bet · GQ01NU8 · 2003-04-16 00:00:00 — Detta skulle åstadkomma såvälbättre trygghet som fler arbetstillfällen i glesbygd.Motionären konstaterar att det på det statliga områdetskulle krävas ändringar i regelverket, men attkombinationstjänster inom olika kommunala förvaltningarskulle kunna inrättas utan andra åtgärder änopinionsbildning.En acceptabel nivå av service krävs, enligt motion2002/03:MJ429 (m), för att landsbygden skall vara ett gottalternativ till mer tätbefolkade trakter. Förutomvarierade utkomstmöjligheter, goda kommunikationer ochmöjligheter att starta eget, framhålls också tillgång påbarnomsorg och skola, gärna i alternativ, småskalig regi,som viktiga. Motionärerna yrkar på en skattesubvention avhushållsnära tjänster för att underlätta äldresmöjligheter att bo hemma. Upphävande av ochPostens monopolställning pekas ut som medel för att ökatillgänglighet och närhet till sådan service.Värmlands och möjligheter lyfts fram i motion2002/03:N265 (fp). Motionärerna anför att det är enliberal utgångspunkt att människor skall kunna bo där desjälva vill och ha ett bra liv där. För att hela landetskall kunna brukas krävs, enligt motionärerna, ett klimatsom gynnar investeringar i hela landet.Folkpartiet framför i kommittémotionen 2002/03:N267 sinsyn på regionalpolitiken, vars inriktning sägs skilja sigfrån det beslut som fattade förra året.Motionärerna betecknar rörlighet som en liberal grundidéoch betonar därför vikten av goda kommunikationer ochinfrastruktur i hela landet, så att människor skall kunnabo och arbeta där de vill. Motionärerna anför att målenför regionalpolitiken inte skall vara att skapa jobb iglesbygd och en viss befolkningsfördelning. Målen skall istället vara att skapa förutsättningar - i termer avgrundläggande service och ett gott företagsklimat - förmänniskors frihet att bo och arbeta var som helst.Folkpartiet framhäver i motionen också betydelsen av attdet finns ett rikt kulturliv och bra fritidsaktiviteterför att kunna attrahera och behålla landsbygdsinnevånare,inte minst ungdomar.I motion 2002/03:N270 (kd) anförs att fastboendeskärgårdsbor är en förutsättning för såväl rimlignäringsverksamhet som turistverksamhet i skärgården.Motionärerna beklagar att den statligaskärgårdsutredningen (SOU 1994:43) inte resulterade i enproposition och betonar vikten av en sammanhållenskärgårdspolitik. Fastighetsskattens effekter sägs varaorimliga och den bör ersättas med en avgift föratt täcka service kopplad till fastigheter.Boendeplikt nämns också som ett alternativ som börundersökas som ett led i att trygga ett åretruntboende iskärgården. Frågan om en samlad skärgårdspolitik har,enligt motionärerna, bollats mellan olika utredningar,regeringen och . De hänvisar till tidigarekristdemokratiska förslag om att inrätta ett statligtskärgårdsråd för samordning av skärgårdspolitiken.I den kristdemokratiska kommittémotionen 2002/03:N307pekas skapandet av lokala förvaltningsmodeller ut som ettsätt att rädda arbetstillfällen i glesbygd. Lokal skogs-,sjö- och naturförvaltning sägs kunna ge nyautkomstmöjligheter inom såväl naturvård som turism och bördärför få stöd. Motionärerna uttalar sig vidarepositivt om arbete, som ett exempel pålokal demokrati i ett underifrånperspektiv.Kristdemokraterna föreslår att en vidareutveckling avrådets insatser prövas, exempelvis genom att ge det ensamordnande funktion med placering vid länsbygderåden.Resurser till detta bör tas från anslaget tilllandsbygdsprogrammen.I motion 2002/03:N329 (v) presenteras en lång lista medförslag på åtgärder som enligt motionären borde prövas ochutvärderas i syfte att minska klyftan mellan storstads-och landsbygdsregioner, vilken beskrivs som ett stort hotmot den generella välfärden. Bland åtgärdsförslagen finnsbl.a. riktade stimulansåtgärder för avfolkningsregionerna,medveten regionalpolitisk användning avpensionsfondsmedel, ökade statliga medel till detkommunala utjämningssystemet, nolltaxa i kollektivtrafikenoch specialdesignade yrkesutbildningar för regionalabristyrken.I motion 2002/03:N241 (c) föreslås att ett nytt "HelaSverige skall leva"-projekt initieras. Motionären menaratt vi ser en utarmning av landsbygden, i form avsviktande befolkningsunderlag, försämringar avsamhällsservicen och ett svagare föreningsliv. För attmotverka denna utveckling och skapa framtidstro föreslåsett nytt "Hela skall leva"-projekt finansierat medEU-medel.Motionärerna bakom motion 2002/03:N254 (c) framhållervikten av en skärgårdsmiljö som inte bara lever underturistsäsongen, utan . De pekar på kustområdenapå och i län och som enutomordentlig tillgång. Småföretagande, där turismen är enviktig del, sägs vara basen för utvecklingen av nämndaskärgårdsmiljöer. Ett åtgärdsprogram för en levandeskärgård året runt presenteras, innefattande bl.a.förändrad fastighetstaxering, förbättrade kommunikationer,tryggande av samhällsservice m.m.Öars speciella förutsättningar måste, enligt vad somsägs i motion 2002/03:N323 (c), tas i beaktande i densvenska lagstiftningen, för att det av Sverigeratificerade Amsterdamfördragets artikel 158 skall fyllasmed praktiskt innehåll. Motionärerna lyfter särskilt framGotland, vars beroende av "export" till fastlandsmarknaderi kombination med höga transportkostnader, bör föranledahänsyn, exempelvis gällande Gotlandstrafikens framtid.Motionärerna bakom motion 2002/03:N343 (c) vill gemänniskor fler skäl att flytta till . De konkretaförslag som nämns med detta syfte är att avskrivastudieskulder för dem som bosätter sig i inlandoch att ge turistnäringen goda förutsättningar förutveckling genom att delegera beslut om strandskydd ochskoterleder från stat till kommun.Centerpartiet förordar i motion 2002/03:N345 enavveckling av den traditionella regionalpolitiken medtyngdpunkt på olika bidrag. I dess ställe måste villkorskapas för att tillväxt och utveckling skall komma helalandet till del. Detta kräver, enligt , bådegenerella förändringar och riktade insatser mot särskiltutsatta grupper och regioner i landet.I motionen betonas att stads- och landsbygdsregioner harväldigt olika förutsättningar och därför måste det finnasen särskild politik för vardera. Inom ramen förlandsbygdspolitiken bör insatser göras för utveckling avlandsbygdens näringsverksamhet, tillgänglighet tillservice, utbildning och utveckling av personliga resursersamt infrastruktur och kommunikation. Ett institut förlandsbygdsforskning bör inrättas för att samordna insatservid en mängd institutioner.Centerpartiet vill också ha en särskild skärgårdspolitiksom speciellt tar hänsyn till de stora skillnaderna mellanåretruntliv och friluftsliv och deras effekter påsamhället och miljön. Motionärerna menar att skärgårdensattraktionskraft för säsongsboende baseras på förekomstenav en naturlig och yrkesmässig åretruntaktivitet.Planeringsförutsättningar och lagstiftning som hanteraslokalt krävs för att skapa livskraftigaskärgårdssamhällen.Stödjande av s.k. klusterbildningar, dvs. ansamlingar avföretag med liknande verksamhet, framhålls i motionen somen strategi för att uppnå god tillväxt även på en relativtliten arbetsmarknad. Motionärerna betonar att sådant stödinte får hindras av administrativa gränser och att stödetinnefattar också sådana aktörer, exempelvis högskolor ochregionala offentliga aktörer, som i sin tur stöderproduktionssystemet/klustret.Vissa kompletterande uppgifterStatliga insatser för utsatta kommuner och landstingRiksdagen har godkänt inrättandet av ett särskilt statsbidrag för åren2003 och 2004 till kommuner och landsting medbefolkningsminskning (prop. 2001/02: 4, bet.2001/02:FiU3). Av dessa medel kommer 150 miljoner kronorper år att användas för att stödja kommuner medbefolkningsminskning. beslutade vid höstensbudgetbehandling att också förlänga det särskildaomställningsbidraget till landsting med kraftigbefolkningsminskning till att omfatta även åren 2003 och2004, till ett värde av ca (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU3). För samverkan mellankommuner och landsting beräknas 125 miljoner kronorfördelas under perioden 2002-2004.Det kommunala utjämningssystemet är underutredning av den parlamentariskt sammansattaUtjämningskommittén (ordförande: landshövding ). I utredningens direktiv (dir. 2001:73) angessärskilt att kommittén skall analysera och lämna förslagtill hur kommuner och landsting med kraftigbefolkningsminskning kan ges likvärdiga förutsättningaratt tillhandahålla vård, omsorg och utbildning. Vidaresägs att förslag bör lämnas om hanteringen av deeftersläpningseffekter som uppstår i kommuner med kraftigbefolkningsökning. Dessutom skall de samlade effekternaför enskilda kommuner och landsting av utjämningssystemetoch andra betalningsströmmar (specialdestineradestatsbidrag m.m.) belysas. I detta sammanhang skallkommittén även beakta om den åldersrelaterade delen av detgenerella statsbidraget till kommunerna kan medföra riskför över- och underkompensation. Utredningen skallredovisa sitt uppdrag senast den 1 oktober 2003.I sammanhanget kan också nämnas den tillsattaparlamentariska (ordförande: landshövdingMats ) med uppdrag att se över strukturen ochuppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. I denförsta etappen skall kommittén, enligt direktiven (dir.2003:10), bl.a. identifiera, belysa och övergripandeanalysera de samhällsförändringar som inverkar på ochskulle kunna föranleda förändringar av strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan staten,landstingen och kommunerna. Ett delbetänkande skallredovisas senast den 15 december 2003.Samordning mellan statliga myndigheter och bolagI av regeringen antagna riktlinjer för arbetet med de regionalatillväxtprogrammen betonas länsstyrelsernas kommandeansvar för statligt helhetsperspektiv och att stödja eneffektiv samordning av statliga myndigheter(N2002/10715/(delvis), N2002/9153/).Länsstyrelserna skall, enligt riktlinjerna, bl.a. bidratill en utveckling av hållbarhetsperspektivet genom attsamordna statliga myndigheter på området, möjliggörastatlig finansiering av programmen genom dialog mednationella och regionala statliga myndigheter för attpåvisa samordningsvinster och verka för statligsektorssamverkan inom ramen för programmen samt vid behovuppmärksamma regeringen på frågor som kan stärkamöjligheterna till samverkan.Även för sektorsmyndigheterna betonas i regeringensriktlinjer myndigheternas deltagande i sektorsövergripandeverksamhet. I syfte att bl.a. främja en sådan medverkanhar regeringen givit ett antal myndigheter i uppdrag attdelta i det s.k. samordningsuppdraget. Syftet meduppdraget är bl.a. att identifiera områden för samordningmellan politikområden och att utveckla metoder för eneffektiv samordning av särskild betydelse för denregionala utvecklingspolitikens måluppfyllelse.Samordning mellan olika statliga bolag berörs iavsnittet om servicefrågor.Glesbygdsverkets framtida rollMed anledning av motionsyrkanden om ansvaret för den statligapolitiken för gles- och landsbygdsfrågor och i synnerhetskärgårdsfrågor, har som tidigare nämnts Glesbygdsverketsframtida roll utretts. Den särskilda utredaren (docentErik ) har överlämnat sitt förslag tillregeringen i betänkandet Mot en ny landsbygdspolitik (SOU2003:29).Enligt gällande instruktioner har tilluppgift att genom påverkan på olika samhällssektorer verkaför goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheterför gles- och landsbygdsbefolkningen i olika delar avlandet med tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt iskärgårdsområdena (SFS 1990:1008, 1 §).I utredningens betänkande föreslås ett antalförändringar av såväl roll sompolitikområdet i stort. Utredningen föreslår att ensärskild utvecklingsinriktad landsbygdspolitik införs,frikopplad från den regionala utvecklingspolitiken.Utgångspunkten för landsbygdspolitiken föreslås vara detnationella intresset av en landsbygd som är ekonomisktlivskraftig, som har höga natur- och kulturvärden ochsocialt välfungerande och levande byar, bygder och orter.Glesbygdsverket föreslås byta namn till Landsbygdsverketoch dess anslag bör flyttas från utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling till politikområdetLandsbygdspolitik under utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringar (under ett omdöptLandsbygds- och jordbruksdepartement). En ny utredning börtillsättas för att djupare analysera den framtidalandsbygdspolitiken med utgångspunkt i två frågor:landsbygden som livsmiljö och den glesa strukturensproblem.I väntan på den föreslagna utredningen föreslås det nyaLandsbygdsverkets uppdrag bli att verka för godalevnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för gles-och landsbygdsbefolkningen i olika delar av landet.Verkets roll som tillhandahållare av expertkunskap ochanalys stärks medan uppgiften att främja genom påverkan påolika samhällssektorer tonas ned.När det gäller den geografiska prioriteringen föreslås enflexibel definition av lands- och glesbygd som varierasberoende på vilka förhållanden som avses. Den särskildageografiska prioriteringen av inland ochskärgårdsområden skall enligt förslaget slopas.SkärgårdenSom ovan redovisats föreslås i nyssnämnda utredningsbetänkande attGlesbygdsverkets särskilda prioritering av bl.a.skärgårdsområden skall slopas.I för åretruntboendei kust och skärgård () analyseras, bl.a. medhjälp av jämförelser med situationen i , ochÅland, åtgärder för att stärka åretruntboendet iskärgårdsområdena.Regeringen beslutade att beviljaSkärgårdarnas riksförbund för år 2003,bl.a. för att främja samverkan mellan olika organisationeri skärgården.Lokalt näringsliv och klusterVerket för näringslivsutveckling () har fått regeringens uppdragatt genomföra ett program under år 2002-2004 för lokalnäringslivsutveckling som ger stöd till projekt somförbättrar samspelet mellan den lokala och regionalanäringslivsutvecklingen. Länsstyrelserna har fått iuppdrag att utarbeta och genomföra lokala program förentreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete m.m. undersamma tidsperiod. Dessa program beskrivs närmare iavsnittet Lokal utveckling.I budgetpropositionen (utgiftsområde 19 s. 17) beskrivsvissa insatser med inriktning på att främjaföretagskluster. Regeringen gav i september 2002Delegationen för utländska investeringar i (),Verket för innovationssystem () och i uppdragatt genomföra ett nationellt program för utveckling avinnovationssystem och kluster under perioden 2002-2004.Programmet skall omfatta totalt ,exklusive medfinansiering. Syftet sägs vara att främjautvecklingen av innovationssystem och kluster ochdärigenom stärka den regionala konkurrenskraften.Regeringen har även beslutat att genomföra ett programom totalt , exklusive medfinansiering,för utveckling av industri-, mineral-, ballast- ochstenindustrierna inom stödområdena under perioden2002-2004. Syftet med programmen sägs vara att skapa enhållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnandebranscherna. Regeringen har dessutom beslutat attgenomföra ett program för att främja en hållbar tillväxtinom det nationella träklustret ,som omfattar totalt , exklusivemedfinansiering. Syftet beskrivs vara att främjautvecklingen av det större nationella skogsklustret.Nyligen har en slutrapport (Ds 2003:18) inkommit från enutredning med uppdrag att föreslå åtgärder som stödjer,stimulerar, utvecklar och kompletterar bil- ochkomponenttestklusterverksamheten i övre inland.Lokalt kultur- och föreningslivDe s.k. Leader-programmens syfte, inom ramen för ,har varit att främja landsbygdsutveckling genom lokalmobilisering och lokalt föreningsliv, ofta med deltagandeav och verksamhet riktad mot ungdomar. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet omfattarlandsbygdsutvecklingsprogrammet Leader+ 1,2 miljarderkronor under perioden 2000-2006.Verksamheten inom Leader har till viss del varit enfortsättning på den verksamhet som startade skall leva. Regeringen har, enligtbeslut , beviljat HelaSverige skall leva bidrag med för år2003. av medlen skall användas för attfinansiera länsbygderådens verksamhet lokalt och regionalti form av direkta bidrag till dessa. Regeringen motiverardet särskilda stödet till det lokala utvecklingsarbetetmed arbetets förmåga att tillvarata människors kreativitetoch vilja till förändring, vilket sägs vara av betydelseför genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken.I sammanhanget kan också nämnas den pågående utredningenom allmänna samlingslokaler (särskild utredare:riksdagsledamot (s) ). En av utredningenshuvuduppgifter (dir. 2002:40) är att utreda i vilkenutsträckning de allmänna samlingslokalerna är tillgängligaför det lokala föreningslivet samt olika gruppersnyttjande av lokalerna. Utredningen beräknas avsluta sittarbete senast den 31 december 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den regionala utvecklingspolitik somriksdagen beslutade om förra året utgör en god grund förutveckling i alla delar av landet. Som påpekas ibudgetpropositionen kommer det dock även fortsättningsvisatt behövas riktade åtgärder för geografiskt avgränsadeområden, som ur ett nationellt perspektiv bedöms hasärskilda behov. Sådana riktade åtgärder kan komma såvälgenom som genom nationella insatser.Tillgång till grundläggande samhällsservice är, sompåpekas i vissa motioner, en förutsättning för utvecklingoch god livsmiljö i glesbygdsområden. Utskottet delar defarhågor som framförs i vissa motioner för försämrademöjligheter att tillhandahålla viktig offentlig service ikommuner och län med vikande befolkningstal. En angelägeninsats i detta sammanhang är, enligt utskottets mening, desärskilda statsbidragen till kommuner och landsting medbefolkningsminskning. Det är också viktigt förutvecklingen på att frågan om hur offentligservice skall kunna tryggas även i delar av landet därbefolkningen sjunker utreds inom ramen för såvälUtjämningskommitténs som arbete.Utskottet vill härutöver understryka vikten av de insatserför tryggande av kommersiell och offentlig service somredovisats i föregående avsnitt.Förutom tryggande av en grundläggande samhällsservicevill utskottet framhålla tillgången till arbete somcentral för utveckling och god livsmiljö iglesbygdsområden. Utskottet har i tidigare avsnittframhållit den betydelse som de regionalatillväxtprogrammen, liksom programmen för lokalnäringslivsutveckling respektive för entreprenörskap, harför att stimulera företagande och arbetsskapande i olikadelar av landet. Utskottet vill, med anledning av vissamotionsyrkanden, också erinra om de särskilda insatser medinriktning på att främja företagskluster som regeringenföreslagit. Utskottet har ingen annan åsikt änmotionärerna när det gäller klusterbildningars förtjänsterför att uppnå tillväxt och arbetstillfällen även på mindrearbetsmarknader.Slutligen vill utskottet betona betydelsen av ett riktkulturliv även utanför storstadsområdena, inte bara förmänniskors livsmiljö, utan också för möjligheten attminska utflyttning från glesbygdsområden och för att fåungdomar att stanna kvar eller återvända dit. En stormängd lokala kulturprojekt har tillgång till såvälstatliga bidrag som stöd från EU-program.Med hänvisning till vad som anförts bör avslåsamtliga här behandlade motionsyrkanden.Utvecklingen i län och regionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner inriktade påutvecklingen i specifika landsdelar. Statligaåtgärder som begärs för olika delar av landet börprövas inom ramen för den generella politik sombeslutas av riksdag och regering.Motionerna och vissa kompletterande uppgifterDe motioner som berör åtgärder i särskilda län ellerregioner har förtecknats nedan, liksom kompletterandeuppgifter och hänvisningar till ytterligare information omde frågor som tas upp i respektive motion.----------------------------------------------------------|LÄN/ |MOTION |ÖNSKADE |VISSA KOMPLETTERANDE ||REGION | |ÅTGÄRDER |UPPGIFTER |----------------------------------------------------------|/ |2002/03:|Hinder mot |Slutrapporten från ||Öresunds-|T377 |utveckling i |||regionen|(fp) ||särskilda utredare av|| | |måste rivas. |nordbors rättigheter|| | | |vid bosättning i andra|| | | |nordiska länder|| | | |avlämnades || | | |2002 (ANP 2002:719). || | | | || | | |är ordförande|| | | |för det nordiska|| | | |regeringssamarbetet || | | |. Regeringen|| | | |avser därvid bl.a. att|| | | |prioritera || | | |underlättandet av|| | | |rörlighet över gränser|| | | |för nordiska|| | | |medborgare, genom att|| | | |verka för att olika|| | | |gränshinder och onödig|| | | |byråkrati avskaffas. || | | | || | | |Gränsintegrationsproblematiken || | | |har behandlats|| | | |i betänkande|| | | |2002/03:KU8. || | | | || | | |Regionen är föremål|| | | |för stöd via EU:s|| | | |Interreg III-|| | | |initiativ, syftande|| | | |till att främja|| | | |samarbete och|| | | |integration över|| | | |nationsgränser. || | | | || | | |avlämnade i|| | | |en|| | | |granskning || | | |(Territorial Regional|| | | |Review) över|| | | |, i|| | | |vilken samordning av|| | | |bl.a. fysisk planering|| | | |och arbetsmarknad|| | | |efterlystes. Rapporten|| | | |har || | | |varit föremål för|| | | |diskussion i|| | | |. || | | | || | | |Den s.k. Sink-|| | | |utredningen föreslår i|| | | |sitt betänkande (SOU|| | | |2003:12) restriktivare|| | | |regler för|| | | |schablonbeskattning av|| | | |(främst danska)|| | | |gränspendlare. |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Rivande av 30 |Se motion || |N236 |specificerade |2002/03:T377. || |(c) |hinder mot | || | |Öresundsintegration,| || | |på bl.a. | || | |skatte- och | || | |arbetsmarknadsområdena.| |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Förbättring av |Se motion || |N255 |integrationsarbetet|2002/03:T377. || |(kd) |i norra | || | |, genom | || | |att exempelvis | || | |förenkla | || | |pendling och | || | |studier. | |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Tillkännagivande| || |N340 |om vikten av | || |(c) |regional balans | || | |i grundservicen | || | |i . | |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Regionala |Se motion || |N346 |särlösningar i |2002/03:T377. || |(m) |arbetsmarknadsregleringen| || | |föreslås för | || | |att öka | || | |tillväxt och | || | |stimulera | || | |Öresundsintegration.| |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Harmonisering |Se motion || |N353 |av olika |2002/03:T377. || |(s) |regelverk | || | |mellan | || | |nordvästra | || | |och | || | || || | |efterlyses. | |----------------------------------------------------------||2002/03:|Insatser för |||län |N243 |att utveckla |(dir. 2001:73) skall|| |(s) |föreslås, |bl.a. analysera och|| | |t.ex. |lämna förslag till hur|| | |kompensation, |kommuner och landsting|| | |via |som genomgår|| | |utjämningssystemet,|befolkningsförändringar || | |för höga |skall kunna|| | |kostnader för |tillförsäkras en|| | |offentlig |likvärdig nivå av|| | |service, |vård, omsorg och|| | |utbyggnad av |utbildning. || | |E22:an och | || | |bättre | || | |miljöinsatser i | || | |. | |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Förenklade |Småföretagandets || |N252(c) |regelverk, |villkor behandlas|| | |lägre skatter |närmare i betänkande|| | |och förbättrad |2002/03:NU7. || | |infrastruktur | || | |föreslås för | || | |att stimulera | || | |småföretagandet | || | |i län. | |----------------------------------------------------------| |2002/03:|En karta av |Enligt || |N253 |åtgärder |planer skall|| |(c) |föreslås för |nyinvesteringar i|| | |regional |E22:an motsvarande 2,9|| | |utveckling och |miljarder kronor göras|| | |tillväxt i |.|| | |län och |Dessutom beräknas|| | |hela landet. |ytterligare väg|| | | |göras || | | |mötesseparerande. || | | |Högskolans anslag ökas|| | | |till 2003.|| | | |Många av de mer|| | | |allmänt hållna|| | | |förslagen har|| | | |besvarats av || | | |i samband med höstens|| | | |beredning av prop.|| | | |2002/03:1. |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Åtgärder för |Motion med liknande || |N256 |att stärka |inriktning avslogs av|| |(c) |livskraft i |utskottet || | |Emådalsområdet |(bet. 2001/02:NU4).