bet · GQ01KU26 · 2003-02-13 00:00:00 — I denna del kan det inteanses råda full parallellitet mellanregeringsformen och Europakonventionen.Denna konvention kan antas åläggakonventionsstaterna viss skyldighet attgenom lagstiftning trygga vissa fri- ochrättigheter även mellan enskilda. Enligtvår mening vore det värdefullt att utredaom även fri- och rättigheter mellanenskilda borde grundlagsfästas och intesom nu i huvudsak vara inriktade påförhållandet mellan den enskilde och detallmänna. Konstitutionsutskottetsmajoritet har i ett tidigare betänkandekonstaterat att det inte är praktisktmöjligt att i en grundlag ta in engenerell reglering av skyddet förmänskliga fri- och rättigheter såvittavser förhållandet mellan enskilda. Detfinns emellertid några bestämmelser iregeringsformen som visar att det ärmöjligt. Det är med andra ord mer enfråga om att vilja än att kunna. Dennatyp av frågeställning anknyter tillfrågan om diskrimineringsförbud. Det ärangeläget just att ett sådant skydd fårbäring även mellan enskilda, inte baramellan den enskilde och det allmänna.Regeringen bör tillsätta en utredning omett vidgat skydd för de mänskliga fri-och rättigheterna i enlighet med vad somanförs i reservationen.3.Värdekommission (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation3. Därmed bifaller motion2002/03:K361.StällningstagandeInget samhälle kan bestå utan ettgrundläggande etiskt minimum. Men om viinte bryr oss om att utkristallisera ochdiskutera och förklara detta minimum ärrisken uppenbar att det faller i glömskaoch ersätts av ett moraliskt gungfly. Attföra en debatt om dessa idéer bordedärför vara centralt i alltsamhällsengagemang. De politiskapartierna är naturligtvis inte de mestcentrala signalgivarna när det gälleröverförande av värden och värderingar.Familjen är givetvis den viktigaste.Skolan, medierna, vänner och kamraterkompletterar denna uppgift. Lagstiftarendeltar också - det torde vara påvisat attlagstiftning är normerande, åtminstone iviss utsträckning. Men även inompolitikens domäner finns det behov av ettsamtal, debatt, kring de grundläggandemänskliga värdena. Och självfallet är detoerhört centralt att de politiska beslutsom fattas av riksdag, landsting/regioneroch kommuner är grundade på ettaccepterat värdemönster.Till det politiska ledarskapet hörockså möjligheten att starta endiskussion och att försöka leda den in påmeningsfulla områden. I andra sammanhanghar regeringen och de politiska partiernavarit angelägna om att bidra till attdebatt skapas kring andra frågor.Maktutredningen och Demokratiutredningenvar t.ex. så uppbyggda att ett av syftenamed dem vara att stimulera debatten kringrespektive frågeområde. EU 2004-kommitténoch etikkommissionen för företagandetvisar också att argumentet mot en värde-eller etikkommission för helasamhällslivet har undanröjts. För ensvensk värdekommission går det utmärktatt använda sig av det grundläggandeupplägg som den norska värdekommissionenhar haft. Det finns t.ex. anledning attfokusera på följande frågeställningar:vilka de grundläggande värdena för ettgott samhälle är och vilkainspirationsgivarna för dessa är, liksomhur vi tillägnar oss etiken/värdena,familjens, skolans, rättssystemets,mediernas och övriga signalgivaresbetydelse som värde- och normöverförare,hur rättssystemet och rättstänkande byggsupp utifrån den gemensamma värdebasen,samhällsekonomins beroende av enfungerande etik i form av tillit ochförtroende, ekonomins drivkrafter,familjens betydelse för ettgemenskapstänkande, värdebasens betydelseför uppbyggande av företags- ochorganisationskulturer, värdebasensutveckling och betydelse i ettinformationssamhälle jämfört medjordbruks- och industrisamhällena ochvärdebasens utveckling och betydelse iett samhälle som får allt större etniskmångfald. bör i syfte att breddaoch entusiasmera den etiska diskussionenmed sikte på samhällets fundament ochdärmed de mänskliga fri- ochrättigheterna tillsätta envärdekommission. Detta bör ges regeringentill känna.4.Samvetsklausul (punkt 5 - villkorad)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser, såvida inte beslutari enlighet med reservation 2, attutskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation4. Därmed bifaller delvismotion 2002/03:Ub495 yrkande 1.StällningstagandeSamvetet kan definieras som en etiskmedvetenhet i var människa. Dennamedvetenhet är beroende av denbakomliggande etiken och kulturen ochinte minst de grundläggande värden somvår demokrati ytterst vilar på. OmSveriges riksdag skulle lagstifta omt.ex. rätt till dödshjälp i någon formoch om det skulle ingå i en yrkesgruppsuppgifter och åligganden att utföramomentet, då hör det till degrundläggande mänskliga rättigheterna ien rättsstat att kunna vägra att utföradetta för sitt samvetes skull, utanrättslig eller någon annan påföljd.De länder som har samvetsklausul kantillvarata kunnandet och engagemanget hosalla de personer som funnit sin uppgiftinom sjukvården, utan att tvinga den somhyser samvetsbetänkligheter kring vissasvåra etiska frågor att delta i vissverksamhet. Till syvende och sist handlardet emellertid inte om att utredahuruvida skall ha ensamvetsklausul inom sjukvården eller ej.Frågan är i stället hur skalltillämpa , som redan ären del av svensk lagstiftning. Enligt minmening bör regeringen efter utredningsnarast återkomma till medlagförslag om att införlivasamvetsfriheten i rättighetskatalogen iSveriges grundlag.5.Åtgärder mot det politiska våldet(punkt 7)av () och TobiasKrantz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation5. Därmed bifaller motion2002/03:K385 yrkande 10.StällningstagandeDemokratin bygger på samtalets metod. Demänniskor som i stället försöker ändrasamhället med våld och hot utgör ett hotmot både enskilda individer och samhälleti stort. Vi är mycket bekymrade över desenaste årens utveckling när det gällerbrott med rasistiska, nazistiska ochantisemitiska förtecken. Vi kan aldrigacceptera att människor skräms tilltystnad. Kartläggning av politiskamotståndare, systematiska trakasserieroch publicering av "dödslistor" via olikahemsidor utgör steg i ett försök atttysta ned demokratiska motkrafter.Brottsligheten inskränker sig dock intetill hot, utan flera våldsdåd, och tilloch med mord, har utförts av dessarörelser. När demonstranter missbrukardemonstrations- och yttrandefriheten pådet sätt som skedde i ärdet inte bara ett angrepp mot dem somdrabbades av vandaliseringen utan det ärockså en attack mot demokratin. Det odlasen våldsromantik och en tro på attutomparlamentariska aktioner äröverlägsna den representativa demokratinsom får legitimera direktantidemokratiska handlingar. Vi menar attdet är alla demokraters uppgift attreagera kraftfullt när den extrema högernoch den yttersta vänstern gör gemensamsak.6.Negativ föreningsfrihet (punkt 8)av (), HelenaBargholtz (fp), (),(m), (), () och NilsFredrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation6. Därmed bifaller motion2002/03:K379 yrkande 13.StällningstagandeMed rätten att ansluta sig till enförening borde rimligen också följa enrätt att utan sanktion utträda ur enförening. Enligt den tolkning somEuroparådets organ i gettEuropakonventionen är också den negativaföreningsfriheten skyddad på svenskarbetsmarknad. Trots att Arbetsdomstolenvid flera tillfällen klargjort att enmedlem i en facklig organisation har rättatt lämna organisationen på egen begäranförekommer det emellertid fortfarande attfackliga organisationer nekar ellerställer upp hinder då en medlem önskarutträda eller skapar svårigheter förarbetsgivare som vill anställa någon sominte är fackligt ansluten. På samma sättkan det uppstå svårigheter för enarbetssökande i de fall arbetsgivarenförbundit sig att endast anställa dem medviss facklig tillhörighet och denarbetssökande tillhör en annanorganisation eller inte tillhör någonfacklig organisation alls. Det förekommeräven påtryckningar på arbetsgivare attacceptera kollektivavtal. Rätten att ståutanför en förening är alltså inte någonsjälvklarhet i . Någon uttryckligbestämmelse om skydd för den enskildesrätt att stå utanför en organisationfinns inte i regeringsformens fri- ochrättighetskatalog. Regeringen bör läggafram ett sådant förslag.7.Retroaktivitetsförbud (punkt 9)av (), (), (m), KerstinLundgren (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation7. Därmed bifaller motionerna2002/03:K237 och 2002/03:K241 yrkande 35.StällningstagandeRegeringen föreslår då och dålagstiftning med retroaktiv tillämpningpå skatteområdet. Syftet kan vara atteliminera en skatteflyktsmöjlighet, attförhindra ett överutnyttjande av någonskattefördel innan nya skärpta reglerträder i kraft eller att över huvud tagettäppa till något oavsiktligtskatteläckage. Användningen av den ilagstiftningen tänkta begränsademöjligheten att lagstifta med retroaktivverkan på skatteområdet leder till storrättsosäkerhet för enskilda individer ochför näringslivet. Det visar sig dessutomatt tiden mellan en skrivelse och enproposition tenderar att bli allt längre.Under de senaste tio åren har sådanretroaktiv skattelagstiftning beslutatsen eller par gånger . Det äruppenbart att det utrymme för retroaktivlagstiftning som av lagstiftaren vartänkt att vid särskilda skäl möjliggörabegränsade undantag används allt oftare.De är därför nödvändigt attregeringsformens principiella förbud motretroaktiv skattelagstiftning skärps.Ett annat problem gäller retroaktivändring av andra regler. Det är uppenbartatt förändringar av t.ex. bidrag kan hanog så stor betydelse för företags ochenskildas möjligheter att planeralångsiktigt. Det är därför önskvärt attse över retroaktivitetsskyddet för attgöra det mer allmänt tillämpligt i frågaom all lagstiftning med retroaktiv verkansom missgynnar medborgare eller en gruppav medborgare.Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till ytterligarebegränsningar av möjligheten att beslutalagar med retroaktiv verkan.8.Skyddet mot diskriminering i 2 kap. 15§ regeringsformen (punkt 10)av () och GustavFridolin (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen beslutar att som vilande antabifogat förslag till lag om ändring iregeringsformen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/3:K275 samt delvismotionerna 2002/03:L249 yrkande 8 och2002/03:K310 yrkande 2.StällningstagandeRätten till likabehandling oavsettsexuell läggning är en grundläggandemänsklig rättighet, skyddad bl.a. enligtden europeiska konventionen av den 4november 1950 angående skydd för demänskliga rättigheterna och 1966 årsinternationella konvention ommedborgerliga och mänskliga rättigheter.Enligt båda dessamänniskorättsinstrument, som ärfolkrättsligt bundet av, åligger detstatsmakterna att säkerställa att dennarätt till likabehandling förverkligas.Ett av många sätt att bidra till det voreatt införa ett skydd mot antagande avlagar och andra föreskrifter sommissgynnar någon av skäl som har sambandmed sexuell läggning. Vi välkomnar detskydd mot diskriminering på grund avsexuell läggning som införts imålsättningsbestämmelserna i 1 kap. 2 §regeringsformen, men anser att den interäcker för att motverka diskriminering avnågon av skäl som har samband med sexuellläggning. Att diskriminerandelagstiftning förekommer har inte minstSamboendekommittén påvisat i sittbetänkande Nya samboregler (SOU1999:104). Det är således inte endastprincipiella skäl som talar för attinföra ett förbud i grundlag. Även rentpraktiskt skulle en sådan ordning kunnaförebygga att diskriminerande reglerantas eller tillåts fortleva. Motbakgrund av vad vi här redovisat yrkar vidärför att beslutar att 2 kap.15 § regeringsformen ges följandelydelse: "Lag eller annan föreskrift fårej innebära att någon missgynnas därföratt han eller hon med hänsyn till ras,hudfärg, etniskt ursprung eller sexuellläggning tillhör en minoritet. "9.Skyddet mot diskriminering i 2 kap. 15§ regeringsformen (punkt 10)av () och TobiasKrantz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation9. Därmed bifaller motionerna2000/03:K310 yrkande 2 och 2002/03:L249yrkande 8 samt delvis motion2002/03:K275.StällningstagandeVi anser att den beslutadeändringen i 1 kap. 2 § regeringsformen,som ålägger det allmänna att motverkadiskriminering på grund av bl.a. sexuellläggning, inte är tillräcklig. Inte baraprincipiella skäl utan även vikten av attförebygga att diskriminerandelagstiftning antas eller får fortlevatalar för att förbudet i 2 kap. 15regeringsformen mot diskriminerandelagstiftning på grund av ras, hudfärg ochetniskt ursprung utvidgas till att ävenomfatta sexuell läggning.10. Skyddet mot diskriminering i2 kap. 15 § regeringsformen (punkt 10- villkorad)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser, såvida inte beslutari enlighet med reservation 2, attutskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation10. Därmed bifaller delvismotionerna 2000/03:K310 yrkande 2,2002/03:L249 yrkande 8 och 2002/03:K275.StällningstagandeGrundlagens, dvs. närmastregeringsformens, grundläggande synsättmåste ändras så att det ges ett tydligtdiskrimineringsskydd för människansintegritet oberoende av religion, ålder,ras, hudfärg, kön, språk, sexuellidentitet, genetiska särdrag, börd,ekonomisk eller social ställning,funktionshinder etnisk tillhörighet ellerpolitisk tillhörighet. Detta bör utredasgenom regeringens försorg.11. Begreppet sexuell läggning i1 kap. 2 § regeringsformen (punkt 11)av (), TobiasKrantz (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation11. Därmed bifaller motion2002/03:K310 yrkande 1.StällningstagandeEn grundläggande mänsklig rättighet äratt inte utsättas för diskriminerandelagstiftning på grund av sin sexuellaläggning eller könstillhörighet. De factofinns det många exempel pådiskriminerande lagstiftning (se SOU1999:104). Därför vill vi attregeringsformens portalparagraf skallange vilka grunder för diskrimineringeller särbehandling i samhället som ärotillåtna. Vi anser således att riksdagenskall fullfölja den påbörjadeförändringen av skrivningarna omdiskriminering i regeringsformens 1 kap.2 § men att denna utvidgas till att ocksånämna diskriminering på grund avkönsidentitet.12. Samordning av ombudsmän m.m.(punkt 12)av () och TobiasKrantz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation12. Därmed bifaller motion2002/03:Ju364 yrkande 23 och avslårmotionerna 2002/03:K241 yrkande 37,2002/03:K280, 2002/03:K395, 2002/03:So444yrkande 3, 2002/03:Sf289 yrkande 6,2002/03:Sf334 yrkande 43 och 2002/03:A213yrkande 2.StällningstagandeNär genom författningfick sin första justitieombudsman, vardetta en världsnyhet. JO skulle vara denvalda folkförsamlingens ombud för atttillse att vad hade beslutatgenom lagar och författningar verkligenefterlevdes av domare och ämbetsmän.Under senare år har vi fått en hel floraav ombudsmän: mot etniskdiskriminering 1986, Barnombudsmannen1993, 1994 ochOmbudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning 1999. Medämbetsansvarets avskaffande minskade JO:smakt och med införandet av en rad nyaombudsmän har ombudsmannafunktionensjunkit ned till att bli ett ämbetsverkbland andra. Ombudsmannaidén harförsvagats och tunnats ut. I många fallhar det dessutom blivit en effektfullåtgärd för politiker att peka på, näregentligen svårare och merakostnadskrävande insatser varit av nöden.Ombudsmannainstitutionen bör nutydliggöras och förenklas. Ingripandenmot statliga och kommunala ämbetsmän ochmyndigheter bör samordnas under . Övriga ombudsmän bör slås sammantill ett ombudsmannaämbete. Hit kan dåföras eventuella nyaombudsmannauppgifter. Stor återhållsamhetbör dock iakttas när det gäller attinföra sådana. Med sådana åtgärder skullede enskilda medborgarnas möjligheter ökaoch JO kanske återfå något av sin fornastatus. Det sammanslagnaombudsmannaämbetet skulle få störrekraft.13. Samordning av ombudsmän m.m.(punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation13. Därmed bifaller motion2000/03:Sf289 yrkande 6 och avslårmotionerna 2002/03:K241 yrkande 37,2002/03:K280, 2002/03:K395, 2002/03:Ju364yrkande 23, 2002/03:So444 yrkande 3,2002/03:Sf334 yrkande 43 och 2002/03:A213yrkande 2.StällningstagandeDiskriminering måste förebyggas ochmotverkas inom alla områden och på olikanivåer i samhället. Det är en mänskligrättighet att slippa diskriminering pågrund av ovidkommande faktorer. Det ärväsentligt att detta sker genom ensamordnad och samlad syn pådiskrimineringsfrågorna till skillnadfrån dagens spretiga rättssystem med heltskilda lagar för olika diskrimineradegrupper och skilda lagar för arbetslivetoch utanför. Dessa olika lagar bör samlasi en lag mot alla former avdiskriminering - enantidiskrimineringslag baserad påmänskliga rättigheter. Jämställdhets- ochmångfaldsplaner skall ingå som ennaturlig del av lagen. Detta bör gesregeringen till känna.14. Översyn av lagstiftningen(punkt 14)av (), TobiasKrantz (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation14. Därmed bifaller motion2002/03:So512 yrkande 5.StällningstagandeNågon samlad genomgång av homosexuellassituation inom olika lagstiftningsområdenhar inte gjorts . Bisexuellasoch transpersoners rättsliga situationhar aldrig varit föremål för någon samladgenomgång. Det är dags att nu göra ensamlad översyn av förekomsten avåterstående diskriminering ilagstiftningen mot homosexuella,bisexuella och transpersoner för att fåfram förslag på lagreformer som kaneliminera all återstående juridiskdiskriminering.15. nr 169(punkt 21)av (), TobiasKrantz (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation15. Därmed bifaller motion2002/03:K394.StällningstagandeDe steg som tagits är tillfyllest föratt nu skall kunna ansluta sigtill nr 169 omursprungsfolks rättigheter. Det finnsinte någon anledning att invänta pågåendeoch eventuellt tillkommande utredningarmed den tid det tar att därefter upprättaett lagförslag efter remissbehandling.Tidsperspektivet med en sådan ordning äråtta till innan en svenskanslutning kan komma i fråga, dvs. tjugoår efter det att konventionen trädde ikraft.Det är genant att , som är ettdemokratiskt samhälle som värnar omminoriteter och ursprungsfolk, inteansluter sig till en konvention som harstor betydelse för det egna landetsursprungsfolk, samerna. börgenast ratificera konventionen. Det gårinte att avvakta att uppfyllervarje liten del. Det bör räcka med denviljeinriktning som visat när detgäller att lösa återstående frågor. nr 169 bör genastratificeras.16. Svenskt medborgarskap(punkt 23)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation16. Därmed bifaller motion2002/03:K408.StällningstagandeRegeringsformens regler om undantag frånförbudet att beröva svenska medborgaremedborgarskapet bör kompletteras.Regeringen bör låta utreda möjlighetenatt genom lag göra ytterligare undantagför dem som förvärvat medborgarskapetgenom naturalisation. Det är stötande förden allmänna rättskänslan att t.ex. engrov narkotikabrottsling, eller en annanperson belastad med grovt brottsregister,som förvärvat det svenska medborgarskapetgenom falska uppgifter eller bestickninginte skall kunna fråntas detta. En personmed dubbelt medborgarskap bör i sådanafall kunna fråntas det svenskamedborgarskapet.17. Äganderätt (punkt 24)av (), HelenaBargholtz (fp), (),(m), (), () och NilsFredrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation17. Därmed bifaller motionerna2002/03:K216 yrkande 2, 2002/03:K323 och2002/03:K379 yrkande 12 samt delvismotion 2002/03:K216 yrkande 1.StällningstagandeRegeringen bör lägga fram förslag omstärkt grundlagsskydd för äganderättenoch för immateriella rättigheter. Denprivata äganderättens betydelse kan inteunderskattas. Den privata äganderätten ärav grundläggande betydelse för helasamhällssystemet. En författning som integer ett starkt och stabilt skydd för denprivata äganderätten riskerar att ge enkraftigt dämpande effekt på företagandeoch ekonomisk tillväxt. Det är på siktett stort hot mot välståndsutvecklingen.Ett starkt skydd för egendom iförfattningen liksom i den underliggandelagstiftningen är grundförutsättningenför ekonomisk utveckling. Det finns enfara i att ensidigt hävda de gemensammaintressena framför den enskildesäganderätt. Inte minst riskerar det attleda till ökad misstro mot rättsstatenoch till att människor i allt mindreutsträckning känner det personligaansvaret för sin egendom och den egnamiljöpåverkan. Sådana inskränkningar sominte drabbar generellt utan inom ettbestämt geografiskt område eller enskildaindivider skall som huvudregel medförarätt till ersättning.Den enskilda äganderätten skyddasförutom av bestämmelserna i 2 kap. 18 §regeringsformen även iEuropakonventionen. Med egendom avses ikonventionen inte bara äganderätt tillfast och lös egendom utan ävenrättigheter som fordringar ochimmateriella rättigheter. Något sådantskydd för immateriella rättigheter gesemellertid inte i regeringsformen. Det ärangeläget att regeringsformen innehålleren regel som står i full samklang medEuropakonventionen, som slår fast att denenskilda äganderätten i princip ärokränkbar och att inskränkningar iäganderätten endast får ske i klartangivna fall och då med full ersättningtill den enskilde. I sammanhanget måsteockså hänsyn tas till attsamhällsutvecklingen i stort, som bl.a.lett till att en ökande andel avsamhällets totala förmögenhetsmassabestår av immateriella tillgångar. Motden bakgrunden framstår det som angelägetatt grundlagsskyddet för den enskildaäganderätten anpassas tillsamhällsutvecklingen och att skyddetutökas till att uttryckligen omfattaannan egendom än mark och byggnader.Äganderätten behöver stärkas med tydligaersättningsregler vid inskränkning inyttjanderätten.Regeringen bör således efter utredninglägga fram ett förslag om ändring avregeringsformens skydd för äganderättenså att detta förstärks och står isamklang med och såatt det finns tydliga ersättningsreglervid inskränkning av nyttjanderätten.Skyddet för äganderätten bör ocksåförstärkas genom annan lagstiftning.18. (punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 25 borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringentill känna vad som anförs i reservation18. Därmed bifaller motion2002/03:K272.StällningstagandeRegeringen bör lägga fram ett förslagtill lag om ändring i lagen (1989:253) omallmänna helgdagar som innebär att den 8mars blir allmän helgdag. År 1980proklamerade FN sominternationell kvinnodag.