bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Motionernaoch 2002/03:So21 (fp) yrkande 11 och 2002/03:So22(m) yrkande 3 avstyrks.Utskottet kommer att återkomma till frågan ommedelsanvisning till anslaget Bidrag tillhandikapporganisationer liksom till motioner medbegäran om annan anvisning i betänkande2003/04:SoU1.En skola för allaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om att återinföraspeciallärarutbildningen med hänvisning tillatt den nya lärarutbildningen påtagligt kommeratt stärka den specialpedagogiska kompetensenbland alla lärare. bör även avslåmotioner om statliga specialskolor medhänvisning till att regeringen avser attåterkomma med förslag med anledning avutredningen om visstidsplaceringar vid statligaresurscenter . börvidare avslå motioner om utbildning förfunktionshindrade elever med hänvisning tillbl.a. ansvars- och finansieringsprincipen,pågående utredningsarbete ochförsöksverksamhet. Jämför reservationerna 16(fp), 17 (m, fp, kd, c), 18 (m) och 19 (fp).MotionernaI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om förbättradeförutsättningar för elever med funktionshinder(yrkande 2). Enligt motionärernas mening skall barnoch ungdomar med funktionshinder ha en rättighet ochinte en skyldighet att integreras i den vanligakommunala skolan. Specialskolor skall även ifarmtiden vara ett alternativ för de elever somanser att dessa skolor bättre kan tillgodose derassärskilda behov.I motion 2002/03:So21 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om återinfördspeciallärarutbildning inriktad mot direkt arbetemed elever i behov av särskilt stöd (yrkande 12).Motionärerna vill också ha ett tillkännagivande omde statliga specialskolorna för multihandikappadeelever (yrkande 13). De anser att möjligheten attvälja Hällsbo- eller för multihandikappadeelever bör återinföras. De anser också att det ärviktigt att särskolan får finnas kvar som egenskolform och begär ett tillkännagivande om att ändradirektiven till avutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning, så att alternativet nedläggningav särskolan inte utreds (yrkande 14). Vidare begärmotionärerna tillkännagivande om att införa ennationell skolpeng, som tilldelar elever medfunktionshinder extra resurser (yrkande 15).Motionärerna begär tillkännagivande om att statenfinansierar de kostnader som uppstår för attgenomföra utbildningstolkning inom den offentligtfinansierade vuxenutbildningen (yrkande 16) då detför vissa utbildningsanordnare har blivit för dyrtatt bekosta de dubbla teckentolkar som behövs föratt döva och hörselskadade skall kunna delta ivuxenundervisning. De anser att allavuxenstuderande, inklusive de med funktionshinder,skall ges möjlighet att välja om de vill utbilda sigi den kommunala vuxenutbildningen, i enfolkbildningsorganisation eller hos en annananordnare. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 17). Vidare bör regeringen återkomma tillriksdagen med lagförslag om individers rättighettill vuxenutbildning för utvecklingsstörda inomsärvux (yrkande 18). Slutligen begärs etttillkännagivande om att en översyn skall göras av omstuderande med psykiska funktionshinder ochneuropsykiatrisk problematik skall ges rätt attansöka om utbildningsbidrag eller assistans (yrkande19). Motionärerna anser att det är viktigt att seöver situationen för studerande med psykiskafunktionshinder, eventuellt genom enförsöksverksamhet där den grupp studenter som harrätt att ansöka om särskilt utbildningsstödutvidgas.Även i motion 2003/04:So575 av . begärs tillkännagivande om översyn av omstuderande med psykiska funktionshinder ochneuropsykiatrisk problematik skall ges rätt attansöka om utbildningsbidrag eller assistans (yrkande8). Ett likartat yrkande finns också i motion2003/04:Ub414 av m.fl. (fp) yrkande 7.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisar regeringen att den inomutbildningspolitiken har lagt fram flerapropositioner som rör elever och vuxna medfunktionshinder och ett flertal utredningar pågår.Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxnamed funktionshinder ser på mål och målgrupper förden statliga läromedelsframställningen. har i uppdrag att göra en översynav särskolans framtida roll. seröver lagstiftningen i syfte att bl.a. förbättraelevers rättssäkerhet. I regeringens utvecklingsplanför kvalitetsarbete i förskola, skola ochvuxenutbildning föreslås kommande satsningar påkvalitetsarbetet. Där aviseras också kommandeändringar i de individuella programmen.De specialpedagogiska frågorna har samlats inom enmyndighet - - för attden på ett kraftfullt sätt skall kunna stödjahuvudmännen. har det också skall kunna stödjahuvudmännen som ansvarar för den offentligavuxenutbildningen. En satsning på sammanlagt 12miljoner kronor sker dessutom för anpassning ochutveckling av läromedel till vuxna medfunktionshinder. Därutöver har institutet som enengångssatsning tillförts ytterligare 10 miljonerkronor för att kompetensutveckla personal somarbetar med elever som har vissa funktionshinder. nya lärarutbildningen kommer alla studenter attundervisas i specialpedagogik.Under en treårsperiod har per årsatsats på pedagogisk forskning inom området elevermed funktionshinder. avsättsårligen för att utveckla läromedel som riktar sigtill studerande som har teckenspråk som första språkinom vuxenutbildning och folkhögskola. 7,5miljoner kronor avsätts för att utvecklasärvuxverksamheten i kommunerna.Regeringen har tagit initiativ till en omfattandestatlig satsning för att öka personaltätheten iskolorna och fritidshemmen - en satsning som kommeralla elever till godo. av fem årtillförs kommunerna för attförbättra situationen. När satsningen nått sin fullaomfattning kommer den att ha lett till attpersonalen i skolor och fritidshem har ökat med ca15 000 anställda.För att nå målen i handlingsplanen och förbättraförutsättningarna för studerande som harfunktionshinder har ett genomgripande reformarbeteskett . Regeringen bedömer attsatsningarna på specialpedagogiska frågor,kvalitetsutveckling, kompetensutveckling,lärarutbildning, en ökning av personaltätheten iskolor och fritidshem kommer att förbättrautbildningssituationen för elever som harfunktionshinder. Möjligheterna för dessa elever attgå i skolan i närheten av hemmet och bo tillsammansmed sina föräldrar eller i deras närhet ökar.Universiteten och högskolorna arbetarkontinuerligt med att göra lokalerna mertillgängliga och har särskilda handläggare somansvarar för informationen om den fysiska till-gängligheten vid lärosätet. Regeringen bedömer attförbudet mot diskriminering av studenter ellersökande till högskolan kommer att underlätta förpersoner med funktionshinder att studera viduniversitet och högskolor eftersom förbudet ävenomfattar brist på tillgänglighet och användbarhet.Satsningar på särskilt stöd för studenter medfunktionshinder bör också kunna bidra till dennautveckling.Riksdagen har efter förslag från regeringen ökatanslaget för de medel som får disponeras avStockholms universitet för särskilda stödåtgärdertill studenter med funktionshinder. Anslaget höjdesår 2001 med (prop. 2000/01:1,utgiftsområde 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr.2000/01:99). Stödåtgärderna kan avse assistent,lektör, teckenspråkstolk, anteckningshjälp ellerextra undervisning. tillförsStockholms universitet ytterligare medel för nämndaändamål. Som en engångssatsning under budgetåret2002 har tillförts 1 miljonkronor för att utreda förutsättningarna för enteckenspråkig miljö och därmed intensifiera insatserför döva och hörselskadade inom sina utbildningar(prop. 2001/02:1, utgiftsområde 16, bet.2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande att detanser att socialutskottet bör avslå motion2002/03:So21 yrkande 12 med begäran om attspeciallärarutbildningen skall återinföras.Utskottet anför följande:En reformering av lärarutbildningen hargenomförts fr.o.m. enligtriksdagens beslut med anledning av propositionenEn förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135,bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). Iutbildningen till den nya lärarexamen, som ersattåtta olika lärarexamina, skall allalärarkandidater, oavsett vilket stadium ellervilka ämnen de avser att arbeta inom, få vissutbildning i specialpedagogik inom ramen för dets.k. Målet är attalla blivande lärare utifrån kunskaper ispecialpedagogik skall ha goda förutsättningaratt organisera arbetet med hänsyn till olikabarns och elevers behov av tid, stimulans ochstöd. Vidare kan specialpedagogik förekomma sominriktning i lärarexamen, och det kan ocksåutgöra en specialisering. Utskottet anser därföratt den nya lärarutbildningen på ett mycketpåtagligt sätt kommer att förstärka denspecialpedagogiska kompetensen bland alla lärarei skolorna.Som en påbyggnad på lärarexamen finnsspecialpedagogexamen. För att få denna examenkrävs, enligt bilaga 2 till högskoleförordningen(1993:100, ändr. 2001:23), att studenten har despecialpedagogiska kunskaper och färdigheter sombehövs för att aktivt kunna arbeta med barn,ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola,skola, vuxenutbildning ellerhabilitering/rehabilitering. Därutöver skallstudenten bl.a. kunna genomföra pedagogiskautredningar och analysera individers svårigheterpå organisations-, grupp- och individnivå samtkunna vara en kvalificerad samtalspartner ochrådgivare i pedagogiska frågor för föräldrar,kolleger och andra berörda yrkesutövare.Motsvarande motionsyrkanden om återinförande avspeciallärarutbildningen har avstyrktsav utskottet och avslagits av (bet.2002/03:UbU4 s. 16 f.).Utbildningsutskottet föreslår vidare attsocialutskottet avstyrker motionsyrkandena ombehovet av specialskolor för elever medfunktionshinder. Utskottet redovisar beslutet omavvecklingen av de fasta skoldelarna vid de statligariksskolorna och och densamtidiga uppbyggnaden av resurscenterverksamhetenvid skolorna. Utskottet redovisar också att fråganom en omprövning av nämnda beslut återkommande harbehandlats och avslagits av . Utskottetanför vidare:En av regeringen tillsatt särskild utredarelämnade betänkandetVisstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU2002:106). Visstidsutbildning skall ges vidEkeskolan i , för elever med synskada ochytterligare funktionshinder, och vidHällsboskolan i , för elever med gravspråkstörning. Dessa tidigare specialskolor är resurscenter inom Specialpedagogiskainstitutet.Syftet med visstidsutbildning är att ge ettspecialpedagogiskt stöd så att eleven på längresikt skall kunna återvända till sin hemskola ochfå en fullgod utbildning i närheten av hemmet. Deelever som undervisas vid resurscenter ärfortfarande elever i sina respektive hemkommuner.Utredaren föreslår en ny förordning omvisstidsutbildning. Elevens vårdnadshavare skallkunna göra ansökan, och beslutar om eleven skall tasemot. Vårdnadshavaren skall ha rätt att överklagaett beslut till Skolväsendets överklagandenämnd.En visstidsutbildning skall fortgå under minst entermin. Om fortsatt behov finns efter denbeslutade tiden kan en förnyad ansökan göras. Enelev kan fortsätta i visstidsutbildning underhela den obligatoriska skolgången.Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds nuinom Regeringskansliet.Med anledning av motion 2002/03:So21 yrkande 14 omatt direktiven till kommittén för översyn avutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning bör ändras, så att alternativetnedläggning av särskolan inte utreds anförutbildningsutskottet följande:U t s k o t t e t hänvisar till att regeringenden , och således efter det attmotionsyrkandet väcktes, beslutat omtilläggsdirektiv till kommittén för översyn avutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning (dir. 2001:100, tilläggsdir.2003:32). Enligt dessa skall kommittén, den s.k.Carlbeck-kommittén, endast lämnaförfattningsförslag för det alternativ sominnebär att särskolan och särvux skall kvarståsom egna skolformer.Motionsyrkande bör därmed avstyrkas avsocialutskottet.Utbildningsutskottet anser att motion 2002/03:So21yrkande 15 om att en nationell skolpeng skallinföras bör avstyrkas av socialutskottet. Utskottethänvisar till att motionsyrkanden om en nationellskolpeng har avstyrkts av utskottet och avslagits avriksdagen vid ett flertal tillfällen.Utbildningsutskottet har ingen annan uppfattning nu.Resurser till skolans verksamhet skall enligtutskottet fördelas med utgångspunkt i de behov somenskilda elever, olika grupper av elever och skolorfaktiskt har. Att schablonmässigt fördela skolpengenenligt vissa kriterier är inte tillräckligt för denflexibilitet som är nödvändig för att skolan skallkunna bli likvärdig. finner detinte heller rimligt att införa en centralresursfördelning för funktionshindrade eleversbehov.Utbildningsutskottet anser att motion 2002/03:So21yrkande 16 om att staten bör svara för de kostnadersom uppstår för att genomföra utbildningstolkninginom den offentligt finansierade vuxenutbildningenbör avstyrkas. Utskottet anför följande:Frågan om utbildningstolk behandlades ipropositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen som till alla delarställde sig bakom (prop. 2000/01:72, bet. UbU15,rskr. hade i sinutvärdering visat att studerande som behöverutbildningstolk har betydande svårigheter att fåtolkinsatsen finansierad. Den huvudsakligaorsaken är att utbildningstolkning är förknippadmed stora kostnader för utbildningsanordnaren.Regeringen uttalade i nämnda proposition ( s. att en av de grundläggande principerna isvensk handikappolitik är den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen. På en övergripande nivåbetyder detta att de medel som avsätts förvuxenutbildning i princip skall täcka kostnadernaäven för studerande med funktionshinder. Varjeutbildningsanordnare, oftast kommun ellerfolkhögskola, bör därför tillhandahålla dettolkstöd som behövs. Regeringen bedömde dock attspeciella insatser kunde behövas i fråga om attutveckla läromedel för studerande som harteckenspråk som första språk inom kommunalvuxenutbildning och folkhögskola.Som redovisas i den nu aktuella regeringsskrivelsendisponerar Nationellt centrum för flexibelt lärande10 fr.o.m. budgetåret 2002för att, i samarbete med , utveckla läromedel för vuxna medteckenspråk som första språk. Ett av myndighetensverksamhetsmål är att öka förutsättningarna fördessa vuxenstuderande att delta i vuxenutbildningenoch folkbildningen.Utbildningsutskottet anser att motion 2002/03:So21yrkande 17 om att alla vuxenstuderande, inklusive demed funktionshinder, skall ges möjlighet att väljavuxenutbildning, bör avstyrkas. Utskottet anför:För studerande med funktionshinder vid folkhögskolaavsätts s.k. förstärkningsbidrag ur anslaget förbidrag till folkbildningen (utgiftsområde 17,anslaget 25:1) enligt beslut av Folkbildningsrådet.Förstärkningsbidragen utgör ca 10 %av statsbidraget till folkhögskolorna eller 123miljoner kronor för . För attförstärkningsbidrag skall utges skall folkhögskolanha merkostnader som är relaterade till studerandesfunktionshinder. Därtill disponerar Statens institutför särskilt utbildningsstöd (Sisus) drygt 40miljoner kronor för för bidrag tillvissa åtgärder för studerande med funktionshindervid folkhögskola (utgiftsområde 17, anslaget 25:2).Folkbildningsrådet har tillsammans med Sisusutformat riktlinjer för statsbidragsfördelningentill folkhögskolorna för insatser för deltagare medfunktionshinder för /2003. Enligtriktlinjerna prioriteras bidrag till lönekostnaderför ökade lärarinsatser, tolkinsatser samt förassistans.Också motion 2002/03:So21 yrkande 18 om rätt tillvuxenutbildning för utvecklingsstörda inom särvuxbör avstyrkas. hänvisar tillatt det avstyrkt motsvarandemotionsyrkanden med hänvisning till pågående översynav utbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning inom den s.k. (bet. 2002/03:UbU8 s. 18 f.). Kommittén lämnadenyligen delbetänkandet För den jag är - omutbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35).Delbetänkandet är en beskrivning och kartläggning avhur utbildningen för barn, ungdomar och vuxna ser uti dag. Kommittén konstaterar bl.a. att utbildningeninom särvux erbjuds i alldeles för liten omfattningoch att resurstilldelningen till särvux ärpåfallande låg, både i reella tal och i förhållandetill satsningarna på övrig vuxenutbildning.Skillnaderna mellan kommunerna är också mycketstora. Den lägesbeskrivning som redovisas idelbetänkandet kommer enligt kommittén att liggatill grund för de förslag som kommittén skallpresentera i sitt slutbetänkande i oktober 2004.AktuelltStatens institut för särskilt utbildningsstöd,Sisus, beviljar fr.o.m. under entreårig försöksperiod särskilt utbildningsstöd iform av assistans även för studenter med psykiskaeller neuropsykiatriska funktionshinder.Försöksverksamheten bygger bl.a. på Stockholmsuniversitets rapport en öppen högskola - Omförutsättningar för studenter med psykiska ochneuropsykiatriska funktionsnedsättningar.Assistansen kan handla om väckning , omhjälp vid biblioteksbesök o.s.v. Sisus stöd skallses som ett komplement till andra stöd och ersätterinte de insatser som kommunen, försäkringskassaneller högskolan bör stå för. Studenter som påbörjarsin utbildning med assistans under försöksperiodenhar möjlighet att behålla assistansen om verksamheten inte kan permanentas.I budgetpropositionen 2003/04:1, volym 8,utgiftsområde 16 redovisar regeringen attutredningen om visstidsplaceringar (dir. 2002:106)redovisat sitt slutbetänkande Visstidsutbildning vidstatliga resurscenter (SOU 2002:106) i november2002. Betänkandet bereds iUtbildningsdepartementet. Regeringen avser attåterkomma med förslag till under våren2004.Socialutskottets ställningstagandeSocialutskottet delar utbildningsutskottetsbedömning att den nya lärarutbildningen på ettmycket påtaglig sätt kommer att förstärka denspecialpedagogiska kompetensen bland alla lärare iskolan. Målet är att alla blivande lärare utifrånkunskaper i specialpedagogik skall ha godaförutsättningar att organisera arbetet med hänsyntill olika barns och elevers behov av tid, stimulansoch stöd. Vidare kan specialpedagogik förekomma sominriktning i lärarexamen, och det kan också utgöraen specialisering. Motion 2002/03:So21 (fp) yrkande12 avstyrks därmed.Utskottet konstaterar att regeringen förnärvarande bereder slutbetänkandet från utredningenom visstidsplaceringar vid statliga resurscenter(dir. 2002:106). Visstidsutbildning ges vidEkeskolan i för elever med synskada ochytterligare funktionshinder och vid iSigtuna för elever med grav språkstörning. Dessatidigare specialskolor är resurscenter inomSpecialpedagogiska institutet. Regeringen har ibudgetpropositionen aviserat att den avser attåterkomma med förslag till under våren2004. Utskottet anser att inte börföregripa kommande förslag på området. Motionerna2002/03:So21 (fp) yrkande 13 och 2002/03:So22 (m)yrkande 2 avstyrks.I anledning av motion 2002/03:So21 (fp) yrkande 14konstaterar utskottet att regeringen den 13 mars2003, efter det att motionsyrkandet väckts, harbeslutat om tilläggsdirektiv till kommittén föröversyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxnamed utvecklingsstörning. Enligt dessa skallkommittén endast lämna författningsförslag för detalternativ som innebär att särskolan och särvuxskall kvarstå som egna skolformer. Motionen ärdärmed tillgodosedd och avstyrks.Socialutskottet delar utbildningsutskottetsuppfattning att resurserna till skolans verksamhetskall fördelas med utgångspunkt i faktiska behov somenskilda elever, grupper av elever och skolorfaktiskt har. Att schablonmässigt fördela skolpengenenligt vissa kriterier är inte tillräckligt för denflexibilitet som är nödvändig för att skolan skallkunna bli likvärdig. Det är inte heller rimligt attinföra en central resursfördelning förfunktionshindrade elevers behov. Motion 2002/03:So21(fp) yrkande 15 avstyrks därmed.Socialutskottet vill betona att en av degrundläggande principerna i svensk handikappolitikär den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen. Påen övergripande nivå betyder detta att de medel somavsätts för vuxenutbildning i princip skall täckakostnaderna även för studerande med funktionshinder.Varje utbildningsanordnare, oftast kommun ellerfolkhögskola, bör därför tillhandahålla det tolkstödsom behövs. Utskottet noterar attNationellt centrum för flexibelt lärande disponerar10 fr.o.m. budgetåret 2002för att, i samarbete med , utveckla läromedel för vuxna medteckenspråk som första språk. Ett av myndighetensverksamhetsmål är att öka förutsättningarna fördessa vuxenstuderande att delta i vuxenutbildningenoch folkbildningen. Motion 2002/03:So21 (fp) yrkande16 avstyrks.I anledning av motion 2002/03:So21 (fp) yrkande 17om att kommuner inte alltid betalar för elever medfunktionshinder som väljer att studera på enfolkhögskola eller ett studieförbund vill utskotteterinra om att folkhögskolor som har merkostnader somär relaterade till studerandes funktionshinder kanerhålla förstärkningsbidrag ur anslaget för bidragtill folkbildningen. Vidare disponerar utbildningsstöd (Sisus) medelför vissa åtgärder för studerande medfunktionshinder vid folkhögskola. Folkbildningsrådethar tillsamman med Sisus utformat riktlinjer förstatsbidragsfördelningen till folkhögskolorna förinsatser för deltagare med funktionshinder. Enligtriktlinjerna prioriteras bidrag till lönekostnaderför ökade lärarinsatser, tolkinsatser samtassistans. Motionsyrkandet avstyrks därmed.Den s.k. har avlämnatett delbetänkande där man bl.a. konstaterar attutbildning inom särvux erbjuds i alltför litenomfattning och att resurstilldelningen till särvuxär påfallande låg, både i reella termer och iförhållande till satsningarna på övrigvuxenutbildning. Lägesbeskrivningen kommer att liggatill grund för de förslag som kommittén skallpresentera i sitt slutbetänkande i oktober 2004.Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas.Motion 2002/03:So21 (fp) yrkande 18 avstyrkas.Sisus beviljar fr.o.m. under entreårig försöksperiod särskilt utbildningsstöd iform av assistans även för studenter med psykiskaeller neuropsykiatriska funktionshinder. Motionerna2002/03:So21 (fp) yrkande 19, 2003/04:So575 (fp)yrkande 8 och 2003/04:Ub414 (fp) yrkande 7 är därmedtillgodosedda och avstyrks.Översyn av hjälpmedelsförsörjningenm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omhjälpmedelsförsörjningen, avgifter, praxisvid tilldelningen, barns hjälpmedel m.m. medhänvisning till pågående utredning påområdet. bör avslå motioner om enhjälpmedelsgaranti. bör även avslåmotioner om vad som bör räknas som hjälpmedeloch om hjälpmedelscentralernas resurser dådetta är en fråga för landstingen. Jämförreservationerna 20 (m), 21 (fp), 22 (kd) och23 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om en översyn avhjälpmedelsförsörjningen (yrkande 4). I dennationella handlingsplanen för handikappolitikenföreslogs en översyn vad avser skolhjälpmedel.Motionärerna anser att motsvarande översyn behövsvad avser vuxnas hjälpmedel.I motion 2002/03:So211 av de () yrkas att begär att regeringenlägger fram förslag till erforderliga lagändringarså att funktionshindrade garanteras hjälpmedel förpersonlig assistans oavsett huvudman.I motion 2002/03:So21 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om hjälpmedelsgaranti (yrkande 8).Motionärerna anser att det bör införas enhjälpmedelsgaranti. Garantin bör omfatta att enklarehjälpmedel skall kunna erhållas i princip omdelbartoch komplicerade hjälpmedel senast ,anför motionärerna.I motion 2003/04:So349 av ()begärs tillkännagivande om hörselskadades rätt tillhörapparater (yrkande 2).I motion 2002/03:So457 av m.fl.(kd) begärs tillkännagivande om praxis vidtilldelningen av hjälpmedel (yrkande 7).Motionärerna anför att handikappade barns behov avhjälpmedel för fritidsverksamhet är mer omfattandeän vuxnas. Landstingens hjälpmedelscentraler harmycket olika praxis.I motion 2003/04:So497 av m.fl.(c) begärs tillkännagivande om vad i motionen anförsom hjälpmedelsgaranti (yrkande 5).