bet · GQ01NU13 · 2003-06-03 00:00:00 — Utskottet kan därför inte seförslag om en likvidation av SJ eller en omedelbar försäljningav SJ - som förordas i några motioner - som rimliga alterna-tiv utan snarare som utslag av oansvarig oppositionspolitik.Staten bör fortsätta att utöva sitt ägaransvar på ett ansvarsfulltsätt. Utskottet vill i detta sammanhang något beröra det somsägs i motionerna om att inga alternativ till de föreslagnaåtgärderna diskuteras, att problem- och konsekvensanalyserinte redovisas, att kapitaltillskottet inte är förenat med villkoroch att det finns en risk för att en norm etableras med inne-börden att statliga företag som beter sig oansvarigt kan fåhjälp. I propositionen berörs alternativet att låta SJ gå i likvi-dation. Regeringen anser dock, som redovisats, att det är vik-tigt att det finns en stabil, långsiktig aktör på marknaden förpersontrafik på järnväg i och bedömer att det vore tillavsevärd nackdel för hela persontransportsystemet om SJskulle träda i likvidation. En likvidation skulle även innebäraen förlust av tidigare genomförda investeringar, och reger-ingen bedömer därför att detta inte är ett alternativ. Utskottetdelar helt dessa bedömningar. Kapitaltillskottet kan vidareinte anses vara villkorslöst - staten ställer som ägare krav påavkastning och soliditet. Utskottet vill understryka att det häraktuella kapitaltillskottet inte på något sätt är att se som ettuttryck för en ändrad inriktning i statens ägarpolicy när detgäller statliga företag.Frågan om de föreslagna åtgärdernas förenlighet med EU:skonkurrens- och statsstödsregler behandlas i propositionen.Utskottet har i det föregående redogjort för de bestämmelseroch direktiv som är aktuella. Regeringen gör, som redovisats,bedömningen - enligt den s.k. marknadsekonomiska investe-rarprincipen - att åtgärderna inte är att anse som statsstöd.Regeringen har också som nämnts informerat kommissionenom denna bedömning och lämnat in ett underlag som närmareredogör för de föreslagna åtgärderna. Utskottet finner ingenanledning att ifrågasätta den bedömning som regeringen gör.Syftet med åtgärderna är ju att SJ - när företagets finansiellaställning har stärkts - skall ge utdelning till staten. Statenagerar alltså på motsvarande sätt som en privat investeraremed en långsiktig syn på sitt ägande skulle ha agerat.När det gäller frågan om risken för att de föreslagna åtgär-derna leder till konkurrenssnedvridning vill utskottet under-stryka att SJ självfallet inte skall inta någon särställning på demarknader där andra tågoperatörer är verksamma. SJ ochandra transportföretag omfattas naturligtvis av samma striktakonkurrensregler. Avkastningskraven skall upprätthållas.Det föreslagna kapitaltillskottet är, som redovisats, avsettatt finansieras genom den ekonomiska vårproposi-tion (prop. 2002/03:100) föreslagna ramen för kapitalinsatseri av staten hel- eller delägda aktiebolag. har isitt justerade betänkande 2002/03:FiU21 tillstyrktförslaget med vissa modifieringar. väntas fattabeslut om nämnda ärende innan det här aktuella betänkandetblir föremål för beslut i kammaren. Utskottet utgår från attden kapitalstruktur från vilken tillskottet till SJ skall finansie-ras är beslutad av när beslut rörande åtgärderna föratt stärka den finansiella ställningen i SJ skall fattas.I motionerna förs fram olika förslag som rör järnvägs-marknadens organisering, t.ex. om Rikstrafikens uppdrag ochfordonsförsörjningen. Detta är områden som inte är föremålför förslag till riksdagsbeslut i propositionen och som inteheller tillhör näringsutskottets utan trafikutskottets ansvars-område. Som tidigare redovisats har iuppdrag att göra en bred översyn av organisationen och lag-stiftningen inom järnvägssektorn. I det slutbetänkande somutredaren skall presentera kan de oli-ka områden som berörs i motionerna förväntas bli behandla-de. Att med olika beslut och tillkännagivandenskulle föregripa utredarens förslag och den därefter följandeberedningen kan utskottet inte se någon anledning till. Dennaståndpunkt intar också trafikutskottet i sitt yttrande. Fråganom fortsatt avreglering av järnvägsmarknaden behandlas se-parat i nästföljande avsnitt.Med det anförda tillstyrker utskottet - i likhet med trafikut-skottet - propositionen i samtliga delar och avstyrker de häraktuella motionsyrkandena.Fortsatt avreglering av järnvägsmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om en fortsatt av-reglering av järnvägsmarknaden. Utskottet konstaterar attdenna fråga inte är föremål för något förslag till riksdags-beslut i propositionen och att den inte heller tillhör när-ingsutskottets beredningsområde. be-driver ett utredningsarbete på området ochkommer att avlämna sitt slutbetänkande i november 2003.Riksdagen bör inte föregripa detta arbete. Jämför reserva-tionerna 2 (m, fp, c) och 3 (kd).I alla de fyra motionerna med anledning av propositionen försfram olika synpunkter och förslag rörande den framtida ut-vecklingen av järnvägsmarknaden och frågan om en fortsattavreglering. Även detta är frågor som inte är föremål för nå-got förslag till riksdagsbeslut i propositionen och som intetillhör näringsutskottets utan trafikutskottets beredningsom-råde. Som tidigare påpekats pågår ett utredningsarbete pådetta område inom . Med utgångspunkt ikonsumentintresset skall utredaren beskriva förutsättningarnaför och analysera effekterna av en fortsatt utveckling av kon-kurrensen inom den nationella persontrafiken på järnväg.Utredaren skall analysera olika modeller för en utveckladkonkurrens samt i sin slutliga bedömning förorda ett alterna-tiv. Analysen kan exempelvis avse en total avreglering ellerolika former av koncessioner.Utskottet anser - i likhet med trafikutskottet - att det ärsjälvklart att beslut om eventuell fortsatt avreglering av järn-vägsmarknaden måste baseras på ett gediget utredningsun-derlag. skall, som nämnts, lämna sittslutbetänkande , varefter sedvanligberedning kommer att ske. Att föregripa detta arbete genomatt nu skulle fatta något beslut rörande den framtidautvecklingen på järnvägsmarknaden skulle, anser utskottet,vara ansvarslöst och innebära en diskreditering av Järnvägs-utredningen.Med det anförda avstyrker utskottet - i likhet med trafikut-skottet - de här aktuella motionsyrkandena.Bilaga 2Trafikutskottets yttrande 2002/03:TU7yTill näringsutskottetInledningNäringsutskottet har berett trafikutskottettillfälle att yttra sig över proposition 2002/03:86 Åtgärder föratt stärka den finansiella ställningen i jämte följdmo-tioner. Med anledning av propositionen har följande motionerväckts:- 2002/03:N13 av m.fl. (kd),-- 2002/03:N14 av m.fl. (c),-- 2002/03:N15 av m.fl. (fp),-- 2002/03:N16 av m.fl. (m).-PropositionenSJ AB är den största operatören av interregional persontrafikpå järnväg i . Bolaget är helägt av svenska staten ochbildades när huvuddelen av verksamheten i affärs-verket bolagiserades.Av propositionen framgår att befinner sig i en eko-nomisk kris. Mer än hälften av bolagets aktiekapital är för-brukat. Enligt vad som sägs i propositionen har företaget intenågot akut behov av likvida medel. I enlighet med bestäm-melserna i aktiebolagslagen måste dock aktiekapitalet varaåterställt för att undvika likvi-dation.Regeringen anser det är viktigt att det finns en stabil lång-siktig aktör på marknaden för persontrafik på järnväg i Sveri-ge och bedömer att det vore till avsevärd nackdel för helapersontransportsystemet om skulle träda i likvidation.En likvidation av företaget skulle, enligt vad som anförs ipropositionen, innebära en förlust av tidigare genomfördainvesteringar och detta bedöms i nuvarande situation intevara ett möjligt alternativ.Enligt regeringens vision och målsättning för skallbolaget vara ett modernt reseföretag som i alla avseenden ochuthålligt agerar affärsmässigt och kommersiellt. Lösningen påden ekonomiska kris som befinner sig i måste görabolaget ekonomiskt och affärsmässigt stabilt i ett längre per-spektiv. En sådan lösning skall, enligt propositionen, leda tillatt kan konkurrera effektivt och på lika villkor påmarknaden. Bolaget måste även uppfylla sina ekonomiskamål genom att öka sina intäkter och förse sin ägare, svenskastaten, med marknadsmässig avkastning på investerat kapital.Regeringen framhåller att statens ägande i är långsik-tigt och att bolaget därför bör ges ett kapitaltillskott för attföretaget skall vara livskraftigt och kunna utföra sin uppgift.Mot denna bakgrund förordas att den svaga finansiella ställ-ningen i stärks genom följande åtgärder:1. tilldelas ett kapitaltillskott på 1 555 miljoner kro-nor som i sin helhet används för amortering av skulder tillaffärsverket . För förvärv av fordonenför Mälardalstrafiken via egen balansräkning ges ett ka-pitaltillskott om ytterligare . Reger-ingen avser att innehålla det sistnämnda beloppet till dessatt utrett och redovisat sina ansträngningar attuppnå en operationell lease i stället för förvärv. Finansie-ring av kapitaltillskottet föreslås ske genom den i 2003års ekonomiska vårproposition föreslagna ramen för ka-pitalinsatser i av staten hel- och delägda aktiebolag.2.3. Fordringar och vissa skulder mellan och affärsver-ket kvittas.4.5. ges möjlighet att i samband med tidtabellskiftetden överlämna två olönsamma trafikering-såtaganden, som bedrivs på kommersiella grunder,till staten för bedömning om eventuell upphandling.6.7. SJ AB:s åtagande att förse Rikstrafiken med fordon tasbort på så sätt att fordon som används i av staten upp-handlad trafik överlämnas till marknadsvärde till affärs-verket och därefter kvittas gentemotmotsvarande skuld till affärsverket Statens järnvägar.8.9. ges en låneram i till marknads-mässiga villkor om för perioden2004-2007, vilket innebär en utökning av låneramen med1 000 miljoner kronor.10.MotionsförslagI motion 2002/03:N16 av m.fl. (m) redovi-sas syn på bakgrunden till SJ AB:s nuvarandekris. Grunden till de nuvarande problemen anses vara att dengamla monopolkulturen levt kvar inom affärsverket SJ och -efter bolagiseringen - inom . Därefter beskrivs denkritik som riktas mot regeringens nu föreliggande förslag.Som framhållits i motion 2002/03:Fi med anledning avtilläggsbudgeten i regeringens ekonomiska vårproposition ärModeraterna kritiska till regeringens förslag om att en extrautdelning från de statligt ägda företagen förs till ett särskiltkonto i Riksgäldskontoret.Propositionen anses vara så knapphändig att Moderaternaifrågasätter om beredningskravet i 7 kap. regeringsformen äruppfyllt. I motionen framhålls att det undermåliga underlagetger uttryck för en bristande respekt gentemot ochatt propositionen inte kan läggas till grund för ett riksdagsbe-slut. Propositionen lämnar dessutom ett stort antal viktigafrågor obesvarade. Det gäller inte minst om SJ AB:s affärs-planer är realistiska och om bedömningen av företagets ka-pitalbehov är rimlig. Inte heller beskriver regeringen varfördet föreslagna alternativet har valts framför andra möjligalösningar. Utan ett sådant underlag är det omöjligt för riksda-gen att skjuta till mångmiljardbelopp av skattebetalarnaspengar.Moderaterna menar att en långsiktig lösning på SJ AB:sproblem kräver en långsiktig strategi för tågtrafiken, och pre-senterar en vision för tågtrafiken och SJ AB:s roll som bl.a.innebär en avreglering av tågtrafiken och en avveckling avdet statliga ägandet i SJ AB.Folkpartiet liberalerna refererar i sin motion 2002/03:N15 avEva Flyborg m.fl. (fp) till motion 1999/2000:T11 (fp) somväcktes i samband med omvandlingen av Statens järnvägartill aktiebolag där en rad principskäl anfördes mot statligabolag, bland annat att staten skall sätta upp spelreglerna, meninte spela själv. I propositionen framkommer orsaker till SJAB:s finansiella problem. Här menar att riskernaoch svårigheterna med att genomföra processen underskatta-des och att man inte lyckades anpassa verksamheten till dennya verklighet i vilken den skulle bedrivas.Information, som kan vara avgörande för be-dömning av SJ AB:s finansiella ställning på , be-döms vara affärshemligheter inom bolaget och kan därför inteingå i det offentliga beslutsunderlaget. Propositionens be-slutsunderlag ger inte stöd för slutsatsen att de föreslagnaåtgärderna är tillräckliga för att lösa SJ AB:s strukturella ochfinansiella problem.Folkpartiet ifrågasätter därför åtgärderna och deras lämp-lighet och yrkar att propositionen bör avslås. träder dåi likvidation . I motionen menarFolkpartiet att det kommer att finnas tid till att förbereda om-struktureringen och att ingen skall behöva oroa sig för atttågen slutar gå . Av motionen fram-går vidare att all tågtrafik bör avregleras och att regeringenbör återkomma med en strategi för rekonstruktion av försälj-ning av . Regeringen bör vidare, enligt motionen, seöver Rikstrafikens uppdrag och flytta över uppgifter från SJAB till Rikstrafiken.Kristdemokraterna framhåller i motion 2002/03:N13 av Ma-ria m.fl. (kd) att formerna för den statliga bolagsför-valtningen måste förändras på ett sådant sätt att riksdagenspartier kan ges en ökad insyn. Motionärerna kritiserar attriksdagens ledamöter endast innan motionstidenlöpte ut fick bakgrundsmaterial överlämnat, som det ej fun-nits möjlighet att ta ställning till tidigare. I motionen riktasvidare kritik mot regeringen för dess förvaltning av statligabolag i allmänhet och förvaltningen av i synnerhet.Bristen på ägarstyrning, ledning och kontroll från regeringenssida har varit omfattande, och inga effektiva insatser hargjorts från sida för att få styrelsear-betet att fungera eller för att skapa ett stabilt ledarskap i bola-get.I motionen yrkar på avslag på regering-ens proposition på grund av att de åtgärder regeringen före-slår är otillräckliga för att göra ekonomiskt och af-färsmässigt stabilt på ett konkurrensneutralt sätt. Dessutomanges att propositionen har stora brister och att den i principhelt saknar de konsekvensanalyser som behövs för att riksda-gen skall kunna bedöma riktigheten i regeringens förslag.Motionen presenterar ett åtgärdspaket för att komma till rättamed både SJ AB:s ekonomiska problem och de strukturpro-blem som finns på den svenska järnvägsmarknaden. I åt-gärdspaketet ingår bl.a. en eftergift av den leasingfordransom staten, genom affärsverket , har på SJAB, fortsatt avreglering av järnvägstrafiken, bildandet av ettfristående vagnbolag och riktlinjer för framtida trafikupp-handling.I motion 2002/03:N14 av m.fl. (c) menarCenterpartiet att med tanke på omfattningen och inriktningenpå stödet samt på konsekvenserna för järnvägs- och trans-portmarknaden som helhet har regeringen presenterat ett fördåligt underlag för att fatta beslut utifrån. Likaledesfinns det alltför dåligt beskrivet vad som egentligen är reger-ingens avsikter med och järnvägsmarknaden i detlängre perspektivet. Om skall kunna fatta ett välövervägt beslut krävs ett bättre beslutsunderlag. Centerpartietyrkar därför avslag på propositionen i dess nuvarande ut-formning och begär i stället att regeringen skall återkommamed en ny proposition i ärendet.Centerpartiet föreslår att det i den nya propositionen gesmöjlighet att se över om det går att bredda ägandet i SJ ABsamt att regeringen belyser om det går att sälja delar av ellerhela . Motionen lyfter även fram krav på enstegvis konkurrensutsättning av all persontrafik på densvenska järnvägsmarknaden samt tydliga direktiv från ägarenom krav vad gäller affärsmässighet samt förväntningar på SJAB:s verksamhet. Därutöver föreslår att en obe-roende granskning genomförs av hur staten skött sitt ägande iSJ AB.UtskottetTransportpolitisk bakgrundÄnda från järnvägens början har byggande och drift av järn-vägar varit en angelägenhet för staten och därmed en politiskfråga. Som framgår av följande översiktliga sammanställninghar också järnvägstrafikens ekonomiska situation varit före-mål för återkommande riksdagsbeslut med ekonomiska re-konstruktioner och införande av olika stödsystem. När detgäller synen på konkurrensen på järnvägsområdet har ut-vecklingen gått från ett utgångsläge med viss konkurrensmellan olika bandelar till en monopolsituation för att underdet ersättas med ett ökat inslag av konkur-rens på spåren mellan olika järnvägsoperatörer.År 1845 fick kungligt tillståndatt bygga järnvägar. Hans bristande möjlighet att klara fi-nansieringen av den nya tidens transportmedel var ettstarkt bidragande skäl till att den 18 november1854 fattade beslut om att staten skulle anlägga femstambanor i . De viktigaste motiven till statsba-norna var näringspolitiska och samhällsekonomiska. Iriksdagsbeslutet talas om behovet av ett statligt engage-mang för att "undvika vingleri och planlöshet" i järnvägs-byggandet. Vad gäller järnvägens samhällsnytta anfördestatsutskottet i sitt utlåtande (nr 273/1854) följande:För framtida möjligheten häraf, torde jernvägars anlägg-ning med skäl kunna anses såsom ett nödvändigt villkor,helst dessa i flera delar af landet utgöra det enda fullt än-damålsenliga kommunikationsmedel. Dessutom måstejärnvägar äfven för den inre rörelsen, inom ett med såskiljaktiga produkter begåfvadt rike, der, i vissa orter,kommunikationerna tidtals äro nästan afbrutna, medförahögst väsentdliga fördelar, och åstadkommandet derafalltså jemväl utgöra ett bland de angelägnaste och verk-sammaste medlen och villkoren för denna rörelses tiden-liga utveckling.Resultatet av järnvägsfrågornas behandling i blevatt stambanorna skulle bekostas, ägas och förvaltas av statenmedan ansvaret för byggande av mindre järnvägar och biba-nor förutsattes ligga på privat företagsamhet. stod deförsta stambanesträckorna färdiga och Statens jernvägsbygg-nader, SJ, bildades.Nästa stora järnvägspolitiska beslut togs av år1939. Det var ett principbeslut om att alla enskilda järnvägarskulle förstatligas. En huvudanledning var de privata järnvä-garnas dåliga ekonomi med eftersatta investeringar och där-med stort behov av underhåll som följd.År 1953 tillsattes en trafikpolitisk utredning. Utredningenshuvudtes var att varje trafikgren skulle bära sina egna kostna-der - full kostnadstäckning. Utredningen ledde till att riksda-gen fattade trafikpolitiska beslut, vilket innebar bl.a.att fristående nedläggningsprövningar skulle göras av varje,för nedläggning aktuell, bandel. Kostnaderna för SJ att drivajärnvägarna blev allt högre och förlusterna ökade. SJ kom-penserades emellertid av staten för detta. Allt större protestermot järnvägsdöden ledde till ett stopp för nedläggningar1972.Genom trafikpolitiska beslut lanserades principenom marginalkostnadsprissättning. För järnvägens del innebardetta att SJ fick en statlig kompensation för att kunna tilläm-pa en prissättning inom persontrafiken som närmade sig mar-ginalkostnaden. Kompensationen erhölls i form av minskadeavskrivningskrav. Problemet hur det snabbt växande under-skottet skulle finansieras löstes dock kom det s.k. järnvägspolitiska be-slut, vilket bl.a. innebar att bankostnaderna avgränsades fråntrafikkostnaderna i SJ:s redovisning. Vidare infördes banav-gifter internt inom SJ. Dessa skulle täcka alla bankostnader.Alla dittills gjorda investeringar i banan skrevs ned till noll.Genom trafikpolitiska beslut delades SJ in i ett af-färsverk, med ansvar för tågtrafiken, och ett banverk, medansvar för infrastrukturen. Den s.k. vägtrafikmodellen inför-des, som innebar att staten genom övertog ansvaretför infrastrukturen. SJ skulle betala avgifter för nyttjandet.Det bestämdes att järnvägens avgifter skulle baseras på sam-hällsekonomiska marginalkostnader, men med visst tilläggför att täcka en del av de fasta infrastrukturkostnaderna. Vi-dare beslutades att staten skulle upphandla viss interregionaltrafik som inte var företagsekonomiskt lönsam. SJ skulle re-konstrueras ekonomiskt och koncentrera sin affärsverksamhettill järnvägstrafiken. Ett steg mot konkurrens på järnvägsnätettogs i och med att trafikhuvudmännen i länen fick trafike-ringsrätten för persontrafik på ett 20-tal sidolinjer av regionalkaraktär, vilka kallades för länsbanor.År 1992 beslutade att angelägen interregionalmen olönsam persontrafik på stomnätet skulle kunna upp-handlas i konkurrens.År 1994 beslutade att införa fri konkurrens påjärnvägen . Detta beslut upphävdes dock efter ettregeringsskifte innan det trätt i kraft. kom ettreviderat beslut om utökad konkurrens fr.o.m. sominnebar att det statliga bannätet öppnades för konkurrensinom godstrafiken, dock med viss företrädesrätt för av SJtidigare etablerad trafik på vissa sträckor med stora godsflö-den. fick trafikhuvudmännen utökade rättigheteratt bedriva persontrafik på stombanor inom sina respektivelän.Genom transportpolitiska beslut sänktes banav-gifterna för järnvägen till en nivå som mer än tidigare upp-gavs motsvara marginalkostnaderna. Vidare avreglerades denlångväga busstrafiken som en ny myndighet, Riks-trafiken, inrättades. Rikstrafiken skulle sköta upphandlingenav den samhällsekonomiskt motiverade interregionala kol-lektivtrafiken på transportområdet, bl.a. när det gäller järnvä-gar.Den senaste stora förändringen för järnvägen kom vid års-skiftet 2000/01 då huvuddelen av verksamheten i affärsverketSJ ombildades till tre fristående aktiebolagskoncerner. De tremoderbolagen i de nya koncernerna är , som ansvararför persontrafiken, , som ansvarar för gods-trafiken och AB Swedcarrier, ett holdingbolag. Det kvarva-rande affärsverket SJ förvaltar viss kvarvarande egendom ochåtaganden som gäller bl.a. leasing- och leasehold-åtaganden,fastigheter, personal, järnvägsmuseum samt åtaganden avse-ende i ställningstagande i samband med SJ:sbolagiseringRiksdagen beslutade att affärsverket Statensjärnvägar skulle ombildas till aktiebolag (prop.1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238).Som motiv för den förändrade verksamhetsformen anförderegeringen att de svenska, nordiska och europeiska markna-derna för järnvägstrafik var föremål för avsevärda strukturellaförändringar, vilka ledde till ökad konkurrens. Under rådandeomständigheter var det viktigt att kundeanpassa såväl organisation som arbetsmetoder till den föränd-rade situationen. Statens järnvägars blandning av affärsverkoch bolag framstod som mindre ändamålsenlig.Regeringen har därefter i skrivelse 2001/02:141 Redogö-relse för bolagiseringen av affärsverket Statens järnvägarlämnat en redovisning av hur riksdagsbeslutet har genomförtssamt viktiga frågeställningar som behandlats i samband där-med. I skrivelsen anges att syftet med den genomförda om-bildningen av affärsverket till aktiebolagvar att skapa verksamheter som bättre tillgodoser kundernaskrav på service, ge koncernen en enhetlig juridisk struktur,underlätta effektivisering och rationalisering samt möjliggöraen anpassning av verksamheten till den fortgående internatio-naliseringen inom transportmarknaden. Vägledande vid om-organisationen har varit fyra principer, nämligen konkurrens-neutralitet, fokusering på kärnverksamheten, insyn i verk-samheten samt möjligheter till god framtida styrning ochkontroll.Med anledning av skrivelsen konstaterade trafikutskottet isitt betänkande att det är viktigt att ett effektivtoch långsiktigt hållbart transportsystem åstadkoms (bet.2001/02:TU14) i enlighet med det av beslutadetransportpolitiska målet. Detta förutsätter bl.a. en konkur-renskraftig järnvägstrafik för både personer och gods. infrastruktur måste utvecklas och järnvägstrafikenanpassas till kundernas behov. Trafiken måste också varaföretagsekonomiskt lönsam för järnvägsoperatörerna.Utskottet erinrade vidare om att målet med bolagiseringenav SJ var att skapa effektiva och lönsamma järnvägsföretagsom kan konkurrera på samma villkor som övriga operatörerpå marknaden och som kan garantera kunderna en bra ochprisvärd service inom järnvägstransportområdet, samtidigtsom de kan ge en affärsmässig avkastning på det kapital somägaren tillskjutit. För det första verksamhetsåret, 2001, kon-staterade utskottet dock att såväl som ekonomiska underskott. Utskottet noterade också attföretagens skuldsättningsgrader hade ökat.