bet · GR01JUU3 · 2003-10-16 00:00:00 — Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse I detta betänkande behandlar utskottet dels regeringensproposition /03:138 Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse ochfyra motioner som väckts med anledning av propositionen, dels yrkanden ifem motioner som väckts under den allmänna motionstiden åren 2002 och2003.Förslaget innehåller dels en ändring i polislagen (1984:387) sommöjliggör för polisen att kroppsvisitera personer för att söka efterföremål som är ägnade att användas som hjälpmedel vid bl.a. skadegörelse,dels ändringar i som innebär att straffmaximum för skadegörelseav normalgraden höjs och att försök till sådant brott kriminaliseras.Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Utskottet föreslår att riksdagenantar regeringens förslag och avslår samtliga motioner.I ärendet finnsen reservation.1. Avslag på propositionenRiksdagenavslår motionerna 2002/03:Ju26 och 2002/03:Ju28.Reservation (v,mp)2. LagförslagenRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag omändring i polislagen (1984:387) ochb) lag om ändring i brottsbalken.Därmedbifaller proposition 2002/03:138 och avslår motion 2002/03:Ju29yrkande 1.3. Handlingsplan mot klotterRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ju210, 2002/03:Ju311 yrkande 1, 2003/04:Ju374 och 2003/04:Ju384.4. ÖvrigafrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju27, 2002/03:Ju29 yrkande2, 2002/03:Ju311 yrkande 2 och 2002/03:Ju352 yrkandena 1 och 2.Stockholmden 16 oktober 2003På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljandeledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), HelenaZakariasén (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ()och ().Ärendet och dess beredningTill grund förförslagen i propositionen ligger en inom upprättaddepartementspromemoria, Åtgärder mot klotter (Ds 2001:43). En sammanställning av remissyttrandena finnstillgänglig i (dnr Ju 2001/5946).Lagrådet har granskatregeringens förslag och avstyrkte i sitt yttrande att det i lagrådsremissenframlagda förslaget till lagstiftning genomfördes på det underlag somåberopats. Lagrådet hade synpunkter på främst två av förslagen i remissen,nämligen förslaget om kroppsvisitation och förslaget om höjning avstraffmaximum för skadegörelse av normalgraden. Även förslaget att kriminaliseraförsök till skadegörelse av normalgraden avstyrktes. Lagrådet invände iden delen främst att förslaget inte bör genomföras isolerat.När detgäller förslaget om utökade möjligheter till kroppsvisitation anfördeLagrådet i huvudsak att samma principiella invändningar som riktades motett förslag till en liknande bestämmelse i ett lagstiftningsärende år1988 (prop. 1987/88:143, bet. 1988/89:JuU13) alltjämt har bärkraft.Lagrådet påpekade bl.a. att undantag från skyddet mot kroppsvisitation i2 kap. 6 § regeringsformen endast får göras för att tillgodose ändamålsom är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och aldrig gå utöver vadsom är nödvändigt med hänsyn till detta ändamål. Sådana förutsättningarförelåg enligt Lagrådet inte 1988. För att nugöra en annan bedömning krävs att det uppkommit ett klart ökat behov avinsatser mot klotter och annan skadegörelse. Enligt Lagrådet anfördes deti remissen inte några omständigheter som ger anledning till antagande attnågon sådan förändring har inträtt.Beträffande förslaget till höjningav straffmaximum för skadegörelse anförde Lagrådet att förslaget getts enutformning som avviker från sedvanlig lagstiftningsteknik och som medförbetydande risker för tillämpningsproblem och en oenhetlig praxis. Enhöjning av straffmaximum för skadegörelse av normalgraden skulle enligtLagrådet innebära att åtskilliga brott av normalgraden skulle anses haett högre straffvärde än brott som bedömts som grova.Regeringen harefter Lagrådets granskning justerat förslaget till ny lydelse av 19 §polislagen (1984:387) på så sätt att det skall finnas särskild anledninganta att den som avses med kroppsvisitationen bär med sig föremål som ärägnade att användas vid brott som innefattar skada på egendom. Regeringenslagförslag återfinns i bilaga 2. I propositionen har också tillkommit enutförlig redogörelse för omfattningen, utvecklingen och de samhällsskadligakonsekvenserna av skadegörelse bl.a. i form av klotter.Propositionenshuvudsakliga innehållI propositionen föreslås skärpningar av detstraffrättsliga regelverket för att förebygga och bekämpa klotter och annanskadegörelse.Polisen föreslås få möjlighet att i förebyggande syftekroppsvisitera för att söka efter föremål som är ägnade att användas somhjälpmedel vid brott som innefattar skada på egendom. Vidare föreslås attstraffmaximum för skadegörelse av normalgraden höjs från fängelse i sexmånader till fängelse . Slutligen läggs det fram ett förslag omatt kriminalisera försök till skadegörelse av normalgraden.I propositionenföreslås också att effekterna av den nya lagstiftningen börutvärderas.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2004.LagförslagenUtskottets förslag i korthetUtskottetdelar regeringens bedömning beträffande behovet av åtgärder för attförebygga och bekämpa klotter och annan skadegörelse. Utskottet instämmeri regeringens bedömning att en möjlighet för polisen att kroppsvisiterapersoner för att eftersöka föremål som är ägnade att användas som hjälpmedelvid brott som innefattar skada på egendom är en verkningsfull och nödvändigåtgärd för att kunna förhindra klotter och annan skadegörelse. Utskottetanser också att utformningen av den förslagna nya lydelsen av 19 § polislagenär sådan att den är acceptabel som ett undantag från regeringsformensförbud mot kroppsvisitation. Utskottet tillstyrker också förslagen tillstraffskärpning för skadegörelse och att försök till skadegörelse skallkriminaliseras. Utskottet föreslår att bifaller propositionensamt avslår två motioner med yrkanden om avslag på propositionen samt enmotion med yrkande om att förslaget om ändringar i polislagen skall avslås.Jämför reservationen (v, mp).Regeringen föreslår i propositionen enändring av 19 § polislagen varigenom det införs en möjlighet för polismanatt - i förebyggande syfte och utan misstanke om att något brott harbegåtts - kroppsvisitera personer för att söka efter föremål som är ägnadeatt användas som hjälpmedel vid brott som innefattar skada på egendom.Kroppsvisitation skall kunna ske om det finns särskild anledning att antaatt den som avses med åtgärden bär sådana föremål med sig och det kanantas att de kan förklaras förverkade enligt den gällandebestämmelsen i 36 kap. 3 § 3 . Sådant förverkande kan skeendast om föremålen har påträffats under omständigheter som gav uppenbaranledning att befara att de skulle komma till användning som hjälpmedelvid brott som innefattar skada på egendom.Vidare föreslår regeringenatt 12 kap. 1 § ändras på så sätt att straffmaximum förskadegörelse av normalgraden höjs från fängelse till ettår.Slutligen föreslås en ändring av 12 kap. 5 § innebärandeatt försök till skadegörelse av normalgraden kriminaliseras.I motionerna2002/03:Ju26 (v) och 2002/03:Ju28 (mp) yrkas avslag på propositionen.Motionärerna anför bl.a. att det vid en avvägning mellan behovet och valetav lämpliga åtgärder för att minska skadegörelsen i samhället och önskanatt värna grundlagsskyddet mot kroppsvisitation inte finns tillräckligaskäl att införa den föreslagna bestämmelsen i 19 § polislagen. Liknandesynpunkter framförs i motion 2002/03:Ju29 (c) yrkande 1. Vidare anförs imotionerna 2002/03:Ju26 och 2002/03:Ju28 att straffskärpning inte utgören lämplig åtgärd för att komma till rätta med ungdomsbrottslighet.Skadegörelse,särskilt genom klotter, är ett stort och stadigt ökande samhällsproblem.Av tillgänglig kriminalstatistik kan utläsas att antalet anmäldaskadegörelsebrott nästan fördubblats . Antalet anmäldaskadegörelsebrott i form av klotter har nästan tredubblats mellan åren1996 och 2002. Enligt en undersökning genomförd av () har kostnaderna för skadegörelse och särskilt klottersaneringinom bl.a. lokaltrafiken i ökat markant under senareår. Även om statistik på detta område kan antas innehålla en inte obetydligmängd felkällor är ökningen i antalet anmälda brott så kraftiga ochkostnadsökningarna så stora att någon annan slutsats inte kan dras än attskadegörelsebrottsligheten har ökat betydligt sedan i slutet på 1980-taletoch att skadegörelse i form av klotter blivit ett särskilt stortproblem.Skadegörelse skapar i sin tur otrygghet och vantrivsel blandallmänheten. Det leder till ökande förfall och sannolikt ytterligarebrottslighetsamt därmed sammanhängande negativa sociala och ekonomiska konsekvenserför hela bostadsområden och stadsdelar. Gärningsmännen, som ofta är unga,torde dessutom ofta ha svårt att överblicka de negativa konsekvenserna avatt bli dömda för skadegörelsebrott och att i samband därmed bli ålagdaatt betala stora skadeståndsbelopp. Enligt utskottets mening är det bl.a.mot bakgrund av det anförda nödvändigt och angeläget att vidta verkningsfullaåtgärder för att komma till rätta med detta samhällsproblem.Sådanaåtgärder som förespråkas i motion 2002/03:Ju26, nämligen att bekämpaskadegörelse genom minskad segregation och avskaffande av sociala orättvisor,torde på kort och meddellång sikt knappast kunna minskaskadegörelsebrottsligheteni erforderlig utsträckning. Att de av regeringen i detta ärende föreslagnalagändringarna genomförs hindrar dock inte sådana fortsatta strävanden.Propositionen innehåller också en redogörelse för det pågående arbetet idenna del. Utskottet återkommer till denna fråga i det följande.Sammanfattningsviskan utskottet alltså inte ställa sig bakom yrkandena i motionerna2002/03:Ju26 och 2002/03:Ju28 om avslag på propositionen. Motionerna böravslås.En ökad möjlighet till kroppsvisitation på sätt som regeringenföreslår innebär ett undantag från det i 2 kap. 6 § regeringsformenstadgade skyddet mot kroppsvisitation. Undantag från detta grundlagsskyddfår enligt 2 kap. 12 § regeringsformen göras endast för att tillgodoseändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och får aldrig gåutöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlettåtgärden.Utskottet delar regeringens uppfattning att behovet av insatsermot klotter och annan skadegörelse är avsevärt större jämfört medvad som var fallet då utskottet hade att ta ställning till - ochavstyrkte - ett liknande förslag till regler om kroppsvisitation (prop.1987/88:143, bet. 1988/89:JuU13). Den nu föreslagna möjligheten för polisenatt i förebyggande syfte och utan misstanke om att ett brott har begåttskroppsvisitera personer för att eftersöka föremål som kan användas t.ex.för att klottra framstår som den klart mest verkningsfulla åtgärden föratt förhindra sådan brottslighet.Enligt utskottets mening utgör behovetav att förhindra den omfattande och systematiska skadegörelsebrottslighetenett godtagbart ändamål för att göra undantag från grundlagsskyddet motkroppsvisitation. Någon mindre ingripande åtgärd än kroppsvisitation somskulle ge polisen erforderliga verktyg att förhindra klotter och annanskadegörelse torde knappast finnas.Eftersom en utökad möjlighet tillkroppsvisitation innebär ett inkräktande på den personliga integritetenär det naturligtvis särskilt viktigt att den aktuella bestämmelsen utformaspå ett sådant sätt att den vare sig kan missbrukas eller tillämpas i enstörre utsträckning än vad som är önskvärt och nödvändigt.Sedan Lagrådetsgranskning har regeringen omarbetat förslaget till ny lydelse av 19 §polislagen. Av den i propositionen föreslagna lydelsen följer ett krav pårestriktiv tillämpning från polisens sida. Det krävs nämligen för möjlighettill kroppsvisitation att det finns särskild anledning att anta att densom avses med åtgärden bär ett föremål med sig som kan användas somhjälpmedel vid brott som innefattar skada på egendom. Med en sådan utformningav bestämmelsen krävs det någon form av kvalificerad konkret grund förantagandet att en person bär på sådana föremål. Polisen ges således intenågon allmän rätt att kroppsvisitera t.ex. ungdomar med viss klädsel somuppehåller sig i tunnelbana.Vidare krävs det för attkroppsvisitation skall kunna vidtas att det med hänsyn till omständigheternakan antas att de föremål som det finns särskild anledning att anta attpersonen bär med sig kan förklaras förverkade enligt 36 kap. 3 § brottsbalken.Sådana föremål får endast förklaras förverkade om de har påträffats underomständigheter som gav uppenbar anledning att befara att de skulle kommatill användning vid brott som innefattar skada på egendom.Vid utformningenav den föreslagna lydelsen av 19 § polislagen har enligt utskottetsuppfattning en god avvägning gjorts mellan intresset av att så långt möjligtbegränsa intrånget i den personliga integriteten och att ändå ge polisenett tillräckligt kraftfullt verktyg för att kunna förhindra klotter ochannan skadegörelse. Även motion 2002/03:Ju29 bör alltså avslås i nubehandlad del.En särskild fråga som utskottet vill beröra i detta sammanhangär de hänsyn som bör tas vid kroppsvisitation av unga personer. Enligt36 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare(LUL) får personer som är misstänkta för att ha begåttett brott kroppsvisiteras endast om det finns särskilda skäl. Eftersomkroppsvisitation enligt den föreslagna lydelsen av 19 § polislagen avsersituationer då någon brottsmisstanke inte föreligger är den nu nämndabestämmelsen i LUL inte tillämplig i dessa situationer. Någon motsvarandebestämmelse, med krav på särskilda skäl för kroppsvisitation av ungapersoner, återfinns inte i vare sig polislagen eller någon annan författningsom möjliggör kroppsvisitation utan brottsmisstanke. Enligt utskottetsmening är det dock självklart att polisen förfar varsamt i sina kontaktermed så unga personer.Vad gäller förslaget om höjning av straffmaximumför skadegörelse av normalgraden anser utskottet att det, bl.a. motbakgrund av hur praxis utbildats på området, finns ett behov av att geutrymme för en mer nyanserad straffvärdebedömning och påföljdsbestämning.Vissa skadegörelsegärningar som i och för sig inte är att bedöma som grovabör i större utsträckning än kunna rendera en mer ingripande påföljdän böter. Detta gäller t.ex. vissa typer av systematisk, organiseradoch/eller planerad skadegörelse. Avsikten är dock inte att denna höjningav straffmaximum skall leda till generella straffskärpningar.Den ökningav den tidsmässiga överlappningen av straffskalorna för skadegörelse ochgrov skadegörelse som uppstår genom den föreslagna ändringen ter sig intesom anmärkningsvärt stor. Eftersom avsikten, som just nämnts, inte är attfå till stånd en generell straffskärpning framstår det inte som lämpligtatt i detta sammanhang även höja straffminimum för grov skadegörelse föratt på det sättet minska denna överlappning.Utskottet delar regeringensbedömning att försök till skadegörelse av normalgraden bör kriminaliseras.I konsekvens med att straffskalan för skadegörelse av normalgraden höjs,en höjning som är avsedd att träffa fall av t.ex. systematisk, organiseradoch planerad skadegörelse som ändå inte är att bedöma som grov, får dessagärningar också anses klandervärda redan på försöksstadiet. Genom enförsökskriminalisering ges polisen större förutsättningar - utöver vad somredan följer av 13 § polislagen - att förhindra att påbörjadeskadegörelsebrottfullbordas. Polisen ges därigenom möjlighet att bl.a. gripagärningsmannen.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionen och - somredan angetts - avstyrker motionerna 2002/03:Ju26, 2002/03:Ju28 och2002/03:Ju29 i nu behandlade delar.Övriga frågorUtskottets förslag ikorthetUtskottet föreslår att avslår ett antal motionsyrkandenrörande olika åtgärder mot klotter och annan skadegörelse.I motion2002/03:Ju27 (m) yrkas att även förberedelse till skadegörelse skallkriminaliseras.Enligt 23 kap. 2 § första stycket 2 , i desslydelse fr.o.m. (SFS 2001:348, prop. 2000/01:85, bet.2000/01:JuU25), skall den som, med uppsåt att utföra eller främja brott,skaffar, tillverkar, lämnar, tar emot, förvarar, transporterar, sammanställereller tar annan liknande befattning med något som är särskilt ägnat attanvändas som hjälpmedel vid ett brott, i de fall det särskilt anges istraffbestämmelsen, dömas för förberedelse till brottet, om denne integjort sig skyldig till fullbordat brott eller försök.Regeringen stannari propositionen för att inte föreslå en kriminalisering av förberedelsetill skadegörelse av normalgraden. Som skäl för sitt ställningstagandeanför regeringen bl.a. att det starkt kan ifrågasättas om t.ex. sprayburkar,som har ett så omfattande legitimt användningsområde och knappast utgörnågot typiskt brottsverktyg, faller inom ramen för bestämmelsenstillämpningsområde (prop. 2002/03:138 s. 27).Utskottet instämmer i vadregeringen anför i denna del. Utskottet vill för egen del tillägga atthuvudsyftet med en eventuell kriminalisering av förberedelse till skadegörelse,nämligen att förebygga och förhindra att fullbordade sådana brott allsbegås, i stor utsträckning torde kunna uppnås genom den föreslagnabestämmelsen om rätt för polisman att kroppsvisitera personer för att eftersökaföremål som kan användas som hjälpmedel vid brott som innefattar skada påegendom och möjligheten enligt 36 kap. 3 § att förverka sådanaföremål. Även tillämpning av bestämmelsen i 13 § polislagen om polismansrätt att ingripa för att avvärja att en straffbelagd gärning begås tordekunna ha en viss sådan effekt. Till detta kommer att förberedelsebrottetallmänt sett bör vara förbehållet brottslighet av allvarligare slag.Utskottet avstyrker bifall till motion 2002/03:Ju27.I motion 2002/03:Ju29(c) yrkande 2 anförs att de klotterförebyggande åtgärder som har företagitsi bör inventeras och analyseras. I motionerna 2002/03:Ju210,2002/03:Ju311 yrkande 1, 2003/04:Ju374 och 2003/04:Ju384 (alla kd) förespråkasen riksomfattande handlingsplan mot klotter.Regeringen gav 2003 BRÅ i uppdrag att inventera de klotterförebyggande åtgärdersom har vidtagits i och att analysera de uppföljningar som gjortsav deras effekter. I BRÅ:s uppdrag ingår även att lämna förslag tillåtgärder som kan förväntas ha en klotterförebyggande effekt samt att belysamöjligheterna att genomföra pilotprojekt på några orter i . BRÅskall redovisa sitt uppdrag senast den 1 december 2003.Genom det tillBRÅ givna regeringsuppdraget är motion 2002/03:Ju29 i nu behandlad deltillgodosedd. I avvaktan på att uppdraget redovisas är utskottet inteberett att ta något initiativ till några sådana åtgärder som förespråkasi motionerna 2002/03:Ju210, 2002/03:Ju311, 2003/04:Ju374 och 2003/04:Ju384.Riksdagen bör avslå motionerna i nu behandlade delar.I motionerna2002/03:Ju311 (kd) yrkande 2 och 2002/03:Ju352 (mp) yrkande 2 anförs attstraffen för skadegörelsebrott bör skärpas. I motion 2002/03:Ju352 hardetta yrkande preciserats till att maximistraffet för skadegörelse avnormalgraden bör höjas från till fängelse.Somutskottet har anfört ovan finns det skadegörelsebrott, bl.a. vissa formerav klotter, som samhället bör se allvarligare på än vad som ärfallet. Utskottet delar således motionärernas uppfattning att allvarligareformer av skadegörelsebrott - som i och för sig inte bedöms som grovskadegörelse - i större utsträckning bör kunna föranleda en strängarepåföljd än böter. Motionsyrkandena tillgodoses också genom den i propositionenföreslagna ändringen i 12 kap. 1 § , som tillstyrkts.Motionerna 2002/03:Ju311 och 2002/03:Ju352 bör således i dessa delar avslåsav riksdagen.I motion 2002/03:Ju352 (mp) yrkande 1 anförs att klottraresom påföljd för brottet bör kunna åläggas att själva sanera sitt klotter.I27 kap. 5 § andra stycket, 28 kap. 6 § samt 31 kap. 1 § femte stycketbrottsbalken finns bestämmelser som möjliggör för rätten att i sambandmed utdömande av påföljderna villkorlig dom och skyddstillsyn samt vidöverlämnande av unga personer till vård inom samtidigtföreskriva att den dömde skall biträda den skadelidande med visst arbete,som syftar till att avhjälpa eller begränsa skadan eller som annars ibelysning av brottets och skadans art framstår som lämpligt. Rätten kanförordna att sådant arbete skall utföras om det bedöms vara ägnat attfrämja den dömdes anpassning till samhället och den dömde samtyckerdärtill. En förutsättning för att de nu nämnda bestämmelserna skall kunnatillämpas är att skada på egendom uppkommit genom brottet.Här kan ocksånämnas att föreskrifter om samhällstjänst, i samband med utdömande avskyddstillsyn eller villkorlig dom respektive ungdomstjänst i samband medöverlämnande av unga personer till vård inom , kan ges ett,med anledning av brottet, pedagogiskt innehåll med t.ex. klottersanering.Genomde redovisade bestämmelserna i får motionärens yrkande ansestillgodosett. bör därför avslå motion 2002/03:Ju352 i denna del.Avslag på propositionen, punkt 1 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser attförslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagenavslår proposition 2002/03:138. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ju26 och 2002/03:Ju28.StällningstagandeEnligt vår mening bören utgångspunkt vara att såväl skadegörelse som annan brottslighet främstbekämpas genom att det förs en strid mot segregation och sociala orättvisor.De i propositionen föreslagna åtgärderna bygger emellertid snarare på enkonfrontationspolitik med ingrepp i den grundlagsskyddade kroppsligaintegriteten och hårdare straff som huvudinslag.Enligt vår mening finnsdet ett stort behov av forskning om och analys av problemets omfattningoch de klotterförebyggande åtgärder som har vidtagits och börvidtas. Först när det finns ett pålitligt underlag är det att taställning till om det är nödvändigt med straffskärpningar och ytterligareundantag i det grundlagsfästa skyddet för den kroppsliga integriteten.Motionerna2002/03:Ju26 och 2002/03:Ju28 om avslag på propositionen bör alltså bifallas.Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition2002/03:138 Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse:Regeringenföreslår att antar regeringens förslag tilllag om ändring ipolislagen (1984:387),lag om ändring i brottsbalken.Följdmotioner2002/03:Ju26av m.fl. (v):avslår regeringens proposition2002/03:138 Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse.2002/03:Ju27 avTomas ():beslutar att kriminalisera förberedelsetill skadegörelse av normalgraden.2002/03:Ju28 av m.fl.(mp):avslår regeringens proposition 2002/03:138 om åtgärdermot klotter och annan skadegörelse.2002/03:Ju29 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att avslå förslaget om att kroppsvisitera personer somman antar skall klottra på ej tillåtna platser.2. tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inventera,analysera och forska kring de klotterförebyggande åtgärder som vidtagitsi Sverige.Motioner från allmänna motionstiden /03:Ju210av ():begär att regeringen lägger framförslag till en riksomfattande handlingsplan mot klotter.2002/03:Ju311av ():1. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en riksomfattande handlingsplan motklotter och annan skadegörelse.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att skärpa straffsatserna förklotter och skadegörelse.2002/03:Ju352 av ():1. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attklottare i högre utsträckning får dömas till att med hink och borste självatvätta bort sitt klotter.2. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att ändra straffskalan för klotterfrån ett halvt till fängelse.Motioner från allmänna motionstidenhösten 20032003/04:Ju374 av ():tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en riksomfattandehandlingsplan mot klotter och annan skadegörelse.2003/04:Ju384 av AnnelieEnochson (kd):tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att en riksomfattande handlingsplan mot klotter utarbetas.Bilaga 2Regeringens lagförslag