bet · GQ01AU3 · 2003-02-06 00:00:00 — De framhåller att dettabeslut måste stödjas av en offensivinformationsinsats utanför arbetsplatserna.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan liksom motionärerna välkomna attfackligt förtroendevalda utbildas idiskrimineringsfrågor. Sådan utbildning är mångagånger en förutsättning för att de fackligaorganisationerna skall kunna spela den roll som ärtänkt när det gäller att motverka diskriminering ochverka för ökad mångfald i arbetslivet.Organisationer som verkar för att främja integrationkan få statligt stöd. Enligt vad som redovisas ibudgetpropositionen har det gjorts enöversyn över hur det antirasistiska arbetet på siktbäst kan bedrivas (Ds 2002:26). Utskottet kan ävenhänvisa till den kunskapsbank som Integrationsverkethar byggt upp i form av en hemsida(www.sverigemotrasism.nu). Där finns information omerfarenheter och metoder som kan användas i arbetetmot rasism, främlingsfientlighet och etniskdiskriminering. Utskottet avstyrker motion A328 (s).Rättegången i diskrimineringstvisterm.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas vissa frågor somrör rättegången i diskrimineringstvister. Detgäller bl.a. om sådana tvister skall avgörasi Arbetsdomstolen eller i allmän domstol,frågan om rättegångskostnader i sådana måloch om möjligheten till grupptalan.Utskottet, som konstaterar att den förstafrågan ingår i en pågående utredning,föreslår ett tillkännagivande av innebörd attde olika förslag som förts fram i frågan omforum i diskrimineringstvister noga övervägsi denna utredning. Motionerna avstyrks.Jämför reservationerna 24 (v), 25 (c) och 26(fp, mp).Vissa bakgrundsuppgifterEnligt samtliga fem nu gällande lagar som innehållerregler med förbud mot diskriminering i arbetslivet -jämställdhetslagen, lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet, lagen om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder, lagen om förbud mot diskrimineringi arbetslivet på grund av sexuell läggning och lagenom förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsadanställning - gäller att mål om tillämpningen avdiskrimineringsförbudsreglerna skall handläggasenligt lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister (arbetstvistlagen, LRA). Det innebärnågot förenklat att talan förs vid Arbetsdomstolen(AD) som första och enda domstol om talan väcks aven arbetstagarorganisation för en medlems räkningeller av någon av de statliga ombudsmän som hartillsynsuppgifter enligt de nämnda lagarna. I övrigafall väcks talan vid tingsrätt. Tingsrättens dom kanöverklagas till AD. Att arbetstvistlagen ärtillämplig betyder att rättegången som huvudregelskall föregås av tvisteförhandlingar enligtmedbestämmandelagen i det fall att talan väcks av enarbetstagarorganisation för en medlems räkning.Tvister enligt lagen om likabehandling avstudenter i högskolan (2001:1286) handläggs somcivilrättsliga tvister i allmänhet, dvs. i tingsrättmed fullföljd till hovrätt och i sista hand tillHögsta domstolen.I uppdraget diskrimineringsutredning(dir. 2002:11) ingår att överväga hurdomstolsprocessen i diskrimineringsmål skallutformas. I direktiven till utredningen anges attdet i samband med att lagstiftningen motdiskriminering ses över finns skäl att även se överom utformningen av domstolsprocessen i mål omdiskriminering i arbetslivet bör ändras.Sedan den 1 januari 2003 gäller en ny lag, lagenom grupprättegång. Den innebär ett komplement tilldet vanliga rättegångsförfarandet i allmän domstol.Motivet är att det i det moderna samhället inträffarhändelser som ger upphov till att många personer kanrikta likadana eller likartade anspråk mot någonannan, s.k. gruppanspråk. Varje enskilt anspråk kanha ett mindre ekonomiskt värde. Möjligheten tillgrupptalan syftar till att på ett övergripande ochgenerellt sätt komma till rätta med vissa brister idet processuella rättsskyddet. Med grupptalan avsesatt någon utan rättegångsfullmakt för talan förmedlemmarna i en grupp. En dom i processen gällerför och mot alla som ingår i gruppen. Grupptalan kanförekomma bl.a. på konsument- och miljörättensområden. Några regler om grupprättegång påjämställdhetsområdet ingick inte i reformen.MotionerAllmän domstol eller AD m.m.?Folkpartiet tar upp forumfrågan i sin motion omjämställdhet, A241. Parterna, dvs. fack ocharbetsgivare, har ett stort ansvar för den rådandelönesituationen och har därmed ett gemensamtintresse i att försvara de avtal som resulterat iden nuvarande lönestrukturen, sägs det i motionen.Jämställdhetslagen bör ses över, och rättegångar idiskrimineringstvister bör handläggas av allmännadomstolar (yrk. 10).Vänsterpartiet knyter i motion A300 an till dennyssnämnda kommittén för en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. I sitt arbete börkommittén ta fasta på den kritik som en samladfeministisk forskning visat avseende AD ochdiskrimineringsärenden. Enligt partiet är det avstor vikt att denna kompetens knyts till kommittén(yrk. 1).Centerpartiet hävdar i sin kommittémotion A366 attförsöken att använda jämställdhetslagen och AD föratt åstadkomma en rättvisare lönesättning inte harlett till några avgörande genombrott. Centerpartietvill stärka de rättsliga instrumenten för att kommaåt lönediskrimineringen bl.a. genom att flytta målentill allmän domstol. AD:s korporativa konstruktionmed ledamöter från arbetsgivar- och arbetstagarsidaninnebär en risk för att processerna blir en del avparternas förhandlingsspel. En majoritet avledamöterna består av företrädare för de parter somtidigare förhandlat fram kollektivavtalen, vilketgör det direkt olämpligt att de även skall hatolkningsföreträde. Ett domslut som innebär att enpart fälls för könsdiskriminering skulle kunnaunderminera avtalens trovärdighet. Med en prövning iallmän domstol skulle möjligheterna till en rättvisjämförelse öka (yrk. 7).Miljöpartiet anser i motion Sf289 att tvister omdiskriminering på arbetsmarknaden böravgöras i de allmänna domstolarna i stället för i AD(yrk. 7).Utskottets ställningstagandeSom framgått omfattas frågan om domstolsprocessen idiskrimineringsmål av 2002 årsdiskrimineringsutredning. Utskottet kan konstateraatt denna fråga har varit livligt debatterad, inteminst i arbetsrättsliga sammanhang. Det harframförts kritik mot att diskrimineringsmål,särskilt de som gäller lönediskriminering, haravgjorts av en domstol där arbetsmarknadens parterutgör majoritet. I direktiven redovisas de förslagsom diskuterats, t.ex. att diskrimineringsmål bordeavgöras av AD i en annan sammansättning eller attsådana mål borde prövas av allmän domstol. Utskottetkan konstatera att ett överflyttande avdiskrimineringsmål med arbetsrättslig anknytningtill allmän domstol väcker flera frågor. En fråga ärhur man bör se på mål som egentligen rördiskriminering eller annan kränkning avgrundläggande rättigheter men där annan lagstiftningåberopas, t.ex. lagen om anställningsskydd som kange skydd mot diskriminering. En annan fråga är hurdet mellan parterna gällandetvisteförhandlingssystemet skulle förhålla sig annan processordning än den som är den vanliga itvister mellan arbetsgivare och arbetstagare. Ettöverflyttande av målen till allmän domstol reseräven andra frågor av både praktisk och principiellart.Utskottet anser det värdefullt att frågan blirbelyst i utredningen. Utredningens resultat bör inteföregripas, men utskottet anser att utredningen nogabör överväga de olika förslag som har förts fram idenna fråga. Regeringen bör tillse att så sker. nu har anfört bör ges regeringen tillkänna. Motionerna A241 yrkande 10 (fp), A366 yrkande7 (c) och Sf289 yrkande 7 (mp) avstyrks i den mån deinte får anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.Vad sedan gäller synpunkter påbehovet av kunskap om den feministiska forskningennär forumfrågan övervägs i 2002 årsdiskrimineringsutredning vill utskottet hänvisa tillde ovan berörda riktlinjerna för hurjämställdhetsaspekterna skall beaktas och analyserasi det offentliga utredningsarbetet. , som är parlamentariskt sammansatt, hardet knutits en lång rad experter, däribland t.ex.JämO. Utskottet anser att utredningenssammansättning för att frågorna får enallsidig belysning. Motion A300 yrkande 1 (v)avstyrks.Övriga frågor med anknytning till processen idiskrimineringstvisterVänsterpartiet framhåller i motion Sf336 attansvaret för rättegångskostnaderna allvarligt kanförsvåra för den som diskriminerats. Det kan bli enprocessavhållande faktor för den som inte är medlemi en facklig organisation eller som inte har stöd avorganisationen eller DO. Enligt partiet har reglernai arbetstvistlagen om kvittning av kostnaderna enalltför begränsad räckvidd. En utredning bör få iuppdrag att undersöka hur reglerna kan ändras föratt lösa problemet (yrk. 16).I motion A300 anser - och anslutersig då till förslagen i betänkandet "Grupprättegång"(SOU 1994:151) - att möjligheten till grupptalan börinföras i jämställdhetsmål, antingen av engruppmedlem eller av en organisation eller somoffentlig grupptalan via JämO. Grupptalan stärkerden enskildes situation eftersom den enskildapersonen inte behöver riskera trakasserier. Det ärockså ett bättre alternativ än pilotmål eftersomgrupptalan normalt medför samma rättsverkningar församtliga gruppmedlemmar. Det finns redan tillräckligkunskap om detta och därför finns inga skäl attavvakta vidare. bör besluta om en regel omgrupptalan enligt den ovannämnda utredningensförslag (yrk. 3).Även vill enligt kommittémotion A366införa regler om grupptalan i lönediskrimineringsmålsom ett bland andra sätt att stärka de rättsligainstrumenten. De rättsfall som prövats i AD och somresulterat i att kvinnliga löntagare fått rätt har ialltför låg grad utvidgats till att gälla alla imotsvarande situation eller yrkesgrupp. Lagstiftningom grupptalan skulle på ett kraftfullt sättförstärka möjligheten till att generaliserarättsliga framgångar i arbetet för lika lön (yrk.8).Enligt flerpartimotionen A317 av . (fp, s, v, c, mp) finns det ofta ett motståndmot att vara öppen med sin sexuella läggningoch/eller könstillhörighet. Det faktum att mångainte vill röja detta innebär i förlängningen att detfinns fog för att anta att frekvensen av anmälningarom diskriminering är låg. Risken för ett stortmörkertal är överhängande. Motionärerna anser attanmälarens identitet bör kunna hållas hemlig istörsta möjliga utsträckning från det att en anmälangörs till dess att utredningen avslutas (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeEn motsvarande motion från omrättegångskostnaderna i diskrimineringsmålbehandlades i förra årets betänkande 2001/02:AU3.Motionen avstyrktes. Efter en redogörelse förgällande regler om fördelning avrättegångskostnaderna i arbetstvister - dessa gerett större utrymme än vanliga rättegångsregler föratt göra undantag från principen att den somförlorat målet, "tappande part", skall ersättamotpartens rättegångskostnader - uttalade utskottetatt det vore olyckligt om reglerna omrättegångskostnader faktiskt avhöll enskildapersoner från att väcka en befogad talan. kände till fanns ingen närmare belysningav denna fråga, men frågan borde enligt utskottetkunna tas upp inom ramen årsdiskrimineringsutredning. Utskottet kan nukonstatera att frågan om fördelningen avrättegångskostnaderna behandlas i betänkandet Ettutvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43), somberörts ovan. Betänkandet innehåller lagförslag meddiskrimineringsförbud där vissa delar utgörarbetstvister medan andra delar är vanliga civilmålsom skall behandlas i allmän domstol. Utredarensförslag innebär att motsvaranderättegångskostnadsregler som i arbetstvisterna skallkunna tillämpas i de diskrimineringsmål somhandläggs som vanliga civilmål, dvs. den ordning somVänsterpartiet är kritiskt mot. Utskottet står fastvid vad som sades i det tidigare betänkandet ochavstyrker därmed motion Sf336 yrkande 16 (v).Vad sedan gäller frågan om grupptalan påjämställdhetsområdet kan utskottet konstatera attfrågan diskuterats i propositionen med förslag tilllag om grupprättegång (prop. 2001/02:107, s.131-133). I propositionen redovisar regeringen sinbedömning att anledningen att det förekommer löne-och annan diskriminering i arbetslivet endast ibegränsad utsträckning kan förklaras med bristandemateriell lagstiftning. Det förs ett resonemang omvarför jämställdhetslagens förbudsregler inte slagitigenom med full kraft. En orsak antas vara attförbudet har gett upphov till processer i endastrelativt få fall. Det brister enligt propositionen iregelsystemets kompensatoriska, handlingsdirigerandeoch prejudicerande funktioner. Att regeringen intelägger fram något förslag om grupptalan på dettaområde motiveras bl.a. med att organisationernaredan i dag har möjlighet att enligt lagen omrättegången i arbetstvister föra talan för sinamedlemmars räkning. Denna möjlighet är intebegränsad till enstaka medlemmar. Organisationen kanteoretiskt föra talan för samtliga medlemmarsamtidigt. Regeringen anser att det finns skäl attavvakta effekterna av de ändringar ijämställdhetslagen som trädde i kraft den 1 januari2001 innan frågan om grupptalan förs vidare påjämställdhetens område. Regeringen anför också atten utvärdering av rättsutvecklingen i övrigt och EG-rättens påverkan på jämställdhetsområdet kan varabefogad. Det kan enligt propositionen också finnasanledning att överväga ett samlat grepp pågrupptalan inom arbetsrättens område; då avsesfrämst diskrimineringslagstiftning.Regeringen hänvisar också till att det iutredningsuppdraget årsdiskrimineringsutredning ingår att överväga hurdomstolsprocessen i diskrimineringsmål skallutformas. Det framhålls att eventuella fortsattaöverväganden bör ske i samråd med arbetsmarknadensparter. Utskottet, som noterar att propositionen iden här delen inte föranledde några motioner, kanansluta sig till regeringens bedömningar. Utskottetavstyrker därmed motionerna A300 yrkande 3 (v) ochA366 yrkande 8 (c).När det slutligen gäller sekretessen i samband medanmälningar om diskriminering vill utskottetframföra följande.Även frågor om sekretess ingår i 2002 årsdiskrimineringsutredning. Som en del av hur frågornaom tillsynen över lagstiftningen skall utformas -här ingår att överväga och analysera konsekvensernaav en sammanslagning av några eller samtligaombudsmän - skall utredningen även överväga hursekretesskyddet skall utformas hos den eller deombudsmannainstitutioner som föreslås, både vadgäller skaderekvisit och sekretesskyddet i övrigt.Utskottet kan i sammanhanget även notera att vissaändringar i sekretesslagen kommer att träda i kraftden . Sekretessen utvidgas till skydd förenskildas personliga förhållanden hos bl.a. JämO,DO, och HomO. Sekretessenskall gälla i ärenden som rör rådgivning åtenskilda.Med hänvisning till vad som redovisats avstyrksmotion A317 yrkande 3 (fp, s, v, c, mp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmänna frågor om jämställdhet (punkt 2)(m)av (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motion2002/03:A315 yrkande 13 (m) och avslår motionerna2002/03:A215 yrkandena 1 och 2 (s), 2002/03:A241yrkande 11 (fp) och 2002/03:A242 yrkande 2 (kd).StällningstagandeModeraternas jämställdhetsideal är frihet för allaindivider. Kvinnor likaväl som män skall ses somkapabla att fatta sina egna beslut om vad de villgöra i livet och möta respekt för sina val även omde anses okonventionella. Kvinnor skall inte behövakänna att de måste vara det ena eller det andraberoende på vad omvärlden dikterar. Frihet gerjämställdhet för alla.Jämställdheten utgår från alla människors likavärde och varje människas respekt för sin person,sina val och sina känslor. Det är en fråga omrättvisa att ingen skall särbehandlas negativt pågrund av sitt kön eller av andra orsaker. All formav diskriminering och generalisering måstemotverkas. Människor har rätt att betraktas somindivider och inte som delar av en viss grupp somgodtyckligt tillskrivs vissa egenskaper.Den socialdemokratiska regeringen tilltror inteindividen förmåga att själv fatta beslut och vetasitt eget bästa. Regeringen har länge suttit fast iden sociala ingenjörskonsten. Man talar i termer avfördelning av makt och resurser och framhållerkvinnan som svag för att sedan hävda att bara statenkan ge henne styrka genom särskilda åtgärder i formav projekt och positiv särbehandling. Ingenstansfinns beskrivningen av den starka, självständigakvinnan med makt över sin egen situation. Detta äruttryck för en cynisk människosyn.Trots regeringens hårda profilering av somföregångsland får landet internationell kritik påmånga punkter. kritiserar Sverigeför den könssegregerade arbetsmarknaden. FN påtalarallvarliga brister särskilt vad gällerlöneskillnader och bristande kvinnlig representationinom privat sektor, på universiteten, inomutrikesförvaltningen och i domstolsväsendet.En modern jämställdhetspolitik förutsätter enligtvår uppfattning att både kvinnor och män ärsjälvständiga. Den kanske viktigaste formen avoberoende är att kunna leva på sin lön. Utanekonomiskt oberoende kan man inte uppnå ettjämställt samhälle. Med ekonomiskt oberoende menarvi oberoende från staten eller maken eller oberoendefrån andra yttre förhållanden som traditionellt settbeslutat över enskilda människors ekonomiskasituation.Kvinnornas arbetsmarknad är i hög grad reglerad avpolitiker. Mer än hälften av kvinnorna, ,arbetar inom den offentliga sektorn medan bara 20 %av männen gör det. Kvinnorna blir hänvisade tillstaten eller kommunerna som arbetsgivare.Genomsnittslönen är låg och anspänningen i arbetethög. Lönerna är dessutom lägre än de manligakollegernas och lönegapet har vidgats ytterligare.Utredningar visar att kvinnornas löner inte rörsig upp mot männens nivåer trots att de nått sammautbildningsnivå som männen och fått sammaarbetslivserfarenhet. är inte längre Europasmest jämställda land när det gäller löner. Sverigetillhör dessutom det fåtal länder där skillnadernaökar. En viktig anledning till löneskillnaderna ärden könssegregerade arbetsmarknaden. Kvinnor somarbetar inom vården, undervisningen och omsorgenlyder under offentliga monopol. Så länge kvinnorbinds i låglöneyrken utan egentlig kontroll över sinarbetssituation eller valmöjlighet mellan olikaarbetsgivare kommer de aldrig att vara jämställda.Utbyggnaden av den offentliga sektorn harmotiverats med att kvinnor skulle få möjlighet attha både arbete och familj utan att behöva välja.Detta innebär i praktiken dels att det har lagts endubbel börda på många kvinnor, dels att det indirektsägs att kvinnor inte klarar sig på en öppenarbetsmarknad. Kvinnor stressar och får dåligtsamvete. Särskilt påtagliga är problemen förensamstående mammor. Att de svenska kvinnorna väljeratt kombinera barn och arbete har också lett tillatt kvinnor i barnafödande ålder har blivitoattraktiva på arbetsmarknaden och fått svårare atthävda sig. En politik som tvingar kvinnor att varayrkesarbetande föräldrar med barnen på dagis är likafelkonstruerad som en politik där kvinnor skall "ståvid spisen och föda barn".Vi vänder oss mot att man använder sig avkvotering och positiv särbehandling även om vinaturligtvis är medvetna om att detta under vissaförutsättningar är möjligt enligt lagstiftningen.När en kvinna kvoteras in bara därför att hon ärkvinna begås samma fel som när en man får arbetetbara därför att han är man. En orättvisa ersätts aven annan och segregeringen består. Matematiskomfördelning är inte rättvisa och leder inte tillverklig jämställdhet. är det ett faktumatt där kvotering tillämpas är ocksåkönsfördelningen matematiskt korrekt, men där såinte sker är det ojämnt mellan kvinnor och män. FNhar som nämnts kritiserat för den ojämnakönsfördelningen inom statlig förvaltning. Samtidigtkommer rapporter om att löneskillnaderna mellankvinnor och män ökat kraftigt inom de delar avRegeringskansliet där jämställdhetsministern äreller har varit verksam.Politiken skall inte skapa levnadsmönster förnågon enda individ. Vi moderater anser attpolitikens uppgift i stället är att skapamöjligheter för det fria valet. Attitydförändringarkräver synliggörande av kvinnor och goda exempel,inte kvotering. Vi förordar att regeringentillsätter en utredning om effekterna av den egnaarbetsplanen för jämställdhet inom den offentligaförvaltningen.Vad vi här anfört bör ges regeringen till känna.Det innebär att vi tillstyrker motion A315 yrkande13 (m) som motionerna A215 yrkandena 1 och2 (s), A241 yrkande 11 (fp) och A242 yrkande 2 (kd)avstyrks.2. Allmänna frågor om jämställdhet (punkt 2)(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motion2002/03:A241 yrkande 11 (fp) samt avslår motionerna2002/03:A215 yrkandena 1 och 2 (s), 2002/03:A242yrkande 2 (kd) och 2002/03:A315 yrkande 13 (m).StällningstagandeVi i anser att det är mycketlång väg att gå innan vi får något som liknarjämställdhet i näringslivet. Få kvinnor imaktpositioner ger sämre villkor för kvinnor och förde män som inte heller passar in i den norm som detilldelats i kraft av sitt kön. Den bristandejämställdheten i bolagsstyrelserna är också ett hotmot svensk konkurrenskraft. Det är enligt vår meningett oförsvarligt slöseri med intellektuellt kapitalatt de personer som skall fatta strategiskt viktigabeslut bara rekryteras ur den halva av befolkningensom är män. Eftersom näringslivet och fackförbundenbevisligen inte lyckats lösa dilemmat är det dagsatt använda politiken och skapa nya strukturer föratt ta oss in i det moderna samhället och utveckladet svenska näringslivet.Näringslivet kan bli mer jämställt med aktivopinionsbildning, med krav på att större företag iårsredovisningen presenterar den egnajämställdhetssituationen och genom att införajämställdhetsmärkning.Under flera decennier har det talats om problemetatt så få kvinnor finns representerade ibörsbolagsstyrelser. Utredningar har lagts på hög,men konkreta åtgärdsförslag och resultat haruteblivit. Vi i kommer därför att tainitiativ till en aktiv opinionsbildning kringvikten av mångfald inom ledarskapskulturen. Vi villha ett utökat samarbete med börsbolag och andraberörda organisationer och representanter för atthitta lösningar på problemet. Vi tänker också belysadagens situation inom näringslivet genom olikaaktiviteter för att på det sättet få uppallmänhetens medvetenhet om den skeva situationen.Ett exempel är ett projekt inom StudieförbundetNäringsliv och Samhälle som har till syfte att ökaandelen kvinnor på ledande poster. Det handlar bl.a.om att arbeta för att chefsutvecklingsprogram ochrekryteringsprocesser utvecklas så att kvinnorsbehov särskilt lyfts fram. Kvinnliga kandidater börmålmedvetet övervägas för styrelseposter. Måletskall vara att avsevärt öka kvinnorepresentationen.Vad som här har anförts bör ges regeringen tillkänna.Det anförda innebär att motion A241 yrkande 11(fp) tillstyrks som motionerna A215yrkandena 1 och 2 (s), A242 yrkande 2 (kd) och A315yrkande 13 (m) avstyrks.3. Allmänna frågor om jämställdhet (punkt 2)(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. bifaller därmed motion2002/03:A242 yrkande 2 (kd) och avslår motionerna2002/03:A215 yrkandena 1 och 2 (s), 2002/03:A241yrkande 11 (fp) samt 2002/03:A315 yrkande 13 (m).StällningstagandeEnligt uppfattning ärjämställdhet en fråga om demokrati. Kvinnor och mänskall ha samma rättigheter och möjligheter attpåverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför ärdet viktigt att män och kvinnor finns representeradei någorlunda lika delar i alla beslutandeförsamlingar.