bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — Rådet uttaladedärefter att de stater som är medlemmar i fårbetraktas som säkra tredjeländer och attkandidatländerna i princip får betraktas som säkratredjeländer från det datum de undertecknaranslutningsfördragen. Rådet beslutade att prioriteraarbetet med hur säkra tredjeländer skall utses inomramen för arbetet med förslaget till direktiv omasylprocedurer.Den parlamentariska utredningen om en ny instans-och processordning i utlänningsärenden (NIPU) har isitt slutbetänkande Ökad rättssäkerhet i asylärenden(SOU 1999:16) i samband med övervägandena om en s.k.snabbprocess för uppenbart ogrundade ansökningarföreslagit en särskild ordning för vissatredjeländer som typiskt sätt kan anses vara säkraförsta asylland. Kommittén menade att för att dettaskall kunna tillämpas skall regeringen ha fört upplandet i fråga på en särskild förteckning.Statsrådet har i ettinterpellationssvar anfört att han,när det gäller diskussionen i ministerrådet omlistor över säkra länder, har gjort klart att inteens EU:s medlemsstater i meningär undantagna från skyldigheten att ge varje personen individuell prövning av sina asylskäl.Utskottet har i yttrande 1997/98:SfU4y tillutrikesutskottet över proposition 1997/98:58Amsterdamfördraget beträffande det s.k.asylprotokollet eller Aznarprotokollet framhållitatt alltid i internationella sammanhang lagtstor vikt vid att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingarsrättsliga skydd. Utskottet kunde inte godta någonsom helst inskränkning av ochdess tilläggsprotokoll och andra internationellaåtaganden avseende asyl. Utskottet delade ocksåregeringens uppfattning att protokollet inteinskränker medlemsstaternas skyldigheter enligtflyktingkonventionen. Utskottet vidhåller dennauppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2002/03:Sf256 yrkande 1 samt 2002/03:Sf334 yrkandena9 och 10.Uppehållstillstånd av humanitära skälUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om innebörden avbegreppet humanitära skälJämför reservationerna 39 (fp, c) och 40 (kd)Gällande ordningEnligt 2 kap. 4 § 5 UtlL får uppehållstillstånd gestill en utlänning som av humanitära skäl bör fåbosätta sig i Sverige.MotionerI motion 2002/03:Sf256 av m.fl. (fp)yrkandena 3-5 begärs tillkännagivanden om dels enförändring av utlänningslagstiftningen för attmöjliggöra en mer generös tolkning av begreppethumanitära skäl, dels att vid bedömning avhumanitära skäl skall, förutom klara medicinskavårdbehov, även vistelsetid samt integration tas ibeaktande, dels att integration och vistelsetidskall tillmätas särskild betydelse i barnärenden.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 17 att regeringen tillsätter en utredningför att se över tillämpningen av bestämmelsen omuppehållstillstånd av "humanitära skäl".Motionärerna anför att anses inteallvarliga sjukdomar eller, som t.ex. iKosovoflyktingarnas fall, såväl psykiska trauman somrisk för konflikter ha varit tillräckligt för attbehandlas som humanitära skäl.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i betänkande 2001/02:SfU8avstyrkt liknande motionsyrkanden. Utskottet har dåanfört följande. Möjligheten att fåuppehållstillstånd på grund av humanitära skäl fannsredan före 1989 års utlänningslag. En genomgång avgällande praxis gjordes av , SOU 1983:29. Där angavs attuppehållstillstånd undantagsvis skall kunna ges åtutlänningar som kan anföra mycket starka humanitäraskäl för att få stanna i landet. I förarbetena till1989 års utlänningslag anges i fråga om vilkapersoner som kan omfattas bl.a. personer som pågrund av sjukdom eller andra personliga förhållandeninte bör nekas uppehållstillstånd här eller personersom inte omfattas av asylreglerna men där det tersig inhumant att tvinga personen att återvända pågrund av förhållandena i det andra landet, t.ex. ettpågående krig. I utskottets betänkande 1996/97:SfU5Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv angavsatt något förslag till ändrad lagstiftning vad avseruppehållstillstånd av humanitära skäl inte lagtsfram i proposition 1996/97:25. Enligt propositionenkommer, genom de nya skyddsregler som föreslås förandra skyddsbehövande än flyktingar, humanitära skäli fortsättningen främst att avse dem som harrenodlat humanitära skäl. I ett vägledanderegeringsavgörande anges att behovet av vård skallavse en livshotande sjukdom för vilken vård inte kanberedas i hemlandet eller ett handikapp avsynnerligen allvarlig art. I samband med attportalparagrafen om barnets bästa infördes 1997betonade regeringen att de humanitära skälen börkunna vara av något mindre allvar och tyngd när ettbarn berörs. Bland annat lång vistelsetid i ,barnens anknytning hit och föräldrarnas hälsa börvägas in. Enligt ett regeringsavgörande kan ävensläktskap i kombination med skäl av humanitär artmotivera ett uppehållstillstånd.I yttrande över regeringens lagrådsremiss om en nyinstans- och processordning i utlänningsärendenuttalade Lagrådet bl.a. att sombestämmelsen om humanitära skäl utformats överlåtstill den beslutande myndigheten/domstolen att avgöravad som skall anses vara tillräckliga humanitäraskäl för att en utlänning skall fåuppehållstillstånd i . Det innebär enligtLagrådet att en närmast diskretionär prövningöverlåts till migra-tionsdomstolarna. Trots attbestämmelsen således riktar sig direkt till denbeslutande förvaltningsmyndigheten och domstolarnafinns i lagförslaget även ett bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter om bl.a.uppehållstillstånd av humanitära skäl. Lagrådet hadeprincipiella invändningar häremot och uttalade att ide fall en bestämmelse riktad direkt till domstolenfinns i lagen bör domstolen döma efter denbestämmelsen och inte bindas av några mellankommandedirektiv av regeringen. Lagrådet, som anförde att deytterligare kriterier som skall gälla måste framgåav lagen, ansåg att detta borde övervägas i detfortsatta lagstiftningsarbetet.Direktiv har antagits för en kommitté somskall se över utlänningslagstiftningen (dir.2003:28). Kommittén skall bl.a. lämna förslag till -utifrån förarbeten och författningar samt enkartläggning av praxis - hur förutsättningarna föruppehållstillstånd av humanitära skäl skallpreciseras i lag. I direktiven anges bl.a. att detknappast i lagtext är möjligt att försöka räkna uppalla de kriterier som kan ligga till grund föruppehållstillstånd av humanitära skäl. Humanitäraskäl är ett begrepp som kan innehålla vitt skildaomständigheter. Det rör sig ofta om att olikafaktorer vägs samman. I direktiven anges att detlikväl bör vara möjligt att ange några av deomständigheter som skall beaktas. Kommittén skalllämna förslag med utgångspunkt i den lagrådsremissmed förslag till ny instans- och processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden som regeringenbeslutade om samt Lagrådets yttrandefrån den 9 oktober 2002.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Sf256 yrkandena 3-5 och2002/03:Sf334 yrkande 17.Barnets bästaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om innebörden avbegreppet barnets bästaJämför reservation 41 (fp, kd, c, mp)MotionerI motion 2002/03:Sf256 av m.fl. (fp)yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att se överbestämmelserna om barnets bästa så attbarnkonventionen uppfylls fullt ut även vad gällerasylsökande. Motionärerna anser att hänsynen tillbarnets bästa som regel måste gå före samhälletsintresse av att reglera invandringen.Sven m.fl. (kd) anför i motion 2002/03:Sf334att vid avvisning och utvisning skall barnets bästaoreserverat sättas främst och att föräldrabalkensbestämmelser om hämtning vid vårdnads- ochumgängestvister bör gälla. I yrkande 23 begärs etttillkännagivande härom.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl. (mp)yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om attbarnkonventionens portalparagraf skall prioriterasframför samhällsintresset av en reglerad invandring.Utskottets ställningstagandeI samband med att den s.k. portalparagrafen ombarnets bästa infördes i utlänningslagen anförderegeringen (prop. 1996/97:25 Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv) att barnetsbästa är en omständighet som skall beaktas blandandra intressen vid utformningen av de svenskainvandringsreglerna. måste en avvägninggöras mellan alternativ som har såväl goda somdåliga konsekvenser för barnet. Avgörande vidbedömningen av barnets bästa borde enligt regeringenvara i vilken grad barnet i sin psykosocialautveckling kan antas ta bestående skada av attflytta tillbaka till hemlandet, att skiljas från deoftast tillfälliga påfrestningar som en flyttningtill andra miljöer ofta innebär för ett barn.Utskottet fann i sitt betänkande 1996/97:SfU5 detmycket värdefullt att hänsynen till barnets hälsaoch utveckling samt barnets bästa i övrigt, genominförandet av portalbestämmelsen, sattes i fokus ochatt lagen därigenom kom att genomsyras av den hänsynsom måste tas till barn vid lagens tillämpning.Utskottet betonade även hur viktigt det är att ettsådant synsätt också präglar myndigheternas arbete.Utskottet delade regeringens uppfattning attprövningen av barnets bästa inte generellt fårtillåtas att ta över samhällsintresset att reglerainvandringen. Utskottet finner inte anledning att nugöra annan bedömning.I direktiven till den nämnda parlamentariskakommittén som skall göra en översyn avutlänningslagstiftningen (dir. 2003:28) anges attkommittén bl.a. skall rikta särskild uppmärksamhetpå hur den införda portalparagrafen iutlänningslagen om barnets bästa har kommit tilluttryck i bedömningar huruvida tillräckligt starkahumanitära skäl för uppehållstillstånd skall ansesföreligga i ärenden där barn är berörda.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf256 yrkande 6, 2002/03:Sf334 yrkande 23och 2002/03:Sf367 yrkande 6.Uppehållstillstånd m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- uppehållstillstånd efter viss tid- uppehållstillstånd vidverkställighetshinder- uppehållstillstånd för gömda personerJämför reservationerna 42 (v), 43 (kd) och 44(fp, mp)MotionerGudrun m.fl. (v) begär i motion2002/03:Sf239 yrkande 13 att beslutar omsådan ändring av utlänningslagen att den som väntatlängre tid än 18 månader på ett lagakraftägandeavlägsnandebeslut automatiskt beviljas permanentuppehållstillstånd om det inte föreligger synnerligaskäl häremot.I motion 2002/03:Sf300 av m.fl. (fp,m) yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden omautomatiskt uppehållstillstånd då i första instans överskrids och omautomatiskt uppehållstillstånd när ettårsgränsen förden totala asylprocessen överskrids. Motionärernamenar att man härmed bara följer regeringens egnadirektiv om att den totala väntetiden för denasylsökande bör vara högst 12 månader.I motion 2002/03:Sf334 av m.fl. (kd)yrkande 18 begärs att regeringen lägger fram förslagtill tidsgräns då uppehållstillstånd måste ges i defall verkställighet av utvisningen inte kan ske medanledning av att ursprungslandet inte tar emot sinmedborgare.Lars m.fl. (fp) begär i motion2002/03:Sf256 yrkande 20 ett tillkännagivande om attsom en unik engångsåtgärd bör gömda flyktingarbeviljas amnesti. De som sedan lång tidhar hållit sig gömda sedan ett avvisningsbeslut harvunnit laga kraft bör enligt motionärerna kunnabeviljas uppehållstillstånd. Vid synnerliga skäl somallvarlig brottslighet skall undantag göras.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl. (mp)yrkande 8 begärs att regeringen beviljar enengångsamnesti för alla barn och deras familjer somlever gömda i Sverige.Mona m.fl. (mp) menar i motion 2002/03:Sf8yrkande 23 att gömda barn och deras familjer skallges amnesti eller uppehållstillstånd av humanitäraskäl. I motionen begärs ett tillkännagivande härom.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och senast i betänkande2001/02:SfU8 behandlat motionsyrkanden omuppehållstillstånd och då uttalat attvarje ansökan om uppehållstillstånd skall prövasindividuellt. Utskottet uttalade att det måste varaen rättssäker process där samtliga omständigheteroch skäl för beslutet utreds. I begreppet rättssäkerla då utskottet även frågan om tidsutdräkten ochpåtalade att självklart får handläggningstiden intevara orimligt lång. Utskottet ansåg sig inte kunnaställa sig bakom yrkanden om att ettuppehållstillstånd skall ges enbart på den grund atten förflutit. Utskottet vidhåller dennainställning och avstyrker motionerna 2002/03:Sf239yrkande 13 samt 2002/03:Sf300 yrkandena 2 och 3.Ett beslut om avvisning eller utvisning upphör attgälla om det inte har verkställts fråndet att beslutet vunnit laga kraft. Om det finnshinder mot verkställighet på grund av attutlänningen bl.a. riskerar dödsstraff, tortyr ellerförföljelse av t.ex. politiska skäl eller på grundav kön eller sexuell läggning innebär detregelmässigt att utlänningen har rätt tilluppehållstillstånd som flykting eller somskyddsbehövande i övrigt. Finns praktiska hinder motverkställigheten, exempelvis då det land ditverkställighet skulle ske vägrar att ta emotutlänningen och svårigheterna inte till någon delberor på den enskildes vägran att medverka, kan detanses strida mot humanitetens krav att verkställabeslutet om avvisning eller utvisning. Det kan idessa fall föreligga grund för uppehållstillstånd.Kommittén om ny instans- och processordning iutlänningsärenden (NIPU) har i sitt slutbetänkandeÖkad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16)anfört att det kan finnas praktiska hinder förverkställighet, exempelvis när det land ditavvisning eller utvisning skall ske vägrar att taemot utlänningen, och att denna situation inteär klart reglerad i lag. Kommittén föreslog vissaändringar i utlänningslagen. Vidare har Riksdagensrevisorer i sitt förslag om uppehållstillstånd förasylsökande påtalat att en snabbare verkställighet ivissa fall är en förutsättning för att asylprocessenskall kunna avslutas inom rimlig tid. Utskottetunderströk i samband med behandlingen avrevisorernas förslag vikten av att finna en lösningnär det gäller utlänningar som inte kan återvändahem därför att hemlandet inte tar emot sina egnamedborgare (2001/02:RR16, bet. 2001/02:SfU13, rskr.2001/02:250 och 251).Enligt folkrätten är alla länder skyldiga att taemot sina egna medborgare. Utskottet utgår från attregeringen i alla sammanhang arbetar för att allaländer skall respektera denna princip och att denäven bör gälla personer som varit varaktigt bosattai ett land utan att vara medborgare, t.ex.statslösa. Utskottet anser att det är mycketolyckligt med fall där en person som har erhållitett avvisningsbeslut och som vill återvända inte kandet. Det kan emellertid handla om en person som intevill återvända hem och som därför försvåratutredningen och verkställigheten. Utskottet villockså peka på att det i dessa fall handlar ompersoner som har fått sina skäl prövade individuelltoch som inte har ansetts vara i behov avinternationellt skydd.Utskottet avstyrker med det anförda motion2002/03:Sf334 yrkande 18.Utskottet kan inte tillstyrka en ordning därpersoner som fått avslag på en asylansökan och somhåller sig gömda för att undgå verkställighet av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut enbart på dengrunden beviljas uppehållstillstånd. Prövningen aven ansökan om uppehållstillstånd skall skeindividuellt i förhållande till gällande lag.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf8 yrkande 23, 2002/03:Sf256 yrkande 20 och2002/03:Sf367 yrkande 8.Uppehållstillstånd vid människohandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- uppehållstillstånd vid människohandel- EG-direktiv om uppehållstillstånd vidmänniskohandel- skyddade vistelseorter för personer utanuppehållstillståndJämför reservationerna 45 (fp, c), 46 (m), 47(kd), 48 (mp), 49 (v) och 50 (c)SkrivelsenEtt för prioriterat inslag i allmigrationspolitisk samverkan med andra länder ärenligt skrivelsen att ta initiativ till samarbeteför att bekämpa människohandel som syftar tillsexuell exploatering, liksom att stödja offren fördenna handel. kommer att fortsatt verka föratt yrkesutbildning organiseras för bl.a. poliseroch åklagare för att på alla sätt medverka till attstävja detta problem. I skrivelsen anges vidare attSverige också stöder ett stort antal insatser direktriktade mot olika aspekter av människohandeln iCentral- och , huvudsakligen genomInternational Organization for Migration (IOM). Dethandlar bl.a. om informationsinsatser, stöd tilllagstiftningsarbete och utveckling av förmågan attlagföra förövare. Insatser sker också för att stödjamänniskohandelns offer med rehabilitering,repatriering och återintegrering.Anhörigkommittén har haft i uppdrag att utredafrågan om uppehållstillstånd till offer förmänniskosmuggling och människohandel. Kommitténöverlämnade sitt slutbetänkandeMänniskosmuggling och offer för människohandel (SOU2002:69). Betänkandet remissbehandlas under hösten2002.MotionerBo Könberg m.fl. (fp) anför i motion 2002/03:Sf5yrkande 5 att det är angeläget att lagändringargenomförs som ger möjlighet att lagföra dem somlåter människor bli handelsvaror. Motionärerna angeratt föreslagit att offer förmänniskohandel skall ges tillfälligauppehållstillstånd. I motionen begärs etttillkännagivande härom.I motion 2002/03:Sf6 av m.fl. (kd) yrkande5 begärs förslag som motverkar handel med människor.Motionärerna anför att målet bör vara att skydda ochhjälpa offren och upptäcka och straffaförövarna. Det bör utredas hur offren kan skyddasnär de återvänder hem, och det måste finnas ettgenderperspektiv i biståndet.Rosita Runegrund m.fl. (kd) begär i motion2002/03:U328 yrkande 3 ett tillkännagivande omtemporära uppehållstillstånd och riktat stöd till degenom trafficking utsatta kvinnorna. Motionärernaförordar uppsökande verksamhet så att utsattakvinnor får stöd i de länder de sålts till och des.k. beskyddarna åtalas och temporärauppehållstillstånd beviljas kvinnorna.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 10 begärs ett tillkännagivande omförändringar i förslaget till direktiv omtillfälligt uppehållstillstånd för offer förmänniskohandel som är beredda att samarbeta medmyndigheterna. Syftet med direktivförslaget ärenligt motionärerna enbart att underlättamyndigheternas kamp mot människohandel. Imotivtexten till direktivet sägs mycket klart attdet inte har något som helst syfte att ge skydd tilloffren.Mona m.fl. (mp) begär i motion 2002/03:Sf8yrkande 8 ett tillkännagivande om att offer förmänniskohandel skall beviljas permanentuppehållstillstånd av humanitära skäl.I motion 2002/03:Ju248 av () yrkande 1 anförs att de utsatta kvinnorna börges tillfälliga uppehållstillstånd för attsäkerställa att offren kan vittna om smugglarnasbrottsliga handlingar. Ett tillkännagivande härombegärs.I motion 2002/03:Sf4 av m.fl. (c)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attmöjligheterna att stärka tryggheten och denrättsliga ställningen för utsatta människor somvistas i landet utan uppehållstillstånd börundersökas. Motionärerna menar att det skulle kunnaupprättas särskilda enheter inom bl.a. polisen somkan hjälpa och skydda illegala invandrare frånmänniskohandlare eller smugglare. Vidare bör detenligt motionärerna finnas vistelseorter medsärskilt skydd för dem som upplever hot.Utskottets ställningstagandeI lade kommissionen fram ett förslagtill direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd föroffer för medhjälp till olaglig invandring ochmänniskohandel som samarbetar med myndigheternaKOM(2002) 71. I direktivet anges bl.a. att medhjälptill olaglig invandring och människohandel är tvåskilda brott i lagens ögon, men i praktikensammanfaller de ofta. Så är fallet enligt direktivetnär invandrare utnyttjas under resan för att kunnabetala den, när människor hålls i skuldslaveri närde väl anlänt till resans mål eller när människortror sig ha hittat en väg till ett bättre liv i ettmer utvecklat land men i stället utnyttjas försexuella syften eller som arbetskraft. Idirektivför- slaget anges vidare att trots att deär offer för brottsliga handlingar vågar de oftainte vända sig till myndigheterna i värdlandet avrädsla för att skickas tillbaka tillursprungslandet. Detta är ett misslyckande uroffrens synvinkel och gör att de inte varnar andrafrån att göra samma misstag. Till detta kommerrädslan för repressalier från människosmugglarna,antingen direkt mot offren själva eller mot derasanhöriga i ursprungslandet. Med begreppet offer iförslaget avses personer som lidit skada, t.ex.genom att de utsatts för fara eller därför att deraskroppsliga integritet kränkts. Förhandlingar inomEuropaparlamentet pågår. har isitt yttrande gjort en positivbedömning och framhåller att människohandel innebären allvarlig kränkning av de mänskligarättigheterna. Parlamentet bekräftar att offren harmöjlighet att utnyttja tillämpligt asylförfarandesamt försvarar frivilligorganisationernas roll närdet gäller att skydda offren.När det gäller offer för människohandel föreslårAnhörigkommittén i betänkandet Människosmuggling ochoffer för människohandel (SOU 2002:69) att det skallinföras en särskild bestämmelse i utlänningslagen omatt ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges enutlänning, om det med hänsyn till genomförandet avförundersökning eller huvudförhandling i brottmålkan anses befogat. Ett kortare uppehållstillståndföreslås också kunna ges en utlänning som i en akutoch uppslitande situation behöver viss betänketidför att ta ställning till sin eventuella medverkan ien brottsutredning. I den mån utlänningar sombeviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd under sinvistelse är i behov av bistånd i form av t.ex.hälso- och sjukvård, föreslår kommittén att dettaskall ges i samma utsträckning som till asylsökande.Annat eventuellt bistånd föreslår kommittén attvistelsekommunen skall ansvara för. Kommittén anseräven att offren i vissa situationer skall kunnabeviljas permanent uppehållstillstånd av humanitäraskäl. Ärendet bereds inomRegeringskansliet.I ett frågesvar har statsrådetJan O angett att han avser att under vårenlägga fram en proposition som utgår frånAnhörigkommitténs förslag och som kommer attförbättra möjligheterna att lagföramänniskohandelsbrott.Den som är offer för människohandel har utsattsför en mycket allvarlig brottslighet. Det är därförenligt utskottets mening ytterst angeläget attoffrets rätt till information, skydd och vistelse isamband med det straffrättsliga förfarandetsäkerställs. Utskottet finner, med hänsyn tillAnhörigkommitténs förslag och det pågående arbetet iEU, inte anledning för att nu göra någotuttalande. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 2002/03:Sf4 yrkande 2, 2002/03:Sf5yrkande 5, 2002/03:Sf6 yrkande 5, 2002/03:Sf8yrkande 8, 2002/03:Sf239 yrkande 10, 2002/03:Ju248yrkande 1 och 2002/03:U328 yrkande 3.Verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslutUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- familjesplittring vid verkställighet- närvaro av s.k. god man vid verkställighetJämför reservationerna 51 (fp, c) och 52 (mp)SkrivelsenAv skrivelsen framgår att en särskild utredaretillkallats med uppgift att se överregler och praxis vid verkställighet av avvisnings-och utvisningsbeslut (dir. 2002:43). Utredaren skallse över om nuvarande regler på området ärändamålsenliga, särskilt när det gäller ärenden därutlänningens identitet är oklar. Den 28 november2002 beslutade regeringen att ge utredningentilläggsdirektiv (dir. 2002:147) att se över vissasekretessfrågor. Uppdraget skall redovisas senastden 20 mars 2003.MotionerI motion 2002/03:Sf256 av m.fl. (fp)yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om åtgärderför att undvika att familjer splittras i samband medförvarstagning och verkställighet av avvisning.Peter m.fl. (mp) begär i motion2002/03:Sf367 yrkande 25 ett tillkännagivande om atten god man skall närvara vid avvisning. Motionärernaanser att man därigenom kan säkerställa att allt gårrätt till.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om att hålla samman familjenvid en avvisning noterade utskottet i betänkande2001/02:SfU8 att dåvarande statsrådet med anledningav en fråga om avvisning av familj till olika länderuttalat bl.a. att utlänningslagen inte särskiltreglerar frågan om hur verkställighet av ettavvisningsbeslut skall ske.