöverstatlighet.39. namn, punkt 36 (v ochmp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om Europaparlamentetsnamn. Därmed bifaller motion 2003/04:K13yrkande 9.StällningstagandeEuropaparlamentet bör döpas om till det merrimliga namnet eller i merformella sammanhang till Europeiska unionensparlament. är en geografisk benämningpå ett område som är tveksamt definierat ochdessutom i sin helhet inte medlem av EU, detär sålunda en vilseledande benämning.40. Kommissionens roll och initiativrätt, punkt38 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 38borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om kommissionens rolloch initiativrätt. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K9 yrkande 6 och 2002/03:K288yrkande 6 samt avslår motionerna 2002/03:K432yrkande 6, 2003/04:K2 yrkandena 11, 14 och 16 och2003/04:K13 yrkandena 3, 5, 8 och 12.StällningstagandeVi anser att kommissionen bör fråntas sininitiativrätt och göras till ett kansliorgan underrådet. Vi upprepar vårt tidigare krav på att på siktavskaffa kommissionen. En sammanslagning mellankommissionen och ministerrådets sekretariat skulletillsammans med initiativrätt för de nationellaparlamenten kraftigt försvaga EU:s federalistiskakaraktär.41. Kommissionens roll och initiativrätt, punkt38 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 38borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om kommissionens rolloch initiativrätt. Därmed bifaller motion2003/04:K2 yrkandena 11, 14 och 16 och avslårmotionerna 2002/03:K288 yrkande 6, 2002/03:K432yrkande 6, 2003/04:K9 yrkande 6 samt 2003/04:K13yrkandena 3, 5, 8 och 12.StällningstagandeUtifrån federalismens principer bör dagens balansmellan institutionerna förändras i riktning mot ökadmakt för medborgarna och . Enskildakommissionärer bör, liksom hela kommissionen, kunnaavsättas genom en misstroendeomröstning iEuropaparlamentet.Vidare bör och ministerrådet gesen formell initiativrätt inom ramen för unionenskompetenser.42. Kommissionens roll och initiativrätt, punkt38 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 38borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om kommissionens rolloch initiativrätt. Därmed bifaller motion2003/04:K13 yrkandena 3, 5, 8 och 12 och avslårmotionerna 2002/03:K288 yrkande 6, 2002/03:K432yrkande 6, 2003/04:K2 yrkandena 11, 14 och 16 samt2003/04:K9 yrkande 6.StällningstagandeEuropaparlamentet ska ges initiativrätt inom EU:sbefogenheter. Vidare ska kunnarikta misstroendevotum både gentemot enskilda EU-kommissionärer och mot hela EU-kommissionen.Vi vill erinra om att enligt konventets förslag fårEU-kommissionens president en starkare ställning. Iframtiden kommer ordförande attväljas av , efter förslag . Förslaget innebär också attordförandens ställning inom stärksoch transparensen minskar då parlamentet inte skasäga sitt om varje enskild kommissionär. Det blirtydligare att det är ordföranden som väljer EU-kommissionärerna. Vi anser att rollen för ordförande inte ska ändras. Inteheller ska förfarandet i valet till kommissionenändras. makt bör vidare begränsastill att i princip ha rent administrativa uppdrag.Detta innebär att kommissionen i praktiken blir tillett rent kansliorgan.43. Kvinnor i institutionerna, punkt 41 (v ochmp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse: tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om kvinnor i institutionerna. Därmedbifaller motion 2003/04:K9 yrkande 29.StällningstagandeDet är anmärkningsvärt att regeringen inte allshar berört den låga kvinnorepresentationensom ett allvarligt demokratiproblem i sinskrivelse. Regeringen bör inom ramen förregeringskonferensen driva kravet på att ökarepresentationen av kvinnor i EU:sinstitutioner.44. De nationella parlamentens roll, punkt 42(v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om de nationellaparlamentens roll. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K9 yrkande 10 och 2003/04:K13yrkandena 7073 samt avslår motionerna 2002/03:K431yrkandena 6 och 7, 2002/03:K432 yrkande 7 i dennadel, 2003/04:K2 yrkandena , 2003/04:K8 yrkande2, 2003/04:K10 yrkande 10, 2003/04:K12 yrkandena 5 och 6 samt2003/04:K416 yrkan-dena 13 och 14.StällningstagandeVi välkomnar förslaget om subsidiaritetskontroll menförslaget är inte tillräckligt långtgående. T.ex. ärtidsfristen för kort. Den måsteförlängas.Kommissionen kan antingen stå fast vid sittförslag, ändra det eller dra tillbaka det helt, menparlamenten kan inte stoppa något förslag. Någon nybeslutanderätt för de nationella parlamenten medgersåledes inte konventets förslag. Snarare är detfrågan om en väckarklocka som kommissionen kanstänga av om den så önskar. böråläggas att dra tillbaka sitt förslag helt ochhållet om en tredjedel av de nationella parlamentenanser att det strider mot subsidiaritetsprincipen.Det är bra att de nationella parlamenten ska fåmöjlighet att be pröva frågan omsubsidaritsprincipen åsidosatts. Domstolen harvisserligen en lång historia av att verka icentraliserande riktning, men möjligheten att väckatalan är ett steg i rätt riktning. Det storaproblemet inom EU är inte att EU bestämmer för liteutan att unionsorganen bestämmer för mycket, vilketbl.a. har lett till en bristande demokratisklegitimitet och detaljreglering. Regeringen bordeunder regeringskonferensen dels vägra gå med pånågra som helst försvagningar inom detta område,dels driva på för att klart få definierat en sådecentraliseringsvänlig policy som möjligt att hatill grund för framtida domstolsärenden.Vidare är det angeläget att vi i , när viska forma vår nationella organisation för att viadet nationella parlamentet klara övervakningen avsubsidiaritetsprincipen, gör det på ett sådant sättså att kommuner och regioner/landsting kan delta idetta som företrädare för lokal och regionalsamhällsverksamhet. Annars riskerar det att fåkonsekvensen att kommuner och regioner i länder medtvåkammarsystem får en särställning jämfört medandra regioner och kommuner. Det är därför angelägetatt regeringen i samverkan mellanLandstingsförbundet och presenterasförslag till hur kommuner och regioner/landsting kanmedverka i och berika den svenska nationellaövervakningen av subsidiaritetsprincipen.45. De nationella parlamentens roll, punkt 42(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 42borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om de nationellaparlamentens roll. Därmed bifaller motion2003/04:K2 yrkandena och avslår motionerna2002/03:K431 yrkandena 6 och 7, 2002/03:K432 yrkande7 i denna del, 2003/04:K8 yrkande 2, 2003/04:K9yrkande 10, 2003/04:K10 yrkande 10, 2003/04:K12yrkandena 5 och 6, 2003/04:K13 yrkandena 7073 samt2003/04:K416 yrkandena 13 och 14.StällningstagandeJag välkomnar förslaget om subsidiaritetskontroll.Tidsfristen är dock för kort. Dennatid bör förlängas till minst det dubbla.Centerpartiet är starkt ifrågasättande av förslagetatt kommissionen ska kunna stå fast vid sitt förslagäven om de nationella parlamenten avvisat det isubsidiaritetskontrollen. Har ett förslag avvisatsav de nationella parlamenten enligt den fastställdaprincipen ska förslaget falla.Vidare är det angeläget att vi i , när vi skaforma vår nationella organisation för att via detnationella parlamentet klara övervakningen avsubsidiaritetsprincipen, gör det på ett sådant sättså att kommuner och regioner/landsting kan delta idetta som företrädare för lokal och regionalsamhällsverksamhet. Annars riskerar det att fåkonsekvensen att kommuner och regioner i länder medtvåkammarsystem får en särställning jämfört medandra regioner och kommuner. Det är därför angelägetatt regeringen i samverkan mellanLandstingsförbundet och presenterasförslag till hur kommuner och regioner/landsting kanmedverka i och berika den svenska nationellaövervakningen av subsidiaritetsprincipen. Förslagetatt ge möjlighet att föra talan hosdomstolen är en förstärkning avsubsidiaritetskontrollen och bör inte utgå urfördraget.46. Delegerad normgivning, punkt 44 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 44 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om delegeradnormgivning. Därmed bifaller motion2003/04:K9 yrkande 12 i denna del.StällningstagandeFörslaget om delegering av lagstiftningen till EU:skommittéväsende är inte bra. Det finns möjlighet attåterta delegationen, men för att detta ska kunna skekrävs en majoritet av parlamentets ledamöter och enkvalificerad majoritet i ministerrådet. Enligt våruppfattning bör lagstiftning aldrig delegeras tillarbetsgrupper utan i stället när EU harlagstiftningsmakt alltid ske i öppenhet iministerrådet.47. Öppenheten i EU, punkt 45 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om öppenheten i EU.Därmed bifaller motion 2003/04:K13yrkandena 11, 16 och 17 och avslår motionerna2002/03:K431 yrkande 11, 2003/04:K2 yrkandena 2 och6, 2003/04:K8 yrkande 15, 2003/04:K10 yrkande 19,2003/04:K276 samt 2003/04:K416 yrkande 24.StällningstagandeEuropaparlamentet behöver tillgång till informationför att kunna utföra ett gott kontrollarbete. Sistameningen i fördragets artikel III-315.2 lyder:Kommissionen skall på begäran lägga fram allanödvändiga uppgifter för . Dettahar gett upphov till tolkningsstrider och börförtydligas till: Samtliga institutioner skall påbegäran lägga fram alla uppgifter som EU-parlamentetbedömer som nödvändiga. En förstärkt kontrollmaktär ett krav i klassisk svensk förvaltningssed som,inte minst mot bakgrund av de senaste årensekonomiska skandaler, borde drivas hårt av densvenska regeringen.Vi stöder förslaget om att ministerrådets mötenska vara öppna när ministerrådet ägnar sig åtlagstiftning, men de arbetsgrupper därförhandlingarna förs och av lagarna ipraktiken redan antas kommer även i fortsättningenatt vara slutna. Risken är att ännu fler beslutkommer att flyttas till denna nivå, och Miljöpartietoch förespråkar därför att även dessamöten ska vara offentliga. Det vore ett rejältframsteg för öppenheten i EU. Vidare kommer defrågor som avgörs med medbestämmande medEuropaparlamentet slutligen att avgöras iFörlikningskommittén. Allmänheten har rätt att vetahur och rådet kommer fram tillsina beslut. Därför bör möten medFörlikningskommittén vara offentliga.48. Yttrandefrihet och meddelarskydd, punkt 47(v och c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttrandefrihet ochmeddelarskydd. Därmed bifaller motion2003/04:K2 yrkande 3 och avslår motionerna2003/04:K8 yrkande 16 samt 2003/04:K13 yrkande 20.StällningstagandeFör att uppnå verklig öppenhet inom institutionernabör yttrandefrihet för EU-anställda skrivas in i detkonstitutionella fördraget.49. Yttrandefrihet och meddelarskydd, punkt 47(mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 47borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttrandefrihet ochmeddelarskydd. Därmed bifaller motion2003/04:K13 yrkande 20 och avslår motionerna2003/04:K2 yrkande 3 och 2003/04:K8 yrkande 16.StällningstagandeFör att komma tillrätta med EU-byråkratinsomfattande problem måste EU:s anställdatillförsäkras yttrandefrihet ochmeddelarfrihet. EU borde välkomna, inteavvisa, s.k. whistle-blowers.