bet · GQ01SOU7 · 2003-03-13 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2002/03:35 Mål för folkhälsan. I samband medpropositionen behandlas åtta följdmotioner med sam-manlagt 47 motionsyrkanden samt ett drygt sjuttiotalmotionsyrkanden i olika folkhälsofrågor från denallmänna motionstiden 2002.Utskottet delar regeringens uppfattning att detövergripande nationella målet för folkhälsoarbetetbör vara att skapa samhälleliga förutsättningar fören god hälsa på lika villkor för hela befolkningen.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslagtill övergripande nationellt folkhälsomål och äventill en sektorsövergripande målstruktur för detsamlade folkhälsoarbetet med elva målområden.Målområdena är 1. Delaktighet och inflytande isamhället,2. Ekonomisk och social trygghet, 3. Trygga och godauppväxtvillkor, 4. Ökad hälsa i arbetslivet, 5.Sunda och säkra miljöer och produkter, 6. En merhälsofrämjande hälso- och sjukvård, 7. Gott skyddmot smittspridning, 8. Trygg och säker sexualitetoch en god reproduktiv hälsa, 9. Ökad fysiskaktivitet, 10. Goda matvanor och säkra livsmedelsamt 11. Minskat bruk av tobak och alkohol, ettsamhälle fritt från narkotika och dopning samtminskade skadeverkningar av överdrivet spelande.När det gäller bestämmandet av delmål delarutskottet regeringens synpunkter att det krävsytterligare underlag och mer arbete, bl.a. avStatens folkhälsoinstitut, för att bestämma deindikatorer och den statistik som bäst mätersambanden mellan bestämningsfaktorer och deraseffekter på folkhälsan. Följaktligen ställer sigutskottet även bakom att regeringen får bestämma dedelmål som skall gälla för arbetet. Utskottet utgårdock från att regeringen, i den första planeradeskrivelsen till , ger en lägesrapport vadbeträffar det arbete med att fastställa delmål somgenomförts. Enligt utskottets uppfattning är detockså väsentligt att delmålen är uppföljningsbara såatt resultatet av arbetet kan mätas.Samtliga motioner avstyrks.I betänkandet finns 33 reservationer och 4särskilda yttranden.Parallellt med detta betänkande har utskottetbehandlat betänkandena /03:SoU4 Vissatobaksfrågor, 2002/03:SoU5 Vissa narkotikafrågor och2002/03:SoU6 Alkoholfrågor.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motion 2002/03:So30.Reservation 1 (kd)2. Övergripande nationellt folkhälsomålm.m.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår omdels övergripande nationellt folkhälsomål(avsnitt 4.1 i propositionen), dels ensektorsövergripande målstruktur för det samladefolkhälsoarbetet med elva målområden (avsnitt 4.1samt 5.15.11 i propositionen). avslårmotionerna 2002/03:So29 yrkandena 13,2002/03:So31 yrkandena 1 och 9, 2002/03:So32yrkande 1, 2002/03:So443 yrkande 1 samt2002/03:So448 yrkande 7.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (c)3. Delmål för det samladefolkhälsoarbetetRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår omatt regeringen får bestämma de delmål som skallgälla för detta arbete (avsnitt 4.1 i proposi-tionen). avslår motionerna 2002/03:So31yrkandena 2 och 3, 2002/03:So32 yrkandena 26, 8och 9 samt 2002/03:So443 yrkande 2.Reservation 5 (fp)Reservation 6 (c)4. Ändring i socialtjänstlagenRiksdagen avslår motion 2002/03:So31 yrkande10.Reservation 7 (fp)5. Översyn av lagstiftningenRiksdagen avslår motion 2002/03:So443 yrkande7.Reservation 8 (c)6. SjälvmordspreventionRiksdagen avslår motion 2002/03:So241.7. Inrättande av referensgrupperRiksdagen avslår motion 2002/03:So32 yrkande12.Reservation 9 (c)8. Kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf331yrkande 6 och 2002/03: So443 yrkande 6.Reservation 10 (c)9. HBT-personers situationRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L249yrkandena 18 och 20, 2002/03:L318 yrkandena 9 och11, 2002/03:So306 yrkande 2, 2002/03:So320,2002/03:So419, 2002/03:So491, 2002/03:So497 och2002/03:So512 yrkande 4.Reservation 11 (mp)10. Aktivt folkhälsoarbete för äldreRiksdagen avslår motion 2002/03:So265.Reservation 12 (kd)11. Insatser i socialt och ekonomisktutsatta områdenRiksdagen avslår motion 2002/03:So496.12. Tillgång till koloniträdgårdarRiksdagen avslår motion 2002/03:So28 yrkande 1.13. Unga HBT-personerRiksdagen avslår motion 2002/03:So32 yrkande 7.Reservation 13 (fp, c)14. Trafiksäkerhetens betydelseRiksdagen avslår motion 2002/03:So31 yrkande 4.15. Kolonilotternas betydelseRiksdagen avslår motion 2002/03:So28 yrkande 2.16. Petroleumbaserade bränslen m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ419 yrkandena1, 2 och 14.17. Skadliga ljudnivåerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So206,2002/03:So213, 2002/03: So219, 2002/03:So244,2002/03:So264, 2002/03:So287, 2002/03:292 och2002/03:So432.18. Stress som folkhälsofrågaRiksdagen avslår motion 2002/03:A318 yrkandena1 och 2.Reservation 14 (kd)19. Allergimärkning av hotellRiksdagen avslår motion 2002/03:So382.20. God vård m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:So29 yrkandena46.Reservation 15 (m)21. hälsoupplysningRiksdagen avslår motion 2002/03:So31 yrkande 8.Reservation 16 (fp, c)22. Utredning om influensavaccineringRiksdagen avslår motion 2002/03:So412.Reservation 17 (v)23. Förtydligade mål för sex- ochsamlevnadsundervisningenRiksdagen avslår motion 2002/03:So32 yrkande11.Reservation 18 (fp, c)24. Folkhälsan och invandrares villkorRiksdagen avslår motion 2002/03:So24.Reservation 19 (m, fp)25. Sexualpolitiska målRiksdagen avslår motion 2002/03:So448 yrkande6.26. Abortförebyggande arbeteRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So426 och2002/03:So456 yrkande 1.27. Fysisk aktivitetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So29yrkande 7, 2002/03:So32 yrkande 10 och2002/03:Kr368 yrkande 8.Reservation 20 (m)Reservation 21 (c)28. TrädgårdsodlingRiksdagen avslår motion 2002/03:So28 yrkande 3.29. Goda matvanorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So25yrkandena 1 och 2, 2002/03:So26, 2002/03:So29yrkande 8, 2002/03:So283, 2002/03:So318 och2002/03:So338.Reservation 22 (m)Reservation 23 (c)30. Fler koloniområdenRiksdagen avslår motion 2002/03:So28 yrkande4.31. TobakspreventionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So29yrkande 9 och 2002/03:So31 yrkande 5,2002/03:So276 yrkandena 1 och 3, 2002/03:So331yrkande 2, 2002/03:So333, 2002/03:So442 yrkande16 och 2002/03:So467 yrkandena 13.Reservation 24 (m)Reservation 25 (fp)Reservation 26 (mp)32. Nikotinersättningsmedel hosapoteksombudenRiksdagen avslår motion 2002/03:So385 yrkande1.33. Ytterligare ökad tillgänglighet tillnikotinersättningsmedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So29 yrkande10 och 2002/03: So385 yrkande 2.Reservation 27 (m)Reservation 28 (c)34. avslår motion 2002/03:So29 yrkande12.Reservation 29 (m)35. HälsokonsekvensbeskrivningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So443yrkande 5 och 2002/03: So448 yrkande 1.36. Hälsojusterat BNP-måttRiksdagen avslår motion 2002/03:So443 yrkande4.Reservation 30 (c)37. Internationellt samarbete ifolkhälsofrågorRiksdagen avslår motion 2002/03:So31 yrkandena1113.Reservation 31 (fp, c)38. Statens folkhälsoinstitutRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So29yrkande 11 och 2002/03: So31 yrkandena 6 och 7.Reservation 32 (m)Reservation 33 (fp)39. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L318 yrkandena13, 17 och 18, 2002/03:Sf214 yrkande 14,2002/03:Sf335 yrkande 7, 2002/03:So25 yrkande 3,2002/03:So222, 2002/03:So242, 2002/03:So297yrkandena 1 och 2, 2002/03:So347, 2002/03:So443yrkande 8, 2002/03:So456 yrkande 2, 2002/03:So479,2002/03:Ub401 yrkande 3 och 2002/03:Ub556 yrkandena9 och 12.Stockholm den 13 mars 2003På socialutskottets vägnarChatrine PålssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Chatrine (), (),(), (), (), (),(), (),(), (),(), (),(), (), MartinNilsson (s), () och ().2002/03SoU7Redogörelse för ärendetPropositionens huvudsakliga innehållFör att förbättra folkhälsan och minska skillnadernai hälsa mellan olika grupper i befolkningen lämnarregeringen i propositionen förslag till ett över-gripande nationellt folkhälsomål som involverar ettstort antal politikområden i folkhälsoarbetet. Detövergripande målet föreslås vara att skapa sam-hälleliga förutsättningar för en god hälsa på likavillkor för hela befolkningen. Det är enligtregeringen särskilt angeläget att folkhälsanförbättras för de grupper i befolkningen som är mestutsatta för ohälsa.Regeringen anför vidare att folkhälsoarbetetsfokus är de samhällsfaktorer som påverkar folk-hälsan. Det politiska ansvaret för dessa är fördelatmellan olika sektorer och nivåer i samhället. Ettsamlat folkhälsoarbete förutsätter därför aktivainsatser av flera samhällsaktörer och inom flerapolitikområden. Regeringen föreslår i propositionenelva målområden och anger inom vilka politikområdendet är betydelsefullt att regeringen sätter upp merdetaljerade mål för att det övergripandefolkhälsomålet skall nås. Vidare föreslås en ordningför hur uppföljningen skall gå till som möjliggörett samlat grepp om de insatser som görs eller sombehöver göras för att folkhälsan skall förbättras.Folkhälsan anförs vara av stor betydelse församhällsutvecklingen och insatserna för en bättrefolkhälsa bör ingå som en viktig del i arbetet fören uthållig tillväxt, en god välfärd och ettekologiskt hållbart . Regeringen uppger ävenatt den regelbundet i en skrivelse till riksdagenkommer att redovisa folkhälsans utveckling ibefolkningen och de åtgärder som vidtas för att för-bättra denna.För kommuner, landsting, frivilligorganisationeroch andra aktörer visar målområdena på hur de egnaverksamheterna kan inordnas i arbetet för att nå detövergripande målet som de ger vägledning iarbetet med att formulera mer preciserade delmål påolika nivåer. Regeringen betonar att detta intealltid handlar om att formulera nya mål. Flera av demål som redan är beslutade för den statliga förvalt-ningens olika politikområden stämmer väl överens medfolkhälsopolitikens syfte. Dessa bör inlemmas i densamlade målstrukturen. Inom politikområdena kanfolkhälsoperspektivet tydliggöras ytterligare genomdelmål som beslutas av regeringen.För att stärka folkhälsopolitiken på alla nivåer isamhället föreslås att en nationell ledningsgruppför folkhälsofrågor inrättas med uppgift att verkaför samordning på nationell, regional och lokalnivå.Uppföljningen och utvärderingen av insatserna fören bättre folkhälsa bör enligt regeringen bedrivasinom ramen för den befintliga ansvarsfördelningenmellan myndigheterna. börfå i uppgift att samordna detta arbete och attansvara för den samlade uppföljningen av det över-gripande målet.I propositionen tillkännages regeringens avsiktatt ge en särskild utredare i uppdrag att närmareöverväga i vilka avseenden befintlig lagstiftningbör ändras för att svara mot det övergripandefolkhälsomålet samt överväga former för redovisningtill nationell nivå av det folkhälsoarbete som görspå lokal och regional nivå.Utskottets övervägandenAvslag på propositionen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet välkomnar regeringens propositionmed förslag till mål för folkhälsan.Riksdagen bör därför avslå en motion medbegäran om avslag på propositionen.Jämför reservation 1 (kd).MotionenI motion So30 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen avslår propositionen. Enligt motionärernahar framför allt målområdesstrukturen men ävenförslagen till uppföljning och utvärderingallvarliga brister. Dessutom saknas grundläggandeoch nödvändiga resonemang om statens, landstingens,kommunernas, övriga aktörers och individens roll iarbetet för en bättre folkhälsa. Motionärerna anförockså att det behövs ett eget målområde som kan varavägledande för stödet till människors intresse föregenvård, hälsa och välbefinnande. Ett grundlägganderesonemang kring hur folkhälsopolitiken skallavgränsas mot och integreras med övrigapolitikområden saknas också. Motionärerna anservidare att målstrukturen måste vara mer detaljeradoch att den därför bör utgå från väl underbyggda förslag om 18mål. Dessutom måste, enligt motionärerna, varje målkompletteras med konkreta etappmål innan riksdagenfastställer de nationella målen förfolkhälsopolitiken. Avslutningsvis anförs att detsaknas redovisning av kostnader och nytta med deolika folkhälsopolitiska målen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att folkhälsoinsatser skall ges högprioritet. Att regeringen , för att förbättrafolkhälsan och minska skillnaderna i hälsa mellanolika grupper i befolkningen, lämnat en propositionpå folkhälsoområdet välkomnas därför av utskottet.Följaktligen avstyrker utskottet motion So30 (kd) omavslag på propositionen.Ett övergripande nationelltfolkhälsomål, en sektorsövergripandemålstruktur samt bestämmandet avdelmålUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens uppfattning attdet övergripande nationella målet förfolkhälsoarbetet bör vara att skapasamhälleliga förutsättningar för en god hälsapå lika villkor för hela befolkningen.Utskottet ställer sig således bakomregeringens förslag till övergripandenationellt folkhälsomål och även till ensektorsövergripande målstruktur för detsamlade folkhälsoarbetet med elva målområden.Utskottet ställer sig också bakom attregeringen får bestämma de delmål som skallgälla för arbetet. bör såledesgodkänna regeringens förslag i dess helhet.Riksdagen bör vidare avslå motioner somförespråkar andra målområden respektive andraformer för beslutande av delmål. Dessutom börriksdagen avslå motionsyrkanden gällandebl.a. utredning av behovet av lagstiftning påfolkhälsområdet och behovet av en kampanj motsjälvmord, främst med hänvisning till attmotionerna får anses tillgodosedda genom detarbete som redan pågår eller avses påbörjaspå respektive område.Jämför reservationerna 2 (m), 3 (fp), 4 (c),5 (fp), 6 (c), 7 (fp) och 8 (c).PropositionenEnligt regeringen skall det övergripande nationellamålet för folkhälsoarbetet vara att skapasamhälleliga förutsättningar för en god hälsa pålika villkor för hela befolkningen. Detta innebäratt de statliga myndigheter som har uppgifter ellerverksamhet som påverkar folkhälsan också skallbeakta deras effekter på folkhälsan.För det samlade folkhälsoarbetet föreslås ensektorsövergripande målstruktur med elva målområden.Regeringen föreslår att skall överlåtatill regeringen att bestämma de del- och etappmålsom skall gälla för detta arbete. Följande elva mål-områden föreslås fastställas för det samladefolkhälsoarbetet:· Delaktighet och inflytande i samhället.·· Ekonomisk och social trygghet.·- Trygga och goda uppväxtvillkor.-- Ökad hälsa i arbetslivet.-- och säkra miljöer och produkter.-1. En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård.2.· Gott skydd mot smittspridning.·· Trygg och säker sexualitet och en god reproduktivhälsa.·· Ökad fysisk aktivitet.·- Goda matvanor och säkra livsmedel.-- Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhällefritt från narkotika och dopning samt minskadeskadeverkningar av överdrivet spelande.-Regeringens bedömning är att den för att stärkafolkhälsopolitiken på alla nivåer i samhället börinrätta en nationell ledningsgrupp förfolkhälsofrågor med uppgift att verka för samordningpå nationell, regional och lokal nivå. Regeringenbör också regelbundet i en skrivelse till riksdagenredovisa folkhälsans utveckling i befolkningen ochde åtgärder som vidtas för att förbättra denna.Vidare avser regeringen att lämna uppdrag tillmyndigheter med särskilt ansvar för frågor avbetydelse för folkhälsan att redovisa sina insatserför att nå det nationella folkhälsomålet och för attpåverka de för myndigheten relevanta målområdena.Regeringen anför att harett särskilt ansvar att samordna och stödjamyndigheterna i detta arbete och att ansvara för densamlade uppföljningen av det övergripande målet.Institutet bör också få i uppdrag att redovisa ensamlad strategi för hur samordningen och stödet tillmyndigheterna skall ske.Enligt propositionen bör en särskild utredare få iuppdrag att närmare överväga i vilka avseendenbefintlig lagstiftning bör ändras för att svara motdet övergripande folkhälsomålet samt överväga formerför redovisning till nationell nivå av detfolkhälsoarbete som görs på lokal och regional nivå.Vidare anförs i propositionen att det enligtregeringens bedömning krävs ytterligare underlag föratt bestämma de indikatorer och den statistik sombäst mäter sambanden mellan bestämningsfaktorer ochderas effekter på folkhälsan. Regeringen har därförgivit i uppdrag att i sam-arbete med berörda statliga myndigheter samt Kommun-och Landstingsförbunden initiera ett sådantutvecklingsarbete samt lämna förslag på vilka be-fintliga indikatorer för hälsans bestämningsfaktorer(folkhälsomålsindikatorer) som bör ingå iuppföljningssystemet. Dessutom behövs kunskap omvilka ytterligare indikatorer som bör tas fram.Arbetet skall redovisas till regeringen senast den31 mars 2003.För att skall klara attleverera de underlag som regeringen behöverförutsätts det enligt propositionen att samtligaberörda statliga myndigheter deltar aktivt ochbistår med underlag och analyser. Detta förutsätterockså att dessa myndigheter tar sitt kostnadsansvarför uppföljning, analys och avrapportering av frågorsom berör folkhälsan inom sin sektor. Imyndigheternas ansvar ingår att följaupp och utvärdera den egna måluppfyllelsen, enuppföljning som också bör omfatta hur insatsernabidragit till att påverka förhållanden av betydelseför folkhälsan. En viktig utgångspunkt bör vara attsträva efter att den nationella informationen skallvara användbar och till nytta även på regional ochlokal nivå samt så långt möjligt även nedbrytbartill regional och lokal nivå. Parallellt med arbete att utveckla indikatorerhar i uppdrag att utredaförutsättningarna för utveckling av index förfolkhälsan. Detta arbete skall också redovisas tillregeringen i mars 2003.Vad beträffar självmordsprevention pekarregeringen på att , medanledning av socialutskottets betänkande2001/02:SoU19 om folkhälsofrågor, gjorde etttillkännagivande till regeringen om att mål börantas för det självmordspreventiva arbetet (rskr.2001/02:308). Bakgrunden är den psykiska ohälsan somett växande folkhälsoproblem och WHO:s mål att brytaden stigande trenden av självmord ochsjälvmordsförsök i . Rapporter om ökadpsykisk ohälsa bland barn och ungdomar inger ocksåoro.Självmordet är enligt regeringens uppfattning denyttersta konsekvensen av psykisk ohälsa. Det finnsett starkt samband mellan depression och självmord.Insatser som syftar till prevention av psykiskohälsa i ett bredare perspektiv är fundamentala ävennär det gäller självmordsprevention. Sådana insatsermåste dock kompletteras med en rad specifikasjälvmordsförebyggande åtgärder.Regeringens bedömning är att det är hälsansbestämningsfaktorer, dvs. de samhällsfaktorer sompåverkar folkhälsan och som återfinns i samhälletsstruktur, i miljön och i befolkningens levnadsvanor,som skall fokuseras i folkhälsopolitiken. Därförpresenteras inte något särskilt mål för det själv-mordsförebyggande arbetet liksom inga mål hellerpresenteras för cancerprevention, prevention avhjärt- och kärlsjukdomar osv. Däremot är det yttersti folkhälsans utveckling där också utvecklingen avsjälvmord och självmordsförsök ingår som en viktigfaktor att följa som resultatet av folkhälso-politiken kan avläsas. Frekvensen självmord ochsjälvmordsförsök kommer att utgöra en viktigindikator liksom utvecklingen av det preventivaarbetet när det gäller att följa upp och utvärderavissa målområden liksom det övergripandefolkhälsomålet.När det gäller uppföljning och utvärdering bedömerregeringen (s. 89) att det inför den framtidauppföljningen och utvärderingen av det övergripandefolkhälsomålet och de föreslagna målområdena krävsen samlad folkhälsorapportering som gör det möjligtatt analysera och bedöma effekterna av insatsernainom de elva målområdena. Det är önskvärt att göraen uppföljning av vad folkhälsoarbetet inom de elvamålområdena kostar. Uppföljning och utvärdering börockså ske ur ett klass- och könsperspektiv samt urett etniskt perspektiv. För att klara detta finnsdet ett behov av tydliga definitioner, ny kunskapoch fortsatt forskning och utveckling av nya mått,både indikatorer och sammanfattande mått som index,som beskriver den nya inriktningen avfolkhälsopolitiken mot bestämningsfaktorer förhälsan. Dessutom finns i takt med utvecklingen avnya folkhälsomått ett behov av översyn ochutveckling av den befintliga statistiken på området.MotionernaI motion So29 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om att staten bör ge denenskilde möjlighet att själv ta ansvar för sin hälsa(yrkande 1). Motionärerna anför att huvudansvaretför folkhälsan vilar på den enskilde. Staten börinte ansvara för att människor vårdar sin hälsa. Istället bör folkhälsopolitiken syfta till att gemedborgarna de verktyg som krävs för att bibehållaen god hälsa. Vidare anförs atttransfereringssystemen och försörjningsstödet intekan avhjälpa problem som följer av en dåligt fun-gerande arbetsmarknad och en dålig social rörlighet.Genom att fokusera på symptomen, snarare änorsakerna, kan problemen i stället fördjupas ochhälsoproblemen öka. Motionärerna anför också attbenägenheten att se bidrag och transfereringar somnycklar för att öka folkhälsan leder fel. Vidarebegärs tillkännagivande om tillväxtens betydelse fören god folkhälsa (yrkande 2). Motionärerna anför attgenom en högre tillväxt kan fler medborgare, och dåsärskilt de som befinner sig i utsatta situationer,förbättra sin ekonomiska situation. För attförbättra folkhälsan bör därför fokus skifta frånomfördelning till tillväxt. I motionen begärs äventillkännagivande om sjukfrånvaron (yrkande 3).Motionärerna anser att målområde 4 är för snävtutformat och att det bör utvidgas till att omfattasjukfrånvaron i dess helhet.I motion So31 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförs om sambanden mellan folkhälso-frågorna, samhällsekonomin, möjligheterna tillsocial välfärd och de sociala skillnaderna (yrkande1). Enligt motionärerna är välfärd bara möjlig medett starkt näringsliv där arbetskraft är verksam medhög produktivitet. Här finns samband i flerariktningar, anförs det. Ett väl fungerande systemför social trygghet och sjuk- och hälsovård kanförbättra hälsosituationen och även på många andrasätt bidra till produktivitet och till en stärktekonomisk grund för välfärden. Vidare yrkas imotionen att avslår propositionen såvittgäller förslaget att regeringen på egen hand skallfå bestämma delmål för det samlade folkhälsoarbetet(yrkande 2). Vidare begär motionärerna etttillkännagivande om vad som i motionen anförs omvikten av att konkreta förslag och uppföljningsbaradelmål läggs fram för då regeringenredovisar kommande uppföljningar av folkhälsomålen(yrkande 3). Enligt motionärerna bör föratt hindra dels att folkhälsoarbetet rinner ut isanden, dels att det arbete lade ned på att väcka lokalt ochannat engagemang i frågan blir förgäves, besluta attkommande redovisningar från regeringen skallinnehålla konkreta förslag som kan taställning till, när det gäller såväl direktaåtgärder som delmål som skall vara möjliga att följaupp. Särskild vikt bör därvid läggas vid de mestallvarliga folkhälsoproblemen. I motionen begärsäven tillkännagivande om utredningsarbete angåendemöjligheterna att använda ekonomiska styrmedel förfolkhälsofrämjande insatser (yrkande 9).Motionärerna anför att frågan om hursocialförsäkringarnas finansiering och utformning iövrigt kan medverka till förbättrad hälsa, ochdärmed till att stärka den ekonomiska grunden förvälfärden, kommer att behöva diskuteras.Motionärerna pekar på att uttaget av egenavgifteroch arbetsavgifter kan bli något lägre om sjukför-säkringens kostnader i viss mån kan bäras av sådanekonomisk verksamhet som orsakar sjukdom ocholyckor. Detta skulle vara fördelaktigt både när detgäller folkhälsa och en minskad skattebelastning påarbete. Avslutningsvis yrkas att antar lagom ändring i socialtjänstlagen (2001:453) enligtbilaga 1 (yrkande 10). Motionärerna anför attFolkhälsokommittén föreslog ett tillägg till 5 § iden dåvarande socialtjänstlagen så att uppgiften attfrämja hälsa uttryckligen skall anges blandsocialnämndens arbetsuppgifter då det gäller bl.a.uppsökande verksamhet.