bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Utskottet har itidigare sammanhang, senast i betänkande2001/02:AU5, redovisat sin principiellainställning till användande avarbetslöshetsförsäkringen ellerarbetsmarknadspolitiska insatser för attjämna ut tillfälliga nedgångar iföretagens verksamhet. Enligt utskottetsuppfattning måste, med hänsyn tillkonkurrensneutraliteten, storrestriktivitet gälla i fråga om sådananvändning.När det gäller begärani motion A329 om att regeringen snarastskall verkställa ett riksdagsbeslutetfrån om att tillsättaen parlamentarisk utredning omarbetskraftsinvandring har utskotteterfarit från attberedningsarbetet ännu inte är avslutat.Åtgärder för att minska ohälsan och göraarbetslivet mer barnvänligtFör att minska stressen och ohälsanefterlyses i en motion åtgärder för attidentifiera och åtgärda hinder somförsvårar en flexibel och tryggarbetsmarknad. I flera motioner förs detockså fram önskemål om olika insatser föratt göra arbetslivet mer barnvänligt.Utskottet kan inledningsvis instämma ivad några av motionärerna anför om värdetför den enskilde av individuella ochflexibla arbetstider för att minskastressen och konflikten mellanarbetslivet och de krav som bl.a.föräldrarollen innebär. Ökat inflytandeöver arbetstiden för den enskilde är enviktig fråga.Frågan om flexibel arbetstid har ocksåvarit föremål för översyn, dels inomramen för de s.k. trepartssamtalen, delsav arbetstids- ochsemesterregler (Knas). Bland annatpresenterade kommittén i juni 2002delbetänkandet TID - för arbete ochledighet (SOU 2002:58) som innehållerförslag om en ny lag om flexibelledighet. avlämnade kommitténsitt slutbetänkande Semesterlagen ochövriga ledighetslagar - överväganden ochförslag (SOU 2003:54). Ibudgetpropositionen anger regeringen attden, efter samråd med arbetsmarknadensparter, avser att ta ställning tillförslagen från kommittén under 2004.Regeringen anger även att den avser attföreslå ändringar som ger den enskilda arbetstagaren ett ökat inflytande överarbetstidens förläggning.När det gäller inflytande och tryggheti arbetslivet i övrigt harArbetslivsinstitutet () haft i uppdragatt se över den arbetsrättsligalagstiftningen så att den uppfyllerkraven på trygghet och inflytande för deanställda inom ramen för en flexibel ocheffektiv arbetsmarknad. Uppdragetredovisades ipromemorian arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56).Utredningens förslag har varit ute påremiss, och enligt vad utskottet inhämtatöverväger regeringen för närvarandeförslag som syftar till att stärkaanställningsskyddet för föräldraledigaarbetstagare.Nämnas kan också att regeringen ibudgetpropositionen har aviserat att ensärskild utredare skall tillsättas föratt se över behovet av en bättresamordning mellan inflytandereglerna imedbestämmandelagen (MBL) och ett antalandra frågor som hänger samman medutvecklingen i arbetslivet.I fråga om möjligheterna att förenaföräldraskap med förvärvsarbetet villutskottet även påminna om den betydelsesom föräldraförsäkringen har. Enligt vadutskottet inhämtat kommer regeringen atttillsätta en utredning med uppgift att seöver hur föräldraförsäkringen kan görasmera flexibel och hur den bättre kanbidra till att ge barnen tillgång tillbåda sina föräldrar.När det gäller önskemålom att involvera arbetsmarknadens parteri arbetet för ett barnvänligt arbetslivkan nämnas den kampanj som JämO bedriverom föräldraskap och föräldraledighet.Kampanjen kallas "barn OCH jobb:föräldraskap". Syftet med kampanjen ärdels att det hos arbetsgivare, fackligarepresentanter, föräldrar och blivandeföräldrar skall framstå som ensjälvklarhet att det på föräldraskapföljer föräldraledighet, dels att förmåarbetsgivare att underlätta för bådekvinnor och män att förena förvärvsarbetemed föräldraskap, dels att informeraallmänheten om vilka regler i arbetslivetsom gäller vid föräldraskap och påverkaattityden mot en jämnare fördelning avföräldraledigheten. Tidigare i åravslutade JämO en långkampanj mot diskriminering av gravidakvinnor i arbetslivet under rubriken"barn OCH jobb: ".Med anledning av vad Kristdemokraternaanför om alternativa former av barnomsorgsom ett sätt att minska stressen iarbetslivet vill utskottet fästauppmärksamheten på att olika reformer påförskoleområdet som genomförts avregeringen har ökat föräldrarnasmöjligheter att efterfråga den barnomsorgde önskar.Lokalt arbetsmiljöarbete -arbetsmarknadsparternas ansvar m.m.I några motioner efterfrågas bl.a. ettökat engagemang från arbetsmarknadensparter i arbetet mot ohälsan och insatserför att ta fram goda exempel på friskaarbetsplatser.Som utskottet framhållit tidigare ärdet lokala arbetsmiljöarbetet centalt idet framtida arbetet för bättre hälsa.Detta innebär i sin tur att ökade kravkommer att ställas på såväl enskildaarbetsgivare som arbetstagare och derasorganisationer att aktivt delta i arbetetmed att utveckla en god och utvecklandearbetsmiljö. Det är utskottetsförhoppning att omsorgen omarbetskraftens hälsa, ork och uthållighetskall vara vägledande i detta arbete.Utskottet vill här även påminna särskiltom vikten av att kvinnornas situationuppmärksammas.På det nationella planet hararbetsmarknadens parter deltagit i des.k. trepartssamtalen som hölls frånhösten 2001 t.o.m. som ettled i regeringens strategi för ökad hälsai arbetslivet. Resultatet av dessa mötenpresenterades irapporten .Tanken med trepartssamtalen har varit attskapa samsyn, men också att få till ståndåtaganden från samtliga parter i enutvidgad handlingsplan. Trepartssamtalenhar omfattat såväl förebyggande arbetesom rehabilitering. Övriga frågor somregeringen tagit upp inom strategin förökad hälsa i arbetslivet har ävendiskuterats med parterna inom ramen förtrepartssamtalen.Nyligen hölls också s.k. tillväxtsamtalmellan regeringen och arbetsmarknadensparter. En av huvudfrågorna i dessasamtal var ohälsan i arbetslivet.Arbetsmarknadens parter har som nämntsovan en särskilt viktig roll i det lokalaarbetsmiljöarbete. Parterna har ocksåengagerat sig i detta på olika sätt. Tvåexempel på mer övergripande initiativ ärprojekten "Bättre arbetsmiljö och hälsa"och "Sunt liv.nu" som bedriver isamarbete med . "Bättre arbetsmiljö och hälsa" riktar sigtill den privata sektorn och genomförs påuppdrag av , LO ochPTK. "Sunt liv.nu" riktar sig till demsom arbetar i kommuner och landsting ochgenomförs på uppdrag av , ochde fackliga organisationernaKommunalarbetareförbundet, OFR() ochSACO.Som ett led i arbetet mot ohälsanbeslutade regeringen om ensärskild informationssatsning för ökadhälsa i arbetslivet. Det övergripandemålet är att aktiviteterna skallstimulera till samtal på arbetsplatsernaoch öka samverkan mellan bl.a.arbetsgivare, chefer, skyddsombud ochandra arbetstagarrepresentanter samtläkare om frågor som rör hälsan iarbetslivet och hur den kan öka. Försatsningen avsattes 20 miljoner kronor.Informationssatsningen är ettsamverkansprojekt mellanRegeringskansliet (,ochFinansdepartementet), (), () samtArbetsmiljöforum.Regeringen har även, som nämnts ovan,uppdragit åt att genomförainsatser med syfte att stärka ochutveckla metoder och modeller församverkan mellan flera arbetsgivare.Samverkan skall avse förebyggande ochrehabiliterande åtgärder med syfte attåstadkomma ökad hälsa vid de samverkandearbetsplatserna. För ändamålet haravsatts 14 miljoner kronor.Här kan även nämnas det arbete sompågår inom ().Bland annat bedrivs projektetHälsofrämjande arbetsplatser -litteraturgenomgång och svenska exempeldär målsättningen är att inventera,analysera och sammanställa svenska ochinternationella studier. Särskild tonviktläggs på studier som kombineratarbetsorganisations- ocharbetsmiljöförbättringar medlivsstilsförbättringar. Projektetsslutrapport beräknas bli färdig undervåren 2004.FHI planerar dessutom att tillsammansmed , AV och RFV utveckla och stärkaett svenskt nätverk om hälsofrämjandearbetsplatser.När det gäller det lokalaarbetsmiljöarbetet spelar även AV:stillsynsarbete och det systematiskaarbetsmiljöarbetet () en central roll.Utskottet återkommer till detta nedan.För att motverka och förebygga ohälsa ioffentlig sektor har regeringen vidtagitolika åtgärder. Bland annat avsattesunder 2001 och 2002 sammanlagt 70miljoner kronor för att bedriva särskildaförsök hos några av de stora offentligaarbetsgivarna i syfte att förebygga ochminska sjukfrånvaron. Medlen har fördelats till 19 projekt inom kommuner ochlandsting och i ett fall en statligmyndighet (). Projektenhar karaktären av metodutveckling. Blandannat ingår försök med redovisning av deanställdas hälsoläge hos den enskildaarbetsgivaren, s.k. Hälsobokslut.Regeringen har uppdragit åt attfölja och utvärdera den pågåendeförsöksverksamheten. Syftet med uppdragetär att samlat kunna dra slutsatser frånprojekten, få en effektiv spridning avresultaten och att ge ett underlag förfortsatt forskning. skallslutredovisa uppdraget 2006.I juni 2003 beslutade regeringen ocksåatt inrätta ett forum - "Hälsa i Staten".Utgångspunkten är att myndigheter skalllära av varandras erfarenheter och fåinspiration till att skapa attraktiva ocheffektiva arbetsplatser med godarbetsmiljö och låg sjukfrånvaro. Forum"Hälsa i Staten" kommer bland annat attarrangera konferenser och seminarier,förmedla information och ta initiativtill samarbete med myndigheter.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att det inte finns anledningatt föreslå några ytterligare åtgärdermed anledning av motionerna.I en motion tar uppAV:s roll i det förebyggandearbetsmiljöarbetet. att verket skall vara mer aktivt ifråga om tillsyn av och information tillde lokala arbetsplatserna.Som utskottet understrukit ovan är detden lokala arbetsplatsen och parterna påarbetsmarknaden som måste stå i fokus förarbetet för ett hållbart arbetsliv. Deenskilda arbetsgivarna måste ta ettstörre ansvar för att integrera detförebyggande och rehabiliterande arbeteti verksamheten.Det finns anledning attpåminna om att det redan enligt dagensarbetsmiljölag åligger arbetsgivaren ocharbetstagaren att samverka för attarbetsmiljön skall anpassas efterenskilda människors förutsättningar. Tillexempel anges i lagens 2 kap. 1 § attarbetsförhållandena skall anpassas eftermänniskors olika förutsättningar ifysiskt och psykiskt avseende. Iarbetsmiljölagen betonas också vikten avförebyggande insatser, för vilka det ärarbetsgivarna som har huvudansvaret. Enbärande tanke i arbetsmiljölagen är dockatt arbetsgivare och arbetstagare skallsamverka för att åstadkomma en godarbetsmiljö (3 kap. 1 a §). En godutgångspunkt för en sådan samverkan finnsockså i föreskriftSystematiskt arbetsmiljöarbete (AFS2001:1) som ger arbetsgivare ocharbetstagare en metod att identifierarisker i arbetsmiljön, åtgärda och följaupp dem. Det är viktigt att parternatillämpar denna metod och att de hållersig välinformerade om vilka faktorereller arbetsvillkor som kan påverkamänniskor negativt i fysiskt och psykiskthänseende.I juni 2003 lämnade regeringen ettuppdrag åt Statskontoret att utvärderaAV:s insatser vad gäller införande avsystematiskt arbetsmiljöarbete. Uppdragetskall redovisas senast den 15 april 2004.Här bör också nämnas det stöd för detlokala arbetsmiljöarbetet som deregionala skyddsombudens arbete innebär.I syfte att stärka deras arbete har t.ex.50 miljoner kronor satsats under perioden2001-2003. har 25miljoner kronor satsats på utbildninginom företagshälsovården.Som ett led i strategin för bättrehälsa i arbetslivet har regeringen för2004 bl.a. föreslagit att AV tillförs enpermanent resursförstärkning på 29miljoner kronor för att stärkaarbetsmiljötillsynen och att 30 miljonerkronor går till den regionalaskyddsombudsverksamheten.Utskottet vill också betonaföretagshälsovårdens betydelse för detlokala arbetet mot ohälsa. Tillgång tillföretagshälsovård är viktigt främst föratt tillgodose arbetsplatsernas behov avkunskaper och sakkunnig hjälp iarbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet.De senaste årens negativa utveckling avhälsan inom arbetslivet visar att detfinns ett ökat behov av en kompetentresurs i det förebyggande ochrehabiliterande arbetet med bredtillgänglighet och förtroende på bådearbetsgivar- och arbetstagarsidan. Det ärdärför välkommet att regeringen föreslåratt ytterligare 3 miljoner kronortillförs metodutveckling av företagshälsovården för 2004.Utskottet noterar också att regeringennyligen tillsatt en särskild utredare föratt utreda vissa frågor inomföretagshälsovården (dir. 2003:87).Utredaren skall bl.a. överväga om detbehövs förändringar av de legalaförutsättningarna för arbetsgivarensskyldighet att utnyttjaföretagshälsovård, hur utbildningen skallorganiseras och dimensioneras samt hurden särskilda kompetens som finns inomföretagshälsovård bättre skall kunnautnyttjas i sjukskrivnings- ochrehabiliteringsprocessen. Utredaren skallredovisa uppdraget dels genom ettdelbetänkande omföretagshälsovårdsutbildningen senast den1 , dels genom ettslutbetänkande senast den 1 juli 2004.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att det inte finns anledningatt föreslå några ytterligare åtgärdermed anledning av motionen.Forskning m.m. om orsakerna bakom ohälsanI några motioner efterlyseskunskapsinhämtning av olika slag för attbelysa problem förknippade med ohälsa iarbetslivet. De frågor motionärerna villha svar på är bl.a. om arbetetsförhållande till hälsa, betydelsen avarbetsorganisationsfrågor samt orsakernabakom de regionala skillnaderna.Som framgått ovan går det inte att få någon klar bild av vilka orsakersom ligger bakom den pågåendeutvecklingen av ohälsan. Forskningen harlyft fram flera tänkbara förklaringar,men dessa kan varken var för sig ellertillsammans ge någon tillfredsställandeförklaring till skillnaderna.Problembilden är således mycket komplex.Utskottet behandlade liknande yrkandeni samband med förra åretsbudgetproposition (bet. 2002/03:AU2) ochvill inledningsvis hänvisa till dengenomgång av pågående och avslutadeutredningar som gjordes där.Därutöver vill utskottet framhålla attflera olika myndigheter och andra organforskar om hälsa och ohälsa iarbetslivet. (),som bedriver forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom arbetsmiljö,arbetsliv och arbetsmarknad, är ettexempel. Bland annat presenterade den15 augusti rapporten . I rapportenlämnas en beskrivning och analys avviktiga utvecklingstendenser sominstitutet menar kommer att varaframträdande . Rapportenbehandlar trender i arbetslivet urekonomiskt, psykologiskt, sociologiskt,pedagogiskt och arbetsmedicinsktperspektiv. Exempel på andra viktigaaktörer är (), (), universitet och högskolor.Med anledning av vad tarupp i sin motion om en kartläggning avregionala skillnader m.m. kan utskottettill att börja med konstatera att RFVhaft i uppdrag av regeringen att studeradetta. I sin avrapportering av uppdragethar RFV presenterat en rad studier. Ensammanfattning av resultaten görs irapporten skillnader isjukskrivning - hur ser de ut och vadberor de på ? (RFV analyserar 2003:12).Utskottet vill också påminna om att dens.k. HpH-utredningen1 i sitt betänkandeHandlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet (SOU 2002:5) konstaterar attskillnaderna är så stora mellan olikakommuner att den verkliga sjukfrånvaronvarierar med relationen 1 till 7 i förhållande till den förväntadesjukfrånvaron. Utredningen finner dessaskillnader anmärkningsvärda då de inteenbart kan förklaras genom skillnadervare sig i kön, åldersstruktur ellernäringslivsstruktur. Även i AHA-utredningens2 delbetänkande Kunskapslägesjukförsäkringen (SOU 2002:62) gjordes engenomgång av de regionala skillnaderna.Slutsatsen blev där att befolkningssammansättningen i olika länendast kan förklara en mindre del avskillnaderna i ohälsotal.Enligt budgetpropositionen planerar FHIatt tillsammans med och uppdateraden kunskapssammanställning som gjordes isamband med . Sådanasammanställningar planeras dessutom omframgångsrikt regionalt/lokalt folkhälsoarbete inom arbetslivsområdet.Den 2 april 2003 överlämnade den nyssnämnda sittslutbetänkande, "AHA - utredningsinstitutoch mötesplats" (SOU 2003:13) tillregeringen. Utredningen ger där förslagpå hur en mer effektiv och användbarstatistik på området skall kunna tasfram, bl.a. genom ett nytt kvalificeratutredningsinstitut som löpande skallfölja kunskapsutvecklingen inom områdetarbete, hälsa och arbetslinjen. Dessutomföreslår utredningen en ny databas medrelevanta, aktuella och tillgängligauppgifter som gör det möjligt att forskainom området arbete och hälsa och löpandefölja utvecklingen inom samma område.Betänkandet har remissbehandlats ochbereds inomRegeringskansliet.Utskottet vill också, med anledning avCenterpartiets önskemål om enundersökning av "friskhetsfaktorer",hänvisa till vad som anförts ovan underrubriken .Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att det inte finns anledningatt föreslå några ytterligare åtgärdermed anledning av motionerna.Omställningspeng och alternativa aktörerUtskottet konstaterar att ,och Centerpartietåterkommer med förslag om att arbetslösasom inte får ett nytt arbete snabbt skallkunna få en s.k. omställningspeng för attfinansiera arbetsmarknadsåtgärder.Åtgärderna skall enligt motionärernautföras av en mångfald aktörer,exempelvis privata arbetsförmedlingar,privata utbildningsföretag, ideellaföreningar, bemanningsföretag, nätverkoch kooperativ, och de arbetslösasökandena skall få ökat ansvar ochsjälvbestämmande. Detta framhålls ocksåav Moderaterna.I förra årets budgetbetänkande (bet.2002/03:AU1) behandlade utskottetmotsvarande motionsförslag relativtutförligt och har inte ändrat uppfattningom dessa. Därför avstår utskottet frånatt nu gå närmare in på förslagen.Utskottet vill dock framhålla vikten avatt individen står i centrum förarbetsförmedlingens verksamhet.Utskottet ansluter sig med det ovananförda inte till motionerna A263 yrkande4 (c), A310 yrkandena 6 och 7 (fp), A329yrkandena 3 och 4 (kd), A263 yrkande 8(c) och A305 yrkande 9 (m).Centerpartiet tar, som framgått, i sinarbetsmarknadspolitiska motion upp frågorsom rör social ekonomi och då bl.a.kooperativ verksamhet.I budgetpropositionen (utg.omr. 17)definieras social ekonomi som organiseradverksamhet som primärt har samhälleligaändamål, bygger på demokratiskavärderingar och är organisatorisktfristående från den offentliga sektorn.Sådan verksamhet bedrivs i första hand iföreningar, stiftelser och kooperativ.Verksamheterna har allmännytta ellermedlemsnytta, inte vinstintresse, somfrämsta drivkraft. Grundläggande förstörre delen av verksamheterna inom densociala ekonomin är människors vilja tillideella insatser. Regeringen framhåller ibudgetpropositionen attfolkrörelsepolitiken syftar till attstödja och stärka den sociala ekonomin isamhället.Vetenskapsrådet har på regeringensuppdrag genomfört en kartläggning avforskningen om demokrati, offentligförvaltning och folkrörelser . Kartläggningeninnefattar bl.a. forskning om det civilasamhället, ideell sektor, socialarörelser och social ekonomi. Ikartläggningen, som redovisades i oktober2003, föreslås ett strategisktgrundforskningsprogram för att stärkaforskningen om demokrati, offentligförvaltning och folkrörelser. Förslagetbereds nu i Regeringskansliet.Utskottet har en positiv syn påverksamheter som omfattas av begreppetsocial ekonomi. Det djupa engagemang somofta kännetecknar aktörerna inom densociala ekonomin kommer tillnytta såväl för enskilda medborgare somför samhället i stort.Enligt utskottet bör inte motion A263yrkandena 19 och 21 (c) föranleda någottillkännagivande från riksdagen.I motion A276 (c) föreslås en utredningom att föra över medel från detarbetsmarknadspolitiska till detkulturpolitiska området. På förslag frånutskottet i betänkande 2002/03:AU1 avslogriksdagen ett liknande förslag. Utskottetavvisar även det nu aktuella förslaget.Arbetslöshetsersättning, lönebildning,friår m.m.När det gäller de motioner som tar uppfrågor om arbetslöshetsersättning ochlönebildning hänvisar utskottet till sittyttrande tillfinansutskottet (yttr. 2002/03:AU1y). Iyttrandet kommenterade utskottet relativtutförligt de olika borgerligaalternativen till reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Utskottetredovisade där sin även tidigareframförda kritik mot de borgerligaförslagen om kraftigt ökadegenfinansiering iarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet sågdet också som helt orealistiskt att deförslag som lagts fram om en nyarbetslöshetsförsäkring skulle kunnagenomföras så snabbt att de får genomslagpå budgeten . Det ärfrågan om genomgripandesystemförändringar som skulle krävalagändringar och administrativaanpassningar, framhöll utskottet.Det kan i detta sammanhang nämnas attRiksrevisionen enligt sin granskningsplanför påbörjar engranskning av arbetslöshetskassornasmedelshantering och regeltillämpning.Vikten av åtgärder för att främja engod lönebildning betonas imotionsförslag. I sitt avlämnadeyttrande AU1y till finansutskottet togutskottet upp lönebildningen och anfördedå följande:En väl fungerande lönebildning ärockså av avgörande betydelse. Medlöneökningar inom desamhällsekonomiska ramarna blir detmöjligt med lägre arbetslöshet, högresysselsättning och högre produktion.Regeringen framhåller attsysselsättningsmålet förutsättermåttliga nominella löneökningar.Vikten av en väl fungerandelönebildning betonas också av KI i denförutnämnda rapporten omlönebildningen (anm. Lönebildningen -samhällsekonomiska förutsättningar iSverige 2003). En något långsammarelöneökningstakt än vad som är den mesttroliga skulle bidra till en snabbareåterhämtning av konjunkturen ochsysselsättningen enligt KI. Omregering och riksdag genomförstrukturella reformer som ökararbetsutbudet kan arbetsmarknadensparter och medlare genom återhållsammalöneökningar bidra till attsysselsättningen anpassas snabbare motdet högre utbudet. Enligt KI skullearbetslösheten kunna sänkas varaktigtom parterna och medlare tar ännustörre hänsyn till desamhällsekonomiska fördelarna med högsysselsättning och låg arbetslöshet.Arbetsmarknadsutskottet instämmer idetta men vill betona attlönebildningen i första hand är ettansvar för parterna.Utskottet ansluter sig mot ovanståendebakgrund inte till motionerna A305yrkande 3 (m), A329 yrkande 16 (kd), A330yrkandena 2 i denna del, 3 och 4 (kd),A339 yrkande 1 (m) och N412 yrkande 19(kd).Medlingsinstitutets arbetsuppgifter ochroll i lönebildningen behandlas i motionA329 från . Utskotteterinrar om att ,accepteradeinrättandet av institutet om än med vissaförbehåll (bet. 1999/2000:AU5).De uppgifter för institutet somKristdemokraterna pekar på i sin nuaktuella motion motsvarar såvittutskottet kan se i allt väsentligtuppgifter som tilldelades institutetredan när detta skapades. Som ett parexempel kan nämnas att ge stöd till ochsamråda med arbetsmarknadens parter om ensamhällsekonomiskt sund lönebildning ochatt svara för lönestatistik och analyseralöneutvecklingen från bl.a. ettjämställdhetsperspektiv. Det råder ocksåöverensstämmelse i uppfattningen attMedlingsinstitutets verksamhet inte skallleda till statlig inkomstpolitik. Dettaslogs tydligt fast när institutettillkom, och utskottet står även i dagfast vid detta.När det däremot gäller motionärernasförslag om att i besparingssyfte övervägasamverkan eller samlokalisering mellanMedlingsinstitutet och någon annanbefintlig myndighet ställer sig utskottetavvisande till detta. Utskottet är inteberett att föreslå ett tillkännagivandetill regeringen med anledning av den nuaktuella motionen.När det gäller frågan om socialdumpning som tas upp i motion A340 (s)instämmer utskottet till fullo imotionärernas uppfattning att det ärangeläget att motverka denna företeelse.I avsnitt 2.4 som tar upp flera olikafrågor om arbetskraftens rörlighet övergränserna behandlar utskottet frågan omsocial dumpning i samband med attarbetskraft från andra länder kommer tillSverige. Något tillkännagivande i denaktuella frågan är enligt utskottet intemotiverat.Folkpartiet uttrycker som framgåttkraftig kritik mot friåret. Utskottet kanför sin del konstatera att införande avett friår är en av de 121 punkter somSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet enades om i enöverenskommelse .