bet · GR01NU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Stödet till hemsändning bör ökas,eftersom kostnaderna stiger och många kunder behöverhjälp med flera moment vid hemsändning av varor.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller den i motion 2003/04:N345 (kd)aktualiserade frågan om regeringens disposition avdet aktuella anslaget kommer beloppet att framgå avregleringsbrevet för . för stod ca 122 miljonerkronor till regeringens disposition.Motivet för att införa bemyndigandesystemet varbl.a. att förbättra förutsättningarna förmyndigheternas långsiktiga planering av medlen ochatt anslagen skulle kunna utnyttjas effektivare.Vidare var det önskvärt att undvika storaanslagssparanden samt att förbättra uppföljningenoch prognoserna.Stora ackumulerade anslagssparanden, som dettidigare budgetsystemet medförde, innebar problemeftersom utfallet av anslagssparandet var svårt attprognostisera. Genom bemyndigandesystemettillgodoses behovet av en bättre kontroll avutgifterna på anslaget. Bemyndigandesystemet ställerkrav på myndigheternas planering av medlensanvändning och på uppföljningen av medlensanvändning. Om det trots myndigheternas planeringoch uppföljning av medlen uppstår ettanslagssparande skall myndigheterna uppge orsakernatill detta anslagssparande. Förklaringarna utgör ettunderlag inför regeringens prövning avanslagssparandet. Myndigheterna får genomregeringens beslut om tilldelat anslag för kommandebudgetår även planeringsramar för de tvånästkommande åren.När det gäller kommersiell service och det imotion 2003/04:N289 (c) berörda hemsändningsbidragetfinns de aktuella bestämmelserna i förordningen(2000:284) om stöd till kommersiell service. Enligtden nämnda förordningen (19 §) kan stöd till sådanservice lämnas som hemsändningsbidrag till kommunersom helt eller delvis bekostar hemsändning avdagligvaror till hushåll. Enligt reglerna (20 §) kanhemsändningsbidrag lämnas med ett belopp sommotsvarar högst av kommunens nettoutgift förhemsändningen. Bidraget kan efter den 1 november2003 maximalt uppgå till - jämfört med 45 krtidigare - per hushåll och hemsändningstillfälle.Bidrag lämnas även i samband med kommunens direktakostnader för att anordna inköpsturer.Landsbygdslån (33:2)PropositionenAnslaget disponeras av . Landsbygdslån beviljasav länsstyrelserna och de regionalasjälvstyrelseorganen. Medel inom anslaget får, inomramen för anslagets ändamål, användas sommedfinansiering av åtgärder inom de regionalatillväxtprogrammen.Under år 2002 utbetalades ca ilandsbygdslån. Utgiftsprognosen för uppgårtill . Regeringen har beslutatatt dra in hela anslagssparandet på 107 miljonerkronor.Anslaget föreslås uppgå till 20 miljoner kronorför , vilket innebär en minskning med 40miljoner kronor jämfört med föregående år. Skälettill minskningen är att efterfrågan på landsbygdslånberäknas bli lägre än tidigare beräknat.MotionenI motion 2003/04:N345 (kd) sägs att nuvarandelandsbygdslån kan vara viktiga för utveckling avgles- och landsbygden. Låneverksamheten bör därförfortsätta i nuvarande omfattning. Eftersomefterfrågan på landsbygdslån under de gångna årenvarit liten, kan dock anslaget minskas med 10miljoner kronor utöver regeringens förslag omminskning.Vissa kompletterande uppgifterDet kan erinras om att detta anslag har en någotannorlunda konstruktion än anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1), där det finns ettbemyndigande att göra ekonomiska åtaganden somkommer att innebära utgifter under senare år.Anslaget till landsbygdslån har inget bemyndigandeutan de olika länen (länsstyrelser, länslandsting, Västra ,i län, )erhåller beslutsramar, vilka sammantaget uppgår tillett högre belopp än det aktuella anslaget. Därigenomges möjligheter till alla län att utnyttja anslaget,även om endast vissa län kommer att göra så.Enligt uppgift från böranslagsnivån för ligga på nivån 20 miljonerkronor med hänvisning bl.a. till att belastningen påanslaget kan komma att öka - jämfört med - isamband med en konjunkturuppgång.Det kan också erinras om att andra förändringarkan aktualiseras inom kapitalförsörjningsområdet.Enligt uppgift från hardepartementet påbörjat uppgiften att se öververksamhetsinriktningen inom ABtillsammans med de regionala ägarna. Vidare nämndestatsminister i sinregeringsförklaring att StiftelsenIndustrifonden skall utvecklas med syfte att ökatillgången på riskkapital i tidiga skeden. Vid denallmänpolitiska debatten anfördenäringsminister att staten kommer attta ansvar för att stärka försörjningen av s.k.såddkapital. Han räknade med att ett par hundramiljoner kronor med början år 2004skall kunna mobiliseras (prot. 2003/04:14).Näringsministern har i början av november 2003utsett en förhandlingsman, direktör deNeergaard, vilken tillsammans med Industrifonden,Teknikbrostiftelserna, ochStiftelsen skall utarbetadetaljerna kring statens kommande satsning påriskkapital.Transportbidrag (33:3)PropositionenAnslaget disponeras av enligt förordningen(2000:81) om regionalt transportbidrag.Utgiftsprognosen för uppgår till 346miljoner kronor. Anslaget för föreslås uppgåtill samma belopp, 346 miljoner kronor.MotionernaI motion 2003/04:N236 (s) påpekas atttransportbidrag inte utgår till tjänsteföretag. Ävenom tekniken tillåter att ett företag lokaliseras varsom helst, måste de som arbetar i företagen göraresor för att träffa kunder och uppdragsgivare. Förett tjänsteproducerande företag i glesbygden kanreskostnaderna ta i anspråk en stor del avföretagets budget. Vid överläggningar om en framtidautformning av transportbidraget bör detjänsteproducerande företagens behov uppmärksammas.I motion 2003/04:N409 (s) begärs en översyn avreglerna för transportbidraget. Enligt motionärernaär detta stöd utformat i samklang med 1970-taletslokaliseringspolitik med i huvudsak varuproduktion iinlandet. Med den nuvarande utvecklingen av främsttjänsteproducerande företag bör inriktningen avtransportbidraget ses över så att det stämmer bättreöverens med det näringsliv som utvecklas inomskogslänens inland.Vissa kompletterande uppgifterEtt persontransportstöd inrättades ochupphörde . Syftet med stödet var att minskaNorrlandsföretagens kostnader för nödvändigapersonkontakter med Mellan- och . Stödetomfattade tjänsteresor med flyg och järnväg förpersonal anställd vid industriföretag inomstödområdet. Företagets produktion skulle vara sådanatt företaget var berättigat till godstransportstödeller hade en verksamhet inriktad påuppdragsverksamhet av teknisk eller ekonomisk natur.Stödområdet utgjordes av ,och samt ,och kommuner i Västernorrlandslän. Stöd utgick av debidragsberättigade kostnaderna. Stöd lämnades enbartför den del som översteg . Ett högsta takför de bidragsberättigade kostnaderna fastställdestill 200 000 kr.Stödet utnyttjades i långt mindre utsträckning änvad regering och riksdag förutsatt. Från en beräknadram på minskade anslagetsuccessivt till . Stödetkritiserades också för byråkrati och krångel. Ettriksdagsbeslut om att persontransportstödet skulleupphöra ingick i en större besparing (prop.1990/91:100 bilaga 8, bet. 1990/91:TU21).I riktlinjer för statligt stödför regionala ändamål anges att regionalstöd som äravsedda att minska ett företags löpande kostnader(driftstöd) i princip är förbjudna. Driftstöd kanendast lämnas inom ramen för s.k. försumbart stöd.Detta innebär att ett företag får ta emot högst i sammanlagt stöd under en treårsperiod.Kommissionen har godkänt de nuvarande reglerna förtransportbidrag t.o.m. år 2006.Det är som prövar ansökningar omtransportbidrag enligt förordningen om regionalttransportbidrag. kan också lämna ytterligareföreskrifter för tillämpningen av förordningen.Enligt en skrivelse från tillNäringsdepartementet (N2003/7698/NL) bidrar transportbidraget till mångasmå företags överlevnad i stödområdet. Bidragetstillväxteffekter bedöms dock av verket som mycketoklara. utreder om stödet efterår 2006 kan göras mer utvecklingsorienterat,speciellt för små och medelstora företag. Uppgiftenatt hantera transportbidraget hör enligt verketbättre hemma hos en annan myndighet.Glesbygdsverket (33:4)PropositionenAnslaget disponeras av . Myndighetenhar till uppgift att genom påverkan på olikasamhällssektorer verka för goda levnadsförhållandenoch utvecklingsmöjligheter för glesbygds- ochlandsbygdsbefolkningen med tyngdpunkten iskogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena.Utgiftsprognosen för uppgår till 26,5miljoner kronor. Regeringen föreslår ett anslag på25,för år 2004.MotionenFolkpartiet anser i motion 2003/04:Fi240 att regionalpolitikenmåste läggas om i riktning mot mer generellaåtgärder. som har enopinionsbildande uppgift bör avvecklas.Vissa kompletterande uppgifterSom redovisats i det föregående föreslås ibetänkandet Mot en ny landsbygdspolitik (SOU2003:29) ett antal förändringar av såvälGlesbygdsverkets roll som politikområdet i stort (seavsnittet Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitiken). I korthet förordas att ensärskild utvecklingsinriktad landsbygdspolitikinförs, frikopplad från den regionalautvecklingspolitiken. föreslås bytanamn till och dess anslag börflyttas från utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling (Regional utveckling) tillpolitikområdet Landsbygdspolitik under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar (under ett departement som kallasLandsbygds- och ).Utredningsbetänkandet har remissbehandlats ochbereds inom . Ensammanfattning av remissinstansernas yttranden överbetänkandet återfinns i avsnittet Allmän inriktningav den regionala utvecklingspolitiken, till vilkethänvisas.Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden2000-2006 (33:5)PropositionenAnslaget disponeras av länsstyrelserna i ,, , , ochNorrbottens län samt för utbetalningar frånEuropeiska regionala utvecklingsfonden . Regionalfondenfinansierar delvis programmen inom målen 1 och 2(inklusive områden som får bidrag under enövergångsperiod) samt finansierar heltgemenskapsinitiativen och för var högre än anslagetberoende på att genomförandet avstrukturfondsprogrammen kom i gång väl och på attutbetalningarna för åren innan varit lägre änberäknat. Anslagssparandet fick därmed tas ianspråk. Utgiftsprognosen för uppgår till , vilket är högre än anslaget på1 . Även under innevarandebudgetår väntas därför anslagssparandet tas ianspråk.Regionalfondsramen för programperioden 2000-2006beräknas till ca för desvenska programmen. har 27 %av regionalfondsramen utbetalats och intecknatsi beslut. Prognosen är att av ramen skallvara utbetald vid årets slut.Anslaget föreslås uppgå till 1 200 miljoner kronorår 2004. Till anslaget finns ett bemyndigande.Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att besluta om åtagandensom innebär utgifter på högst 3 500 miljoner kronorunder . Syftet är att anpassa anslagettill ett långsiktigt planerande för de beslutandemyndigheterna enligt de intentioner som ligger tillgrund för EG:s fleråriga strukturfondsprogram.Inga motioner har väckts på detta område.Regionalt och lokalt utvecklingsarbeteMotionenI motion 2003/04:N370 (c) anförs att Centerpartietvill tillföra ytterligare resurser tillutvecklingsarbetet, fördelat i två delar - en delför regionala behov och en del för lokal utveckling.Den regionala delen skall kunna användas tillåtgärder som regionala myndigheter, näringsliv ochideell sektor gemensamt avtalar om. Den lokala delenav utvecklingspengarna skall kunna betalas ut direkttill lokalt utvecklingsarbete, t.ex. till byalag,och kunna användas som medfinansiering i olika typerav EU-projekt, som lokala utvecklingsgrupperinitierar. I ett första steg föreslås 100 miljonerkronor till detta nya anslag för lokaltutvecklingsarbete. (motionskrav om enöversyn av de regionalpolitiska stöden i syfte attfrigöra resurser har tagits upp i avsnittet Allmäninriktning av den regionala utvecklingspolitiken. )Vissa kompletterande uppgifterDet kan erinras om att frågor om lokalt program förlokal utveckling och entreprenörskap behandladesutförligt i utskottets betänkande2001/02:NU4 (s. 84). Regeringen bedömde (prop.2001/02:4) att det fanns behov av ett program förlokal utveckling och entreprenörskap inom ramen förbreda partnerskap på lokal nivå. Programmet har tvåinsatsområden, nämligen utvecklingsarbete medtyngdpunkt mot den ideella sektorns möjligheter attbidra till den lokala utvecklingen ochentreprenörsfrämjande åtgärder med tyngdpunkt motpersoner och företagare med utvecklingsidéer.Särskild vikt skall läggas vid ungdomars ochkvinnors deltagande.Enligt regeringsbeslut harregeringen uppdragit åt berörda länsstyrelser ochsjälvstyrelseorgan att utarbeta och genomföra lokalaprogram för lokalt utvecklingsarbete ochentreprenörskap. Programmet finansieras viadet tidigare redovisade anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1). Medlen skallanvändas för att främja lokalt utvecklingsarbeteinom ramen för ideella organisationers verksamhet.Högst av medlen får, efter behovsprövning,användas för utgifter hos ideella organisationer isamband med deras medverkan i mötesaktiviteter påregional nivå under programmens utarbetande m.m.Programmen kommer genom annan medfinansiering att haen större omfattning än de av regeringen beslutademedlen om . Länen har under detförsta beslutat om program på områdetoch redovisat dessa till . Denövervägande delen av pengarna fokuserar på områdetlokal utveckling där en viktig del är samverkan,nätverk, skapande av arenor för erfarenhetsutbyte,idédiskussioner och utvecklingsprojekt.Inom pågår arbete med en sammanställning avde olika länens lokala program. Av dessa skall ettpar exempel redovisas i detta sammanhang.Stockholms länI syftar programmet till att- uppmuntra nya lokala och gränsöverskridandenätverk som inte är så etablerade i befintligaprojektformer,- på lokal nivå upptäcka den idéutveckling ochkreativitet som finns,- utveckla möten och arenor för idéutbyte,- utveckla gränsöverskridande arbete mellan privatsektor, offentlig sektor och social ekonomi,- frigöra kraft för lokal utveckling,- bidra till hållbar lokal utveckling, trygghet,jämställdhet och mångfald genom en ständiglärprocess.Målet är att synliggöra lokal utveckling och gemöjligheter för personer och grupper med idéer omutveckling att komma vidare och testa sina idéer.Programmet skall i första hand uppmuntra ochstimulera de utvecklingsidéer som kan betraktas som"steget innan" det är ett färdigt projekt elleraffärsidé och prioritera nya lokala nätverk medentreprenörsfrämjande åtgärder.Västernorrlands länProgrammet gäller för hela länet, men tätortsnäralandsbygd, glesbygd och skärgård har högstprioritet. har två insatsområden,dels lokalt utvecklingsarbete där medel förexempelvis planer, inventeringar och analyser kanbeviljas, dels lokalt entreprenörskap där syftet äratt främja ökat entreprenörskap genominspirationsstöd till personer, föreningar ellerföretag. Programmet skall ses som en del itillväxtarbetet och syfta till att förstärka detlokala inflytandet, skapa och utveckla mötesplatseroch ge möjlighet till lokala satsningar.Länen skall redovisa en slutrapport till Nuteksenast . skall i sin turredovisa en samlad uppföljning av programarbetettill senast den 1 augusti 2005.Enligt uppgift från den ideella föreningenFolkrörelserådet Hela ska leva finns detnumera ca 4 000 lokala utvecklingsgrupper, vilketkan jämföras med ungefär 1 000 grupper år 1990.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag m.m. ibudgetpropositionen.I motionerna 2003/04:Fi240 (fp), 2003/04:N345(kd), 2003/04:N370 (c) och 2003/04:N389 (m) förordasandra belopp än regeringen föreslagit för olikaanslag inom utgiftsområdet. Motionsyrkandena innebäratt Moderata samlingspartiet, ochKristdemokraterna förordat en lägre ram än den somregeringen föreslagit, medan förordaten högre ram än regeringsförslaget. Näringsutskottethar i ett yttrande (i form av ett protokollsutdrag)över proposition 2003/04:1 såvitt gällerutgiftsramar m.m. jämte motioner meddelatfinansutskottet att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till ram för utgiftsområdet ochavstyrker motsvarande motionsyrkanden. Avprotokollsutdraget framgår att företrädarna inäringsutskottet för Moderata samlingspartiet,, och Centerpartiettillstyrker förslagen i respektive motion.Finansutskottet har tillstyrkt regeringensförslag till ram för utgiftsområde 19 (bet.2003/04:FiU1). beslutade den 19 november2003 om fördelning av utgifter på utgiftsområden förår 2004 och godkände beräkningen av utgifter påutgiftsområden för åren 2005 och 2006.Av särskilda yttranden till detta betänkandeframgår att företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet vidhåller sina förslag till ramar förolika utgiftsområden.När det gäller hemsändningsbidraget inom ramen förstödet till kommersiell service, vilket tagits upp imotion 2003/04:N289 (c), ser utskottet positivt påatt nya regler har införts fr.o.m. . Denya mer generösa reglerna innebär att statens bidragkan uppgå till högst per hushåll ochhemsändningstillfälle i stället för tidigare 45 kr.Enligt utskottets uppfattning, vilken motsvararregeringens förslag, bör anslaget för landsbygdslånminska avsevärt från nivån underår 2003 till under år 2004.Förslaget i motion 2003/04: N345 (kd) att minskaanslaget ytterligare biträds inte av utskottet motbakgrund av de skäl som tagits upp i det föregående.Efterfrågan på landsbygdslån kan komma att ökautöver den nivå som motsvarar utgiftsprognosen förår 2003, dvs. drygt 10 miljoner kronor.I fråga om roll och uppgifterinom den regionala utvecklingspolitiken anserutskottet att den nu pågående beredningen avlandsbygdspolitiska frågor inklusive (se avsnittet Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitiken) bör inväntas. uppfattning är det av utomordentligt storvikt att ett fullgott beslutsunderlag kommer attligga till grund för eventuella förslag angåendeGlesbygdsverket. I väntan på att allt materialföreligger anser inte utskottet att det är aktuelltatt diskutera förändringar.Kommissionen godkände relativt denuvarande reglerna för transportbidraget. Liksomtidigare utgår utskottet från att den myndighet somhar till uppgift att pröva frågor omtransportbidrag, , noggrant följer utvecklingenoch - såsom också har skett - ger sinasynpunkter i fråga om behov av eventuellaförändringar. De aktuella motionerna bör därför inteföranleda någon åtgärd.När det gäller det i motion 2003/04:N370 (c)begärda nya anslaget för regionalt och lokaltutvecklingsarbete vill utskottet erinra om attmotsvarande ändamål till viss del föreligger inomanslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder.I detta sammanhang bör särskilt nämnas de lokalaprogrammen för lokalt utvecklingsarbete ochentreprenörskap, vilka nu är utarbetade ochbeslutade inom länen samt redovisade tillRegeringskansliet. Beträffande det lokalautvecklingsarbetet anser utskottet att det ärpositivt att så många initiativ har tagits av lokalautvecklingsgrupper, hembygdsföreningar ochkulturföreningar för att få den egna bygden attöverleva och utvecklas och för att skapaförutsättningar för sysselsättning.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2004inom utgiftsområde 19 (se bilaga 2). Likasåtillstyrks de övriga här berörda förslagen tillriksdagsbeslut som framlagts i budgetpropositionen.Samtliga aktuella motionsyrkanden avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitiken (punkt 1)av (), (), YvonneÅngström (fp), (), StefanHagfeldt (m), () och LarsLindén (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N328 yrkandena2, 4, 6, 9, 12 och 25 och 2003/04:N345 yrkande 1 ochavslår motionerna 2003/04:N210, 2003/04:N255 yrkande1, 2003/04:N271, 2003/04:N278, 2003/04:N322,2003/04:N330 yrkandena 5, 6 och 8, 2003/04:N336yrkande 4, 2003/04:N338 yrkande 1, 2003/04:N344yrkande 1, 2003/04:N362, 2003/04:N378 och2003/04:A341 yrkande 2.StällningstagandeLiksom föregående år instämmer vi i målet för denregionala utvecklingspolitiken men vi vill läggatyngdpunkten på andra strategier än regeringen.Statsmakterna bör stå för de legala och ekonomiskaramarna för den regionala utvecklingspolitiken; iövrigt bör inriktningen vara decentralisering isyfte att uppnå en hållbar tillväxt i alla delar avSverige. Regioner blir livskraftiga när människormed kraft och vilja samverkar lokalt i ettunderifrånperspektiv. Vi förordar en politik sommobiliserar och uppmuntrar människor att ta egnainitiativ och ta ansvar för både sig själva och sinbygd. Varje region och varje bygd har sin styrka ochsina möjligheter som bäst kan tas till vara genomlokala initiativ. Tillgång till kultur, service ochbra fritidsaktiviteter är en viktig förutsättningför att skapa en anda av gemenskap på landsbygden,vilket är väsentligt för att attrahera invånarna.Frågan om landsbygds- och skärgårdspolitikensställning i relation till den regionalautvecklingspolitiken är under utredning. När detgäller de organisatoriska frågorna menar vi attbeslutsunderlaget, inte minst från EU:s sida, börinväntas. Däremot anser vi att det finns skäl attmarkera vikten av att landsbygdspolitiken ochskärgårdspolitiken skall syfta till en allsidigutveckling av landsbygden respektive skärgården,trots skillnaderna mellan dessa båda slags områdennär det gäller åretruntboende och fritidsboende.Utvecklingsfrågorna omfattar exempelvis företagande,bredbandsutbyggnad, tillgång till utbildning ochoffentlig service samt utveckling av de areellanäringarna och anslutande verksamheter.En framtidsinriktad regional utvecklingspolitikbör inriktas på att skapa förutsättningar förutveckling. Enligt vår syn handlar det i första handom att förbättra möjligheterna för företagande ocharbete och att förstärka landsbygdsregionernaskonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. Fördetta krävs en genuin förståelse för företagandetsvillkor. I överensstämmelse med uppfattningen imotion 2003/04:N345 (kd) anser vi att strävan börvara att näringslivet skall ges mer generellavillkor, ägnade åt att ge goda förutsättningar förtillväxt i hela landet. Den nuvarande inriktningenpå olika - och komplicerade - bidragsformer måstebrytas. Då elimineras riskerna för att företagsstödoch bidrag snedvrider konkurrensen, vilket minskareffektiviteten i samhällsekonomin.För de företagsstöd som trots allt behövs anser vii likhet med den regionalpolitiska utredningen (SOU2000:87) att inriktningen i huvudsak bör ligga pågenerella stöd. I budgetpropositionen hållerregeringen tyvärr fast vid en föråldrad politik medbidrag, delegationer, utredningar och stark statligstyrning.Det är ett oavvisligt krav att alla insatser inomden regionala utvecklingspolitiken utvärderas så attde instrument som kan behövas inom den nationellapolitiken och inom de prioriterade områdenasuccessivt kan effektiviseras.Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningarsom gör att små företag, ofta med kvinnor ochinvandrare som drivande kraft, stimuleras att växaliksom att nya företag startas. En bredare öppningför konkurrens inom den offentliga sektorn skulle imånga fall gynna kvinnors företagande. Vi serpositivt på att jämställdhetsaspekterna beaktas inomramen för den regionala utvecklingspolitiken, bl.a.genom att resultatuppgifterna kommer att anges förkvinnor respektive män - i enlighet med kravet imotion 2003/04:N328 (c). Integrationsaspekternasinlemmande i den regionala utvecklingspolitiken ärett område som bör belysas bättre.Ett mer dynamiskt företagande och fler arbeten iprivat sektor kräver insatser i huvudsak på andraområden än inom utgiftsområde 19 Regionalutveckling, nämligen i första hand i fråga omskatterna, arbetsmarknaden, kunskapsutvecklingen ochtransportsektorn.