bet · GR01NU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Vi tror också att mångfald ochkreativitet utvecklas bättre inom ramen för lokalainitiativ och med ett minskat statligt inflytande.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenbifalla här behandlade yrkanden i motionerna2003/04:N345 (kd) och 2003/04:N328 (c). Övrigamotionsförslag bör avslås av riksdagen.2. EG:s framtida sammanhållningspolitik(punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2003/04:N328 yrkande 3.StällningstagandeEnligt vår mening står det klart att det kommer attkrävas reformer av EG:s sammanhållningspolitik isamband med nästa programperiod. En viktig faktor ärsjälvfallet den planerade utvidgningen av unionen. Idetta ligger inte minst att beakta den storaökningen av sociala, ekonomiska och regionalaskillnader som följer av utvidgningen. andra lägesrapport visar att deekonomiska klyftorna mellan de svagaste och derikaste regionerna kommer att fördubblas genomutvidgningen. Dessa problem måste nogsamt beaktas.Behovet av en ökad effektivitet när det gälleranvändningen av strukturfondsmedlen är en annanfaktor i detta sammanhang. Beslutsfattandet måstedessutom präglas av förenkling och långtgåendedecentralisering, vilket bl.a. innefattar att ettunderifrånperspektiv i högre utsträckning böranläggas. Som anförs i motion 2003/04:N328 (c) kankritik riktas mot det nuvarandeovanifrånperspektivet på den finansiella styrningeninom EU. Helt klart enligt vår uppfattning är att EUinte bör få detaljstyra medel för regionalutveckling.Enligt uppgift kommer kommissionen attlägga fram den tredje sammanhållningsrapporten medkonkreta förslag inför nästa programperiod. Dendiskussion som äger rum är ägnad att utgöra enförberedelse för de steg i beslutsprocessen somväntar . För att påverkautformningen av den framtidasammanhållningspolitiken krävs ett aktivt ochengagerat medlemskap från sida.Sammanhållningen kring en europeisk dimension ärenligt vår uppfattning det viktigaste målet.Med hänsyn till att det nu visat sig att Sverigehar svårt att få med sig andra länder på denförhandlingslinje som stakade utföregående år anser vi att det är mycket viktigt attSverige och starkt hävdar gleshetskriteriet.Riksdagen bör i ett uttalande till regeringenställa sig bakom vad som ovan anförts. Därvidbifalls motion 2003/04:N328 (c) i aktuell del.3. Ansvar för företagsstöd inom den regionalautvecklingspolitiken (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2003/04:N328 yrkande 1 ochavslår motionerna 2003/04:N215 yrkandena 1 och 2 och2003/04:N335 yrkande 8.StällningstagandeSom beskrivs i motion 2003/04:N328 (c) harregionalpolitiken traditionellt kännetecknats avomfattande centralstyrning. Enligt vår mening är detemellertid så att lokala och regionala organ har ettbetydligt bättre beslutsunderlag än centralamyndigheter. Om fler människor kan påverkautvecklingen på sin ort kan den lokala utvecklingenpåskyndas. Växtkraft skapas bäst underifrån, men enförutsättning för självbärande och livskraftigaregioner är att den lokala nivån kan stärkas genomökat självbestämmande. Därför anser vi att maktenbör omfördelas så att direktvalda regionala organansvarar för de företagsstöd och olikautvecklingsmedel som tillförs det regionalautvecklingsarbetet.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenbifalla här behandlat yrkande i motion 2003/04:N328(c).Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag m.m inom utgiftsområde 19 Regionalutvecklingav (), () ochHenrik ().Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken skallvara att möjliggöra ökad tillväxt, att människorskall kunna leva på sin lön och stärkt trygghet.Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måsteminskas genom att sjukvård och rehabiliteringförbättras. Detta kräver bl.a. en målmedvetenpolitik för ett ökat arbetsutbud, rejäla satsningarpå kunskap och forskning samt påtagligaförbättringar av klimatet för företagande. För attmöjliggöra allt detta krävs en politik sominnehåller lägre skatter för både löntagare ochföretagare, en skärpning av bidragssystemen,avregleringar och ökad konkurrens samt en ökadtrygghet för och stärkt självkänsla hos medborgarna.Våra förslag skall var trygga, väl sammanhållnaoch syfta till att skapa de bästa förutsättningarnaför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Vivill att fler, inte färre, kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenoch självkänslan ökar också genom att hushållen fåren större ekonomisk självständighet. Friheten ochrättigheten att välja bidrar både till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare. värnarvi om de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurserför att på ett tryggt sätt kunna genomföra deuppgifter som skall vara gemensamma. Exempelvistillförs betydande resurser för att bryta den ökadesjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk - präglas av ordningoch reda och skall ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Eftersom riksdagensmajoritet har beslutat om ramarför de olika utgiftsområdena i enlighet medfinansutskottets förslag och därmed valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 19.I det följande redovisar vi i korthet det moderataalternativet till politik inom utgiftsområde 19. Vårpolitik finns närmare utvecklad i motionerna2003/04:Fi239 (m) och 2003/04:N389 (m) och beloppenframgår av bilaga 2. Våra principiella ståndpunkterframgår av de nämnda motionerna och av vårareservationer i näringsutskottets betänkande2001/02:NU4 i samband med utskottets beredning avregeringens proposition om den regionalautvecklingspolitiken. Vår uppfattning om vissagrunddrag beträffande inriktningen av den regionalautvecklingspolitiken framgår dessutom av reservation1 (m, fp, kd, c) i detta betänkande.För har vi förordat en minskningav anslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiskaåtgärder med jämfört medregeringens förslag.Den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87)påvisade företagsstödens negativa effekter, och dåsärskilt de selektiva stödformernas, samt att dehanteras på ett sådant sätt att de bidrar till enkonservering och därmed utgör ett hinder förutveckling. Vidare visade utredningen tydligt attföretagsstöd aldrig kan ersätta entreprenörskap,företagande och dynamik. I enlighet med dessaslutsatser vill vi minska de selektiva stödformernaoch ersätta dem med generella åtgärder somförbättrar förutsättningarna i regionerna.Budgetpropositionen visar att regeringen hållerfast vid en föråldrad och kontraproduktiv politik.Det är vår uppfattning att den regionalautvecklingspolitiken i stället bör inriktas på attskapa förutsättningar för olika regioners ochmänniskors möjligheter till utveckling. förbättra och bygga ut vägnätet, skapa enutbyggd IT-infrastruktur, sänka drivmedelsskatteroch sociala avgifter och i övrigt förbättravillkoren för företagande vill vi lägga grunden förtillväxt i hela Sverige.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutvecklingav () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2004innebär i sina huvuddrag strategiskaskattesänkningar på arbete och företagande inomramen för en ansvarsfull budgetpolitik. Syftet äratt uppnå en långsiktig och uthållig tillväxt. Vårautgiftsökningar avser främst förbättringar inomhälsovård, sjukvård och social omsorg, rättsväsendeoch ökat internationellt bistånd.Folkpartiets förslag till utgiftsram förutgiftsområde 19 Regional utveckling har emellertidavvisats i budgetprocessens första steg. Då vårtbudgetförslag är en helhet är det inte meningsfulltatt delta i fördelningen på anslag inomutgiftsområdet. Vi väljer således att inte delta iutskottets beslut avseende moment 6 om anslag m.m.inom det aktuella utgiftsområdet för budgetåret2004.För utgiftsområde 19 har vi förordat ett anslagför som är lägre änSocialdemokraternas, ochMiljöpartiets förslag. I partimotion 2003/04:Fi240(fp) redovisas syn på deregionalpolitiska anslagen. Vår syn på den regionalautvecklingspolitiken genomsyras liksom tidigare årav ett underifrånperspektiv och tar sin utgångspunkti den enskilde individen.Som bl.a. den regionalpolitiska utredningen (SOU2000:87) visat skulle de traditionellaregionalpolitiska stöden kunna reduceras. Deselektiva stödformerna inom den regionalautvecklingspolitiken bör enligt vår uppfattningminskas för att avvecklas. harFolkpartiet därför föreslagit att anslaget (33:1)Allmänna regionalpolitiska åtgärder skulle minskasmed i förhållande till vadregeringen föreslår i budgetpropositionen. På tvåårs sikt vill vi avveckla , somfrämst ägnar sig åt opinionsbildning. Därförföreslogs för en minskning av verkets anslagmed 12 miljoner kronor.Vår principiella uppfattning om hur den regionalautvecklingspolitiken skall utformas framgår avreservationer i näringsutskottets betänkande2001/02:NU4. uppfattning om vissagrunddrag beträffande inriktningen av politiken kandessutom utläsas i reservation 1 (m, fp, kd, c) ihär föreliggande betänkande. Utöver vad somredovisas i dessa sammanhang vill vi erinra om vårsyn på politiken, vilken beskrivs i Folkpartietsmotion /03:Fi240 i fråga om behovet av enlångsiktig skattereform, avveckling av det statligabolagsinnehavet, en omläggning avarbetsmarknadspolitiken, mer investeringar ivägnätet m.m.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutvecklingav ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än denSocialdemokraterna och dess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerför minskad ohälsa, förbättrad lönebildning ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande.Därtill bör infrastrukturen och de långsiktigaförutsättningarna för ett ökat bostadsbyggandekraftigt förbättras. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skall kunnaöka i en sådan utsträckning att välfärden tryggasför alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måstegöras mer flexibel och där de rekordhöga sjuktalenmåste mötas med en kraftigt förbättradrehabilitering, förebyggande åtgärder och enförbättrad arbetsmiljö. Det handlar om skatterna påarbete och företagande som måste sänkas och på siktanpassas till omvärldens lägre skattetryck. Dethandlar om det svenska konkurrenstrycket som måsteförbättras. Vidare måste den offentliga sektornförnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalens kompetensoch idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas ochinfrastrukturen förbättras. Kristdemokraternasekonomiska politik sammanfattas i motion2003/04:Fi241.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthållig tillväxt pååtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympande skattebaseroch där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga. Den "utveckling" som pågår undersocialdemokratiskt styre är den omvända:sysselsättningen minskar, tillväxten väntas blilägre än i omvärlden, statsskulden ökar,detaljstyrningen ökar och i stora delar avkommunsektorn erbjuds sämre vård och omsorg tillhögre skatt.Riksdagsmajoriteten - bestående av företrädare förSocialdemokraterna, genom beslut om ramar för de olikautgiftsområdena samt godkännande av beräkningen avstatens inkomster för ställt sig bakom enannan inriktning av politiken i det förstarambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar jag idetta särskilda yttrande (i stället för i enreservation) den del av vår politik som rörutgiftsområde 19 och som jag skulle ha yrkat bifalltill om förslag till ramar hadevunnit bifall i den förstabeslutsomgången.Den regionala utvecklingspolitikens främstauppgift är enligt min mening att bidra tillutvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet.Målet för den politik vi förordar är att helaSverige skall leva och att varje kommun skall varaett fungerande samhälle, där människor kan få sinagrundläggande behov av arbete och servicetillgodosedda.I partimotion 2003/04:Fi241 ochkommittémotion 2003/04:N345 redovisas vår syn påanslagen inom den regionala utvecklingspolitiken.Våra förslag innebar att ramen för utgiftsområde 19skulle minskas med jämfört meddet förslag som presenteras i budgetpropositionen.Som bl.a. den regionalpolitiska utredningen (SOU2000:87) visat kan de traditionellaregionalpolitiska stöden minskas. Den ståndpunktendelas av . Anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder omfattar 1 515 miljonerkronor, varav en viss del disponeras av regeringen.Vi anser att regeringen bör redovisa vad pengarnaskall användas till. Enligt vår uppfattning bordeanslaget minskas med iförhållande till regeringens förslag.100 miljoner kronor av denna besparing, på totalt240 , skulle vi vilja överföra tillutgiftsområde 24, Turistfrämjande (38:4). Vi skulledå kunna fördubbla statens marknadsföring av vårtland som det attraktiva och unika turistland som deti verkligheten är. (Se vidare vår turistmotion2003/04:N347. )Detta skulle ge kraftiga, bestående,regionalpolitiska effekter. Turistnäringenuppskattar att över 17 000 nya arbetstillfällen inomnågra år skulle skapas om vi fördubblademarknadsföringen på turism. De flesta av dessaarbetstillfällena skulle skapas i landsbygden.I dag omsätter svensk turistnäring mindre änhälften av EU-genomsnittet per capita. Regeringensmarknadsföring av turism är bland de lägsta i EU ochexempelvis bara en tredjedel så stor som våranordiska grannars satsningar. Det är mycketanmärkningsvärt att regeringen avstår från att göradenna lönsamma satsning på turism. Endast med enhalv procents ökning av de internationellaturisterna i skulle dessa 100 miljonerkronor vara finansierade. Det realistiska resultatetär dock att de internationella turisterna i landetskulle öka rejält, , med enfördubblad turistmarknadsföring. Statens inkomsterav detta skulle då öka med många miljarder kronorper år och många arbetstillfällen skulle skapas igles- och landsbygden, där behoven avarbetstillfällen är som störst. Man kan svårligenhitta ett verkningsfullare sätt att få positiva,bestående, regionalpolitiska effekter av en satsningpå 100 miljoner kronor.När det gäller anslaget (33:2) Landsbygdslån, somunder omfattar , menar jagatt nuvarande landsbygdslån är viktiga förutveckling av gles- och landsbygden och attverksamheten borde fortgå i den nuvarandeomfattningen. Det kan dock konstateras attefterfrågan på landsbygdslånet under de gångna årenvarit liten. Resultatet har blivit att ett betydligtanslagssparande har byggts upp. Kristdemokraternahar därför bedömt att en fortsatt verksamhet påområdet kan fortgå på samma nivå med ett anslag somuppgår till i stället för 20miljoner kronor, som regeringens förslag innebär.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutvecklingav ().Centerpartiets förslag till ram för utgiftsområde 19Regional utveckling för , vilket är 592miljoner kronor högre än Socialdemokraternas,och förslag, har intevunnit bifall i budgetprocessens förstasteg. Då budgetförslag är en helhetär det i detta andra steg inte meningsfullt attdelta i beslut avseende fördelning och storlek avolika anslag inom ramen. Jag väljer således att intedelta i utskottets beslut avseende moment 6 omanslag m.m. inom utgiftsområde 19 för budgetåret2004.Centerpartiets syn på de regionalpolitiskaanslagen har redovisats i partimotion 2003/04:Fi242och i kommittémotion 2003/04:N370.Växtkraft skapas bäst underifrån, anserCenterpartiet. När många människor är med och byggersamhället underifrån kan den lokala utvecklingen tafart. Stabil och långsiktig tillväxt skapas när helalandet får vara med och bidra. Det förutsätter attbidragstänkandet inom den regionalautvecklingspolitiken bryts. För att skapa livskrafti hela måste det finnas vissagrundförutsättningar som t.ex. ökat regionalt ochkommunalt självstyre, ett förbättrat företagsklimatför små och medelstora företag, välutbyggdinfrastruktur, en stärkt rättstrygghet och en välfungerande skatteutjämning. Ett rättvistskatteutjämningssystem ger möjligheter för denoffentliga sektorn att hålla hög kvalitet i helalandet.Sverige är rikt på naturresurser som kanvidareutvecklas som en satsning påsmåskalig livsmedelsproduktion, landsbygdsturism ochförbättringar för fiskenäringen ger resurser ochmöjligheter för livskraftiga företag och bygder. Vivill också satsa på ett program för utveckling avalternativa drivmedel ur spannmål och skogsråvara. Iutvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhällehar de agrara näringarna en nyckelroll.Jämfört med regeringens förslag till anslaget(33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder harCenterpartiet velat göra ytterligare satsningar påolika regionala utvecklingsinsatser. Vi har därförvelat tillföra under dettaanslag.Vidare vill stärka den lokala nivångenom ökat självbestämmande. Livskraft kommerunderifrån, och det är i de tusentals frivilligautvecklingsgrupperna som den lokala utvecklingenfrämst skapas. Vi har förordat att ytterligareresurser tillförs utvecklingsarbetet, fördelat påtvå delar - en regional del och en del till denlokala utvecklingen. Därför ville vi på ett nyttanslag för regionalt och lokalt utvecklingsarbeteföra upp . De lokalautvecklingspengarna borde betalas ut genomregionmyndigheter eller kommuner direkt till lokaltutvecklingsarbete som t.ex. byalag.Utvecklingspengen skulle även kunna användas sommedfinansiering i olika typer av EU-projekt som delokala utvecklingsgrupperna initierar.Centerpartiets uppfattning om vissa grunddragbeträffande inriktningen av den regionalautvecklingspolitiken framgår dessutom av reservation1 (m, fp, kd, c) i detta betänkande.bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2003/04:1 (utgiftsområde19 Regional utveckling)Regeringen föreslår1. att bemyndigar regeringen att under2004 i fråga om ramanslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder göra ekonomiskaåtaganden som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, innebär utgifter på högst 3 200 000 000kronor (avsnitt 3.9.1),2. att bemyndigar regeringen att under2004 i fråga om ramanslaget 33:5 Europeiskaregionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst (avsnitt3.9.5),3. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 19 Regionalutveckling i enlighet med uppställningen underavsnitt 1 i propositionen.Motioner från allmännamotionstiden2003/04:Fi240 av m.fl. (fp):25. (delvis) anvisar anslagenunder utgiftsområde 19 Regional utveckling enligtuppställningen i tabell 12 i motionen.2003/04:N210 av m.fl. (c):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ta fram ettlandsbygdspolitiskt framtidsprogram.2003/04:N215 av m.fl. (c, fp, kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att samtliga medelför allmänna regionalpolitiska åtgärder, förutomde som avser företagsstöd, av regeringen skalltilldelas samverkansorgan i län där sådana finns.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att frågan om attöverföra beslut om företagsstöd tillsamverkansorganen skall prövas föreventuellt genomförande till år 2005.2003/04:N236 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om transportstöd tilltjänsteföretag.2003/04:N246 av ochGöran ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om EU:s strukturfonder.2003/04:N255 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utarbeta ensamlad syn för utvecklingen av landsbygden i syfteatt uppnå tillväxt i hela Sverige.2003/04:N267 av och (c, fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börse över bemyndigandesystemet när det gäller anslag33:1.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se övermöjligheterna att införa ett budgetsystem som interiskerar att försvåra myndigheternas möjligheteratt effektivt stödja företag inom ramen för detregionalpolitiska stödsystemet.2003/04:N271 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att göra vissa kommuner iNorrbotten till försöks- och modellkommuner för enny regionalpolitik.2003/04:N278 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om förutsättningarna för enlevande landsbygd.2003/04:N288 av och ():6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inrättandet av englesbygdsombudsman.2003/04:N289 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ökahemsändningsbidraget.2003/04:N322 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om uppföljning ochutvärdering av användningen av offentliga resursertill stöd för sysselsättning och tillväxt.2003/04:N328 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en omfördelning avmakt så att direktvalda regionala organ ansvararför de företagsstöd och olika utvecklingsmedel somtillförs det regionala utvecklingsarbetet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den framtidabehandlingen av landsbygdsfrågor och regionalautvecklingsfrågor.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU:s framtidasammanhållningspolitik borde rikta in sig på attförstärka sammanhållningen och den "europeiskadimensionen" inom unionen i stället för attdetaljstyra medel för regional utveckling.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om målet för enlandsbygdspolitik.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en översyn avhur det regionalpolitiska stödet fungerar ochbetalas ut bör kunna leda till att rejäla resurserfrigörs för regionala och lokalautvecklingsresurser.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utvärdering ochförändringar av regionalpolitiken utifrån ettjämställdhetsperspektiv.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attanalysera invandrares villkor ur ettregionalpolitiskt perspektiv.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att formulera ensärskild skärgårdspolitik.2003/04:N330 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utveckling avlokal demokrati.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om envidareutveckling av verksamhet.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om grundservicepaketoch servicepunkter.2003/04:N335 av och ():8.