bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Enligt utskottetsmening bör inte i detaljreglera hur regeringen ska utforma sinlångsiktiga strategi för att möta problemav det slag som motionärerna tar upp.Regeringen kommer i fortsättningen att ibudgetpropositionen föreslå ettpreciserat mål för det offentligasparandet enbart för det kommandebudgetåret. Det innebär att den tidigareordningen med ett preliminärt fastställtsaldomål för det tredje året överges.Erfarenheterna av att sätta upp ettårligt mål i förväg är enligtregeringen inte entydigt goda.Utskottet har för egen del inget atterinra mot den aviserade nyordningeneftersom den inte minskar kravet på ettlångsiktigt överskott över enkonjunkturcykel. De i förvägpreliminärt fastställda saldomålen förrespektive år har - åtminstone som detillämpades fram - ipraktiken aldrig haft någon styrandefunktion. Närmast schablonmässigtfastställdes de alltid tillgenomsnittsnivån av BNP och ladesdärefter fast mer definitivt först påhösten närmast före respektive år. Denföreslagna nyordningen ser utskottet somenbart en anpassning till dennaverklighet. Däremot är det enligtutskottets mening angeläget att man kanupprätthålla långsiktigheten ibedömningen av saldomålet genom den typav analyser av måluppfyllelsen somregeringen redovisar i avsnitt 4.1.2 ivårpropositionen. Analyser av detta slagbör byggas ut och fördjupas till stöd förriksdagens prövning av den fördapolitiken.Med dessa motiveringar avstyrkerutskottet motionerna Fi14 (m) yrkande 2 idenna del, Fi15 (fp) yrkande 4, Fi16 (kd)yrkandena 6, 9 och 10 samt Fi17 (c)yrkande 2.Till frågan om nivån på utgiftstaketför staten återkommer utskottet längrefram i betänkandet.2.3 Budgetpolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till inriktning avbudgetpolitiken och avstyrker dealternativa förslag som framförs avModerata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochCenterpartiet.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (fp), 8(kd) och 9 (c).2.3.1 Utgångspunkter för utskottetsprövningUnder de båda senaste mandatperiodernahar de offentliga finanserna förbättratsdramatiskt. När budgetkrisen var somdjupast 1993 motsvarade underskottet11,av BNP. medomfattande besparingsprogram hade deoffentliga finanserna återhämtat sig såmycket att de åter uppvisade överskott.Överskottet växte snabbt och nådde sinkulmen 2001 då det uppgick till avBNP. stramades alltså deoffentliga finanserna upp med motsvarandedrygt av BNP. Därefter har enavmattning skett men fortfarande harSverige i motsats till flertalet andra EU-länder överskott i de offentligafinanserna.Med de tidigare stora underskottenökade också skuldbördan snabbt. Denoffentliga sektorns bruttoskuld hade islutet av 1996 vuxit till avBNP, vilket var mer änvad skuldkriteriet i Maastrichtfördragettillåter. Därefter skedde en vändning,och man räknar nu med att bruttoskuldenska ha minskat till av BNP vidutgången av 2006.Den växande skuldbördan urholkade ocksåsnabbt den offentliga sektornsförmögenhetsställning. Skulderna växtesig större än de finansiella tillgångarnainklusive AP-fonden, och denna nettoskuldökade till 1996. Menmed de stora finansiella överskotten varnettoskulden helt avvecklad 2001. Redanåret därpå kom emellertid återhämtningenav sig när kraftiga värdeminskningar påden offentliga sektorns aktieinnehavledde till att de finansiellatillgångarna åter understeg skulderna.Regeringen förutser nu en successivåterhämtning och räknar med att denoffentliga sektorns samladenettoförmögenhet kommer att uppgå till 86miljarder kronor vid utgången av 2006.Statsskulden - mätt i nominella termer- var som störst då denuppgick till . Denhar därefter minskat och beräknas vidårets slut uppgå till 1 164 miljarderkronor.Den snabba förbättringen av deoffentliga finanserna förklaras till endel av en gynnsam ekonomisk utveckling.Helt avgörande har emellertid varit denförda budgetpolitiken och de omfattandesaneringsprogram som genomfördes i mittenav , saneringsprogram somdärefter ersatts av en strikt tillämpadmålstyrning med fleråriga mål i form avutgiftstak för staten och överskottsmålför de offentliga finanserna.Fastställda utgiftstak har hittillsinte bara hållits utan har fram t.o.m.2002 också underskridits med sammanlagt38 miljarder kronor. Förutom förra årethar samtligauppställda saldomål uppnåtts med bredmarginal, så bred att de fastlagdadelmålen under sexårsperioden 1997-2002överträffats med sammanlagt 149 miljarderkronor.Denna form av målstyrning har kommitatt bli ett viktigt inslag ibudgetpolitiken. Inte minst utgiftstakenhar visat sig verkningsfulla. Genom i förväg bestämma omfattningen påde statliga utgifterna och därefter hållafast vid detta åtagande blirbudgetpolitiken långsiktig och merförutsägbar. Med en restriktion somutgiftstaket kan exempelvis intetillfälligt högre inkomster användas föratt finansiera varaktigt högre utgifter,och varje nytt utgiftsåtagande måstefinansieras genom omprioriteringar inomutgiftstakets ram. Regeringen är enligtbudgetlagen dessutom skyldig att vidtaåtgärder om utgiftstaken hotar attöverskridas, och återkommande harregeringen också själv genomfört ellerföreslagit olika besparingarför att förhindra detta. Med en sådaninriktning främjas trovärdigheten i denförda politiken.Omständigheter som dessa har bidragittill att de offentliga finanserna nuvuxit sig så starka att vi i motsats tillmånga andra länder förmått möta densenaste internationellakonjunkturnedgången utan ohållbaraunderskott. Våra marginaler tillstabilitets- och tillväxtpaktens krav påatt underskotten inte får överstiga 3 %av BNP är goda.För de kommande tre åren räknarregeringen med att såväl denkonsoliderade bruttoskulden somstatsskulden inte längre ska minska iabsoluta tal, men väl mätta som andel avBNP.Även om utvecklingen i i mångaavseenden är mera gynnsam än i våromvärld måste man enligt utskottetsmening också beakta att våra offentligafinanser är starkt konjunkturkänsliga ochatt utrymmet för mer långtgåendestimulansåtgärder är begränsat omförtroendet för överskottsmålet ska kunnaupprätthållas.Ska man kunna bedriva en aktivstabiliseringspolitik utan attunderskotten blir för stora behövs ensäkerhetsmarginal. Det är därförnödvändigt att budgetpolitiken utformaspå ett sådant sätt att långsiktigtstabila statsfinanser vidmakthålls. Sundaoffentliga finanser är en förutsättningför en hög och uthållig tillväxt ochsysselsättning.Enligt utskottets mening bör synpunktersom dessa bilda utgångspunkt förutskottets prövning av de olikabudgetalternativen.2.3.2 Trepartiöverenskommelse ombudgetpolitikenI finansplanen erinrar regeringen om attvalet ledde fram till enöverenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet på hundratjugoen punkter förett tryggare, rättvisare och grönareSverige. De tre partierna framhöll däratt deras gemensamma politik för Sverigebygger på övertygelsen att man måste vävasamman den ekologiska, sociala ochekonomiska dimensionen för att skapa enuthållig utveckling som är bra förSverige. Tillsammans vill de utforma entydlig politik för ett grönt ochjämställt folkhem där hållbar tillväxt,full sysselsättning och trygg välfärddrivs framåt av teknisk utveckling,modern omställning, omfattandedelaktighet och minskade klyftor.Politiken ska enligt de tre partiernapräglas av ordning och ansvar. I enorolig tid krävs tydliga prioriteringar,men framför allt gemensamtansvarstagande. Regeringen ochsamarbetspartierna uppger att de ärberedda att ta det ansvaret. Det är ibred samverkan som utvecklasbäst, framhåller de. Ansvaret gäller vårtland, men också den omvärld vi är såberoende av.Liksom budgetpropositionen bygger denekonomiska vårpropositionen på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och , vilkastår bakom riktlinjerna för denekonomiska politiken, budgetpolitiken ochtilläggsbudgeten för 2003.2.3.3 De olika budgetalternativenUtskottet behandlar i detta sammanhangregeringens och de bådasamarbetspartiernas förslag till:- riktlinjer för budgetpolitiken (prop.100 punkt 2).Mot den inriktning av budgetpolitiken somförordas i vårpropositionen ståroppositionspartiernas alternativaförslag. De kommer till uttryck iföljande motionsyrkanden.Moderata samlingspartiet- riktlinjer för budgetpolitiken (mot.Fi14 yrk. 2 i denna del),liberalerna- riktlinjer för budgetpolitiken (mot.Fi15 yrk. 2),- riktlinjer för skattepolitiken (mot.Fi15 yrk. 6),- avveckling av det statligabolagsinnehavet (mot. 8),Kristdemokraterna- riktlinjer för budgetpolitiken (mot.Fi16 yrk. 8),- skattekvotens och utgiftstakens andelav BNP (mot. 5),Centerpartiet- riktlinjer för budgetpolitiken (mot.Fi17 yrk. 3),- preliminärt beräknade utgiftstak för2005 och 2006 (mot. 5),- riktlinjer för skattepolitiken (mot.Fi17 yrk. 6).Regeringens politik på detta område ärinriktad på att upprätthålla överskott ide offentliga finanserna. Regeringenanger tre skäl för detta. För det förstakommer andelen äldre att öka kraftigt,vilket leder till att utgifterna förpensioner, vård och omsorg ökar samtidigtsom skatteinkomsterna minskar när andelenförvärvsarbetande blir mindre. För detandra måste det finnas marginaler somtryggar välfärden för att man inte skariskera att i varje lågkonjunktur tvingastill stora nedskärningar. För det tredjebehövs en säkerhetsmarginal som gör detmöjligt att bedriva en aktivstabiliseringspolitik utan attunderskotten blir för stora.I vårpropositionen föreslås elleraviseras åtgärder som under de trenärmaste åren väntas minska belastningenpå de offentliga finanserna med 6, 6respektive . Beaktaseffekten av dessa åtgärder räknarregeringen med att det genomsnittligaöverskottet under perioden 2000 till 2006blir , vilket ligger i linje medöverskottsmålet för en konjunkturcykel.De nytillkomna åtgärderna fördelar sig påbesparingar, nya utgiftsåtaganden ochinkomstförsvagningar på följande vis.Tabell 11. Utgifts- ochinkomstförändringar i vårpropositionenMiljoner kronorTyngdpunkten i besparingarna ligger iåtgärder avsedda att komma till rätta medde ökande sjukskrivningskostnaderna. Pådetta område föreslår regeringen bl.a.att arbetsgivarnas sjuklöneperiodförlängs med , att densjukpenninggrundande inkomsten (SGI)sätts ned när sjukpenningen skaberäknas, att nivån på sjukpenningen tillarbetslösa anpassas till a-kasseersättningen, att en tidigareaviserad höjning av inkomsttaket i sjuk-och föräldraförsäkringen skjuts upp samtatt småbarnsföräldrars kontaktdagarslopas.I vårpropositionen föreslås ingaskattesänkningar. De redovisadeinkomstförsvagningarna avseranställningsstöd tilllångtidssjukskrivna, stöd för skyddatarbete hos offentliga arbetsgivare ()samt tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting som lämnas som enkreditering av skattekonto.Inkomstförsvagningen avser också ettförslag om att fortsattomvandla det fasta beloppet på vidden statliga beskattningen till enkommunal skatt.Moderata samlingspartiet har treutgångspunkter för sitt budgetalternativ.För det första föreslår manbudgetförstärkningar som ger bättrestatsfinanser än regeringen. För detandra vill man främja tillväxten genomsänkta skatter på arbete, sparande ochföretagande kombinerat med satsningar påutbildning forskning och infrastruktur.För det tredje vill strama åtbidragssystemen.För är det en medvetenprioritering att lägre skatter ärviktigare än bidrag liksom att vård,omsorg och skola är viktigare än bidrag.För att ge starkare drivkrafter åt arbeteär skattesänkningarna främst inriktade påsänkta inkomstskatter. Den störstabesparingen - som också är ett nyttinslag i det moderata budgetalternativet- är att ersättningsnivån i sjuk-,arbetslöshets- och föräldraförsäkringensänks till av den tidigareinkomsten.Att strama åt transfereringarna ärnödvändigt för att värna den socialatryggheten på , hävdarmotionärerna. De anser också att det ärviktigt att strama åt bidragen för attekonomin ska fungera bättre. Det ärenligt deras mening nödvändigt att ökaarbetsutbudet. För att det ska bli meralönsamt att arbeta måste både bidrag ochskatter sänkas. Att skattesänkningarnafinansieras genom stramaretransfereringar anser därförvara viktigt.I det redovisade budgetalternativetuppgår budgetförstärkningarna till nästan40 miljarder kronor, skattesänkningarnatill och satsningarpå bl.a. vård, skola handikappomsorg,forskning, försvar och infrastruktur till10 miljarder kronor. Det ger enligtmotionärerna ett finansiellt sparande somredan 2004 är uppemot 10 miljarder kronorstarkare än regeringens.Motionärerna bedömer att deras förslaghar följande effekt på den offentligasektorns finansiella sparande under denärmaste åren.Tabell 12. Finansiellt sparande iModerata samlingspartietsbudgetalternativProcent av BNPFolkpartiet liberalerna vill ha störremarginaler i statens finanser och uppnårdetta med utgiftsbegränsningar och enansvarsfull skattepolitik. Utgifterna försjukfrånvaron måste minska, bl.a. genomstriktare regler för sjukskrivningar samtgenom garanterad vård och rehabiliteringfinansierad i enlighet medFinsamsystemet. Motionärerna räknar medatt AMS-anslagen kan bli mindre om en mereffektiv organisation genomförs.Byggsubventionerna har visat sigineffektiva och kan trappas ned. Destatliga subventionerna av digital-TV böravvecklas. Presstödet bör minskas. Enuppskjuten avveckling avkärnkraftproduktionen i spararbetydande belopp åt staten.Partiets skattereform har en sådaninriktning att skattetrycket uppgesminska av BNP redan nästa år.Partiet anger fyra grundläggandeprinciper för reformarbetet. Det ska fördet första löna sig att arbeta, vilketuppnås bl.a. genom att värnskattenavskaffas, att brytpunkten höjs, att ettförvärvsavdrag införs och attbeskattningen av lägre inkomster lindras.Beskattningen av företagande ochrisksparande måste för det andra görasinternationellt konkurrenskraftig. Fördet tredje ska man eftersträva generellaskattesatser och likformig behandling.För det fjärde ska grön skatteväxlinginnebära att sänkt skatt på arbete växlasmot i första hand en gemensam CO2-skatt iEU.Folkpartiets uppfattning är att det ärprincipiellt felaktigt att staten ägeroch driver företag. skadärför avyttras och skuldsättningenminska i motsvarande mån. Motionärernaanser att en låg statsskuld ger ökadrörelsefrihet för den ekonomiskapolitiken och är den bästa bufferten. Deräknar med att under de närmaste årenkunna sälja företag till ett värde avförst 45 sedan 60 miljarder kronor.I motionen redovisas inga detaljerkring partiets budgetalternativ. Dock harFolkpartiets företrädare i utskottetuppgivit att partiets förslag beräknasleda till att statsbudgetens saldoexklusive inkomster från partietsföreslagna försäljning av statliga bolagär starkare änregeringens. Budgetalternativet innebärvidare att statsbudgetens inkomsterbegränsas med . Avmotionen framgår att räknarmed att kunna presentera ettbudgetförslag med en budgeteringsmarginalsom motsvarar2 % av utgifterna eller mera. Vidareframgår att partiets finansiella sparandeunder de kommande tre åren ligger påsamma nivå som regeringens.Kristdemokraterna vill med sin politikbryta vad man anser vara en trettioårigperiod av eftersläpning och bristandeväxtkraft. Lösningen är enligtmotionärerna strukturella reformer ochstrategiska skattesänkningar på arbete,sparande och företagande. Men det krävsenligt deras mening också en störresatsning på forskning och på enkvalitetsinriktad utbildning.Att slå vakt om statsfinansiellstabilitet är en av utgångspunkterna förpartiets budgetpolitik. För att uppnådetta förordas lägre utgifter, lägreskattetryck, sänkt skuldkvot och minskadstatsskuld. En mindre statsskuld minskarstatens räntekostnader. För att påskyndaamorteringen av statsskulden väljerKristdemokraterna att både spara istatens utgifter och att sälja statligaföretag i snabbare takt än vad regeringenföreslagit. Då kan samtidigtskattetrycket sänkas.Det budgetalternativ som presenterasutgår från det förslag somKristdemokraterna lade fram i anslutningtill höstens budgetproposition. Dessaförslag har därefter byggts ut medytterligare satsningar och besparingar,vilka sammantagna uppges leda till attdet finansiella sparandet förbättras meddrygt . Så t.ex.satsar ytterligareresurser på en samordnadrehabiliteringsförsäkring för att vändaden negativa ohälsoutvecklingen. Partietsförslag till skattesänkningar är nu intelika omfattande som . Man skjuterockså upp en av Kristdemokraternatidigare föreslagen höjning aversättningsnivån i föräldraförsäkringentill 90 %.I motionen pekas sju prioriteradebudgetområden ut. De innebär bl.a. ska skapa långsiktigt godatillväxtförutsättningar genom ett bättreinvesterings- och företagarklimat. Manvill föra en skattepolitik för låg- ochmedelinkomsttagare. Valfriheten förbarnfamiljer ses som en viktig frågaliksom pensionärernas ekonomiskasituation. Satsningar på vård, omsorg ochskola är också områden som bedömsangelägna.Kristdemokraterna vill minskamarginaleffekterna vidinkomstbeskattningen och föreslår i dettasyfte att grundavdraget höjs, att ettförvärvsavdrag införs vid den kommunalabeskattningen och att värnskattenavskaffas. Partiet vill också slopafastighetsskatten och finansieramerparten av denna sänkning med höjdreavinstbeskattning och en kommunalfastighetsavgift.Kristdemokraternas förslag till sänktaskatter på företagande, inkomster ochboende beräknas 2004 uppgå till 28,4miljarder kronor. Sänkningarnafinansieras till viss del genom attnuvarande trefjärdedelskompensation förpensionsavgiften slopas.Kristdemokraternas uppfattning är attskattetrycket måste sänkas och anpassastill vad som gäller i vårakonkurrentländer. är det därförnödvändigt att begränsa de statligautgifternas andel av BNP. Skattetrycketmåste dock växlas ned successivt och meden försiktighet som inte äventyrarstabiliteten i statsfinanserna elleräventyrar finansieringen av denoffentliga sektorns kärnuppgifter.Motionärerna bedömer att det underöverskådlig tid främst är staten somgenom omprioriteringar måste bidra nedväxling av skattetrycket.Av motionen framgår attKristdemokraternas budgetförslag väntasha samma effekt på den offentligasektorns samlade sparande som det förslagregeringen redovisar för 2004.Centerpartiet vill med sittbudgetalternativ främja tillväxten inomfyra reformområden. Dessa avsergynnsammare förutsättningar förföretagande, förbättrad hälsa, individerssjälvbestämmande och miljödriventillväxt.På sikt vill partiet skapa 300 000 nyajobb i småföretag genom lindradbeskattning och genom en ny modell förarbetsgivares sjuklöneansvar som särskiltgynnar mindre företag.För att begränsa kostnaderna försjukpenning, förtidspension ocharbetsskador föreslår motionärerna ettantal åtgärder som bl.a. innefattarfinansiell samordning,rehabiliteringsgaranti med krav pååtgärder efter fyra veckorssjukskrivning, rehabiliteringslots,tvåläkarintyg och sänkt ersättningsnivå.Åtgärderna väntas kunna minska belastningen påutgiftsområdet med 7, 12 respektive 16miljarder kronor.På arbetsmarknadsområdet räknarCenterpartiet också med att kunna görastora besparingar framför allt genomeffektivare administration, höjdegenfinansiering av a-kassan samt sänktersättningsnivå iarbetslöshetsförsäkringen. Åtgärderna pådetta område kommer enligt motionärernasuppskattningar att minska utgifterna medtotalt ca 13 miljarder konor underde närmaste åren.Den samlade effekten av Centerpartietsförslag leder enligt motionärernasberäkningar till att statens utgifterunder minskar med totalt44, 53 respektive 59 miljarder kronor.Partiets förslag till skattesänkningarminskar statsbudgetensinkomster med 38, 43 respektive 52miljarder kronor. Tyngdpunkten i dessaförslag ligger i inkomstbeskattningen därnuvarande grundavdrag slopas och ersättsav en skatterabatt värd ungefär likamycket som ett grundavdrag på 31 000 kr.Dessutom införs ett förvärvsavdrag,likaså i form av en skatterabatt, påförvärvsinkomster. Fastighetsskatten ochförmögenhetsbeskattningen av fastighetersänks, vilket till en del finansierasgenom att reavinstbeskattningen påfastigheter höjs från nuvarande 20 till30 %.Centerpartiets förslag om slopatgrundavdrag leder till att kommunernasskatteunderlag ökar, vilket i enlighetmed finansieringsprincipen regleras genomen motsvarande minskning av statsbidragettill kommuner. I Centerpartietsbudgetalternativ är den största enskildabesparingsposten just överföringarna tillkommunerna. Partiets besparing på dettautgiftsområde uppgår till 19 miljarderkronor och är en av förklaringarna tillden lägre nivån på utgiftstaket förstaten.Tabell 13. förslag tillutgiftstak för statenMiljarder kronorMed ledning av uppgifter i motionen kanCenterpartiets finansiella sparandesammanfattas på följande sätt.Tabell 14. Finansiellt sparande iCenterpartiets budgetalternativProcent av BNP2.3.4 Utskottets bedömning av de olikabudgetalternativenViktigare nyheter i budgetalternativenMed sina nu redovisade förslag fullföljersåväl regeringen som oppositionspartiernaden politik de tidigare dragit uppriktlinjer för.Utgångspunkten för regeringens förslagär att uppställda utgiftstak och saldomålska hållas. För att säkerställa dettaföreslår regeringen flera åtgärder främstinriktade på att begränsa kostnaderna förde omfattande sjukskrivningarna. Dessanytillkomna förslag3 bemöts på olika sättav oppositionspartierna som även på någraandra områden för fram egna nya förslag.Den mer summariska beskrivning somrespektive parti ger av sittbudgetalternativ har emellertid med någraundantag i allt väsentligt sinmotsvarighet i de lösningar man fört frami tidigare budgetförslag.Så t.ex. överensstämmer Moderatasamlingspartiets förslag i huvudsak meddet budgetalternativ som partietpresenterade i anslutning tillbudgetpropositionen . Nytt äremellertid att partiet nu återkommer medsitt tidigare övergivna förslag om attersättningsnivån i sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen ska sänkas till75 %. Det är partiets största enskildabesparingsförslag. Nytt tycks också varaatt förslag tillskattesänkningar inte är lika långtgåendesom . I motionen talas nämligenom skattesänkningar på ungefär 20miljarder kronor, vilket är 10 miljarderkronor mindre än den nivå som hösten 2002låg till grund för partietsbudgetalternativ.Ett nytt inslag i Folkpartietsbudgetalternativ är att partiet nuanammat flera gångertidigare framförda förslag om ettsärskilt mål om balans över enkonjunkturcykel för statens finansiellasparande. Nytt är också att partieträknar med en ca 5 miljarder kronorstörre budgeteringsmarginal än tidigare.Kristdemokraterna gör i sin motion endirekt hänvisning till sitt tidigarebudgetförslag och de förslag som fördesfram i det sammanhanget. Nytt blandvårens förslag är att partiet valt attskjuta upp sitt tidigare framfördaförslag om höjd ersättningsnivå iföräldraförsäkringen. Man ökar nu ocksåsatsningen på rehabilitering och harockså något mindre omfattande förslagtill skattesänkningar.Även har i sin nuframlagda motion anammatKristdemokraternas förslag om ettbalansmål för statens finanser. Nytt ärockså partiets förslag om en alternativsjuklönemodell där längden påarbetsgivarinträdet anpassas till antaletanställda, vilket gynnar företag medfärre än 30 anställda.Moderata samlingspartietSom framgått är det en högst medvetenstrategi som format Moderatasamlingspartiets budgetalternativ.Skatter ska sänkas, och detta skafinansieras genom minskade bidrag.Minskade bidrag ska också finansiera denya åtaganden som villprioritera. Dit hör bl.a. försvaret somska tillföras nya resurser i sådanomfattning att det kan utvecklas på sammanivå som under de två senasteförsvarsbeslutsperioderna.De moderata skattesänkningarna är dennagång visserligen inte lika omfattande somtidigare. Men skatteförslagen är desamma.Enda skillnaden är att motionärerna nuvill genomföra dem i långsammare takt.Sett i ett längre perspektiv kommer deModerata skattesänkningarna därför attställa krav på fortsatta, mycketomfattande besparingar för att kunnafinansieras. Och denna finansieringförutsätts ske genom fortsattanedskärningar av olika former av bidrag.Redan nästa år görs stora besparingar iolika bidragssystem.