bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Bostadspolitik för integration (punkt 6)(m, fp, kd, c)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo261 yrkande 1,2003/04:Bo263 yrkande 22, 2003/04:Sf325 yrkande 24,2003/04:Sf326 yrkandena 28 och 29 samt 2003/04:Sf402yrkande 23.StällningstagandeSom så många andra problem på den svenskabostadsmarknaden är den segregation vi ser imånga bostadsområden en direkt följd av den fördasocialdemokratiska politiken. Det är en politik sominte tagit tillräcklig hänsyn till de enskildamänniskornas behov och därför lett fram till dagenssvårigheter. Den har också bidragit till denomfattande sociala och etniska segregation sompräglar många av våra bostadsområden. Trots att detfrån regeringens sida i många sammanhang talas omoch diskuteras hur segregationen skall brytas ochintegrationen skall öka leder de konkreta åtgärdersom vidtas i motsatt riktning.Även om segregation och bristande integration inteenbart är en följd av den förda bostadspolitiken ärdenna politik en starkt bidragande orsak till dagenssituation. Det innebär inte att bostadspolitikenensam kan åstadkomma den integration someftersträvas, utan de bostadspolitiska åtgärdernamåste naturligtvis följas upp med insatser också påen rad andra områden. Vi har också i andrasammanhang fört fram förslag med denna inriktning.Det gäller allt från generella åtgärder som ledertill en ökad valfrihet och mångfald till riktadeinsatser mot dem vars utanförskap måste brytas. Vadsom krävs är sålunda ett brett spektrum av åtgärdersom syftar till att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialt växande Sverige.Det är mot den nu beskrivna bakgrunden dags attmed kraft motarbeta de minst sagt negativa följdernaav de senaste årtiondenas socialdemokratiskabostadspolitik. En total omläggning avbostadspolitiken måste därför till så att den bliren central del i skapandet av ett integreratsamhälle. För detta krävs en kombination av fleraolika slags åtgärder. Samhällsplaneringen måsteutformas så att mångfald och variation stimuleras.Bostäder med olika upplåtelseformer måste finnas atttillgå. Det fordrar bl.a. att neutraliteten mellanboendeformerna upprätthålls. Mötesplatser måsteerbjudas för människor från olika kulturer och medolika erfarenheter. Det är också nödvändigt attmänniskor i utsatta bostadsområden uppmuntras att taett större ansvar för sin egen situation och gesmöjlighet till ökat boendeinflytande. Beskattningenav byggande och boende måste minska.Förutsättningar måste skapas för företag,institutioner och myndigheter att etablera sig isocialt utsatta områden. Detta måste kombineras medåtgärder för att utveckla en positiv skol- ochfritidsmiljö. Allas kunskaper och erfarenheter måstetas till vara. Kommunerna måste prioriterasammanhållna satsningar i miljonprogramsområdena ochandra utsatta områden. Dessa satsningar skall dockinte styras av staten, utan måste växa framtillsammans med de boende och den ansvarigakommunen. Den enskildes önskemål och behov skallalltid vara utgångspunkten. Segregationen kan aldrigbrytas genom att man försöker tvinga folk att bokvar i eller flytta till ett visst område.Vad vi nu med anslutning till motionerna2003/04:Bo261 (kd) yrkande 1, 2003/04:Bo263 (c)yrkande 22, 2003/04:Sf325 (m) yrkande 24, 2003/04:Sf326 (fp) yrkandena 28 och 29 samt 2003/04:Sf402(kd) yrkande 23 anfört om åtgärder för en ökadboendeintegration bör tillkännage förregeringen som sin mening.11. Konkurrensen i bostadsbyggandet (punkt 8)(m, fp, kd, c)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo226 yrkande 7,2003/04:Bo253 yrkandena 2, 10 och 11, 2003/04:Bo257yrkande 11, 2003/04:Bo263 yrkande 6 samt2003/04:Bo297 yrkande 16 och avslår motion2003/04:Bo242.StällningstagandeDet är snart bara den socialdemokratiska regeringensom inte har förstått att dagens bostadspolitikleder oss allt längre bort från en fungerandebostadssektor. En bidragande orsak till dagenssituation är regeringens oförmåga att hantera denbristande konkurrensen inom byggsektorn. De fåtaligaförsök som har gjorts att försöka stimulerakonkurrensen inom sektorn har varit valhänta ochotillräckliga. Till detta kommer den hämmandeeffekten av den omfattande regleringen av byggandet.Dagens situation ger därför inte förutsättningar förden fria konkurrens som bör prägla byggmarknadenliksom andra marknader.Utmärkande för dagens byggmarknad är att dendomineras av ett fåtal stora aktörer. Det är ensituation där risken för bristande konkurrens äruppenbar. har också i sittbetänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) pekat pådet svaga konkurrenstrycket i byggsektorn - dettasom en följd av en branschstruktur med högkoncentration, vertikal integration och starkainslag av korsvist ägande i kombination med problemsom svag importkonkurrens och inträdesbarriärer tillmarknaden.Obalanser av det slag vi nu beskrivit måstenaturligtvis rättas till. Det primära är då attskapa förutsättningar för en ökad konkurrens på enfri och öppen marknad. Vad som då erfordras är inteytterligare regleringar utan såväl åtgärder sombidrar till att öppna marknaden för fler aktörer sominsatser för att stärka konkurrensen mellan de somredan i dag finns på marknaden. Här kan inte minsten strikt tillämpning av om frirörlighet för varor och tjänster bidra till att göradet lättare för t.ex. utländska aktörer att komma inpå den svenska byggmarknaden. En förutsättning föratt så skall bli fallet är bl.a. att byggherrar ochbeställare aktivt söker efter alternativ ocksåutanför den traditionella kretsen avleverantörer och byggare. Inslaget av nya, t.ex.utländska, byggare måste helt enkelt bli större.Ett viktigt inslag i strävandena att förbättrakonkurrensen i byggsektorn är att förbättraövervakningen och analysen av marknaden. Insatsermed denna inriktning måste därför förstärkas. Detbör dock inte ske på det sätt som skett,genom att uppgiften sprids på flera olika instanser,som dessutom i många fall har dåliga förutsättningaratt svara för den. I stället bör resursernakoncentreras till den myndighet som är bäst lämpadatt genomföra den, . Verkets uppdragnär det gäller konkurrensövervakningen i byggsektornbör därför göras tydligare. bör deresurser som tillförs bl.a. för dennauppgift föras över till Konkurrensverket.Vad vi nu med anslutning till motionsförslagen(m), (fp), (kd) och (c) anfört om åtgärder för attförbättra konkurrensen i byggandet bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Motionen(s) avstyrks.12. Statlig mark för bostadsbyggande (punkt 9)(fp, c)av (), () ochRigmor ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo253 yrkandena 5 och 6samt 2003/04:Bo263 yrkande 27.StällningstagandeTillgången till byggbar mark är en central faktorför bostadsbyggandet. Det är mot den bakgrundenbekymmersamt att det i många kommuner, inte minst istorstadsregionerna, är svårt att hitta mark som ärlämplig för bostadsproduktion. Skälen till detta ärflera. Det kan vara fråga om aktörer som avekonomiska skäl inte vill släppa fram nybyggnationeftersom detta skulle kunna leda till konkurrens medegna projekt. Ett annat hinder är den kompliceradeplaneringsprocessen, som leder till en osäkerhet ommarken i slutändan verkligen kan bebyggas. Det finnsockså exempel på kommuner som till följd av sindåliga ekonomi söker maximera priset för tomtmarkenoch som dessutom har höga anslutningsavgifter. Idessa fall har kommunernas agerande otvivelaktigtpressat upp priserna på tomtmark.En möjlighet att ställa mark till förfogande förbostadsbyggande är att utnyttja statens markinnehav.Det statliga markinnehavet är betydande, och detåterfinns även i storstadsregionerna. Denna markförvaltas nästan uteslutande genom statligafastighetsbolag där målet är högsta möjligaavkastning. Ägardirektiven till bolagen bör därförkompletteras med ett uppdrag som innebär att markskall kunna ställas till förfogande för visstbostadsbyggande, t.ex. studentbostäder, utan atthögsta möjliga avkastning skall vara riktmärket. Enutgångspunkt för försäljningen av statlig mark bördock vara att konkurrensförhållandena skall beaktasoch att försäljningen inte får snedvridakonkurrensen.Mot den nu beskrivna bakgrunden bör en översyngöras för att säkerställa att statens användning,tillhandahållande samt innehav av mark sker på etteffektivt sätt. bör en utvärdering görasav hur förvaltning och försäljning av det statligamarkinnehavet påverkat prisutvecklingen på mark ibristorter.Vad vi nu med anslutning till förslagen ipartimotion 2003/04:Bo253 (fp) yrkandena 5 och 6samt motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 27 anfört omstatlig mark för bostadsbyggande bör somsin mening ge regeringen till känna.13. Bostadsförsörjningsprogram för Stockholmoch (punkt 11, motiveringen) (m,fp, kd, c)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), (), () och ().StällningstagandeDet problem som den bristande tillgången på bostäderi och utgör torde inte haundgått någon. Inte minst har vi från våra partierssida i otaliga sammanhang givit uttryck för detta.Även regeringen har uppmärksammat problemet, menutan att det har lett till några mer konkretaåtgärder. Däremot har frågan setts över i flerasammanhang. Senast har landshövdingen i Stockholmslän haft regeringens uppdrag att överlägga medkommunerna m.fl. i länet om möjliga åtgärder för attskapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande.Resultatet har redovisats i rapporten förbostadsbristen - Trafikinfrastruktur öppnar för 56000 nya bostäder i . Utöver attrapporten aktualiserar frågan om bristandekonkurrens i byggsektorn pekar den på behov avbidrag till sanering av förorenad mark,kapitalförsörjning och regler för buller samt inteminst trafiklösningarnas betydelse förbostadsfrågorna. Förslagen bereds iRegeringskansliet.Vi utgår från att den nu pågående beredningenavslutas skyndsamt och att den också mynnar ut iinsatser som leder till ett ökat bostadsbyggande.Enligt vår mening kan mot den bakgrunden etttillkännagivande till regeringen i enlighet medförslaget i motionen inte nu anses erforderligt.14. Infrastrukturinvesteringar för ett ökatbostadsbyggande (punkt 12) (m, fp, kd, c)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo257 yrkande 8 och2003/04:Bo263 yrkande 25 i denna del.StällningstagandeEtt av de främsta hindren för ett nödvändigtbostadsbyggande i våra tillväxtregioner är bristernai infrastrukturen. Många av landets tillväxtområdenhar helt enkelt drabbats av trafikinfarkt. Det ledertill långa arbetsresor, vilket i sin tur leder tillsvårigheter att hitta ny mark för bostadsbebyggelseinom rimligt pendlingsavstånd. Den bostadsbrist somdetta ger upphov till hämmar sedan tillväxteneftersom det blir svårt att finna arbetskraft somkan flytta till de expansiva regionerna.Slutresultatet blir en ond cirkel som det blir alltsvårare att ta sig ur. Det kanske tydligasteexemplet på detta är den stagnation som hardrabbat . Från att tidigare havarit landets tillväxtcentrum ligger regionen nulångt ned på listan över regioner och kommuner medtillväxt.Vad som erfordras är insatser som bidrar tillatt få en väl fungerande infrastruktur i vårastorstäder och i övriga tillväxtområden. Det innebäratt satsningar måste göras på såväl vägnätet som påövriga trafikslag. Genom sådana satsningar skullefler attraktiva bostadsområden kunna skapas utanförstadskärnorna. Inte minst när det gällerStockholmsregionen är behovet av en förstärktinfrastruktur stort. Ett utökat trafiknät ochinvesteringar i infrastrukturen skulle leda till attfler byggare vågar satsa på nya byggprojekt. Att såär fallet framgår tydligt av resultatet av detuppdrag som landshövdingen i haft attfinna möjliga åtgärder för att skapa förutsättningarför ett ökat bostadsbyggande. Redan i den titel somredovisningen av uppdraget har fått, Vägskäl förbostadsbristen - Trafikinfrastruktur öppnar för 56000 nya bostäder i , lyftsinfrastrukturfrågornas betydelse fram. Av innehålleti rapporten framgår bl.a. att det är nödvändigt attsatsa på pendeltågsstationer, busslinjer ochtillfartsleder för att bostäder skall kunna byggas.Vad vi nu med anslutning till motionerna2003/04:Bo257 (m) yrkande 8 och 2003/04:Bo263 (c)yrkande 25 i denna del anfört om behovet avinfrastrukturinvesteringar för att möjliggörabostadsbyggande bör tillkännage förregeringen som sin mening.15. Styrningen av medel för marksanering tillbostadsbyggande (punkt 13) (v, c)av (), () och StenLundström (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo235 yrkande 4.StällningstagandeEn betydande del av bostadsproduktionen i vårastorstadsområden tillkommer på mark som tidigareinte varit tillgänglig eller som inte varitattraktiv för bostadsbyggande. Det kanske vanligasteexemplet på detta är bostadsområden som uppförs pågammal industrimark. I dessa fall är marken oftaförorenad och den behöver därför saneras för attinte utgöra en hälsorisk för de boende. Den härtypen av marksanering är ofta mycket kostsam. Omkostnaden skall läggas på boendet så leder det tillboendekostnader som merparten av dem som efterfrågaren bostad inte klarar av. Enligt Byggkostnadsforumschef är redan ett markpris perkvadratmeter en nivå som gör byggandet avhyresrätter olönsam.För att förorenad mark skall kunna återställasdisponerar ett särskilt anslag. Demedel som tillförts anslaget är dock intetillräckliga för att täcka de behov som finns. Enföljd av detta är att mark som skulle kunna tas ianspråk för angelägna byggprojekt inte kan användasdärför att medel för sanering av den saknas. I ensituation med brist på bostäder med rimliga hyror ärdetta naturligtvis inte tillfredsställande. Vi menarmot den bakgrunden att behovet av bostäder vid sidanav den rena riskbedömningen bör kunna vägas in vidfördelningen av medel för marksanering. Det kan skeantingen genom att får i uppdragatt samråda med vid fördelningen ellergenom att disponerar ett eget anslag förändamålet.Vad vi nu med anslutning till motion 2003/04:Bo235(v) yrkande 4 anfört om användningen av medel förmarksanering bör som sin mening geregeringen till känna.16. Tomma bostäder m.m. (punkt 14) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo209 och 2003/04:Bo257yrkande 22.StällningstagandeI stora delar av landet där befolkningen minskatstår kommunerna med tomma hyreslägenheter som kostarskattebetalarna avsevärda summor varje år.Kostnaderna för de tomma bostäderna går ut överkommunala kärnverksamheter som vård, skola ochomsorg. Att kommuner bedriver näringsverksamhetmedför också problem såvitt det tränger ut privatföretagsamhet. Enligt socialtjänstlagen har kommunenansvar för att lösa bostadsfrågan för medborgare sompå grund av särskilda behov, handikapp eller ålderär i behov av särskilda boendeformer. Det socialabostadsförsörjningsansvaret kräver emellertid inteatt kommunen själv äger bostäder utan detta ansvarkan uppfyllas genom olika former av avtal medfastighetsägare.De kommunala bostadsföretagen bör i första handerbjuda de boende möjligheten att friköpa sinalägenheter. hindras sådana försäljningar av enstatlig reglering. kommer attbehandla denna fråga senare under riksdagsåret dåbl.a. vårt förslag om en avveckling av lagen omallmännyttiga bostadsföretag kommer att tas upp. Vadgäller de kommunala bostadsföretag som står med andel tomma lägenheter är det ofta svårt atthitta en köpare som är villig att ta överfastigheterna på rimliga villkor. blir följdenibland att fullt funktionsdugliga och relativt nyahyreshus rivs på skattebetalarnas bekostnad. Vianser att möjligheterna till en alternativanvändning av dessa fastigheter först bör prövas. Imotion 2003/04:Bo209 (m) framhålls en sådanmöjlighet till en alternativ användning somfängelser.Det råder stor brist på fängelseplatser runtom i . Även om endast en mindre del att debostadshus som står tomma bedöms som lämpligaatt omvandla till fängelser skulle det kunna ge ettsnabbt och nödvändigt tillskott av platser.Naturligtvis skulle det krävas både vissaombyggnader och säkerhetsmässiga åtgärder. Deombyggda bostäderna skulle självfallet inte lämpasig för de interner där särskilt höga säkerhetskravställs utan i stället motsvara de befintligaanstalter där säkerhetsåtgärderna delvis kanbegränsas. Den föreslagna lösningen skulle kunnaspara stora belopp både för de berördabostadsföretagen och för staten som huvudman förfängelserna.Vad vi ovan anfört bör med bifall tillmotionerna 2003/04:Bo209 (m) och 2003/04:Bo257 (m) yrkande 22 som sinmening tillkännage för regeringen.17. Räntebidragssystemet (punkt 15) (m, fp)av de (), NinaLundström (fp), (), LarsTysklind (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo253 yrkandena 22 och23, 2003/04:Bo257 yrkande 5 samt 2003/04:Bo283yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:Bo235yrkandena 2 och 5, 2003/04:Bo239 samt 2003/04:Bo297yrkande 10.StällningstagandeUnder har omfattande statligasubventioner utgått till ny- och ombyggnad avbostäder. Det bidragsberoende som blivit följden hartillsammans med ett omfattande statligt regelverkstarkt medverkat till de problem som finns påbostadsmarknaden. Under det borgerligaregeringsinnehavet inleddesen avreglering av regelverken. Påbostadsfinansieringens område infördes nya villkorför räntebidragen - system - med sikte påatt successivt avveckla de generella statligasubventionerna. Detta innebar bl.a. attsubventionsnivån för varje ny årgång i systemetbörjade på en lägre nivå.Avtrappningen av subventionsnivån skulle i ettförsta steg gälla tills den motsvarande nivån förkapitalskatt och avdragsrätt var nådd. Avsikten varockså att innan denna nivå var nåddomkring skulle ha fattat beslut om det sistasteget för ett avvecklat räntebidragssystem. Ettsådant beslut förutsattes ske som åtgärderinom skattesystemet vidtogs för att avlösaräntebidragssystemet. Den socialdemokratiskaregeringen har emellertid inte förmått lägga framnågra förslag med denna inriktning trots att flerautredningar har framhållit behovet av politiskabeslut i frågan. Tvärtom har bidragssystemen byggtsut genom det till räntebidragssystemet koppladeinvesteringsbidraget och den infördainvesteringsstimulansen. Till följd av regeringensoförmåga har vi ett system som innebär att ett"evigt" räntebidrag utgår till de fastigheter som engång fått räntestöd. Detta är givetvis ett heltorimligt system.Regeringen har genom uttalanden avbostadsministern i olikasammanhang antytt att man nu påbörjat internaöverväganden om framtiden för den statligabostadsfinansieringen. Avsikten sägs vara att skapaett långsiktigt system för den statligafinansieringen som skall träda 2007 ochomfatta kapitalförsörjningen för nyproduktion,underhåll och ombyggnad. Även om föga mer är känt omregeringens avsikter ger dessa uttalanden anledningatt befara att målet är att ökabidragsberoendet inom bostadssektorn. Det finns motdenna bakgrund skäl för att genom etttillkännagivande begära att en utredning om formernaför en ordnad avveckling av räntebidragssystemetsnarast kommer till stånd. Förslag med dennainriktning har lagts fram i de aktuella motionerna(m) och (fp).Utredningen bör innefatta överväganden om hela denstatliga rollen inom bostadsfinansieringen med siktepå att skapa goda förutsättningar för bostadssektorntill en finansiering utan subventioner.Övervägandena bör bl.a. utgå från de förutsättningarsom en minskad skattebelastning av bostadssektornkan ge. Vidare bör internationella erfarenheter avolika former av marknadsmässiga system för enlångsiktig finansiering beaktas. Vad gällerräntebidragssystemet bör målet vara att snarastpresentera ett förslag om en avveckling i ordnadeformer som kan vara påbörjad senast år 2006.Vad vi ovan anfört med anledning av motionerna2003/04:Bo253 (fp) yrkandena 22 och 23,2003/04:Bo257 (m) yrkande 5 och 2003/04:Bo283 (m)yrkande 3 bör tillkännage för regeringensom sin mening. Övriga motionsförslag i denna frågaavstyrks.18. Räntebidragssystemet (punkt 15) (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo297 yrkande 10 och avslårmotionerna 2003/04:Bo235 yrkandena 2 och 5,2003/04:Bo239, 2003/04:Bo253 yrkandena 22 och 23,2003/04:Bo257 yrkande 5 och 2003/04:Bo283 yrkande 3.StällningstagandeDet nuvarande systemet för räntebidrag innebär iprincip att ett "evigt" bidrag utgår till debostäder som en gång erhållit räntestöd. Detta lederäven till att statens utgifter för räntebidragenhela tiden kommer att öka i takt med att nyabidragsberättigade bostäder tillkommer genom ny-eller ombyggnad. Ett räntebidragssystem med dennauppbyggnad ter sig alltmer orimligt. Denursprungliga avsikten med systemet var i stället attdet skulle leda fram till en avveckling avde generella statliga bostadssubventionerna. Vianser att det nu är dags att fatta ett beslut om attinleda en sådan avveckling. Det bör emellertidunderstrykas att denna avveckling bör ske samtidigtsom fastighetsskatten för hyreshus avvecklas ochåtgärder för en reducerad byggmoms vidtas. Våraförslag med denna inriktning bereds av skatte- ochfinansutskotten.Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidragbör således utgå för hyreslägenheter. En avvecklingav räntebidragssystemet bör inledas genom att ingabeslut fattas om att bevilja nya räntebidrag.Regeringen bör fatta ett beslut om en ändring avräntebidragsförordningen i enlighet med detta ochåterkomma till med förslag om hur enavveckling i övrigt kan genomföras.Vad vi ovan anfört med anledning av motion2003/04:Bo297 (kd) yrkande 10 bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Räntebidragssystemet (punkt 15) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo235 yrkandena 2 och 5 ochavslår motionerna 2003/04:Bo239, 2003/04:Bo253yrkandena 22 och 23, 2003/04:Bo257 yrkande 5,2003/04:Bo283 yrkande 3 samt 2003/04:Bo297 yrkande 10.StällningstagandeDet grundläggande nyproduktionsstödet i form avräntebidrag har successivt kommit att urholkats.Denna utveckling inleddes dådet s.k. Danellsystemet infördes. Detta system harinneburit dels att bidragsandelen minskat tilldagens nivå som ligger på av räntekostnaden,dels att hänsyn inte tagits till de ökadeproduktionskostnaderna. Bidragsunderlaget för ennormal lägenhet ligger således fortfarande påungefär samma nivå som när de ursprungligaschablonbeloppen för produktionskostnadenfastställdes . Följden harblivit att räntebidragen är otillräckliga föratt rimliga boendekostnader skall kunna erbjudas inyproducerade hyreslägenheter.