bet · GQ01SOU7 · 2003-03-13 00:00:00 — Detta kan bland annatske genom att skapa en så god arbetsmiljö sommöjligt i skolan samt att kontinuerligt arbetamed folkhälsofrågor. Ämnet idrott och hälsa harhär en given uppgift men friskvårdande inslag kanmed fördel även innefattas i andra moment underskoldagen, t.ex. i form av fysiska aktiviteterkopplade till annan undervisning.Ämnet idrott och hälsa har i timplanökat från 460 fr.o.m. läsåret1998/99. med detta utökades det lokalautrymmet för skolans val till 600timmar. I timplan finns utöver detta382 timmar avsatta för elevens eget val. Dessatimmar kan bl.a. användas för ämnet idrott ochhälsa. Inom ramen för skolans vardag finns detalltså stora möjligheter att utöka den tid somerbjuds eleverna att delta i fysiska aktiviteter,friskvård eller andra hälsobefrämjande inslag.Utskottet vill också i detta sammanhang erinra omden försöksverksamhet med att avskaffa timplanensom pågår och som öppnar för en mera flexibelorganisation i syfte att göra det lättare att nåkursplanernas mål. I kursplanen för ämnet idrottoch hälsa sägs bl.a. att eleverna i slutet av detnionde året skall förstå sambandet mellan mat,motion och hälsa och kunna tillämpa kunskaper iergonomi i vardagliga sammanhang. Ämnet syftartill att utveckla elevernas fysiska, psykiska ochsociala förmåga samt att ge kunskaper om den egnalivsstilens betydelse.Utskottet anordnade en öppenutfrågning i vilken undervisningen i idrott ochhälsa ingick som en viktig del.Utskottet har behandlat yrkanden som avser ämnetidrott och hälsa senast i betänkandet2000/01:UbU13. I betänkandet anfördes bl.a.följande: Såväl föräldrar som skola har en viktigroll som främjare av en god livsstil och ettlångtgående ansvar vad gäller att motverka fysiskinaktivitet och en osund kosthållning hos barnenrespektive eleverna. Detta gäller inte minst iförhållande till de elever som inte ägnar sig åtfritidsverksamheter med idrottsliga inslag.Utskottet konstaterade också att barns och ung-domars rörelsebehov är större än vad som normaltkan tillgodoses inom ramen för skolansverksamhet. Bland annat därför bör skolanuppmuntra elevernas fysiska aktivitet på fritidengenom t.ex. samarbete med föreningslivet.Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Aktuella motioner avstyrktes. följdeutskottet (prot. 2001/02:93 och 97). (ej res. )Utbildningsministern har i ett pressmeddelande den 1februari 2003 presenterar en rad åtgärder somsammantaget skall leda till daglig fysisk aktivitetför alla barn. I meddelandet anförs bl.a. följande.Barn och unga behöver röra sig mer. Detta är enuppgift som angår hela samhället. Men skolan haren central roll i detta eftersom barn och ungatillbringar en så stor del av sin tid i skolanoch skolan också är en plats där alla kan nås.I pressmeddelandet redovisas vidare ett paket sombestår av följande fyra delar:1. Daglig fysisk aktivitet för alla barn skrivsin i läroplanen. För att betona skolans ansvaratt erbjuda daglig fysisk aktivitet inom ramenför skoldagen kommer regeringen att införa etttillägg i läroplanerna. Det bör vara upp tillvarje skola att själv, utifrån lokalaförutsättningar, hitta former för hur elever kanerbjudas någon form av fysisk aktivitet. Dettakan givetvis ske inom ramen för ämnet Idrott ochhälsa men även inom andra ämnen.2. Uppdrag till att följa uppändringen i läroplanen.Skolverket och den nya myndigheten förskolutveckling kommer att få i uppdrag att närafölja hur skolorna arbetar med att förverkliga denya skrivningarna i läroplanerna om regelbundenfysisk aktivitet. Myndigheten ska ocksåregelbundet återkomma till regeringen med enredovisning i vilken utsträckning skolornalyckats förverkliga målet om 30 minuters fysiskaktivitet om dagen.3. Regeringen inrättar ett nationelltresurscentrum för idrott och hälsa vid Örebrouniversitet.Skolorna behöver stöd och idéer för hur de skaarbeta med att stimulera till ökad fysiskaktivitet. Regeringen kommer därför att inrättaett nationellt resurscentrum för idrott och hälsai skolan.4. Regeringens handslag med idrottsrörelsen idrottsmiljarden.För att nå målet om mer fysisk aktivitet i skolanoch även få fler barn än de redan idrottsaktivaatt röra på sig, behöver samarbetet mellan skoloroch lokala idrottsföreningar utvecklas. Ettutvecklat samarbete mellan idrottsrörelsen ochskolan är ett viktigt område som lyfts fram iregeringens handslag med idrottsrörelsen. Dettahandslag bygger på att idrottsrörelsen tillförssammanlagt under mandatperiodenfrån överskottet i AB underförutsättning att idrottsrörelsen tar på sig attbl.a. intensifiera samarbetet med skolorna.Bidragets närmare användning diskuteras just nu idialog mellan regeringen och idrottsrörelsen.Regeringen har bett idrottsrörelsen själv attåterkomma med ett förslag till handlingsplan förhur medlen ska användas och hur samverkan medskolan ska utformas.Regeringen har givit i uppdrag att följa upp kampanjenSätt i rörelse . Institutet skallmed utgångspunkt från erfarenheterna av dettaprojekt formulera ett förslag till en nationellastrategi för ökad fysisk aktivitet. Uppdraget skallredovisas senast den 31 december 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena folkhälsopolitik, folkrörel-sepolitik, idrottspolitik, utbildningspolitikmiljöpolitik, transportpolitik, bostadspolitik,storstadspolitik, äldrepolitik, och handikappolitik.Utskottet delar regeringens uppfattning att fysiskaktivitet är en förutsättning för en godhälsoutveckling. Utskottet noterar också medtillfredsställelse att de samlade insatserna inommålområdet inriktar sig på hela befolkningen. Ävendå så är fallet vill utskottet särskilt framhållavikten av att fysisk aktivitet blir något positivtoch regelbundet förekommande bland barn och ung-domar. Detta eftersom grundläggande av goda vanor itidiga år torde ha en mycket positiv inverkan på enpersons framtida hälsotillstånd. Utskottet kon-staterar sammanfattningsvis att ett omfattandearbete pågår på området och anser mot denna bakgrundatt motionerna So29 (m) yrkande 7 och So32 (c)yrkande 10 och Kr 368 (kd) yrkande 8 får anses ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet ifrågasätter inte att trädgårdsodlingkan ha positiva effekter på folkhälsan. Motion So28yrkande 3 föranleder dock inget tillkännagivande.Motionsyrkandet avstyrks.Målområde 10: Goda matvanor ochsäkra livsmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning tillarbetet inom ramen för här aktuelltmålområde, avslå motionsyrkanden rörandekostens betydelse för hälsan.Jämför reservationerna 22 (m) och 23 (c).PropositionenEnligt propositionen är goda matvanor och säkralivsmedel förutsättningar för en god hälsoutvecklinghos befolkningen. Goda matvanor och säkra livsmedelskall därför utgöra ett särskilt målområde.Regeringen anför att den ökade förekomsten avövervikt och fetma i befolkningen i väsentlig gradkan förklaras av ändrade matvanor och fysiskinaktivitet. Fetma och övervikt är ett snabbt ökandehälsoproblem. I har antalet personer medfetma nästan fördubblats under de senaste 20 årenoch omfattar nu omkring 500 000 människor eller 8 %av den vuxna befolkningen och av barn ochungdomar. Den ökade förekomsten av fetma gäller bådekvinnor och män i alla åldersgrupper. Fetma,särskilt om den är lokaliserad till buken, medför enökad risk för en lång rad allvarliga sjukdomar såsomdiabetes, hjärt-kärlsjukdomar och ledsjukdomar samtvissa cancerformer. Mot bakgrund av att människorsmatvanor påverkas av så många olika faktorer ochaktörer och mot bakgrund av att förbättrade matvanori befolkningen är en förutsättning för en god hälsaanser regeringen att ett mål för samhällsinsatsernär det gäller matvanor bör fastställas. Regeringenavser att återkomma med förslag på hur ett sådantmål bör lyda. Den nationella handlingsplanen förnutrition bör användas som grund för det fortsattaarbetet med goda matvanor.MotionernaI motion So29 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om kunskap om mat och dessbetydelse för hälsan (yrkande 8). Motionärerna pekarpå att totalt 2,5 miljoner svenskar är överviktigaoch att förekomsten av övervikt ökar. Kunskap ommat och dess betydelse är oerhört viktig, inte barapå dagis, i personalmatsalar och hosäldreomsorgspersonalen, anförs det. Enligtmotionärerna är det en kunskap och ettförhållningssätt som var och en måste ha med sig uti livet.I motion So25 av och (båda m)begärs tillkännagivande om målet för folkhälsan ochutbildningen i och gymnasieskolan(yrkande 1). Motionärerna pekar på att inte baramotion utan även vad vi äter har ett ovedersägligtsamband med vår totala hälsa. Enligt motionärernabehöver ämnet Hem- och konsumentkunskap utökas.Dessutom behövs en utvärdering av ämnet särskilt ide lägre årskurserna. Vidare behöver, enligtmotionärerna, ämnet Idrott och hälsa inomgymnasieskolan förstärkas och förändras så att dettakärnämne på ett grundligt sätt tar upp mat- och häl-soaspekten. I motionen begärs även tillkännagivandeom att politiken bör inriktas än mer på forskning,utbildning och metodutveckling inom hälsoområdet(yrkande 2).I motion So26 av () begärstillkännagivande om möjligheten för Livsmedelsverketatt fullgöra sina uppgifter som kunskapsbas. Enligtmotionären krävs, för att få en förändring avsvenska folkets matvanor i positiv riktning,insatser av en mängd olika aktörer och av olika typ.Livsmedelsverkets roll i detta omfattande och bredaarbete är framför allt att fungera som kunskapsbasnär det gäller näringsinnehåll i livsmedel, svenskafolkets matvanor, vad som styr matvanor ochnäringsbehov. har interesurser för att kunna utföra dessa uppgifter på etttillfredsställande sätt. Enligt motionären skulle ensatsning på dessa områden avsevärt bidra till attstärka folkhälsoarbetet genom att andra aktörer fickfler och säkrare uppgifter att bygga sitt arbete på.I motion So338 av () yrkastillkännagivande om behovet av åtgärder för attkomma till rätta med överviktsproblem hos barn ochvuxna. Motionären pekar på att en allt större andelav befolkningen är överviktig, något som harnegativa konsekvenser för hälsan.I motion So283 av och (båda c) begärs tillkännagivande om orsakernatill övervikt och fetma hos barn och vuxna.Motionärerna anser att de bakomliggande orsakernatill varför barn och vuxna ökar i vikt mer än vadsom är bra för deras hälsa bör utredas.I motion So318 av () begärstillkännagivande om behovet av en bred informationom kostens betydelse för folkhälsan. Motionärenanför att en förbättrad folkhälsa kräver en bredkunskapsspridning till många grupper i samhället omvad god kostsammansättning är.I motion So28 av och (båda s)begärs tillkännagivande om att under avsnittet 5,målområde 10: Goda matvanor, bör betonas vikten avtillkomsten av fler koloniområden för att fler skallfå möjlighet att odla (yrkande 4).Tidigare behandlingUtbildningsutskottet behandlade i det av riksdagengodkända betänkandet 20001/02:UbU10 Skolan, m.m.motioner rörande hem- och konsumentkunskap.Utskottet anförde i sin bedömning följande (s. 43)Utskottet anser , liksom tidigare, attundervisningen i har en viktig plats igrundskolan och att ämnet skall ge både praktiskaoch teoretiska kunskaper. Kunskaper om sambandenmellan livsstil, mat, hälsa och miljö har storbetydelse för folkhälsan och folkhushållet.Skolhuvudmannen och skolorna har ansvaret för atten konkretisering av de nationella målen görs.Det ankommer därefter på lärare och elever attgemensamt planera och genomföra undervisningen isyfte att nå de nationella målen. För att tillseatt skolorna klarar de nationella kraven harskolhuvudmannen ett stort ansvar vad gälleruppföljning och utvärdering av skolans resultat.Med hänvisning till detta och denförsöksverksamhet med avskaffad timplan som förnärvarande genomförs i ett antal kommuner avstyr-ker utskottet yrkandena om ämnet hem- ochkonsumentkunskap.Aktuella motioner avstyrktes. följdeutskottet (prot. 2001/02:93 och 97). (ej res. )Regeringen gav i uppdrag åt Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU)att i samråd med , och kartlägga ochredovisa de behandlingsmöjligheter som finnsavseende fetma. Uppdraget har redovisats i juni 2002i rapporten problem och åtgärder (nr 160) och har omfattat att redovisaeffekter av olika behandlingsmetoder mot fetma samti övrigt lämna förslag på lämpliga förebyggande ochandra samhällsbaserade åtgärder mot fetma. Som ettdelprojekt i detta regeringsuppdrag har i rapporten mot fetma,, redovisat en nationell inventering avpågående studier/projekt i landet avseende fysiskaktivitet och kost för att förebygga övervikt ochfetma. Rapporten ger en bakgrundsbeskrivning huröverviktsproblematiken ser ut i och debakomliggande orsakerna fysisk inaktivitet ochfelaktiga matvanor. Vidare berörs vilka konsekvenserövervikt och fetma har för individ och samhälle ochåtgärder ur folkhälsosynpunkt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakom målområdetoch noterar nu att detta omfattar politikområdenabarnpolitik, ungdomspolitik, hälso- och sjukvårds-politik, folkhälsopolitik, utbildningspolitik,konsumentpolitik, miljöpolitik, integrationspolitikoch livsmedelspolitik.Utskottet anser att inrättandet av det föreslagnamålområdet sammantaget med det omfattande arbete sombedrivs och har bedrivits på området torde innebäragoda förutsättningar att ta ett samlat grepp på defrågor som hänger samman med matvanor och livsmedelsåsom goda kostvanor, övervikt, ätstörningar,födoämnesöverkänslighet m.m. harhär en viktig roll och har bl.a. i uppgift att ökamedborgarnas, särskilt barns och ungdomars, kun-skaper om god och säker mat så att de kan göramedvetna val samt att öka deras kunskaper omsambanden mellan kost och hälsa. Utskottet anser attmotionerna So25 (m) yrkandena 1 och 2, So26 (m) samtSo29 (m) yrkande 8, So283 (c), So318 (s) och So338(kd) får anses i huvudsak tillgodosedda.Utskottet ifrågasätter inte att tillkomsten avfler koloniområden kan ha positiva effekter påfolkhälsan. Motion So28 yrkande 4 föranleder dockinget tillkännagivande. Motionsyrkandet avstyrks.Målområde 11: Minskat bruk av tobakoch alkohol, ett samhälle fritt frånnarkotika och dopning samt minskadeskadeverkningar av överdrivetspelandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandetobakspreventivt arbete, främst medhänvisning till pågående arbete på området.Motionsyrkanden om att tillgängligheten tillnikotinersättningsmedel bör ökas avstyrks iden mån de inte är tillgodosedda.Jämför reservationerna 24 (m), 25 (fp), 26(mp), 27 (m) och 28 (c).PropositionenEnligt propositionen påverkar bruket avberoendeframkallande medel hälsan. Även spelberoendekan leda till ohälsa. Ett ökat fokus på dessafaktorers samlade effekter och inbördes kopplingarkrävs. Åtgärder mot skador på grund av tobak,alkohol och spel samt för ett samhälle fritt frånnarkotika och dopning är nödvändiga för att detskall gå att nå det övergripande folkhälsomålet.Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhällefritt från narkotika och dopning samt minskadeskadeverkningar av överdrivet spelande skall därförutgöra ett särskilt målområde.Riksdag och regering har tidigare beslutat omsamhällets insatser och mål för alkohol- ochnarkotikapolitiken. Dessa mål skall ligga fast.Målet för samhällets insatser inom tobaksområdetskall vara att minska tobaksbruket.Målet för samhällets insatser mot spelberoendeskall vara att minska skadeverkningar av överdrivetspelande. Målet när det gäller dopning skall varaett samhälle fritt från dopning.Regeringen anför att Nationella folkhälsokommitténföreslår att bör få ettsärskilt regeringsuppdrag att bedriva informationtill allmänheten om tobakens skadeverkningar ochsamordna det nationella och lokala tobaksarbetet.Regeringens bedömning är dock att i första hand skall ge strategiskt stödtill kunskaps- och metodutveckling i kommuner ochlandsting. Arbetet mot tobakskonsumtion måste föratt vara effektivt vara integrerat med det övrigafolkhälsoarbetet och utgå från ett generelltfolkhälsoperspektiv.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 2001/02:SoU8 behandlades motioner medsynpunkter på resursfördelningen när det gälldeåtgärder för att förstärka arbetet med tobakspre-vention. Utskottet ansåg det viktigt att resursernainom det förebyggande arbetet inriktas både på barnoch unga, som är en viktig grupp, och på den vuxnadelen av befolkningen. Utskottet föreslog etttillkännagivande med denna innebörd. I sammabetänkande anfördes vidare att utskottet deladeregeringens bedömning att för det fall attnikotinersättningsmedel görs lika tillgängliga somtobaksvaror finns det en risk att dessa uppfattas,inte som en produkt som skall användas för att slutaröka utan en som används som ersättning för tobak.Utskottet delade således inte de motionärersuppfattning som ansåg att nikotinersättningsmedelbör finnas till försäljning där tobak säljs.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:235).I budgetpropositionen (2002/03:1, volym 6,utg.omr. 9, s. 75) föreslogs under anslag 14:7Folkhälsopolitiska åtgärder att 30 miljoner kronorskall disponeras av förolika förebyggande insatser mot tobak. användas som stöd till organisationer påtobaksområdet, stöd till Centrum förtobaksprevention för verksamhet medtelefonrådgivning samt till metodutveckling.Regeringen har i regeringsbeslut gettStatens folkhälsoinstitut i uppdrag att i samverkanmed kommuner och landsting bedriva kunskapsbaseradmetodutveckling för tobakspreventivt arbete. Enligtuppdraget skall institutet i samverkan med kommuneroch landsting genomföracirka femtio pilotprojekt som skall bidra till ökadkunskap om verksamma och lämpliga metoder ochstrategier för tobaksprevention särskilt riktade motbarn och unga, men även till vuxna. Syftet skallvara att få fram ny kunskap som inspirerar tillfortsatta satsningar på tobakspreventiva åtgärderlokalt och regionalt och att tobakspreventionenintegreras i det övergripande folkhälsoarbetet.Från har inhämtats att ApoteketAB utfärdat riktlinjer förtillhandahållande av nikotinersättningsmedel viaapoteksombud och att i en skrivelsekonstaterat att nikotinersättningsmedel nu finnstillgängliga hos apoteksombuden.MotionernaI motion So29 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om information ochutbildning om tobakens skadliga inverkan (yrkande9). Motionärerna anför att det för att minskarökningen krävs långt mer förfinade ochverklighetsanpassade metoder än generellainformationsinsatser, förbjudande lagstiftning ellermoraliserande pekpinnar. Det är av central betydelseatt information och utbildning om tobakensskadeverkningar inte bara når ut till alla människorutan också presenteras på ett sådant sätt att allakan ta den till sig. Vidare begärs i motionentillkännagivande om att tobaksavvänjningspreparatskall få säljas fritt inom detaljhandeln (yrkande10). Enligt motionärerna skall det, varhelst detsäljs tobaksprodukter, också vara tillåtet attförsälja produkter med lägre nikotinhalt i syfte attminska ett tobaksberoende. I motion So31 av KerstinHeinemann m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omhälsoupplysning om tobak (yrkande 5). Enligtmotionärerna är, med hänsyn till de allvarligafolkhälsoeffekterna av cancersjukdomar, hjärt- ochkärlsjukdomar samt kroniskt obstruktivalungsjukdomar, regeringens snäva hållning tillhälsoupplysning om tobak inte godtagbar.I motion So442 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om tobaksfrågor (yrkande 16).Motionärerna anför att det svenska arbetet mot tobakfrån början byggt på information, utbildning ochopinionsbildning. Staten kan inte frånsäga ansvaretför dessa insatser, och de kan inte överlåtas enbartpå frivilliga organisationer, än mindre påtobaksindustrin.I motion So276 av () begärs etttillkännagivande om de utmaningar som formulerat (yrkande 1). Mo-tionären anför att kommittén preciserat ett antalutmaningar till aktörer på olika nivåer som ettsätt att peka på behovet av ett brett, konsekventoch kontinuerligt tobakspreventivt arbete för att nåde föreslagna målen. Ingen komponent i strateginersätter den andra, och det finns ingetmotsatsförhållande mellan en strävan att få ungdomaratt inte börja röka och en satsning på stöd för demsom vill sluta. Vidare begärs i yrkande 3 etttillkännagivande om ett långsiktigt säkerställandeav adekvata resurser för tobakspreventivt arbete påalla nivåer. Motionären noterar att regeringen ibudgetpropositionen har avsatt 30 miljoner kronorper år med början 2002 för tobakspreventivtarbete som skall ledas av Statens folkhälsoinstitut.Enligt motionären är det bl.a. viktigt attprincipiellt diskutera och besluta hurhälsofrämjande och förebyggande arbete skallfinansieras.I motion So331 av () begärs etttillkännagivande om att personlig rådgivning ochnikotinersättningsmedel bör erbjudas föräldrar medhemmavarande barn i samband med att de som patienterkommer i kontakt med hälso- och sjukvården (yrkande2). Motionären pekar på att en av de viktigasteåtgärderna för att se till att kommande generationerinte börjar röka är att få deras föräldrar attsluta.I motion So333 av () begärs attregeringen lägger fram förslag till en nationellhandlingsplan för rökavvänjning. Flera vetenskapligastudier pekar enligt motionären på att en tydlig,konsekvent och personligt anpassad rådgivning är enkostnadseffektiv och framgångsrik metod för rök-avvänjning.I motion So385 av och (båda c) begärs ett tillkännagivande om attnikotinläkemedel bör finnas hos apoteksombud(yrkande 1). Vidare begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om att en utredning bör göras föratt se över möjligheten att sälja nikotinläkemedeldär tobaksvaror säljs.I motion So467 av och (båda c) begärs ett tillkännagivande omatt öka anslagen till organisationer med kunskaperom rökprevention i skolorna (yrkande 1). Attförhindra att ungdomar börjar röka kräver insatserinom flera områden, anför motionärerna. En åtgärd äratt öka de statliga anslagen till organisationer somär utbildade för att informera i tobaksfrågor ochför att bearbeta ungdomar att välja ett rökfrittliv. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivandeom att öka anslagen för rökavvänjningsinsatserna såatt de kommer i paritet med folkhälsomålen.Motionärerna anför att anslagen ärunderdimensionerade och ojämnt fördelade överlandet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande ombehovet av könsspecifika tobaksavvänjningsprogram.Motionärerna anför att särskilt kvinnors tobaksbrukmåste uppmärksammas. Kvinnor utvecklar lungcancersnabbare än män och det antas att det finns enkoppling mellan bröstcancer och rökning. Rökning harockså stor negativ påverkan på gravida kvinnor ochpå foster.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena folkhälsopolitik, skatt, tull ochexekution, kriminalpolitik, hälso- ochsjukvårdspolitik, barnpolitik, ungdomspolitik,utbildningspolitik, socialtjänstpolitik,livsmedelspolitik, finansiella system och tillsynoch folkrörelsepolitik.Utskottet delar regeringens uppfattning att detförebyggande och hälsofrämjande arbetet på det häraktuella området, för att bli effektivt, måstebehandlas i ett sammanhang. Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning att arbetet mottobakskonsumtion, för att vara effektivt, måste varaintegrerat med det övriga folkhälsoarbetet och utgåfrån ett generellt folkhälsoperspektiv. Genom detstrategiska stöd som kanbistå kommuner och landsting med anser utskottetvidare att dessa har goda förutsättningar attbedriva ett framgångsrikt arbete för att minskabruket av tobak. Utskottet anser vidare att intensivinformation och utbildning på lokal nivå, t.ex. iskolor, om tobakens skadeverkningar är av mycketstor betydelse i sammanhanget. Dessutom villutskottet återigen framhålla att det är särskiltangeläget att information om tobakensskadeverkningar når ut, förutom till gravidakvinnor, även till barn och ungdomar och derasföräldrar liksom i övrigt till alla grupper somarbetar med barn.