bet · GQ01JUU11 · 2003-03-27 00:00:00 — SammanfattningI detta ärende behandlar utskottet olika frågor omvåldsbrott och brottsoffer i motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden år 2002.Motionerna gäller bl.a. stöd i olika former tillbrottsoffer, skydd för utsatta kvinnor, olikamyndigheters åtgärder för att skydda och stödjabrottsoffer samt stöd till unga brottsoffer.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 27 reservationer ochtvå särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt om brottsofferRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju312yrkande 2, 2002/03:Ju320 yrkande 1, 2002/03:Ju364yrkande 17, 2002/03:Ju369 yrkande 1 och2002/03:So451 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)Reservation 2 (mp)2. Åtgärder mot våld mot kvinnor ochbarnRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju208,2002/03:Ju249 yrkande 8 och 2002/03:Ju348.Reservation 3 (v, c)3. vid dödligt våldRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju234yrkande 1 och 2002/03: Ju253 yrkande 1.Reservation 4 (m, fp, c)4. Europeiskt samarbete för bättreskydd av brottsofferRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju341 yrkande4.5. Trygghetspaket för hotade kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju234yrkande 6, 2002/03:Ju288, 2002/03:Ju363 yrkandena1-3 och 2002/03:A242 yrkande 37.Reservation 5 (fp, kd)6. Utvärdering avfridskränkningsreformenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju260,2002/03:Ju363 yrkande 7 och 2002/03:A242 yrkande33.Reservation 6 (m, fp, kd)7. Straffskalan för grovkvinnofridskränkningRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju234 yrkande13.Reservation 7 (m, fp)8. VåldtäktRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju234yrkande 14, 2002/03:Ju249 yrkande 17,2002/03:Ju332, 2002/03:Ju363 yrkandena 8 och 9,2002/03:So451 yrkande 2 samt 2002/03:A242 yrkande39.Reservation 8 (m, fp, kd, c)9. Påföljder för sexualbrottRiksdagen avslår motion 2002/03:A315 yrkande 9i denna del.Reservation 9 (m)10. Preskription av sexualbrott motbarnRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju328.Reservation 10 (fp, kd, c)11. Misshandel av kvinnor och barnRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju236yrkande 3, 2002/03:Ju253 yrkande 4 och2002/03:A315 yrkande 9 i denna del.Reservation 11 (m)12. KönsstympningRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju233 yrkandena1 och 3.Reservation 12 (m, fp, c)13. Obligatorisk häktningRiksdagen avslår motion 2002/03:A315 yrkande 8.14. Polisens insatserRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju234yrkande 2, 2002/03:Ju249 yrkande 10,2002/03:Ju253 yrkande 5, 2002/03:Ju363 yrkande 12och 2002/03:A242 yrkande 34.Reservation 13 (m, fp, kd, c)15. skyldighet attanmäla brottRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju279 yrkande3.Reservation 14 (m, kd, c)16. Sekretessåtgärder till skydd förhotade kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju249yrkande 7 och 2002/03: Ju250 yrkande 2.Reservation 15 (m)Reservation 16 (c)17. Bemötande av brottsoffer m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju249yrkande 12, 2002/03:Ju312 yrkande 1,2002/03:Ju320 yrkande 2 och 2002/03:Ju363 yrkande17.Reservation 17 (m, fp, kd, c)18. Information om permissionerRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju369 yrkande3.Reservation 18 (m, fp, kd, c)19. Ökad kompetens inom rättsväsendetom brottsofferRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju249yrkande 11, 2002/03:Ju250 yrkande 7,2002/03:Ju253 yrkande 3, 2002/03:Ju283 yrkande 2samt 2002/03:Ju363 yrkandena 13 och 18.Reservation 19 (m, fp, kd, c)Reservation 20 (v, mp)20. Kompetens om invandrarkvinnorssituation m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju250yrkande 4, 2002/03:Ju279 yrkande 2 och2002/03:Sf226 yrkande 11.Reservation 21 (m, fp)21. Ökad kompetens om samkönatpartnervåldRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju234yrkande 17 och 2002/03:L249 yrkande 13.Reservation 22 (fp)22. Behandling av misshandlande mänRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju250 yrkande8.Reservation 23 (m)23. Kriminalstatistik rörande sexuellaövergrepp mot barnRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju361 yrkande2.Reservation 24 (m, fp, kd, c)24. Situationen för äldre ochfunktionshindrade brottsofferRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju283 yrkande7.Reservation 25 (v)25. Rättsligt biträde till kvinnligabrottsofferRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju249yrkande 9 och 2002/03:A242 yrkande 38.Reservation 26 (m, c)26. StödpersonRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju250yrkandena 3 och 5 samt 2002/03:Ju369 yrkande 6.27. Brottsofferstatus till barn sombevittnar våld inom familjenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju224yrkande 3, 2002/03:Ju234 yrkande 11,2002/03:Ju244, 2002/03:Ju249 yrkande 16,2002/03:Ju253 yrkande 2, 2002/03:Ju334, och2002/03:So510 yrkande 5.Reservation 27 (m, fp, kd, c)28. Ökat stöd till unga brottsofferRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju251.Stockholm den 27 mars 2003På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JohanPehrson (fp), (), (), (), (), HelenaZakariasén (s), (), ElisebehtMarkström (s), (), (), (), (), JoeFrans (s), (), (), () och ().2002/03JuU11Utskottets övervägandenI detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner med anknytning till frågor om våldsbrottoch brottsoffer. Motionerna har väckts under denallmänna motionstiden år 2002.Allmänt om brottsofferI detta avsnitt behandlas ett antal motionerom mer övergripande insatser påbrottsofferområdet. Utskottet föreslår attsamtliga motioner avslås. till genomförda reformer och en tillriksdagen överlämnad proposition rörandeinsatser för barn i utsatta situationer.Jämför reservationerna 1-4.I motionerna Ju208 och Ju249 (båda c) begärs att ennollvision avseende våld mot kvinnor respektive motkvinnor och barn antas. I motion Ju348 (v)efterfrågas ett åtgärdsprogram avseende mäns hot ochvåld mot kvinnor i syfte att förebygga och förhindradödligt våld mot kvinnor i nära relationer. I motionJu320 (m) anförs att en ny strategi för stödet tillbrottsoffer bör utformas, innebärande bl.a. etttydligt samhälleligt ställningstagande förbrottsoffret. I motionerna Ju364 (fp) och Ju369 (m)anförs att brottsoffrens ställning bör stärkas,bl.a. genom ökad lagföring av gärningsmän samtstörre trygghet för, bättre bemötande av och merinformation till brottsoffren. I motion So451 (v)efterfrågas återrapporteringskrav till regeringenför olika myndigheter, bl.a. ,, , avseende myndigheternasarbete mot sexualiserat våld. I motion Ju312 (kd)anförs att all lagstiftning rörande brottsoffer börsamlas i en särskild brottsofferbalk.Brottsoffrens behov av skydd och stöd har under desenaste två decennierna varit föremål för en mängdolika utredningar och förslag. föreslogutskottet i sitt av godkända betänkande(bet. 1994/95:JuU13) ett tillkännagivande om att detbehövdes en utvärdering av de åtgärder som vidtagitspå brottsofferområdet . Regeringen beslutade i juni samma åratt tillkalla en särskild utredare med uppgift bl.a.att åstadkomma en utvärdering av detlagstiftningsarbete m.m. som ägt rum. Utredningen,som antog namnet , redovisadesitt uppdrag i betänkandet Brottsoffer -Vad hargjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40). I betänkandetlämnades en lång rad förslag som berör brottsoffrensställning och hur dessa bemöts i rättsväsendet ochinom hälso- och sjukvården. Här kan bl.a. nämnasförslag rörande lagstiftningen om besöksförbud,målsägandebiträdes uppgifter, stödperson irättegång, medling och utbildning för personal inombl.a. rättsväsendet som kommer i kontakt medbrottsoffer. Även frågor om brottsskadeersättningoch åtgärder med anledning av hot mot målsägande ochvittnen berördes i betänkandet.De av lämnade förslagenbehandlades i vid flera olika tillfällen.Ett antal av förslagen togs upp i proposition2000/01:79 Stöd till brottsoffer. I propositionenlämnade regeringen en redovisning av pågående arbetemed brottsofferfrågor och presenterade bl.a. enstrategi för det fortsatta stödet till brottsoffren.Strategin bygger på tanken att hela samhället måsteengageras. Det handlar bl.a. om förbättrat samarbetemellan rättsväsendets myndigheter,utbildningsinsatser och forskning. Socialtjänstensuppgifter skall förtydligas och ett ökat stöd skallges till vittnen och målsägande.Vid behandlingen av nämnda proposition våren 2001ställde sig bakom regeringens övervägandenoch avslog motionsyrkanden liknande flera av de nuaktuella (bet. 2000/01:JuU20, rskr. 205).I anslutning till antagandet av propositionen Stödtill brottsoffer gav regeringen ettstort antal myndigheter olika uppdrag i syfte attförverkliga regeringens intentioner. Bland annatgavs och Riksåklagaren i uppdragatt upprätta handlingsplaner för hur myndigheterna ifortsättningen avser att arbeta för att se till attberättigade krav från brottsoffer på myndigheternauppfylls. I uppdragen ingår också att Riksåklagarenoch i samråd skall utarbeta enmetod för kvalitetssäkringsarbete påbrottsofferområdet. ochRiksåklagaren redovisade sina respektive uppdrag ifebruari 2003.Rikspolisstyrelsen redovisar i sin handlingsplanett antal konkreta åtgärder avseende det fortsattabrottsofferarbetet inom polisen. Det rör bl.a.åtgärder för att förbättra samverkan mellanpolismyndigheterna och andra myndigheter,organisationer och andra aktörer i lokalsamhället,bättre rutiner för att kunna göra tidiga ochkontinuerliga hot- och riskbedömningar, åtgärder föratt säkerställa en effektiv förundersökningsledningsamt att åtgärder för att säkerställa attbrottsoffer får relevant, begriplig och fortlöpandeinformation i det egna ärendet.Riksåklagaren redovisar också i sin handlingsplanett antal åtgärder för att förbättrabrottsofferarbetet inom åklagarväsendet. Det rör sighär bl.a. om rutiner för information till ochbemötande av brottsoffer och åtgärder för attärenden med särskilt sårbara eller utsattabrottsoffer i möjligaste mån skall handläggas avåklagare med särskild kompetens och av sammaåklagare från förundersökning till rättegång. Vidareplaneras en bemötande avbrottsoffer och kompetensutveckling rörandeåklagarnas hantering av målsägandenas enskildaanspråk.Rikspolisstyrelsen och Riksåklagaren redovisarockså i respektive handlingsplan uppdraget att isamråd med varandra utarbeta en metod förkvalitetssäkring av polisens och åklagarnas arbetepå brottsofferområdet. De metoder som utarbetatsinnehåller främst löpande enkätundersökningar iolika former, riktade till brottsoffer som kommit ikontakt med rättsväsendet. Enkätundersökningarnasyftar till att ge en uppfattning om hur brottsofferupplever rättsväsendets bemötande. Vidare planerassjälvutvärderingar där anställda inomåklagarväsendet respektive polisväsendet först fårredovisa hur de tror att brottsoffer upplever sigbemötta av dem själva, varefter de konfronteras medresultaten av undersökningar om hur brottsofferanser sig bemötta.Regeringen tillsatte en utredningmed uppdrag att lämna förslag på åtgärder som ökarskyddet för olika grupper av hotade och misshandlademålsägande och vittnen (dir. 2001:107). Utredningen,som har antagit namnet ,avgav delbetänkandet Nationellhandlingsplan mot våld i nära relationer (SOU2002:71). I delbetänkandet ges förslag syftande tillatt motverka våld inom familjen och till att erbjudautsatta kvinnor och andra närstående skydd och stöd.Utredningen föreslår bl.a. att en nationellhandlingsplan mot våld i nära relationer antas,innefattande ett antal myndighetsuppdrag ochåtgärder som syftar till att förstärka skyddet förvåldsutsatta kvinnor och andra närstående. Dethandlar t.ex. om att ytterligare förbättramyndigheternas handläggningsrutiner rörandefamiljevåldsärendena och att utveckla nyaarbetsmetoder. Vidare innehåller handlingsplanen enökad ekonomisk satsning på kvinnojourerna. För atttillgodose behovet av en förstärkt nationellsamordning av insatserna föreslås att en särskildsamordnare utses i samband med att den Nationellahandlingsplanen antas. Personsäkerhetsutredningensdelbetänkande bereds inomJustitiedepartementet.I detta sammanhang kan även nämnas att regeringenden överlämnade en proposition tillriksdagen (prop. 2002/03:70) med förslag till ettantal lagändringar som i första hand syftar till attmotverka våld mellan personer som är eller har varitnärstående. I propositionen föreslås bl.a. ändringari lagen (1988:688) om besöksförbud som innebär attett besöksförbud skall kunna avse den gemensammabostaden och utvidgas till ett större geografisktområde än vad som är möjligt.Värt att nämna här är också propositionen omstärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m.(prop. 2002/03:53) i vilken regeringen föreslår ettantal lagstiftningsåtgärder i syfte att stärkaskyddet för dessa barn. Bland annat föreslåsinförande av en gemensam skyldighet för bl.a.polisen, och skolan att samverkakring barn och ungdomar som far illa eller riskeraratt fara illa. Vidare föreslås en särskildstraffskärpningsgrund i för sådana falldå ett brott varit ägnat att skada tryggheten ochtilliten hos ett barn i dess förhållande till ennärstående person.I regleringsbreven för har regeringengivit Riksåklagaren respektive iuppdrag att redovisa det brottsbekämpande arbete somhar bedrivits när det gäller bl.a. våld mot kvinnoroch mot barn. Redovisningen skall innehålla ensammanhållen nationell beskrivning och analys av hurverksamheten har utvecklats och dess resultat.Utskottet återkommer nedan i betänkandet, främstunder , medytterligare redogörelser för en del av de insatsersom olika myndigheter gör för brottsoffren.Utskottet har behandlat liknande yrkanden som denu aktuella tidigare, senast (bet.2001/02:JuU11 s. 6 f).Utskottet instämmer i vad bland annat motionärernabakom Ju364 och Ju369 anför om betydelsen av ett välfungerande rättsväsende där gärningsmän lagförs. Detövergripande målet för kriminalpolitiken är ocksåatt minska brottsligheten och öka människorstrygghet. har i olika sammanhang, bl.a. isamband med behandling av statsbudgeten, klargjortatt det är viktigt att fler brott upp ochleder till lagföring och att detta är prioriteradeuppgifter för polisen respektive åklagarväsendet.Riksdagen har också uttalat att polisen skallutveckla sin förmåga att förebygga och bekämpavåldsbrott, bl.a. våld mot kvinnor och barn (bet.2002/03:JuU1 s. 34 f och s. 57).Det är naturligtvis också mycket viktigt att olikaåtgärder inriktade på att ge brottsoffren stödvidtas. Här handlar det, som regeringen anförde iproposition 2000/01:79 Stöd till brottsoffer, mycketom att ändra attityder. Bland annat Riksåklagarenoch har, som redovisats ovan,utarbetat handlingsplaner med konkreta åtgärder fördet fortsatta brottsofferarbetet. Utskottetbehandlar i kommande avsnitt bl.a. insatser av olikamyndigheter och bemötandefrågor.Genom de av regeringen föreslagna utökademöjligheterna till användning av besöksförbud gesstörre möjligheter till skydd och stöd för kvinnorsom utsatts för eller riskerar att utsättas för hotoch våld i en nära relation. Barnens situation sombrottsoffer uppmärksammas i proposition 2002/03:53,genom de förslag som ges där.Önskemålet i motion So451 om återrapporteringskravrörande sexualiserat våld får till stor del ansestillgodosett genom de uppdrag regeringen givit bl.a.Riksåklagaren och i respektiveregleringsbrev för år 2003.Utskottet kan inte se att införande av en särskildbrottsofferbalk skulle vara en verkningsfull åtgärdi arbetet mot brott och för att stödja och hjälpabrottsoffer. I stället är det konkreta åtgärder sombehövs på en mängd olika områden för att dessasyften bättre skall kunna uppnås.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju208,Ju249, Ju312, Ju320, Ju348, Ju364, Ju369 och So451 inu behandlade delar.I motionerna Ju234 (fp) och Ju253 (m) begärs atten inrättas som kan tillsättas viddödligt våld - såvitt avser motion Ju234 - motnärstående kvinnor och - såvitt avser motion Ju253 -mot barn.Regeringen överlämnade den 20 februari 2003propositionen Stärkt skydd för barn i utsattasituationer m.m. (prop. 2002/03:53). I propositionenföreslås ett flertal lagstiftningsåtgärder i syfteatt stärka skyddet för barn i utsatta situationer,bl.a. inom samt på hälso- ochsjukvårdens område. Regeringens förslag bygger påförslag som kommittén mot barnmisshandel lämnade isitt slutbetänkande Barnmisshandel - Att förebyggaoch åtgärda (SOU 2001:72).När det gäller utredningar vid barns död aviserarregeringen i propositionen att skallfå i uppdrag att utreda och analyseraförutsättningarna för att utforma ett system fördödsfallsutredningar när barn avlidit på grund avmord, dråp eller misshandel, bl.a. med avseende påsekretesshinder och organisation. Regeringen anföratt det alltid genomförs s.k.rättsmedicinsk obduktion när ett brott misstänks isamband med ett barns död. Dödsfallsutredningar,något som redan förekommer i vissa andra länder,görs emellertid inte för att fastställa dödsorsakenutan för att utifrån ett helhetsperspektiv försökaförstå vad som inträffat och hur det kunnat ske.Huvudsyftet är att utskilja mönster, såväl ifamiljen som i samhället, som kan antas ha varit avbetydelse för dödsfallet. Dödsfallsutredningar gerinformation om hur samhällets skyddsnät fungerar förde barn som far mest illa, och utifrån detta kanslutsatser dras om vilka förändringar som behövervidtas. Det kan handla om lagändringar,metodutveckling, bättre och tydligare samverkan,forskning och utbildning.Regeringen anför i propositionen att ett systemmed dödsfallsutredningar bör prövas i en målgruppavgränsad till barn i åldern som avlidit pågrund av mord, dråp och misshandel, vilket skulleinnebära 10-12 utredningar . I målgruppeninkluderas inte bara vuxnas våld mot barn utan ocksåbarns våld mot varandra. Att utveckla ett system fördödsfallsutredningar för barn som avlidit i sambandmed våld eller misshandel kräver emellertidytterligare utredning och analys, bl.a. vad gällersekretessfrågor. Regeringen avser därför att, somjust nämnts, uppdra åt att genomföraen sådan utredning (prop. 2002/03:53 s. 66 f).Utskottet behandlade liknande yrkanden som de nuaktuella (bet. 2001/02:JuU10 s. 16f).Utskottet instämmer i vad motionärerna anför omvikten av att samhället på olika sätt skaffar sigtillräckliga kunskaper om orsakerna till dödligtvåld mot närstående för att på bästasätt kunna förhindra att barn och kvinnor dödas avnärstående. Som nämnts ovan avser också regeringenatt - efter att genomfört enutredning och analys beträffande bl.a.sekretessfrågor - låta pröva ett system med s.k.dödsfallsutredningar när barn avlidit på grund avmord, dråp och misshandel. Härigenom får önskemålenfrån motionärerna bakom Ju253 anses i huvudsaktillgodosedda. När det gäller motsvarandedödsfallsutredningar vid dödligt våld mot kvinnoranser utskottet att det är lämpligt att först låtapröva och utvärdera dödsfallsutredningar beträffandebarn innan ställning tas till om det skulle kunnavara en meningsfull åtgärd även vid dödligt våld motkvinnor. Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju234 och Ju253 i nu behandlade delar.Europeiskt samarbete för bättrebrottsofferskyddI detta avsnitt behandlas ett motionsyrkandeom roll i det europeiska samarbetetkring brottsoffer. Utskottet föreslår, medhänvisning till pågående arbete inom EU, attmotionsyrkandet av-slås.I motion Ju341 (kd) anförs att arbetet med attutveckla det europeiska samarbetet för bättrebrottsofferskydd måste fortsätta.I programmet inför ordförandeskap angavsatt skulle verka för att besluten från detsärskilda toppmötet i skulleföljas upp. I slutsatserna från framhöllsatt miniminormer för skydd av brottsoffer börutarbetas, särskilt när det gäller offrens tillgångtill rättvisa och rätt till skadestånd, inbegripetersättning för juridiska kostnader. Vidare angavsatt det bör inrättas nationella program för såvälstatliga som icke-statliga åtgärder för bistånd tilloch skydd för offren.Av ordförandeprogrammet framgick dessutom bl.a.att avsåg att verka för att medlemsstaternassamarbete bygger på hörnstenarna förebyggande avbrott, bekämpande av brott och reparation avföljderna av brott. En självklar utgångspunkt varatt arbetet baseras på respekt för alla människorslika värde. kommer att fortsätta att varapådrivande när det gäller att föra in debrottsförebyggande aspekterna i EU-samarbetet.Arbetet med att stärka brottsoffrens ställning irättsprocessen skall drivas vidare. Särskild kraftkommer också att ägnas åt åtgärder mot handel medmänniskor, särskilt kvinnor och barn.Under det svenska ordförandeskapet antogEuropeiska unionens råd ettrambeslut om brottsoffrets ställning istraffrättsliga förfaranden. Enligt rambeslutetskall medlemsstaterna bl.a. säkerställa attbrottsoffer får möjlighet att höras under deträttsliga förfarandet och lägga fram bevis (artikel3), att de får tillgång till relevant informationför att kunna bevaka sina intressen (artikel 4) samtatt de erhåller ett adekvat skydd för sig självaoch, vid behov, för sina familjer (artikel 8).Europeiska kommissionen lade framen grönbok, Ersättning till brottsoffer (KOM [2001]536 slutlig). Syftet med grönboken var bl.a. attstarta ett samråd med alla berörda parter omåtgärder som skulle kunna vidtas på gemenskapsnivåför att förbättra de statliga ersättningarna tillbrottsoffer i EU.Efter remissbehandling av grönboken lämnadeEuropeiska kommissionen ettförslag till rådets direktiv ombrottsofferersättning (2002/0247 [CNS]). Förslagetinnehåller miniminormer för brottsoffers rätt tillstatlig ersättning samt särskilda bestämmelser förgränsöverskridande fall. Bland annat föreslårEuropeiska kommissionen att brottsoffer skall harätt till förskottsutbetalning av den statligaersättningen under vissa förutsättningar, nämligenom de grundläggande villkoren för ersättning äruppfyllda, det finns anledning att anta att detslutliga beslutet om ersättning inte kan fattas inomkort tid efter det att ansökan har lämnats in, detär befogat med hänsyn till sökandens ekonomiskaförhållanden att betala ut förskott och det medrimlig säkerhet kan antas att gärningsmannen helteller delvis inte kan fullgöra en dom eller ettbeslut om skadestånd till brottsoffret (artikel 5 iförslaget). Enligt förslaget skall medlemsstaternasenast ha genomfört för direktivetsefterföljande nödvändiga författningsändringar.Kommissionens förslag till direktiv behandlas förnärvarande i rådet på arbetsgruppsnivå.Här kan också nämnas Daphneprogrammet, ettfyraårigt EU-program som arbetar med att motverkavåld mot barn, ungdomar och kvinnor. Från svensksida är och Socialdepartementetrepresenterade. Programmet gäller från den 1 januari2000 t.o.m. och har sammanlagt20 miljoner euro att fördela. har ca 140projekt erhållit ekonomiskt bidrag frånDaphneprogrammet. Kommissionen har den 4 februari2003 föreslagit att en andra fas, ett , skall inrättas under perioden 2004-2008.Kommissionen föreslår att skallkunna fördelas i programmet.Utskottet behandlade motsvarande yrkande ifebruari 2002. Utskottet ansåg då attmotionsyrkandet var tillgodosett genom det arbetesom regeringen redan bedriver och planerar attfortsätta driva inom EU rörande brottsoffrenssituation (bet. 2001/02:JuU11 s. 8 f).Utskottet har inte ändrat sin uppfattning sedanföregående behandling av denna fråga utan kantvärtom konstatera att arbetet inom EU rörande stödoch hjälp till brottsoffer fortsätter medoförminskad styrka och att den ärpådrivande i dessa frågor. Utskottet avstyrkermotion Ju341 i nu behandlad del.Trygghetspaket för hotade kvinnor,m.m.I detta avsnitt behandlas bl.a.motionsyrkanden om trygghetsåtgärder förhotade och förföljda kvinnor, såsom flertrygghetspaket och möjlighet att få användatårgas- och pepparspray i självförsvarssyfte.Utskottet föreslår att motionsyrkandenaavslås. Jämför reservation 5 (fp, kd).I motionerna Ju363 och A242 (båda kd) begärs attutsatta och hotade kvinnor i större utsträckningskall förses med olika hjälpmedel såsomtrygghetspaket, larm och pepparspray.I motionerna Ju234 (fp), Ju288 (m) och Ju363 (kd)anförs att regleringen för innehav av peppar- ochtårgasspray på olika sätt bör lättas för kvinnor. Imotion Ju234 begärs att förföljda och hotade kvinnori större utsträckning skall få vapenlicens förtårgasspray. I Ju363 anförs att det bör bli lagligtför hotade kvinnor att använda pepparspray. I motionJu288 anförs, med hänvisning till kvinnors behov avatt kunna freda sig, att licenskravet förpepparspray bör tas bort.Det är polisens uppgift att ge skydd åt hotade ochförföljda personer.