bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — mening har arbetsmarknadensolika parter ett särskilt ansvar för attlöneökningarna inte går över vad som ärsamhällsekonomiskt försvarbart. Dettagäller, enligt utskottets mening, ävenföretagsledarna som, i likhet medfackföreningarna och arbetstagarna, måsteta ansvar för sina löner. Utskottet villi sammanhanget även påpeka att det ärangeläget att lönebildningsprocessenmöjliggör relativlöneförändringar inomramen för den samlade löneökningstakt somekonomin tål.ArbetsrättenNär det gäller arbetsrätten är detutskottets principiella uppfattning attdet i många fall finns en felaktigföreställning om att en försvagning avarbetsrättslagstiftningen skulle ge storapositiva effekter på tillväxten ochsysselsättningen. Framför allt bidrararbetsrätten till att skapa tryggaarbetsförhållanden och stabila ekonomiskavillkor, vilket i sig stärker trygghetenför de anställda. Enligt en studie avarbetsrätten i olika som OECDpublicerat i Employment Outlook hararbetsrättens utformning inga störreeffekter på den totala sysselsättningeneller den totala arbetslösheten i ettland.Retoriken kring välfärdsligornaUtskottet övergår nu till att diskuterade övergripande tillväxtfrågorna. I sinpolitiska argumentation använder Moderatasamlingspartiet, ,liberalernaofta det som kallas för tillväxt-eller välfärdsliga. "rasar ivälståndsligan" är ett vanligtförekommande uttryck i de ekonomisk-politiska motionerna. Vad det handlar omär den statistik som sammanställerav s.k. köpkraftskorrigerade BNP-uppgifter per invånare. Enligt t.ex.motion Fi14 (m) har sedan 1970halkat från en femte till en tolfte ellernittonde plats i välfärdsligan, beroendepå hur man räknar.Som utskottet påpekat vid tidigarebehandlingar (senast i bet. 2002/03:FiU1) är statistik så pass osäkeratt man bör vara mycket försiktig med attdra alltför långtgående slutsatser avuppgifterna. Möjligheten till jämförelsermellan länderna är mycket begränsad,enligt bl.a. egna uppgifter.Dessutom har måttet stora brister sommått på den ekonomiska välfärden.Utskottet har också tidigare påpekatatt valet av tidsperiod har en avgörandebetydelse för resultatet. Till exempelhar Arbetarrörelsens ekonomiska råd (AER)i en rapport (nr 5 2000) visat att om mani stället använder 1947 som utgångsår,1997 som slutår och BNP per invånare iåldern som välfärdsmått blirresultatet en allmän, mycket kraftigutjämning mellan . Sverigesplacering ändras frånplats sex till plats åtta. Samtidigtökade produktionsnivå frånnästan till av Förentastaternas nivå.Utskottet kan emellertid utifrån t.ex.OECD:s statistik konstatera att svenskekonomi tappat i relativ position motandra länder under framför allt tvåperioder - under andrahälften av och i början av1990-talet. Den absolut största nedgångenkom då SverigesBNP föll som flera andra länderfortsatte att ha en positiv tillväxt.Sveriges relativa position förbättrasI partimotion Fi16redovisas en del beräkningar som ansesbevisa att släpat efter itillväxt även . Sådana beräkningar är dock mycketberoende av t.ex. val av jämförelseländeroch val av tidsperiod. I motionen sägst.ex. att BNP 2002 skulle havarit högre omSverige hadehaft samma tillväxttakt som Finland.Enligt utskottets mening är det myckettillfredsställande att under desenaste åren haft en hög ekonomisktillväxt. är en viktig granne ochhandelspartner, och forskning visar attsvensk och finländsk konjunkturutvecklingofta är intimt sammanvävd. harockså mycket att lära av påskilda områden. Men måste mankomma ihåg att uppgång delvis ären följd av den kraftiga nedgången ibörjan av , då BNPföll betydligt mer än . Uppgångenmedförde också att , innan deninternationella konjunkturnedgångenpåbörjades , visade tydliga tecken påbristsituationer på arbetsmarknaden ochstigande inflationstakt, enligt . Till detta kommer attarbetslösheten i , trots den högatillväxttakten ,fortfarande ligger avarbetskraften, en av de högsta nivåerna iEU.Enligt statistik steg SverigesBNP med i genomsnitt mellanåren 1994 och 2002 (inklusivetillväxttakten 1994, dvs. ).Tillväxten i OECD-området ökade med igenomsnitt under sammaperiod, tillväxten i med i genomsnitt2,och tillväxten i euroområdet med2,. Detta innebär att omSverige hade haft sammatillväxt som OECD-området, EU ellereuroområdet i genomsnitt hade nivån påSveriges BNP varit lägre 2002.Svenska tillväxten dubbelt så hög someuroområdets förra åretUtskottet vill i detta sammanhang påminnaom att den svenska ekonomin växte med 1,2002, enligt () preliminära beräkningar. Det är endubbelt så hög tillväxt som i EU ocheuroområdet där BNP stegmed respektive 0,8 %.I motion Fi14 (m), men också imotionerna Fi15 (fp) och Fi16 (kd), angesatt målet för den ekonomiska politikenbör vara en långsiktigt hållbar tillväxtpå per år.Hög tillväxt - ett viktigt mål i denekonomiska politikenSom utskottet framhållit vid ett flertaltillfällen tidigare är en hög ekonomisktillväxt en avgörande del av denekonomiska politiken under förutsättningatt den är ekologiskt hållbar. Somredovisades ovan har BNP stigitmed i genomsnitt 1994,vilket är mer per årän genomsnittet i euroområdet och 0,4procentenheter mer än genomsnittetav OECD-länderna.Utskottet vill här passa på attreferera till kommissionens senasteuppföljning av den s.k.Lissabonprocessen. Vid toppmötet iLissabon satte EU upp målet att till 2010bli världens mest konkurrenskraftiga,dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi.Varje år görs en uppföljning avmedlemsländernas insatser för att nåmålet. I uppföljningen jämförs ländernasutveckling inom ett fyrtiotal områden,som t.ex. sysselsättning, tillväxt,inflation och prisutveckling. I densenaste uppföljningen har flesttopplaceringar i jämförelsen. Sverigeframhålls också av kommissionen som ettföregångsland när det gäller ekonomiskareformer, sysselsättning, miljö samtforskning och innovation.Utskottet vill också nämna en rapportom de offentliga finanserna i EU som presenterade . Enligtrapporten är de svenska offentligafinanserna de som bland EU-länderna bäststimulerar till ökad tillväxt och ökadsysselsättning. Vidare är ett avde två länder som under 1990-taletlyckats förbättra de offentligautgifternas bidrag till tillväxt ochsysselsättning som utgiftsnivånsjunkit. Det andra landet ärNederländerna.Det är utskottets fasta övertygelse attmöjligheterna att nå den högatillväxttakten i slutet av 1990-talethade varit betydligt sämre med debudgetalternativ som Moderatasamlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna presenterat förden aktuella perioden. De mycket storaskattesänkningar och budgetnedskärningarsom partierna, framför allt Moderatasamlingspartiet, då förespråkade hade medstor sannolikhet skapat en betydande orooch osäkerhet bland ekonomins olikaaktörer med kraftigt negativa effekter påtillväxt, sysselsättning och välfärd somföljd.Utskottet vill i anslutning tilldiskussionen kort även redogöra för envidareutveckling av denköpkraftskorrigerade BNP-statistiken somEU:s statistikorgan, , tar fram.Eurostat har bl.a. undersökt denköpkraftskorrigerade produktionsnivån förolika regioner inom EU-länderna under1998. Resultatet visar på en ganska storskillnad mellan de fattigaste och rikasteregionerna i flertalet länder. Denstörsta spridningen finns enligt Eurostati följt av , Österrikeoch . Enligt uppgifterär det land som har den minstaspridningen mellan olika regioner. Ilikhet med s.k. välfärdsliga äräven beräkningar behäftade medstora statistiska problem. Men enligtutskottets mening kan man ändå draföljande viktiga slutsats: de regionalaklyftorna i förefaller varamindre än i flertalet övriga länder i EU.Utskottet vill i likhet med vidtidigare behandlingar också erinra om attdet finns andra undersökningar som kankomplettera mått och därmed bidratill att fördjupa diskussionen omekonomisk välfärd. En sådan undersökningär den rapport om utvecklingsnivån ivärlden som FN:s utvecklings- ochbiståndsorgan, UNDP, löpande publicerar.I UNDP:s sammanvägda index överlivslängd, utbildning och levnadsstandardplacerade sig på andra plats2002, strax efter . Vid mitten av1970-talet låg på en fjärdeplats.En annan undersökning, där perspektivetär betydligt snävare och framför alltbehandlar närings- och företagsklimatet,är den jämförande studien avnäringspolitiken som Näringsdepartementetnu publicerat . Förra åretsrapport av näringspolitiken2002 (Ds 2002:20) gör en bedömning avSveriges utveckling jämfört med andraOECD-länder vad avser indikatorer inomt.ex. områdena näringsliv ochföretagande, arbetsmarknad, arbetsliv,forskning och utveckling, IT och tele,energiförsörjning och transporter. Ikorthet visar resultaten att Sverigehamnar på den övre tredjedelen irangordningen i 29 av de 51 olikaindikatorer som undersökts. Endast i femfall placerar sig i den tredjedelav länder som har den sämstautvecklingen. Jämfört med den studie somgjordes 2001 har förbättrat sinposition i 13 indikatorer medanpositionen försämrats i 6 indikatorer.Företagen och globaliseringenInnan utskottet går in på frågorna kringkonkurrens och företagsklimat villutskottet kort kommentera diskussionen ibl.a. motionerna Fi14 (m), Fi15 (fp) ochFi16 (kd) om försäljningar av företagtill utlandet och ökat utlandsägande.Runtom i världen pågår en omfattandeglobalisering av ägandet och produktionenoch en internationell omstrukturering inäringslivets olika branscher. Bådeingående och utgående direktinvesteringaroch s.k. portföljinvesteringar har ökatmycket kraftigt, även om en vissavmattning noterats under de senaste årentill följd av den svaga konjunkturen ochnedgången i IKT-sektorn (sektorn förinformations- och kommunikationsteknik).Enligt utskottets mening är detutomordentligt viktigt attglobaliseringens och det ökadeutlandsägandets effekter på ekonomin,näringslivet och sysselsättningen nogaföljs och analyseras. Frågan äremellertid inte unik för . I bådeEuropa och den övriga industrivärldenpågår en intensiv debatt om utländskaförvärv, företagsutflyttningar,sammanslagningar och företagsklimat.Debatten är emellertid ofta onyanseradoch ibland rentav behäftad medundergångstoner. Enligt utskottets meningfinns det mycket som tyder på attutländska investeringar i kanspela en viktig roll för utvecklingen isvensk ekonomi. I många fall tillför nyainternationella ägare nytt kapital, nykompetens och nya förutsättningar förinvesteringar, produktion ochförsäljning.Bilden av en ödesmättad utförsäljningav svenska företag och utflyttning avhuvudkontor måste också kompletteras medatt även svenska företag i storutsträckning köper utländska företag föratt stärka sin ställning och kompetens.Enligt Riksbankensbetalningsbalansstatistik har svenskaföretag under perioden 1995-2002direktinvesterat i utlandet för omkring130 miljarder kronor mer än vad utländskaföretag direktinvesterat i (idessa siffror har den jämbördigafusionen mellan rensatsbort eftersom Astras innehav i Zeneca ärbokfört som ett portföljinnehav ochdärmed inte registrerat idirektinvesteringsstatistiken medanZenecas innehav i är registreratsom en direktinvestering).För att ytterligare nyansera debattenvill utskottet även referera enenkätundersökning som () gjortbland de större medlemsklubbarna medanledning av debatten om utflyttning avsvensk industriproduktion. Enligt enkätenvar det likamånga företag som flyttade in verksamhettill som det var företag somflyttade ut verksamhet till andra länder.Utlandets kraftigt stigande intresseför , svenska företag och svensktnäringsliv har bl.a. berott på Sverigesframgångar inom IT-sektorn. Vid sidan avdirektinvesteringar i svenska IT-företaghar det skett ett betydande inflöde avutländska investeringar och kapital närdet gäller forskning och utveckling inomIT. Även om den s.k. IKT-sektorn förtillfället karakteriseras av kraftigavmattning och omstrukturering ärutskottet övertygat om att IT-sektornkommer att få stor betydelse för Sverigeoch den svenska tillväxten framöver. Etttydligt bevis på sektorns betydelse förden svenska ekonomin är den oro ochosäkerhet som de senaste årens problem iföretaget skapat. Utskottet villhär passa på att erinra om att det påregeringens initiativ pågår ett flertalolika projekt för att stimuleraanvändandet av IT och främja utvecklingenav mobila tjänster i samhället.Företagsklimatet avgörande för tillväxtoch sysselsättningHelt avgörande för , den svenskatillväxten och sysselsättningen är attSveriges konkurrenskraft är hög ochföretagsklimatet gott. Till skillnad frånvad som hävdas i motionerna Fi14 (m),Fi15 (fp), Fi16 (kd) och Fi17 (c) anserutskottet att det grundläggande klimatetför företagande, expansion och högresysselsättning är relativt gott, även omden internationellakonjunkturavmattningen och nedgången iIKT-sektorn skapat påfrestningar påskilda håll i näringslivet.De offentliga finanserna har sanerats,vilket har gett en stabil och hållbarmakroekonomisk situation. För att befästadenna utveckling annonserar regeringen ivårpropositionen ett antal besparingaroch utgiftsbegränsningar för att klarautgiftstaken under 2003 och 2004.Räntorna har sjunkit kraftigt både iförhållande till tidigare och till räntenivåerna under 1970-och 1980-talen. har de svenska obligationsräntornaendast legat några tiondelar över detyska obligationsräntorna. Under desenaste årens turbulens på valuta- ochräntemarknaderna med bl.a. sjunkandevärde på den svenska kronan har dockskillnaden från de tyska räntorna stigittill . Det kanjämföras med ett räntegap mot Tysklandsommaren 1994 på mellan 4 och 5procentenheter. Innebörden av dennautveckling är att svenska företag ochhushåll kan finansiera sig till nästansamma kostnad som de tyska kan. Detstimulerar både företagens investeringaroch den inhemska efterfrågan.Grundläggande klimatet är gottEn annan mycket viktig del i tillväxts-och företagsklimatet är att inflationensjunkit kraftigt, till en nivå som tidvisunderstigit den i våra viktigastekonkurrentländer. Om man bortser frånutvecklingen harlöneökningarna under de senaste årenvarit relativt måttliga, trots en högtillväxttakt och att sysselsättningenmellan 1997 och 2001 steg med omkring 320000 personer. Bland annat som en följd avdenna utveckling ökade de svenskaföretagen sina andelar på världsmarknadenrelativt kraftigt under senare delen av1990-talet och början av 2000-taletsamtidigt som icke konjunkturkänsliga kunskapsintensiva branscher ökade sinaandelar av svensk export.Till följd av den svaga internationellaefterfrågan förlorade dockexportindustrin andelar ,speciellt inom IKT-området, medan enökning av råvaruexporten och denråvarunära exporten bidrog till attmarknadsandelarna steg svagt under 2002.Konkurrensklimatet ska förbättrasytterligareUtskottet konstaterar vidare attkonkurrensen och ekonominstillväxtvillkor har förbättrats under detsenaste decenniet.Under de senaste åren har regeringenpresenterat en rad ytterligare åtgärderför att öka konkurrensen och pressa nedden svenska prisnivån. Regeringenssträvan är att de svenskakonsumentpriserna ska sjunka till dengenomsnittliga prisnivån i EU. Förra åretbeslutade om en skärpning avkonkurrenslagen för att skapa effektivareregler för bekämpning av karteller (prop.2001/02:167, bet. 2001/02:NU16, rskr.2001/02:318). Skärpningen innebär bl.a.att den s.k. konkurrensskadeavgiften kanefterges eller reduceras och attsekretesskyddet stärkts för den somlämnar uppgifter om olagliga samarbetenpå marknaderna. I slutet av förra åretlämnade över den avregeringen beställda rapporten omprisskillnaderna mellan och andraländer och konkurrensen inomdagligvaruhandel. Ungefär samtidigtpresenterade den s.k. byggkommissionensitt betänkande "Skärpning gubbar" omåtgärder för att öka konkurrensen ibyggsektorn, sänka byggpriserna och kommatill rätta med byggfel och byggfusk. Debåda utredningarnas förslag bereds nuinom Regeringskansliet.Sverige - en framstående kunskapsnationEnligt utskottets mening är den svenskaföretagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv. Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften ärhög och ökar ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetens somregeringen vidtar i alla delar avutbildningssystemet. skakonkurrera med kompetens och välutbildadarbetskraft. Enligt är detland i världen som investerar mestresurser i kunskap som andel av BNP, ochutgångspunkten är att även ifortsättningen ska vara världens främstakunskapsnation. I samband medbudgetpropositionen beslutadedärför om kraftigt utökaderesurser till skolan. , liksom förraåret, ökar resurserna med 1 miljardkronor jämfört med föregående år, ochdärefter ökar tilldelningen med 1 miljardkronor fram tills nivån 5miljarder kronor nås 2006. Dennaresursförstärkning gör att det t.ex. kananställas ytterligare omkring 15 000lärare eller annan personal i skolaneller på fritids.Expansionen inom högskolan fortsätterExpansionen inom högskolan fortsätter ochantalet utbildningsplatser stiger medomkring 100 000 mellan 1997 och 2003.Utbyggnaden har varitkoncentrerad till naturvetenskapliga ochtekniska ämnen, men sker successivt enbreddning. Universitet och högskolor gesmöjlighet att omfördela resurser för attmöta det ökade behovet av välutbildadpersonal inom vården. Vidare tillförsresurser för att höja kvaliteten pågrundutbildningen inom humaniora,teologi, juridik och samhällsvetenskap.Det långsiktiga målet är att av enårskull ska ha börjat på högskolan vid 25års ålder. För att bl.a. öka mångfaldenoch minska snedrekryteringen byggsdistansutbildningen ut, ett s.k.nätuniversitet införs och enrekryteringsdelegation inrättas. Som ettled i den gröna skatteväxlingen harpengar avsatts för individuellkompetensutveckling. Ärendet bereds förnärvarande i ochregeringen anger i vårpropositionen attden avser att återkomma med förslag underden innevarande mandatperioden. Vidarehar studiestödet reformerats och infördes ett nyttvuxenstudiestöd, som ersatte det tidigaresärskilda utbildningsbidraget. Stödet ärriktat mot personer med kort utbildningsom är och som är ellerriskerar att bli arbetslösa eller harnågot funktionshinder. Som utskottetredogjort för tidigare föreslår dockregeringen i vårpropositionen att dethögre studiebidraget avskaffas för demsom redan har fullständig treåriggymnasieutbildning.Utbildningsområdets andel av BNPutgjorde 1999, vilket är högre äntidigare . liksomövriga nordiska länder har satsat mycketpå utbildning och ligger i nivå med USAeller t.o.m. högre.De senaste tio åren har antaletutexaminerade forskare fördubblats ochden tidigare aviserade satsningen påforskning fortsätter. Under perioden2001-2003 tillförs olika lärosäten 214miljoner kronor för 14 nya forskarskolor.Totalt ökar de statliga anslagen tillgrundforskning och forskarutbildning med1,till 2004. Dessutomhar ett arbete påbörjats för att se tillatt olika forskningsresultat i störreomfattning omsätts i nya produkter ochtjänster.Regelverket för företagenI bl.a. motion Fi17 (c) anförs attregeringen endast vidtagit ytterstblygsamma åtgärder för att stimuleraföretagsamheten. Motionärerna anförvidare att antalet regler och blanketterför småföretag bör minska . Imotion Fi15 (fp) anser motionärerna attföretagarnas kostnader för administrationav regelverket bör krympas med enfjärdedel.Utskottet vill med anledning av dettaframhålla att företagande ochsmåföretagande spelar en avgörande roll iden offensiv för uthållig tillväxt ochökad sysselsättning som regeringen förstagången presenterade i vårpropositionen1998 och som löpande följts upp i de vår-och budgetpropositioner som presenteratssedan dess. Därför har under desenaste åren beslutat om en radförbättringar för företagen och dåframför allt för de mindre företagen.Exempelvis har enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag fått regler somär mer likvärdiga dem som gäller föraktiebolag. För nystartad enskildnäringsverksamhet har möjlighet införtsatt kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster.Dessutom har lättnader iägarbeskattningen för ägare tillonoterade aktiebolag genomförts. Reglernaför skattetillägg vid periodiseringsfel imomsredovisningen har lindrats. Vidarehar reserveringsmöjligheterna förenskilda näringsidkare och handelsbolagförstärkts ytterligare. Avdragsreglernaför pensionskostnader, beskattningen avpersonaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskildanäringsidkare har förenklats.Informationen kring nyföretagande ochstödet till kooperativ utveckling harutökats. Villkoren för avsättningar tillperiodiseringsfonder har förbättrats.Beskattningen av utländska experter harlättats. Dröjsmålsavgiften vid betalningav tull har sänkts, och kupongskatten förutdelning på näringsbetingade aktier tillutländska ägare har avskaffats. Flertaletav de s.k. stoppreglerna förfåmansföretag har tagits bort, och des.k. 3:12-reglerna, som reglerarbeskattning av utdelning och reavinst påaktier i fåmansföretag, bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Utgångspunkten för beredningen är attreglerna blir mer gynnsamma förföretagarna.Sedan 2001 är det också tillåtet förföretag att under vissa förutsättningarköpa tillbaka egna aktier. Fullständigkvittningsrätt har införts för reavinsterpå onoterade aktier mot förluster pånoterade aktier. Kvittningsbegränsningenför vinster och förluster påmarknadsnoterade blandfonder har slopatssamtidigt som reglerna om schablonavdragför ökade levnadsomkostnader harförenklats och förbättrats. Ett nyttsjöfartsstöd har införts. Ytterligareåtgärder har vidtagits för att främjakooperativt företagande somökade resurser ges för att understödjakvinnors, invandrares och ungasföretagande. Detta genom s.k. mikrolån,resurser till affärsrådgivare ochregionala och lokala resurscentrum förkvinnor. Skatten på investmentbolag harsänkts och beskattningen av s.k.näringsbetingade andelar i bolagssektornhar avskaffats. Vidare har momsen påböcker, tidskrifter och persontransportersänkts och socialavgifterna för vissaföretag i stödområde A reducerats.Dessutom har medel avsatts under tre årför ett nationellt program förentreprenörskap. haralla fysiska personer som redovisarintäkter av näringsverksamhet fått enförtryckt självdeklaration. Reglerna omframskjuten beskattning vid vissaandelsbyten har utvidgats somnya företag fått uppskov medskattebetalningarna för attgöra det lättare för nya företag attkomma i gång med verksamheten.För att underlätta att starta och drivaföretag anger också regeringen ivårpropositionen att den föreberederförslag som ytterligare ska öka utbudetav kapital för företag som befinner sig ien tidig utvecklingsfas.Förenkling av regelverketNär det gäller Småföretagsdelegationensförslag till åtgärder för att förbättraför småföretagen och den s.k.Simplexenheten inom Näringsdepartementetvill utskottet erinra om den tredjeredogörelsen om förenklingsarbetet medsärskild inriktning på småföretagen (skr.2002/03:8) som regeringen lämnade tillriksdagen . I likhet medtidigare anges i skrivelsen att detövergripande målet är att förbättrasmåföretagens arbetsförutsättningar,konkurrensförmåga och villkor i övrigtför att öka sysselsättningen ochtillväxten. Ett viktigt delmål, somregeringen sätter upp, är att inom entreårsperiod tydligt minska regelverkensadministrativa börda för småföretagen.Målet ska löpande följas upp ochresultaten redovisas för . Ettproblem i sammanhanget är att det saknasmetoder för att rättvist mäta denadministrativa bördan. Regeringen hardärför gett Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) iuppgift att tillsammans med näringslivetutarbeta en metod för att mäta företagensadministrativa börda. En första mätningenligt den nya metoden ska göras under2003 och i anslutning till resultaten avmätningen kommer regeringen att redovisamer konkreta mål för småföretagensregelbörda samt redovisa etthandlingsprogram för hur målen ska nås.Förutom detta redovisas i skrivelsenbl.a. hur myndigheterna tillämpatförordningen om särskild konsekvensanalysav reglers effekter för småföretagensvillkor. har 29 myndighetertillsammans infört och ändrat i 377föreskrifter med bäring på små företag.Myndigheterna har upphävt 136föreskrifter och allmänna råd.Arbetet med regelförenklingar drivsbl.a. inom den s.k. Simplexenheten påNäringsdepartementet.