bet · GQ01KU26 · 2003-02-13 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förstärkt skydd för fri- ochrättigheterRiksdagen avslår motionerna2002/03:K379 yrkandena 7, 8 och 10samt 2002/03:K386.Reservation 1 (m)2.En utredning om mänskliga fri- ochrättigheterRiksdagen avslår motion 2002/03:K375.Reservation 2 (kd)3.VärdekommissionRiksdagen avslår motion 2002/03:K361.Reservation 3 (kd)4.LivsåskådningRiksdagen avslår motion 2002/03:K307yrkande 1.5.SamvetsklausulRiksdagen avslår motion 2002/03:Ub495yrkande 1.Reservation 4 (kd) - villkorad6. Förbud mot rasistiska organisationerRiksdagen avslår motion 2002/03:K322.7. Åtgärder mot det politiska våldetRiksdagen avslår motion 2002/03:K385yrkande 10.Reservation 5 (fp)8. Negativ föreningsfrihetRiksdagen avslår motion 2002/03:K379yrkande 13.Reservation 6 (m, fp, kd, c)9. RetroaktivitetsförbudRiksdagen avslår motionerna2002/03:K237 och 2002/03:K241 yrkande35.Reservation 7 (m, kd, c)10. Skyddet mot diskriminering i2 kap. 15 § regeringsformenRiksdagen avslår motionerna2002/03:K275, 2002/03:K310 yrkande 2och 2002/03:L249 yrkande 8.Reservation 8 (v, mp)Reservation 9 (fp)Reservation 10 (kd) - villkorad11. Begreppet sexuell läggning i1 kap. 2 § regeringsformenRiksdagen avslår motionerna2002/03:K310 yrkande 1Reservation 11 (fp, mp)12. Samordning av ombudsmän m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:K241 yrkande 37, 2002/03:K280,2002/03:K395, 2002/03:Ju364 yrkande23, 2002/03:So444 yrkande 3,2002/03:Sf289 yrkande 6, 2002/03:Sf334yrkande 43 och 2002/03:A213 yrkande 2.Reservation 12 (fp)Reservation 13 (mp)13. MinoritetsombudsmanRiksdagen avslår motion 2002/03:K366.14. Översyn av lagstiftningenRiksdagen avslår motion 2002/03:So512yrkande 5.Reservation 14 (fp, mp)15. Åtgärder för att motverkaheteronormativitetRiksdagen avslår motion 2002/03:Ub556yrkande 6.16. De nationella minoriteternasskydd och delaktighetRiksdagen avslår motionerna2002/03:K264 yrkandena 1-4 samt2002/03:K421.17. Utvidgning av samiskaförvaltningsområdetRiksdagen avslår motion 2002/03:K277yrkande 1.18. Omfattningen av detfinskspråkiga förvaltningsområdetRiksdagen avslår 2002/03:K277 yrkande2, 2002/03:K294 i denna del,2002/03:K324 och 2002/03:K391.19. MinoritetsfrågorRiksdagen avslår motionerna2002/03:K294 i denna del och 2002/03:K277 yrkande 3.20. Äldreomsorg för denfinsktalande minoritetsgruppenRiksdagen avslår motion 2002/03:K420.21. nr 169Riksdagen avslår motion 2002/03:K394.Reservation 15 (fp, mp)22. TeckenspråketRiksdagen avslår motion 2002/03:K220.23. Svenskt medborgarskapRiksdagen avslår motion 2002/03:K408.Reservation 16 (m)24. ÄganderättRiksdagen avslår 2002/03:K216yrkandena 1 och 2, 2002/03:K323 och2002/03:K379 yrkande 12.Reservation 17 (m, fp, kd, c)25. avslår motion 2002/03:K272.Reservation 18 (v)26. Upprättelse för personer somplacerades i interneringslägerRiksdagen avslår motion 2002/03:K339yrkandena 1 och 2.Reservation 19 (v, mp)27. Rättigheter för människoaporRiksdagen avslår motion 2002/03:K342.28. Partibidrag från fackligtanslutna personerRiksdagen avslår motion 2002/03:K384yrkandena 1-4.Reservation 20 (m, fp, kd, c, mp)den 13 februari 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), KenthHögström (s), (), MatsEinarsson (v), (), HenrikS Järrel (m), (),(), (),(), (), (),() och ().2002/03:KU26KU26I detta betänkande behandlas 55motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Motionerna gäller ettförstärkt skydd för fri- ochrättigheterna, skydd för livsåskådning,förbud mot rasistiska organisationerm.m., ett skydd för negativföreningsfrihet och mot retroaktivlagstiftning,antidiskrimineringslagstiftningen, denationella minoriteterna, skydd förteckenspråket, möjlighet att återkallaett svenskt medborgarskap, skyddet föräganderätten, och ett skydd församvetsfrihet. Vidare behandlas motionerom stöd till åtgärder mot rasism ochfrämlingsfientlighet, internationellakvinnodagen som helgdag, upprättelse förpersoner som placerats iinterneringsläger och rättigheter förmänniskoapor.Utskottet har avstyrkt samtligamotionsyrkanden. 20 reservationer haravgetts.InnehållsförteckningSammanfattning 1Innehållsförteckning 2Utskottets förslag tillriksdagsbeslut 5Utskottets överväganden 9Framväxten av det svenska fri- ochrättighetsskyddet regeringsform 10Förstärkta fri- och rättigheter1976 reform 10Grundlagsfäst integritetsskydd 11Inkorporering avEuropakonventionen och andrafri- och rättighetsfrågor 11Förstärkt skydd för utsattagrupper och ett skydd förmiljön 12Gällande bestämmelser 13Regeringsformen 13Europakonventionen 14EU-stadga om de grundlägganderättigheterna 14Förstärkt skydd för fri- ochrättigheterna, m.m. 15Motionerna 15Bakgrund 17Utskottets ställningstagande 25Livsåskådning 27Motionen 27Bakgrund 27Tidigare behandling 30Utskottets ställningstagande 30Samvetsklausul 31Motionen 31Bakgrund 31Tidigare behandling 32Utskottets ställningstagande 33Förbud mot rasistiskaorganisationer, m.m. 33Motionerna 33Bakgrund 34Tidigare behandling 38Utskottets ställningstagande 38Negativ föreningsfrihet 39Motionen 39Gällande regler 39Tidigare riksdagsbehandling 40Utskottets ställningstagande 41Retroaktivitetsförbud 41Motionerna 41Gällande regler m.m.. 42Tidigare behandling 43Utskottets ställningstagande 44Skydd mot diskriminering 44Motionerna 44Tidigare behandling m.m. 47Utredning om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning 49Utskottets ställningstagande 51Nationella minoriteter 52Motioner 52Bakgrund 54Tidigare behandling 59Utskottets ställningstagande 61Teckenspråket 62Motionen 62Bakgrund 63Tidigare behandling 64Utskottets ställningstagande 64Svenskt medborgarskap 64Motionen 64Bakgrund 65Tidigare behandling 65Utskottets ställningstagande 67Äganderätten 67Motionerna 67Gällande regler 69Tidigare riksdagsbehandlingm.m. 70Utskottets ställningstagande 71Internationella 71Motionen 71Bakgrund 72Utskottets ställningstagande 73Upprättelse för personer somplacerades i interneringsläger 73Motionen 73Tidigare behandling 73Utskottets ställningstagande 76Rättigheter för människoapor 76Motionen 76Gällande regler 76Tidigare behandling 77Utskottets ställningstagande 77Partibidrag från fackligt anslutnapersoner 77Motionen 77Bakgrund 78Utskottets ställningstagande 79Reservationer 801.Förstärkt skydd för fri- och rättigheter (punkt 1) 802.En utredning om mänskliga fri- och rättigheter (punkt 2)813. (punkt 3) 824. Samvetsklausul (punkt 5 - villkorad) 835.Åtgärder mot det politiska våldet (punkt 7) 846. Negativ föreningsfrihet (punkt 8) 857. Retroaktivitetsförbud (punkt 9) 858.Skyddet mot diskriminering i 2 kap. 15 § regeringsformen(punkt 10) 869.Skyddet mot diskriminering i 2 kap. 15 § regeringsformen(punkt 10) 8710.Skyddet mot diskriminering i 2kap. 15 § regeringsformen(punkt 10 - villkorad) 87Ställningstagande 8711.Begreppet sexuell läggning i 1kap. 2 § regeringsformen(punkt 11) 8812.Samordning av ombudsmän m.m.(punkt 12) 8813.Samordning av ombudsmän m.m.(punkt 12) 8914.Översyn av lagstiftningen(punkt 14) 9015.ILO-konventionen nr 169(punkt 21) 9016.Svenskt medborgarskap (punkt 23) 9117.Äganderätt (punkt 24) 9118.Internationella (punkt 25) 9219.Upprättelse för personer somplacerades i interneringsläger(punkt 26) 9320.Partibidrag från fackligtanslutna personer (punkt 28) 94Ställningstagande 94Särskilda yttranden 951. Förbud mot rasistiskaorganisationer (punkt 6) 952. Samordning av ombudsmän m.m.(punkt 12) 953. Utvidgning av det samiskaförvaltningsområdet (punkt 17) 954. Omfattningen av detfinskspråkiga förvaltningsområdet(punkt 18) 965. Minoritetsfrågor (punkt 19) 966. (punkt 23) 96Bilaga 1 Förteckning över behandladeförslag 97Motioner från allmänna motionstiden 97Bilaga 2 Reservanternas lagförslag(reservation 8) 103Förslag till lag om ändring iregeringsformen 103Utskottets övervägandenFramväxten av det svenska fri- ochrättighetsskyddetRedan konungabalken i från mitten av 1300-taletinnehöll föreskrifter med inriktning påskydd för medborgarna. Konungen skullestyrka, älska och vårda all rättvisa ochsanning och undertrycka all vrångvisa ochosanning och all orätt samt vara sinallmoge trogen och trofast, så att hanicke skulle fördärva någon, fattig ellerrik, på något sätt till liv eller lemmar,utan att han var lagligen förvunnen,såsom lagen säger och rikets rätt, ochhan skulle icke heller på något sätt taganågot gods från någon utom enligt lag ochefter laga dom.Delar av denna konungaed togs in isenare konungaförsäkringar samt i 1719,1720 och regeringsformer.Även regeringsform innehöll enbestämmelse vars syfte var att skydda denenskilde mot övergrepp av den styrandemakten, 16 §. Där fastslogs vissarättsstatliga och för individenväsentliga principer - inga ingrepp i denenskildes personliga frihet, välfärd ochegendom utan laga rannsakan och dom,skydd mot husrannsakan, garanti för lagadomstol samt religionsfrihet - vilkaingår som ett viktigt led i demedborgerliga fri- och rättigheterna. Ibestämmelsen nämns dock över huvud tagetinte vare sig yttrandefriheten,mötesfriheten eller föreningsfriheten.Med undantag för tryckfriheten ochrätten att ta del av allmänna handlingarväxte dock de medborgerliga fri- ochrättigheterna fram i sin moderna form iden vanliga lagstiftningen. Utvecklingeni aktualiseradeemellertid frågan om ett starkare skyddför de medborgerliga fri- ochrättigheterna. tingstenska utredningen för attutreda frågan om "införande iregeringsformen av sådana principer, somför det fortbestående svenska samhälletvar av den fundamentala vikt att de ejmåtte kunna åsidosättas utangrundlagsändring". Utredningens förslag,som lades fram , ledde dock intetill någon lagstiftningsåtgärd.Erfarenheterna från andra världskrigetföranledde att frågan togs upp på nytt.Författningsutredningen tillsattes år1954 och lade i sitt slutbetänkande år1963 fram ett förslag till nyregeringsform som innehöll ett särskiltkapitel om grundläggande fri- ochrättigheter. På grund av bl.a. denremisskritik som framfördes ansågs detatt förslaget inte kunde läggas tillgrund för en författningsreform. En nyutredning, ,tillsattes därför för attslutföra arbetet på en ny författning.1974 års regeringsform kom i alltväsentligt att bygga påGrundlagberedningens avgivnaförslag (SOU 1972:15).1974 års regeringsformI förarbetena till regeringsformframhöll departementschefen att denpolitiska utvecklingen visat att endemokrati kan växa fram och befästas utanatt grundlagen innehåller några bindanderegler om lagstiftningens innehåll i formav en fri- och rättighetskatalog av detslag som ofta återfinns i utländskaförfattningar. Enligt departementschefenmåste medborgarnas främsta skydd motövergrepp ligga i det demokratiskasystemet som sådant med fritt verkandepolitiska partier som slår vakt om degrundläggande politiska rättigheterna,med fria val byggda på allmän och likarösträtt, med behandling i avlagförslag och med en vidsträckt allmändebatt. Departementschefen framhöll attden yttersta garantin för fri- ochrättigheter är demokratins förankring ifolkopinionen (prop. 1973:90 s. 192).Vad departementschefen hade uttalatföranledde ingen erinran frånkonstitutionsutskottet. Utskottet varangeläget att framhålla att i dessa delarinte förelåg någon meningsskiljaktighetinom utskottet. Däremot förelåg delademeningar i fråga om sättet för ochomfattningen av regleringen i grundlag avmedborgerliga fri- och rättigheter (bet.KU 1973:26, s. 40 f.).Regeringens förslag till nyregeringsform byggde, som nämnts, påGrundlagberedningens förslag. När detgäller fri- och rättighetsregleringenutgjorde beredningens förslag resultatetav en kompromiss som innebar attregeringsformen i fråga om de politiskafri- och rättigheterna och den personligafriheten skulle innehålla klarabeskrivningar men medge att dessa fri-och rättigheter skulle kunna begränsasgenom enkel majoritet. Lagprövningsrättenerkändes men skulle inte skrivas in iregeringsformen.Förstärkta fri- och rättigheter 1976Vid behandlingen av förslaget tillregeringsform begärde en nyutredning med uppgift att i hela dessvidd på nytt överväga frågan om regleringi grundlagen av skyddet för enskildas fri-och rättigheter. Syftet med arbetetskulle vara dels att sträva efter attuppnå ett utbyggt skydd i grundlag för depolitiska fri- och rättigheterna, delsatt överväga frågan om en utvidgning avrättighetsområdet i övrigt. Denna uppgiftutfördes av fri- ochrättighetsutredning (SOU 1975:75) ochledde fram till vissa ändringar iregeringsformen.Ändringarna innebar att de rättsligtsett bindande reglerna sammanfördes i 2kap. Vidare utökades de rättigheter somendast kan begränsas genomgrundlagsändring. Även de rättigheter somkan inskränkas genom vanlig lag utökadessamtidigt som möjligheterna att beslutaom rättighetsbegränsande lag inskränktes(prop. 1975/76:209, bet. KU 1975/76:56).1979 års reformEn ny utredning,, fick iuppdrag att utreda några frågor som varföremål för olika meningar. I utredningenenades de fyra största riksdagspartiernaom flera förstärkningar av skyddet för deredan införda rättigheterna genom ettsärskilt förfarande vidrättighetsbegränsande lagstiftning,utökad lagrådsgranskning och ettgrundlagsfästande av lagprövningsrätten(SOU 1978:34). Utredningsförslaget fördesfram till riksdagsbeslut (prop.1978/79:195, bet. KU 1978/79:39).Grundlagsfäst integritetsskyddDen infördes iregeringsformen en grundregel om skyddför den enskildes personliga integritetvid dataregistrering. Ändringen byggde påett förslag från (Ds Ju 1987:8).Alla riksdagspartier var företrädda ikommittén, som var enig i sitt förslag(prop. 1987/88:57, bet. 1987/88:KU19).Samtidigt gjordes en mindre justering ifråga om mötes- ochdemonstrationsfriheterna (prop.1986/87:151, bet. 1987/88:KU36).Inkorporering av ochandra fri- och rättighetsfrågorDen träffades enöverenskommelse i olikaförfattningsfrågor mellanriksdagspartierna. Av överenskommelsenframgår bl.a. att de förslag som denparlamentariska hade lagt fram idelbetänkandet Fri- och rättighetsfrågor(SOU 1993:40) skulle läggas till grundför lagstiftning. , som tillsattes år1991, hade i uppdrag dels att överväga enförstärkning av regeringsformens fri- ochrättighetsskydd liksom att utreda frågorsom rörde domstols kontroll av normbeslutoch förvaltningsbeslut, dels att övervägaom och i så fall hur Europakonventionenskulle kunna införlivas med den internasvenska rätten. Kommittén hade fått storfrihet att ta upp olika frågor på deområden som uppdraget avsåg. I direktivennämndes emellertid särskilt rätten tillenskilt ägande, beskattningsmaktensgränser, närings- och yrkesfriheten ochden s.k. negativa föreningsfriheten samtden med fri- och rättigheterna förenadelagprövningsrätten. Utöver de idirektiven särskilt nämnda frågornaprövade kommittén också om det bordeinföras grundlagsskydd för rätten tillliv, rätten till utbildning ochföräldrarätten, rätten till arbete ochfackliga rättigheter samt förallemansrätten. Kommittén prövade även omförfarandet vid rättighetsbegränsandelagstiftning behövde förändras.Fri- och rättighetskommittén föreslogatt regeringsformens bestämmelse omegendomsskydd skulle utformas så att dengav en närmare precisering av detegendomsskydd som ger.Vidare föreslog kommittén ett uttryckligtförbehåll för allemansrätten och att detskulle införas ett grundlagsskydd förnärings- och yrkesfriheten samt enbestämmelse som garanterar alla barn rättatt kostnadsfritt få grundläggandeutbildning i allmän skola. Kommitténföreslog också att Europakonventionenskulle inkorporeras i den svenska rättengenom en särskild lag och att det skulleinföras en särskild bestämmelse iregeringsformen som stadgar att lag ellerannan föreskrift inte får meddelas istrid med åtaganden på grund avEuropakonventionen. Enligt kommitténsbedömning stod svensk lagstiftning påpraktiskt taget alla områden iöverensstämmelse med Europakonventionen.Fri- och rättighetskommitténs förslagfördes fram till riksdagsbeslut (prop. 1993/94:117, bet. 1993/94:KU24,rskr. 1993/94:246, bet. 1994/95:KU5,rskr. 1994/95:11).Förstärkt skydd för utsatta grupper ochett skydd för miljönFrågan om att stärka grundlagsskyddet förvissa utsatta grupper diskuterades underen . I betänkandetHomosexuella och samhället (SOU 1984:63)föreslog Utredningen om homosexuellassituation i samhället att reglerna på fri-och rättighetsområdet i 2 kap. 15 och 20§§ regeringsformen skulle kompletterasoch även omfatta missgynnanden på grundav sexuell läggning. Med sexuell läggningavsåg utredningen hetero-, homo- ochbisexuell läggning. Förslaget leddeemellertid inte till lagstiftning bl.a.på grund av svårigheter att finna enändamålsenlig begränsning av detföreslagna grundlagsförbudet (prop.1986/87:124, bet. SoU 1986/87:31).I betänkandet Ett samhälle för alla(SOU 1992:52) föreslogs att 2 kap.regeringsformen skulle kompletteras meden ny paragraf där det sägs att lag ellerannan föreskrift inte får innebära attnågon medborgare missgynnas på grund avfunktionshinder. Förslaget avstyrktes avde rättsliga remissinstanserna. Ibetänkandet nia - nio vägaratt utveckla bemötandet av personer medfunktionshinder (SOU 1999:21) togs fastapå kritiken och man föreslog i ställetett tillägg till 1 kap. 2 § andra stycketregeringsformen enligt vilket detsärskilt skulle åligga det allmänna attverka för att alla medborgare oavsettkön, ålder, funktionshinder, ras, sexuellläggning, etnisk, språklig eller religiöstillhörighet skall kunna uppnå fulldelaktighet och jämlikhet i samhället.Den 2 september 1999 beslutaderegeringen direktiv till enparlamentarisk kommitté med uppdrag attutreda vissa frågor som rörderegeringsformen. 1999 årsförfattningsutredning gavs i sinaursprungliga direktiv i uppdrag bl.a. attse över lydelsen av regeringsformensbestämmelse om egendomsskydd, 2 kap. 18§. fick utredningen genomtilläggsdirektiv i uppdrag att bl.a.föreslå hur skyddet för miljön samtfunktionshindrades och andra utsattagruppers delaktighet och jämlikhet isamhället skulle regleras i 1 kap. 2 §regeringsformen. Enligttilläggsdirektiven fick de invändningarsom framförts mot att i 2 kap.regeringsformen införa en ny bestämmelseom förbud mot diskriminering avfunktionshindrade anses ha en sådan tyngdatt ett stärkt skydd för såväl denna somandra utsatta grupper borde ske inomramen för programstadgandet i 1 kap. 2 §regeringsformen. 1999 årsförfattningsutredning avgav i februari2001 delbetänkandet Vissa grundlagsfrågor(SOU 2001:19). Utredningen hänvisade tillatt när det gäller stiftande och ändringav grundlag eftersträvas normalt störstamöjliga enighet. Någon uppgörelse överpartigränserna om regeringsformensbestämmelse om egendomsskydd, 2 kap.18 §, kunde inte nås och utredningen ladedärför inte fram något förslag tilländrad lydelse. 1999 årsförfattningsutrednings förslag tilländringar i 1 kap. 2 § regeringsformenfördes fram till riksdagsbeslut (prop. 2001/02:72, bet. 2001/02:KU18,bet. 2002/03:KU6, rskr. 2002/03:15).Gällande bestämmelserRegeringsformenEnligt 1 kap. 2 § regeringsformen skallden offentliga makten utövas med respektför alla människors lika värde och förden enskilda människans frihet ochvärdighet. Den enskildes personliga,ekonomiska och kulturella välfärd skallvara grundläggande mål för den offentligaverksamheten. Det skall särskilt åliggadet allmänna att trygga rätten tillhälsa, arbete, bostad och utbildning samtatt verka för social omsorg och trygghet.Det allmänna skall främja en hållbarutveckling som leder till en god miljöför nuvarande och kommande generationer.Det allmänna skall verka för attdemokratins idéer blir vägledande inomsamhällets alla områden samt värna denenskildes privatliv och familjeliv. Detallmänna skall verka för att allamänniskor skall kunna uppnå delaktighetoch jämlikhet i samhället. Det allmännaskall motverka diskriminering avmänniskor på grund av kön, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung,språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, åldereller annan omständighet som gäller denenskilde som person. Etniska, språkligaoch religiösa minoriteters möjligheteratt behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas.Det är inte fråga om en rättsligtbindande regel utan om ett program- ochmålsättningsstadgande som ger uttryck förvissa särskilt viktiga principer församhällsverksamhetens inriktning.Stadgandets främsta funktion är attålägga det allmänna att positivt verkaför att de ifrågavarande målsättningarnai största möjliga utsträckningförverkligas.1 kap. 2 § regeringsformen ger, tillskillnad från reglerna i 2 kap. om degrundläggande fri- och rättigheterna,inte upphov till några rättigheter förden enskilde. Den enskilde kan alltsåinte med stöd av 1 kap. 2 §regeringsformen påkalla domstolsingripande mot det allmänna. I vilkenutsträckning det allmänna lever upp tillmålsättningarna kan enbart bli föremålför politisk kontroll. Stadgandet kandock få rättslig betydelse somtolkningsdata vid tillämpningen av olikarättsregler.I 2 kap. regeringsformen finns samlatbestämmelserna om grundläggande fri- ochrättigheter. Kapitlet inleds med enbeskrivning av de positivaopinionsfriheterna: yttrandefriheten,informationsfriheten, mötesfriheten,demonstrationsfriheten, föreningsfrihetenoch religionsfriheten. De negativaopinionsfriheterna behandlas inästföljande paragraf och innebär ettskydd mot tvång att ge till känna sinåskådning i politiska, religiösa,kulturella eller dylika hänseenden ochatt tillhöra sammanslutningar för sådanaåskådningar samt skydd mot tvång attdelta i demonstrationer o.d.Kapitlet innehåller också bestämmelserom skydd mot integritetskränkanderegistreringar (3 §), förbud motdödsstraff (4 §), förbud mot kroppsstraffoch tortyr (5 §), skydd motkroppsvisitation och andra påtvingadeingrepp (6 §), förbud mot landsförvisningoch skydd för medborgarskap (7 §),rörelsefrihet (8 §), rätt tilldomstolsprövning vid frihetsberövande (9§), förbud mot retroaktiva straff- ochskattelagar (10 §), rätt till offentligrättegång och förbud mot att inrättadomstol för redan begången gärning (11§). Föreskrifter om möjligheterna attgöra begränsningar i de nämnda fri- ochrättigheterna finns i 12-14 §§. Ikapitlet finns ocksådiskrimineringsförbud såvitt avser ras,hudfärg och etniskt ursprung (15 §) samtkön (16 §).Vidare innehåller kapitlet bestämmelserom rätten till fackliga stridsåtgärder(17 §), egendomsskydd och allemansrätt(18 §), upphovsrätt och angränsanderättigheter (19 §), närings- ochyrkesfrihet (20 §) och rätten tillutbildning (21 §). Fri- ochrättighetsregleringen i 2 kap. gällertill stor del även till förmån förutlänningar som vistas i (22 §).Kapitlet avslutas med en bestämmelse (23§) om att lag eller annan föreskrift intefår meddelas i strid med Sverigesåtaganden enligt Europakonventionen.Det skydd för fri- och rättigheter somges i 2 kap. regeringsformen gällergentemot det allmänna och inte mellanenskilda. Bestämmelserna i 17 § och 19 §kan ses som undantag från denna regel.EuropakonventionenEuropakonventionen är uppdelad itre avdelningar. Rättigheter och friheterbehandlas i avdelning I (artikel 2-18).Konventionen innehåller bestämmelser omrätten till liv (artikel 2), förbud mottortyr samt omänsklig och förnedrandebehandling och bestraffning (artikel 3),förbud mot slaveri, träldom ochtvångsarbete (artikel 4), rätten tillfrihet och personlig säkerhet (artikel5), rätten till domstolsprövning och enrättssäker process (artikel 6), förbudmot att döma till straff utan stöd i lagoch mot retroaktiva straffdomar (artikel7), rätten till skydd för privat- ochfamiljeliv, hem och korrespondens(artikel 8), rätten till tanke-, samvets-och religionsfrihet (artikel 9), rättentill yttrandefrihet (artikel 10), rättentill församlings- och föreningsfrihet(artikel 11), rätten att ingå äktenskap(artikel 12), rätten till ett effektivträttsmedel (artikel 13) samt förbud motdiskriminering (artikel 14).