bet · GQ01UBU16 · 2003-05-13 00:00:00 — Kommittén anserdock att det även fortsättningsvis, vid lokalt behovav en ny kurs, skall finnas möjlighet att vända sigtill med önskemål om att fastställa ensådan som en nationell kurs.Utskottet har tidigare (jfr betänkande2002/03:UbU3) instämt i regeringens bedömning attdet är nödvändigt med insatser för att förbättraskolsituationen för barn och ungdomar i segregeradeområden samt konstaterat att frågan är uppmärksammadav regeringen och att Myndigheten för skolutvecklinghar fått särskilda uppgifter på detta område.Utskottet har också pekat på de möjligheter somfinns för skolor att profilera sig samt kommunensansvar att fördela medel efter elevernas olikabehov. Frågan om valbara kurser och hur de skall fåanvändas har utskottet tidigare (bet. 2001/02:UbU9)ansett vara en reglering på detaljnivå som detankommer på regeringen eller att beslutaom. I övrigt anser utskottet att regeringensberedning av förslag om nystruktur för gymnasieskolan liksomSkollagskommitténs förslag bör avvaktas.Gymnasiekommittén tar i sitt betänkande upp fråganom dagens ojämna fördelning på studievägar igymnasieskolan av kön och av elever med olika etniskoch social bakgrund. En utgångspunkt i kommitténsarbete har varit att den framtida strukturen avgymnasieskolan skall leda till en jämnare fördelningpå studievägar i detta avseende.Enligt 1 kap. 12 § gymnasieförordningen (1992:394)skall det upprättas en individuell studieplan förvarje elev. Planen skall bl.a. innehålla uppgifterom elevens studieväg och om de val av kurser elevenhar gjort. Läroplanen föreskriver att en studieplanskall upprättas för varje elev samt att den skallrevideras vid olika tillfällen. I 7 kap. 19 §gymnasieförordningen anges att eleven, minst en gångper termin, skall ges samlad information omkunskapsutveckling och studiesituation vid ettutvecklingssamtal. Samtalet skall genomföras med denindividuella studieplanen som grund. En elev skallges stödundervisning, enligt 8 kap.gymnasieförordningen, om det kan befaras att eleveninte kommer att nå de kunskapsmål som anges ikursplanerna eller om eleven av andra skäl behöversärskilt stöd. Om en elev behöver särskildastödåtgärder skall ett åtgärdsprogram utarbetas.Gymnasiekommittén anser att den individuellastudieplanen också bör innehålla uppgifter om elevenhar behov av särskilt stöd och hur detta skall kommatill stånd. Det innebär att planen i förekommandefall bör innehålla åtgärdsprogram. Kommittén anserockså att det bör lagregleras att det är rektor som,efter samråd med elev och vårdnadshavare, skallupprätta planen. Även behandlarfrågor om elevers rätt till stöd, utvecklingssamtaloch individuella utvecklingsplaner. Utskottet anseratt regeringens beredning av lämnadeutredningsförslag bör avvaktas.Utskottet har tidigare (jfr bet. 2002/03:UbU3)understrykit den betydelse kvalitetsredovisningarhar för att följa och förbättra skolans utveckling.Utskottet har också välkomnat det uppdrag regeringenhar givit att utveckla enhetligaresultatmått som bör ingå i varje redovisning.Utskottet har tidigare pekat pådet värdegrundsarbete som har initierats fråncentral nivå. Regeringen har också iutvecklingsplanen angett att arbetet medvärdegrunden bör ges fortsatt hög prioritet iskolan. anser att både bildnings-och demokratiuppdraget skall ha en fortsattframskjuten position i såväl somgymnasieskolan. föreslår att dettydligare än anges i skollagen de centralavärden som utbildningen skall omfatta.Enligt utskottet finns möjlighetertill olika former av utlandsstudier och -praktik.Internationella programkontoret spelar en viktigroll i arbetet med att informera om t.ex. EU-programriktade till gymnasieungdomar. Det kan också noterasatt regeringen har givit Myndigheten förskolutveckling i uppdrag att, tillsammans med bl.a.Internationella programkontoret, ytterligarestimulera till arbetsplatsförlagd utbildning iutlandet. Även frågan om ytterligare möjligheter förde yrkesinriktade programmen att bl.a. delta iutlandspraktik är uppmärksammad.Den bestämmelse om betygssättning som åberopas imotionen om tillgodoräknande av utlandsstudieråterfinns i 7 kap. 16 § gymnasieförordningen(1992:394). Utskottet har tidigare (bet.2001/02:UbU9) ansett att detta är en fråga om endetaljreglering som det bör ankomma på regeringenatt bestämma om. Det kan noteras attGymnasiekommittén kommenterar frågan om studierutomlands och menar att det är viktigt att detutarbetas tydliga regler för hur utlandsförlagdastudie- eller praktikperioder skall betygssättas ochtillgodräknas i gymnasieskolan.Angående frågan om skillnader mellan betyg ochprovbetyg vill utskottet påpeka att de nationellaproven är avsedda att stödja läraren ibetygssättningen men att de inte kan anses omfattaalla delar som skall bedömas. Provresultaten utgörendast delvis det underlag som läraren har att tahänsyn till vid betygssättningen.GymnasieexamenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omgymnasieexamen med hänvisning till pågåendeberedning av förslag.Jämför reservation 17 (m, fp, kd, c).MotionerFolkpartiet (motion 2002/03:Ub244 yrkande 12),(motion 2002/03:Ub444 yrkande 17)och (motion 2002/03:Ub429 yrkande 7)vill att det införs en gymnasieexamen. Även motion2002/03:Ub210 (m) yrkande 3 förespråkar engymnasieexamen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att föreslår att när eleverna uppnårgymnasiekompetens bör de, på motsvarande sätt som iandra länder, kunna få en gymnasieexamen. För att fåen examen bör eleven ha fått godkänt i lägst 2 250gymnasiepoäng, däribland godkänt betyg pågymnasiearbetet. I beviset över fullgjord examen börframgå att eleven framgångsrikt tillgodogjort siggymnasieskolans utbildning, vilka sektors-,inriktnings- och fördjupningsblock eleven fullgjort,vilka kurser som ingår i elevens individuella valoch ämnet för elevens gymnasiearbete.Utskottet anser att regeringens beredning avförslaget bör avvaktas.LärlingsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omlärlingsutbildning med hänvisning tillpågående beredning av Gymnasiekommitténsförslag.Jämför reservation 18 (m, fp, kd, c).MotionerModeraterna menar i motion 2003/03:A321 yrkandena 2och 7 att det svenska utbildningssystemet inteklarar av att möta vare sig enskildas behov ellerarbetsmarknadens krav. Motionärerna menar bl.a. atten fungerande lärlingsutbildning måste bygga på enmer likvärdig ställning såväl mellan skola ochföretag som mellan teori och praktik. En ny modellförutsätter dock att de ekonomiska villkoren förskolor och företag är rimliga. I motion2002/03:Ub210 (m) yrkande 1 förespråkas enlärlingsutbildning, där teoriundervisning i skolankombineras med praktisk träning i arbetslivet.Eleven bör så långt möjligt själv kunna välja om haneller hon skall inleda lärlingsutbildningen med denteoretiska eller praktiska delen.Skolan och näringslivet bör dela på ansvaret förlärlingsutbildning, anser i motion2003/03:Ub244 yrkande 15. Förslagsvis skullelärlingsutbildningen liksom den i kunna varafyraårig med i skolan och iarbetslivet. Utbildningstiden bör dock kunnavariera.Kristdemokraterna vill i motion 2002/03:Ub444yrkande 20 att det införs ett lärlingsprogram därpraktik och teoretiska studier varvas och därutbildningen knyts till det lokala näringslivet.Även i motion 2002/03:Ub272 yrkande 1 förordarKristdemokraterna införande av ett lärlingsprograminom gymnasieskolan. I motion 2003/03:Ub342 (kd)föreslås att görs till försöksområde för enny lärlingsutbildning.Lärlingssystemet för småföretag bör stärkasbetonas i motion 2002/03:Ub322 (c). Åtgärder börvidtas så att småföretagen har garantier för deinvesteringar som ligger i att utbilda lärlingarsamtidigt som lärlingarna inte får bli livegna hosföretagen.Miljöpartiet framhåller i motion 2002/03:Ub485 attflera kommuner har prövat lärlingsutbildning som ettalternativ till den ordinarie gymnasieskolan och attdet visat sig vara ett positivt och uppskattatinslag i den gymnasiala utbildningen. Därför är detnu, anser , dags att gå vidare och göraett försök att erbjuda alla gymnasieelever möjlighettill lärlingsutbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Inom ramen för det individuella programmet finns en möjlighet för ungdomar att genomlärlingsutbildning förena en anställning som syftartill yrkesutbildning med studier av vissa kärnämneni gymnasieskolan. Det är endast ett fåtal elever somgenomgår denna form av utbildning. Gymnasiekommitténanser i sitt betänkande att denna möjlighet börfinnas kvar och att den också börlagregleras.Lärande i arbetslivet (), som genomförs somförsöksverksamhet, innebär att en elev på ettnationellt eller specialutformat program sominnehåller yrkesämnen får utbildning som genomförspå arbetsplats. ersätter bl.a.försöksverksamheten med s.k ny lärlingsutbildningsom pågick . skiljersig också från traditionell lärlingsutbildning genomatt det inte råder något anställningsförhållande föreleven. Kommunen ansvarar för eleven . menar att om denpågående försöksverksamheten med lärande iarbetslivet () utfaller positivt och verksamhetenpermanentas, bör det vara möjligt att anpassa dentill den föreslagna nya strukturen i gymnasieskolan.Gymnasiekommittén anser vidare att alla elever igymnasieskolan bör omfattas av en period av lärandei arbetslivet. De elever som väljer meryrkesförberedande inriktnings- och fördjupningsblockbör liksom nu få totalt minst APU.Möjligheten att integrera APU och bör ocksåövervägas, enligt kommittén.I samband med behandlingen av regeringensutvecklingsplan i betänkandet Kvalitetsarbete ochplanering för skolan, 2002/03:UbU3, ställdeutskottet sig positivt till regeringens initiativatt skapa en yrkesutbildningsdelegation som stöd föratt utveckla nya samarbetsformer med arbetslivet.Enligt utskottets mening är lärlingsutbildning inteatt betrakta som ett särskilt program utan en metodför att ge yrkesutbildning. I övrigt anser utskottetatt regeringens beredning av utredningsförslagen böravvaktas.Utbudet av studievägar i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå diverse motionsyrkandenom gymnasieskolans yrkesinriktade program.Utskottet hänvisar till pågående beredning avGymnasiekommitténs förslag.Jämför reservationerna 19 (fp), 20 (m, kd),21 (fp) och 22 (kd).MotionerFolkpartiet föreslår i motion 2003/03:Ub244 yrkande7 att specialiseringen skall öka inomgymnasieskolans yrkesinriktade program. I närasamarbete med branschorganisationerna skulle målenför olika yrken kunna preciseras. I samma motionyrkande 14 förordas att det införs yrkesinriktadeprogram med inriktning mot en yrkesexamen. Sådanayrkesinriktade program bör förbereda för yrkesarbetedirekt efter gymnasiestudierna.Folkpartiet anser vidare i samma motion (yrkande23) att det bör inrättas en entreprenörsutbildning.En sådan skulle förbättra många ungdomars situationpå den framtida arbetsmarknaden. Ientreprenörsutbildningen bör ingå kärnämnen somsvenska, engelska och matematik samt redovisning,affärsjuridik och marknadsföring etc. I motion2002/03:Ub444 yrkande 3 förespråkar ävenKristdemokraterna ett nytt nationellt program medspeciell inriktning på företagande ochentreprenörskap.Kristdemokraterna framför i motion 2003/03:So509yrkande 8 att det finns anledning att se övermöjligheterna till en differentieradutbildningssatsning på undersköterskor som gerformell kompetens att hantera såväl läkemedel somdemensvård. I motion 2002/03:MJ426 yrkande 15förordas en gymnasieutbildning med inriktning påfiske av Kristdemokraterna.Enligt motion 2002/03:Ub493 (c) yrkande 1 bör detinrättas en specialutformad gymnasieutbildning förbussförare med riksintag. Även i motion2002/03:Ub440 (s) förespråkas en specialutformadgymnasieutbildning för persontransporter medriksintag, med inriktning mot bussförare.Gymnasieskolan i bör ges möjlighet attutvecklas till ett riksrekryterandefotbollsgymnasium, enligt motion 2002/03:Kr298 (v)yrkande 3. Enligt motion 2002/03:Ub314 (v) bör enriksrekryterande rockskola etableras i Karlskoga.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Angående frågan om yrkesinriktade program kannoteras att åren 2000-2002genomfört ett yrkesutbildningsprojekt, YKSA, i syfteatt höja kvaliteten inom gymnasieskolansyrkesutbildningar där ett område har handlat om attutveckla samverkansformerna mellan skolan ocharbetslivet. I verkets -samarbete ges exempel på arbetssätt förkvalitetsförbättringar inom yrkesutbildningen.Gymnasiekommittén föreslår i frågan om samverkanmed arbetslivet, en återgång till krav på lokaltsamråd med arbetsmarknadens parter men att formernaför detta inte bör bindas nationellt. Enförsöksverksamhet med lokala sektorråd som omfattarföreträdare för arbetslivet bör prövas för attstimulera utvecklingen av yrkesutbildningarna.Kommittén hänvisar i sammanhanget till dendelegation för yrkesutbildning som regeringenföreslagit i utvecklingsplanen som ett lämpligtforum för fortsatt utveckling.Utskottet konstaterar att vidareanser att begreppet riksrekrytering i den framtidagymnasieskolan bör förbehållas de studievägar som avregeringen eller förklarats vara avnationellt intresse eller motsvarande. förslag skall alla studievägar utgå ifrånåtta sektorer, vilket innebär att deriksrekryterande utbildningarna främst kommer attskilja sig genom utbudet av inriktningsblock ochfördjupningsblock eller genom en specielluppläggning av studierna, vanligtvis under andraskolåret. Kommittén anger dock att för vissautbildningar kan eleverna påbörja den särskildautbildningen 1. Rätten att rekrytera eleverfrån hela landet föreslås beslutas av regeringeneller . Beslut bör kunna omprövas och börgälla en femårsperiod. Sådana utbildningar ellerdelar av utbildningar som det finns ett nationelltintresse av bör vara aktuella. Det innebärutbildningar som syftar till yrkesområden där detriskerar att inte bli några utbildade eller i vartfall riskerar att bli en brist om inte elever kanrekryteras från hela landet. Det kan också gällaandra utbildningar som det finns ett annatnationellt intresse av, t.ex. idrottsgymnasier.Utskottet anser att regeringens beredning avGymnasiekommitténs förslag om gymnasieskolansframtida struktur och dess studievägar bör avvaktas.EntreprenadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkande om attundervisning i alla ämnen skall få läggas utpå entreprenad.Jämför reservation 23 (fp).MotionFolkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub244 yrkande29 att undervisning i alla ämnen skall få läggas utpå entreprenad. Om det finns tydliga krav pålärarkompetens och undervisningens kvalitet finnsdet ingen anledning att begränsaentreprenadmöjligheten till yrkesämnen. Det bordevara möjligt för en kommun att t.ex. beställaundervisning med en särskild pedagogisk profil ispråk eller naturvetenskap av lärarkooperativ ellerandra privata anordnare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Skollagskommittén har gjort en översyn avlagstiftningen rörande entreprenadförhållanden iskolan och föreslår att nuvarande regler omentreprenad förtydligas och sammanförs i skollagen.Frågan om möjligheten att lägga ut utbildning påentreprenad i vidare utsträckning har av kommitténbedömts kräva en särskild utredning. I sammanhangetbör enligt kommittén bl.a. utredas om kommuner skallkunna lägga ut utbildning på entreprenad även tillandra kommuner, landsting och statliga organ.Utskottet anser att regeringens beredning avSkollagskommitténs förslag bör avvaktas.ElevinflytandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omelevinflytande med hänvisning till pågåendeberedning av Gymnasiekommitténs ochSkollagskommitténs förslag.Jämför reservationerna 24 (fp), 25 (c, mp)och 26 (kd).MotionerKristdemokraterna påpekar i motion 2002/03:Ub444yrkande 8 att dagens lagutformning endast stadgaratt elevinflytande skall finnas, inte i vilkenomfattning eller på vilket sätt. EnligtKristdemokraterna bör en lagstadgad miniminivå förelevinflytandet införas. menar i motion2002/03:Ub250 yrkande 13 att elevstyrda skolor kanriskera att urholka rektors och lärares ansvar ochstatus. Det är, framhålls i motionen, mycket viktigtatt föräldrar och elever ges valmöjligheter ochinflytande över skolans arbetsformer. kaninte styrelser med lekmän och elever få fatta beslutom pedagogiska och ämnesteoretiska frågor. Lärarnasoch rektorernas professionalism måste värnas.Centerpartiet vill i motion 2002/03:Ub429 yrkande 8permanenta försöksverksamheten med lokala styrelsermed elevmajoritet i gymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Frågor om att stärka elevernas inflytandebehandlas i betänkande.Regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Närdet gäller försöksverksamheten med lokala styrelserhar utskottet tidigare (jfr bet. 2001/02:UbU10)ansett att innan verksamheten permanentas bör enanalys och utvärdering ske och överväganden göras omlämpliga åtgärder i syfte att förbättraverksamheten. Liksom tidigare utgår utskottet ifrånatt frågan om rektors och lärares professionellaansvar finns med i utvärderingen avförsöksverksamheten. Utskottet har också (jfr bet.2002/03:Ubu11) uttalat att det är positivt tillalternativa former för elev- och föräldrainflytande.Utbildningsdepartementet har tillsatten intern arbetsgrupp som skall utreda möjligheternaatt öka föräldrainflytandet i förskola, skola ochvuxenutbildning. Arbetsgruppen, som skall redovisasitt uppdrag , skall lämna förslagtill en tydligare reglering av elevers ochföräldrars rättigheter till inflytande samtverksamheternas skyldighet att ge möjligheter attöka det reella inflytandet. I avvaktan på dennaöversyn och eventuell ny författningsreglering harregeringen beslutat att förlänga försöksverksamhetenmed lokala styrelser med elev- respektiveföräldramajoritet fram till . Iarbetsgruppens uppdrag ingår att föreslå hur och ivilken form sådana lokala styrelser kan ingå i enfortsatt permanent reglering av elev- ochföräldrainflytande. Utskottet anser att dettautredningsarbete liksom kommande beredningsarbetebör avvaktas.Vissa ämnen och kunskapsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner som gällerkontakt med arbetslivet, utbildningen ifrämmande språk, hemspråk, sex- ochsamlevnadsundervisningen ochkonsumentkunskap. Utskottet hänvisar tillpågående beredning av Gymnasiekommitténsförslag.Jämför reservationerna 27 (kd), 28 (fp), 29(kd) och 30 (kd).MotionerKristdemokraterna framför i motion 2002/03:Ub444yrkande 19 förslag om att elever i samtligagymnasieprogram skall ges möjligheter till kontaktmed arbetslivet.Motion 2002/03:Ub358 (m) påpekar att främmandespråk har minskat som tillval i den svenska skolan.Attityderna till utbildning i främmande språk visarockså på dåliga insikter om språkens stora betydelsei en alltmer internationaliserad värld. Motionärernamenar att regeringen skyndsamt bör verka för att dennegativa utvecklingen bromsas och att de modernaspråkens ställning stärks. anger imotion 2002/03:Ub444 yrkande 7 att det av taktiskaskäl är bättre att läsa sitt hemspråk som moderntspråk eftersom det ger mer poäng. Det är, framhållermotionen, en orimlighet som måste justeras.Undervisningen i modersmål bör ge lika många poängsom undervisningen i moderna språk.Folkpartiet anser i motion 2002/03:Ub244 yrkande25 att läroplanen för de frivilliga skolformernaskall ändras så att mål anges för sex- ochsamlevnadsundervisningen. menar imotion 2002/03:Ub444 yrkande 6 att sex- ochsamlevnadsundervisningen görs obligatorisk.I motion 2002/03:Ub251 (c) yrkande 2 föreslås attkonsumentkunskap skall vara ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan. Även i motion 2002/03:Ub362 (s) förespråkas att konsumentkunskapinkluderas i gymnasieskolan. Motion 2002/03:Ub425(c) förespråkar framtagande av kursplan ikonsumenträtt och privat ekonomi för gymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet konstaterar att minst avundervisningstiden på program med yrkesämnen skallutgöras av arbetsplatsförlagd utbildning, s.k. APU.Även på övriga program får utbildningenarbetsplatsförläggas efter lokalt beslut.Gymnasiekommittén, som har behandlat frågan omsamverkan med arbetslivet, anser bl.a. att allaelever i gymnasieskolan bör omfattas av en period avlärande i arbetslivet och att det bör ingåkursplanestyrd utbildning på arbetsplats inom allaåtta sektorer i den framtida gymnasieskolan.Begreppet arbetsliv bör ges en bred definition,anser kommittén.Utskottet anser att regeringens beredning avförslagen bör avvaktas.Effekterna av det nuvarandemeritvärderingssystemet och minskningen av studier imoderna språk är några skäl till behovet av enöversyn av reglerna för tillträde till grundläggandehögskoleutbildning (dir. 2003:38). Den särskildeutredaren skall lämna förslag som kan bidra till attelever uppmuntras till att välja kurser i språk istörre utsträckning än . Utredningsuppdragetskall vara slutfört senast den 9 januari 2004.Gymnasiekommittén har pekat på att det i samband medkommande kursplanearbete är viktigt att se överpoängsättningen av språkkurserna.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion 2002/03:Ub358 om vikten avspråk och behovet av åtgärder för att förändratrenden av minskat intresse för att läsa språk.Förutom att se över behörighetsregler och dessaseffekter på studieintresset kan också frågan omutveckling av undervisningen och dess formerytterligare aktualiseras. Utskottet anser att fråganredan är uppmärksammad och att det därför intebehövs något tillkännagivande i frågan.Sex och samlevnad är ett av de ämnesövergripandekunskapsområden som skall integreras iundervisningen i olika ämnen. Enligt läroplanerna ärdet rektor som har ansvar för att så sker. Utifrånden kvalitetsgranskning om sex- ochsamlevnadsundervisning som genomförde1999 utarbetades ett särskilt material Min uppgiftär att knyta ihop det riktat till rektorer för attinspirera och stödja skolans arbete i dessa frågor.Verket har vidare tillsammans med bl.a.Folkhälsoinstitutet genomfört en nationell konferensom sex och samlevnad som ett led i skolpersonalenskompetensutveckling. kommer också ettantal regionala experter att arbeta åt Myndighetenför skolutveckling med att stödja skolornas arbetemed hälsofrämjande utveckling. arbetarför närvarande med en uppföljande studie om deämnesövergripande kunskapsområdena där ett antalskolor studeras för att få kunskap om hurläroplanens intentioner genomförs.Utskottet konstaterar också att Skollagskommitténbehandlar frågor om rektors roll och uppgifter ochatt kommittén bl.a. föreslår vissa förtydliganden iskollagen i det avseendet. Den särskilda utredning(dir. 2003:36) som skall göra en kartläggning ochutvärdering av skolans ledningsstruktur kan ocksånämnas i sammanhanget. Utskottet anser att bl.a.beredningen av förslag böravvaktas. Utskottet vill också peka på kommunernasansvar för kompetensutveckling av sin personal.Vad gäller yrkanden om nya obligatoriska ämnen igymnasieskolan menar utskottet att regeringensberedning av förslag om framtidastruktur och kärnämnen bör avvaktas.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om åtgärder föratt bekämpa skolk, rektors roll och omskollunch. Utskottet hänvisar till pågåendeberedning av Gymnasiekommitténs ochSkollagskommitténs förslag.Jämför reservationerna 31 (fp) och 32 (kd).MotionerFolkpartiet framhåller i motion 2002/03:Ub244yrkande 27 behovet av kraftfulla åtgärder för attbekämpa skolk. Närvarokravet måste hävdas också i enfrivillig skolform som gymnasieskolan med elever somuppnått myndighetsåldern. Skolor med storaskolkproblem måste genomföra särskilda program föratt komma åt problemen. Som sista åtgärd skallskolorna också kunna stänga av en elev som inteutnyttjar sin plats i gymnasieskolan.Kristdemokraterna anser att rektors roll sompedagogisk ledare måste stärkas i motion2002/03:Ub444 (kd) yrkande 25. För att förbättrarektors möjligheter att verka är det viktigt attrollen förtydligas genom direkt lagstadgat ansvar.En fri och näringsriktig lunch till alla eleverskall vara en rättighet, framhålls i motion2002/03:Ub536 (s).