bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag och avstyrker motionerna Sf327yrkande 17, Sf358 yrkande 6, Sf359 yrkande 3, Sf366yrkande 12, Sf389 yrkande 1 i denna del, Sf397yrkandena 19 och 33 i denna del och Fi240 yrkande 19i denna del.19:3 HandikappersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:3Handikappersättningar.Vidare bör avslå motionsyrkandenom en allmän översyn av handikappersättningoch om ersättningsnivåerna.Jämför reservation nr 38 (kd).Gällande bestämmelserEnligt de bestämmelser som gäller fr.o.m. den 1januari 2003 utges handikappersättning tidigastfr.o.m. juli månad det år den försäkrade fyller 19år (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257). För rätt till handikappersättningkrävs att försäkrad för avsevärdtid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådanomfattning att han eller hon i sin dagligalivsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annaneller behöver hjälp av annan för att förvärvsarbetaeller har betydande merutgifter på grund av sitthandikapp.Handikappersättning utbetalas med belopp som perår motsvarar , eller avprisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattningeller merutgifternas storlek.PropositionenAntalet personer med handikappersättning uppgick2002 till drygt 60 000, vilket är en ökning jämförtmed . Enligt regeringen beräknas antaletminska som en följd av att den nedre åldersgränsenför rätt till ersättning höjts fr.o.m. den 1 januari2003.I propositionen föreslås att till anslaget 19:3Handikappersättningar anvisar ett ramanslag på 1 224miljoner kronor.Motioner utan anslagseffekt budgetåret 2004Marietta de () begär i motion Sf217ett tillkännagivande om en steglöshandikappersättning med en nedre gräns på exempelvis25 % av prisbasbeloppet. Motionären anser detta varaett mer rättvist individanpassat system.Sven () begär i motion Sf273 etttillkännagivande om att en översyn behövergöras av handikappersättningens nivåer. Motionärenanser att dagens nivåer bör ändras till , ,och av prisbasbeloppet för att bättremotsvara de faktiska merkostnader som den enskildehar.Även () begär i motion Sf349att andra ersättningsnivåer än de nuvarande börövervägas. Motionären anser även att åtgärder börvidtas för att minska antalet felaktiga beslut omhandikappersättning.I motion So642 av m.fl. (kd)yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om atthandikappersättningen görs till föremål för enövergripande översyn. Motionärerna framhåller attregelverket inte på ett optimalt sätt medför att denenskilde får ersättning för sina merkostnader. Omhandikappersättning skall bli den ersättning förmerkostnader och hjälpbehov som från början varriksdagens avsikt måste handikappersättningen sesöver.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser inte att det är aktuellt att göra enallmän översyn av handikappersättningen eller attöverväga andra nivåer i förmånen. Beträffandeeventuella felbeslut pågår arbete med att förbättrarättssäkerheten inomsocialförsäkringsadministrationen. Administrationenär även föremål för utredning bl.a. i syfte att ökarättssäkerheten.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf217, Sf273, Sf349 och So642 yrkande 5. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill anslaget 19:3.19:4 Arbetsskadeersättningar m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar m.m. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om att privatiseraarbetsskadeförsäkringen och om att överföraarbetssjukdomarna tillsjukpenningförsäkringen och färdolycksfallentill trafikförsäkringen.Jämför reservationerna nr 39 (m), 40 (kd), 41(v, c, mp) och 42 (v).Gällande bestämmelserDen som förvärvsarbetar här i riket är enligtsocialförsäkringslagen (1999:799) försäkrad förarbetsskada. Detsamma gäller den som genomgårutbildning i den mån utbildningen är förenad medsärskild risk för arbetsskada. Lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring (LAF) omfattar skador tillföljd av olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet. Även olycksfall vid färd till och frånarbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färdenföranleddes av och stod i nära samband med arbetet.Reglerna för ersättning enligt LAF genomgickomfattande förändringar . Den 1 januari1993 höjdes beviskravet vid prövning av enarbetsskada, och slopades rättentill arbetsskadesjukpenning för den som är försäkradenligt AFL.Under 2002 har beslutat om fleraändringar i arbetsskadeförsäkringen (prop.2001/02:81, bet. 2001/02:SfU10, rskr. 2001/02:213).Beviskravet har sänkts för skador som inträffar den1 eller . Vid en helhetsbedömningskall en skada anses ha uppkommit av ett olycksfalleller annan skadlig inverkan i arbetet omövervägande skäl talar för det. För den som ådragitsig en arbetsskada utges i regel endast ersättning iform av arbetsskadelivränta. Enligt bestämmelser somgäller från utges livränta omnedsättningen av arbetsförmågan är varaktig ellerkan antas bestå under . Ersättningenskall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomstsom den försäkrade haft som oskadad och den inkomstsom han eller hon trots skadan kan beräknas få.Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till7,5 prisbasbelopp. Livräntan, som tidigare räknatsom med förändringarna i prisbasbeloppet, skall förpersoner födda eller senare från och med 2004årligen räknas om med ett tal som motsvarar hälftenav inkomstindexets reala förändring med tillägg förinkomstindexets hela prisförändring. Därtill har densom fått sin skada godkänd som arbetsskada fr.o.m.den 1 januari 2003 även fått rätt till kompensationför det inkomstbortfall som systemet med karensdagmedför. Ersättning utges , ominte den försäkrade visar att inkomstbortfall haruppstått för flera karensdagar.Arbetsskadeförsäkringen finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter, avavgiftsunderlaget sedan den 1 januari 2003.PropositionenI propositionen föreslås att anvisar ettramanslag på 6 473 miljoner kronor.Anslaget för arbetsskadeersättning uppgick 2002till . Det faktiska utfalletblev . För innevarandeår beräknas utgifterna understiga fastställt anslagmed närmare 170 miljoner kronor.Kvaliteten i handläggningen av arbetsskadeärendenhar enligt propositionen förbättrats . Detuppsatta riksmålet korrekt handlagda ärendenöverträffades . För ärenden omarbetsskadelivränta är dock genomströmningstidenfortfarande oacceptabelt lång och har ökat medytterligare 2001. Den uppgick 2002till hela . Spridningen mellanförsäkringskassorna var likaledes fortsatt mycketstor och varierade mellan 261 och 947 dagar.Det kan antas att antalet nybeviljade livräntorkommer att fortsätta öka, bl.a. på grund av de nyabevisreglerna som bedöms göra det lättare för främstkvinnor att få sina besvär godkända som arbetsskada.Trots detta beräknas antalet utbetalade livräntorminska eftersom personer födda eller senarefr.o.m. 2003 inte längre har rätt tillarbetsskadelivränta ålder.Medelbeloppet för livränta beräknas öka ganskakraftig framöver, huvudsakligen beroende på de nyaindexeringsreglerna som trädde i kraft den 1 januari2003.Enligt propositionen har RFV fått i uppdrag attfölja förändringarna i arbetsskadeförsäkringensersättningsmönster och mäta försäkringens effekterför kvinnor och män. En detaljerad analys skalllämnas i samband med årsredovisningen för 2004.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf366 yrkande13 att beslutar att anvisa 300 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 8 begärs att tidigare bevisregler iarbetsskadeförsäkringen återinförs.Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf265 iyrkande 4 att färdolycksfall till och från arbetetlyfts ur försäkringen för arbetsolycksfall ochbetalas genom trafikförsäkringen. I yrkande 5 begärsatt bevisregler i arbetsskadeförsäkringenåterinförs.FolkpartietI motionerna Sf359 yrkande 4 av m.fl.(fp) och Fi240 yrkande 19 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp) begärs att beslutaratt anvisa mindre än vadregeringen föreslagit. Skador till följd avtrafikolyckor bör enligt motionärerna betalas av denobligatoriska trafikförsäkringen. Arbetsolycksfallendäremot bör brytas ut till en separat försäkring somär obligatorisk för arbetsgivaren.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf389yrkande 1 i denna del att beslutar attanvisa mindre än vadregeringen föreslagit. De sänkta beviskraven iarbetsskadeförsäkringen bör återkallas i avvaktan påen samlad översyn av socialförsäkringssystemet.Övriga motionerSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf265yrkandena 1-3 förslag om en riskdifferentieradarbetsskadeförsäkring, om att arbetsolycksfallskiljs från arbetssjukdomar och arbetssjukdomarna påsikt överförs till sjukförsäkringen samt om attövergången från en offentlig arbetsskadeförsäkringtill ett arbetsskadeobligatorium för arbetsgivareutreds.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf371 etttillkännagivande om att utreda konsekvenserna av attprivatisera arbetsskadeförsäkringen.Arbetsskadeförsäkringen bör enligt motionärernaöverföras till arbetsmarknadens parter.I motion Sf384 av m.fl. (m, fp, kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av attutforma en ny försäkring för arbetsskador somhanteras av privata försäkringsbolag. En sådanordning skulle leda till en mer kompetent ochförsäkringsmässig hantering.Sven-Erik m.fl. (v) begär i motion Sf280yrkande 1 ett tillkännagivande om koncentreradhandläggning av arbetsskadeärenden. Handläggningenbör koncentreras till minst en arbetsskadeenhet perlän. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attutvärdera reformeringen av bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen vad gäller diskrimineringenav kvinnor. Motionärerna anser att reformen den 1juli 2002 bör utvärderas.I motion Sf329 av och () begärs ett tillkännagivande om attarbetsgivaren bör stå för halva kostnaden förrehabilitering av arbetsskadade och att detta börgälla oavsett om den enskilde kan återgå tilltidigare arbete eller inte.Ulla m.fl. (v) begär i motion MJ410yrkande 6 ett tillkännagivande om att symtomen påelöverkänslighet bör betraktas som grund förbedömning av arbetsskada. Elöverkänsliga personertvingas övertala läkaren att sätta annan diagnos änelöverkänslighet på läkarintyget för att interiskera att stå utan sjukpenning. Detta är inteacceptabelt eftersom det från miljösynpunkt ärviktigt att läkarintyget visar den rätta diagnosen.Elöverkänslighet bör kunna läggas till grund förbedömning av arbetsskada.I motion Bo262 av () begärs iyrkande 4 ett tillkännagivande om attförsäkringskassan och RFV åläggs en riksnormerandehanteringsprocess för bedömning och ersättning förelskador/elöverkänslighet.Utskottets ställningstagandeAnslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m.Som framgår ovan har beslutatom förändringar av arbetsskadeförsäkringen. Blandannat har beviskravet vid prövning av en arbetsskadasänkts. I samband med behandling avförslaget om ändrade bevisregler m.m. slog utskotteti betänkande 2001/02:SfU10 fast att enarbetsskadeförsäkring i offentlig regi som bygger påett generellt arbetsskadebegrepp, som äveninnefattar arbetssjukdomar och färdolycksfall, ochdär beviskravet är mindre strikt ger ett bra skyddvid arbetsskada för både kvinnor och män och entillräcklig avgränsning mot skador som har andrauppkomstorsaker än arbete. Utskottet avstyrkte medhänvisning härtill motionsyrkanden om attprivatisera arbetsskadeförsäkringen och om att lyftaut färdolycksfall och arbetssjukdomar urarbetsskadeförsäkringen. Utskottet finner inteanledning att frångå sitt tidigare ställningstagandei dessa frågor.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker därmed motionerna, Sf359 yrkande 4, Sf265yrkandena 4 och 5, Sf366 yrkandena 8 och 13, Sf389yrkande 1 i denna del och Fi240 yrkande 19 i dennadel.Övriga motionerUtskottet anser att även motionerna Sf265 yrkandena1-3, Sf371 och Sf384 bör avslås med hänvisning tillvad utskottet anfört ovan och avstyrker därförmotionsyrkandena i fråga.När det gäller frågan om att utvärderabevisreglerna har regeringen i proposition2001/02:81 förklarat dels att en kontrollstationskall införas , då bl.a. effekten avregeländringarna och kostnadsutvecklingen skallanalyseras, dels att ett system för ärendehanteringskall skapas som ger tillgång till detaljeradstatistik för arbetsskadeärenden. I regleringsbrevetför 2002 fick RFV i uppdrag att inom ramen för detbefintliga statistiksystemet vidta åtgärder som gördet möjligt att följa förändringar iarbetsskadeförsäkringens ersättningsmönster och mätaförsäkringens effekter för kvinnor och män. Avårsredovisningen framgår att RFV påbörjatdetta arbete och att det kommer att fortsätta under2003. I regleringsbrevet har RFV fått iuppdrag att analysera dels vilka effekterändringarna i arbetsskadeförsäkringen den 1 juli2002 och haft för de försäkrade,dels den kostnadsutveckling som kan hänföras tillregeländringarna. En detaljerad analys skall lämnasi samband med årsredovisningen . Motbakgrund av vad nu anförts anser utskottet attmotion Sf280 yrkande 2 inte påkallar någon åtgärdfrån sida. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.Utskottet ser positivt på det förhållandet attkvaliteten i handläggningen har förbättrats menanser att handläggningstiden är oacceptabelt lång.Det går dock inte att bortse från det förhållandetatt arbetsskadeförsäkringen är både komplicerad ochställer krav på omfattande kunskaper i olikaavseenden och att en lång handläggningstid i vissafall inte går att undvika. Dagens situation äremellertid inte tillfredsställande.Ett sätt att komma till rätta med problemet medför långa handläggningstider kan vara attkoncentrera handläggningen till en eller fleraförsäkringskassor. En särskild utredare har haft iuppdrag att lämna förslag till utformning av enkoncentrerad arbetsskadehandläggning samt till huren kunskapsbank för frågor om samband mellanarbetsmiljö och sjukdom kan byggas upp ochorganiseras. Utredaren har lämnat delbetänkandetKoncentrerad arbetsskadehandläggning förlikformighet och rättvisa (SOU 2002:80) ochslutbetänkandet Att samla och sprida kunskap omskadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering(SOU 2003:1). Delbetänkandet har remissbehandlats.Därefter har det överlämnats till utredningen omöversyn av socialförsäkringsadministrationen, . Denna utredning har i tilläggsdirektiv(dir. 2003:62) fått i uppdrag att i samband medöversynen av socialförsäkringsadministrationen lämnaförslag till beslutsfunktion vid koncentreradhandläggning av socialförsäkringsärenden samt tillhur koncentrerad handläggning av t.ex.arbetsskadeärenden kan inordnas i den framtidaorganisationsstrukturen. har den 18november 2003 lämnat sitt slutbetänkandeFörsäkringskassan - Den nya myndigheten (SOU2003:106). Frågan om handläggningen av arbetsskadorskall koncentreras och i så fall till en eller fleraförsäkringskassor är således fortfarande föremål förberedning. Utskottet anser att resultatet avberedningen bör avvaktas och avstyrker motion Sf280yrkande 1.I en av motionerna framförs att arbetsgivaren börstå för halva kostnaden vid rehabilitering avarbetsskadade. Förutsättningen för att få livräntaenligt LAF vid arbetslivsinriktad rehabilitering äratt rehabiliteringsåtgärden är föranledd avarbetsskadan. Det innebär att fram till den tidpunktdå skadan uppfyller kraven för prövning enligt LAFskall frågan om rehabilitering bedömas enligt AFL. Iregel beviljas inte rehabiliteringsersättning enligtAFL än . Om rehabiliteringen ärföranledd av en arbetsskada finns det däremot intenågot hinder mot att bevilja livränta underarbetslivsinriktad rehabilitering som är längre änett år. I regeringens arbete för att öka hälsan iarbetslivet ingår bl.a. åtgärder för att förstärkaarbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter att minskaohälsan i samhället. Enligt propositionen skall ettsystem baserat på sådana drivkrafter införas under2004. Huruvida ett sådant system även kommer att tasikte på arbetsgivares ansvar för rehabilitering avarbetsskadade är inte känt. Omkostnaderna för sådan rehabilitering har sin grund iarbetsförhållandena på den aktuella arbetsplatsen ärdet enligt utskottet logiskt att arbetsgivaren harett särskilt ansvar härvidlag. I avvaktan på ettsystem för ekonomiska drivkrafter för arbetsgivareatt minska ohälsan anser utskottet emellertid attdet saknas skäl för att göra någotuttalande i frågan. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf329.I ovan nämnda slutbetänkande, SOU 2003:1, harförslag lämnats om inrättande av en kunskapsbank därkunskap om arbetsmiljöfaktorers eventuellaskadlighet samlas, sammanställs och publiceras.Kunskapsbanken skall ha som sitt primära syfte attfungera som ett hjälpmedel och tillhandahållaunderlag för bedömningar i arbetsskadeärenden. Närdet gäller sjukdomsbesvär som är mycket svårbedömdai arbetsskadehänseende, t.ex. elöverkänslighet, kanförekomsten av en kunskapsbank vara av storbetydelse vid arbetsskadebedömningen. Utskottetanser att beredningen av utredningsförslaget böravvaktas och avstyrker därmed motion MJ410 yrkande6. Även motion Bo262 yrkande 4 avstyrks med detanförda.19:5 Ersättning för kroppsskadorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:5 Ersättningför kroppsskador.PropositionenFrån anslaget bekostas bl.a. ersättningar enligtlagen (1977:265) om statligt personskadeskydd i defall en skada inträffar under militär verksamhet,vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkani räddningstjänst, vid vård på kriminalvårdsanstaltm.m. Även krigsskadeersättningar till sjömän samtkostnader för vissa yrkesskadeersättningar bekostasfrån anslaget.I propositionen föreslås att till anslaget 19:5 anvisar ettramanslag på 58,6 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.19:6 och 19:7 AllmännaförsäkringskassorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning dels till anslaget 19:6Riksförsäkringsverket, dels till anslaget19:7 Allmänna försäkringskassor.Därmed bör avslå motionsyrkandenom annan medelsanvisning till anslagen 19:6och 19:7.Riksdagen bör bemyndiga regeringen attunder 2004 för anslaget 19:6 ingå ekonomiskaförpliktelser som, inklusive tidigareåtaganden, medför utgifter på högst 12miljoner kronor efter 2004.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om krav på försäkringsläkare,utbildning av läkare i försäkringsmedicin,myndighetskontroll av försäkringsläkare,förstatligande av försäkringskassorna,dröjsmålsränta samt missbruk inomsocialförsäkringen.Jämför reservationerna nr 43 (m), 44 (fp), 45(kd), 46 (fp), 47 (kd) och 48 (mp).PropositionenFörsäkringskassorna ansvarar för handläggning ochutbetalning av socialförsäkringsersättningar ochbidrag samt att förebygga och minska ohälsa ochaktivt arbeta med rehabilitering.Sedan budgetåret 1999 har RFV fått ekonomisktutrymme för att stödja och medverka till attforskning bedrivs inom området för socialförsäkring.Med anledning härav föreslås att regeringenbemyndigas att i fråga om ramanslaget19:6 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter om högst 12miljoner kronor efter 2004.I propositionen anges att socialförsäkringensadministration (SFA) måste fungera väl för atttilltron till den allmänna försäkringen skallbibehållas och stärkas. Nödvändiga förutsättningarför detta är att försäkringen handläggs rättssäkertoch kompetent i en effektiv organisation. SFA är ettav regeringens viktigaste verktyg i arbetet för attuppnå det nationella målet att halvera sjukfrånvaronfrån arbetslivet till 2008. Den stora utmaningenför administrationen ligger därföri att uppnå framgång i arbetet inom ohälsoområdet.Det kräver en utvecklad samverkan med andramyndigheter och organisationer samt en optimalanvändning av tillgängliga resurser.Förändringar som genomfördes ochden i socialförsäkringensadministration syftade till att utvecklaorganisationens effektivitet samt tydliggöra ansvaroch befogenheter. Det har dock, enligt regeringensuppfattning, visat sig att trots förändringarnakvarstår många problem. I budgetpropositionen för2003 konstaterar regeringen att förklaringen till destora skillnader i resultat som fortfarande kanpåvisas mellan försäkringskassorna i huvudsak finnsi interna faktorer hossocialförsäkringsadministrationen, nämligen ledning,kontroll och styrning. Till detta kommer ocksåbehovet av kraftfulla åtgärder för att brytaohälsoutvecklingen och för att använda samhälletssamlade resurser på bästa sätt för den försäkrade.Enligt regeringen finns fortfarande storaskillnader mellan hur regler tillämpas och hur deförsäkrade blir bemötta i olika delar av landet.Utvärderingar visar att medborgarna inte fårtillgång till socialförsäkringen på lika villkor.För vissa ärenden är handläggningstiderna alltförlånga. Samordningen av rehabiliteringen avlångtidssjuka har totalt sett inte varitframgångsrik.Produktiviteten hos försäkringskassorna har ökatsamtidigt som kvaliteten i handläggningen i stort äroförändrad. Antalet ärenden hos försäkringskassornahar ökat och då särskilt inom ohälsoområdet. Antaletårsarbetare hos försäkringskassorna har legat på enstabil nivå som volymerna ökatmed . Resursflexibiliteten har ökat successivtoch omfördelning av personalstyrkan har gjorts motärendeslag med volymökningar, främstsjukpenningärenden. Trots denna omfördelningkvarstår problem med handläggningen av långasjukskrivningar och bristande insatser inomrehabiliteringsområdet.Genomströmningstiderna för ärenden isocialförsäkringsnämnd, SFN-ärenden, har inteförändrats nämnvärt jämfört med . Tiderna förhandläggning av assistansersättning,handikappersättning och vårdbidrag är och har längevarit oacceptabelt långa. Variationen mellanförsäkringskassorna är stor. har pågåttett samverkansprojekt mellan RFV ochförsäkringskassorna som syftat till att avsluta delängsta pågående ärendena avseende personer medfunktionshinder. Genomströmningstiden för ärenden omarbetsskadelivränta är även fortsatt oacceptabeltlång men varierar mycket mellan de olikaförsäkringskassorna.Regeringen beslutade om en översynav socialförsäkringsadministrationen (dir.2002:166). En särskild utredare har genomförtöversynen och har lämnat ett delbetänkande den 17juni 2003 (SOU 2003:63). I betänkandet harföreslagits att de 21 försäkringskassorna ochRiksförsäkringsverket tillsammans bör bilda en nystatlig myndighet. I slutbetänkandet som har lämnatsden (SOU 2003:106) har utredningenföreslagit en principiell utformning av den nyamyndigheten som bör inrättas den 1 januari 2005.Regeringen har i budgetpropositionen angivit attden avser att skyndsamt överväga frågan om attinordna försäkringskassorna och RFV i en nysammanhållen statlig myndighet.Det nationella målet att öka hälsan i arbetslivetberör SFA på flera sätt. Framför allt gäller detrehabiliteringsarbetet, men åtgärder är ocksånödvändiga på försäkringskassorna inomärendehandläggningen för att höja kvaliteten, stärkarättssäkerheten, öka effektiviteten och förbättraservicen.SFA har sammantaget tillförts och tillförs extraresurser för arbete mot ohälsan om 441 respektive458 för åren 2003 och 2004.Inriktningen på insatserna har - förutomatt ytterligare personal har anställts - varitutbildnings- och informationsinsatser. RFV har bl.a.inlett en informationssatsning som riktar sig tillde försäkrade, arbetsgivarna och läkarna.Utbildningen av läkare och försäkringsläkare iförsäkringsmedicin pågår. Vidare har utbildning avförsäkringskassornas personal, såväl handläggare somchefer, startat . Utbildningen inriktasmot bättre styrning och förändrade arbetsmetoder.Sjukfallen skall bedömas tidigare ochavstämningsmöten mellan den försäkrade ochförsäkringskassan, där även t.ex. denintygsskrivande läkaren och arbetsgivaren deltar,har successivt införts i handläggningen av sådanaärenden.