bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Medhänvisning till dessa omföringar beräknasanslaget till 19,4 miljoner kronor.I motion föreslås enbesparing om på anslaget.Rikstrafiken: TrafikupphandlingTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2003 förslag790 000 793 000 -100 - - +100000 000Anslaget 36:13 Trafikupphandlingfinansierar statens upphandling avtransportpolitiskt motiveradinterregional kollektiv persontrafik samtandra kostnader som går att hänföra tillRikstrafikens uppgifter. Anslaget haräven fått användas för utredningar medanknytning till kollektiv persontrafik.Statens kostnader har för år 2002fördelats på följande sätt mellan deolika trafikslagen:Transport Miljonermedel kronorTågtrafik 353Busstrafi 89kFärjetraf 196ikFlygtrafi 21kRegeringen föreslår för nästa budgetåratt viss utredningsverksamhet m.m. somtidigare finansierats över anslagetfortsättningsvis skall belasta anslagetRikstrafiken: Administration. Vidareanges att ett särskilt stöd om 10miljoner kronor bör utgå förglesbygdstrafiken i de fyra nordligastelänen i avvaktan på attKollektivtrafikkommitténs betänkandebehandlats. Mot denna bakgrund beräknasför nästa budgetår en anslagsanvisning på793 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet anser attupphandlingsanslaget bör minskas med 100miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag. En effektivisering avupphandlingsorganisationen och ett ökatsamarbete med trafikhuvudmännen tordemöjliggöra en rimlig trafikstandard tilllägre kostnad, menar motionärerna. Andratrafiklösningar än tågtrafik bör ocksåkunna prövas.Enligt har staten ettansvar för en väl fungerandeinfrastruktur i alla delar av landet.Detta ansvar gäller även att en rimligkollektivtrafik skall kunna upprätthållasi glesbygder och då inte barainterregional trafik utan även trafikinom länen. De ekonomiskt ansträngdakommunerna och landstingen har ingamöjligheter att satsa de nödvändigaresurser som krävs när staten minskarsina statsbidrag och kraftigt höjerdiesel- och fordonsskatterna.Centerpartiet förordar mot denna bakgrundatt ett nytt anslag inrättas avsett förupphandling av kollektivtrafik iglesbygd. För nästa budgetår föreslås att100 anvisas underanslaget.Utskottets ställningstagande tillförslagen om anslag inomverksamhetsområde Interregional kollektivpersontrafikUtskottet konstaterar att en välfungerande kollektivtrafik kan ses som endel av den grundläggande samhällsservicenoch att trafiken därmed har storbetydelse för uppfyllandet av detransportpolitiska målen. Den bidrar tillökad välfärd, regional utveckling ochjämlikhet genom att ge människormöjlighet att nå arbetsplatser, skoloroch olika typer av service. En ökad andelkollektivt resande är därför en viktigkomponent i arbetet med att utforma ettlångsiktigt hållbart transportsystem. denna bakgrund har en statligutredning identifierat,analyserat och beskrivitkollektivtrafikens problem ochmöjligheter, formulerat mål och visionersamt föreslagit förändringar avorganisation, regelverk o.d. av betydelseför kollektivtrafikens utveckling och ettökat kollektivt resande. I avvaktan påatt utredningens förslag bereds välkomnarför sin del utskottet den av regeringenföreslagna medelsberäkningen för såvälRikstrafikens administration somtrafikupphandling och avstyrkerföljaktligen samtliga motionsförslag.Verksamhetsområde Forskning och analysViss internationell verksamhetTusental kronorTusental kronorAnslag 2003 Regeringens förslag m fp kd c7 500 2 500 - - - -För kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor isamband med deltagande i vissa internationella organisationer harinrättats ett särskilt anslag, 36:14 Viss internationell verksamhet.Regeringen beräknar medelsbehovet till , vilket innebären neddragning med nära två tredjedelar för nästa budgetår.Statens väg- och transportforskningsinstitutTusental kronorAnslag 2003 Regeringens förslag mp fp kd c33 245 34 276 - - -1 000 -Verksamheten vid ()finansieras huvudsakligen genom avgifter. Institutets totala omslutninguppgår till nära . För myndighetenskostnader för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning,administration m.m. utgår statliga medel som anvisas över anslaget 36:15Statens väg- och transportforskningsinstitut. Regeringen föreslår för år2004 en medelsanvisning på till VTI. Vidare förordasatt anslagets användningsområdet utökas så att anslaget också kan användastill forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt.Kristdemokraterna föreslår i sin motion en besparing på ,jämfört med regeringens förslag.Statens institut för kommunikationsanalysTusental kronorAnslag 2003 Regeringens förslag m fp kd c48 742 52 727 - - -2 000 -() är huvudansvarig myndighetför transportstatistik. Regeringen föreslår en ökning av anslaget till SIKAmed till följd bl.a. av pris- och löneomräkningoch ökade kostnader för statistikproduktion med hänsyn till EU-krav.Enligt bör anslaget i jämförelse med regeringens förslagminskas med 2 miljoner kronor.Utskottets ställningstagande till förslag till anslag inomverksamhetsområdet och analysUtskottet motsätter sig besparingsförslag vad gällersåväl VTI som . Enligt utskottets mening bör beräkna anslageninom verksamhetsområdet i enlighet med regeringens förslag. Följaktligenavstyrks motion i motsvarande delar.VägarUtskottets förslag i korthetRiksdagen föreslås godkänna regeringens förslag om ekonomiska förpliktelseravseende väghållning och statsbidrag.Beträffande motionsförslag om vägvisning välkomnar utskottet det initiativsom har vidtagit för att åstadkomma en enhetlig tillämpning ihela landet av regelverket. Vidare framhåller utskottet de enskildavägarnas betydelse i det svenska vägnätet.Med anledning av en motion om de problem som uppkommer genom attöverlastavgift inte kan tas ut när man kör med ett för tungt fordon påenskild väg, utgår utskottet från att regeringen bereder frågan skyndsamtoch återkommer till med ett förslag som tillgodoser syftet imotionen.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Jämför reservation 4 (m, fp, kd och c)Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ett förslag i proposition 2003/04:1utgiftsområde 22 kommunikationer inom verksamhetsområde Vägar. Regeringenföreslår att riksdagen3. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:2 Väghållningoch statsbidrag ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 37 efter 2004.Vidare behandlar utskottet förslag i följande 41 motioner:Miljöfrågor avseende vägtrafik- 2002/03:T497 av och ()- 2003/04:T259 av ()- 2003/04:T266 av ()- 2003/04:T281 yrkande 1 av Skånberg (kd)- 2003/04:T309 av Skånberg (kd)- 2003/04:T317 av ()- 2003/04:T475 av ()- 2003/04:T484 av ()- 2003/04:T490 av m.fl. (mp)- 2003/04:T563 yrkande 4 av m.fl. (kd)- 2003/04:T564 yrkande 24 av m.fl. (c)Vägvisning- 2002/03:T237 av och ()- 2002/03:T267 av och ()- 2002/03:T445 av ()- 2003/04:T218 av ()- 2003/04:T220 av och ()- 2003/04:T505 av m.fl. (s)Enskilda vägar- 2002/03:T206 yrkande 3 av ()- 2003/04:T221 av ()- 2003/04:T225 yrkande 3 av ()- 2003/04:T252 av ()- 2003/04:T300 av ()- 2003/04:T316 av ()- 2003/04:T416 av och ()- 2003/04:T427 av ()- 2003/04:T482 yrkandena 2 och 3 av ()- 2003/04:T501 av ()- 2003/04:T523 av och ()- 2003/04:T524 av och ()- 2003/04:T530 yrkande 3 av m.fl. (m)- 2003/04:T560 yrkande 6 av m.fl. (kd)- 2003/04:T562 yrkande 12 av m.fl. (fp)- 2003/04:T564 yrkandena 16 och 17 av m.fl. (c)- 2003/04:MJ406 yrkande 3 av ()- 2003/04:N344 yrkande 6 av m.fl. (m)Överlastavgift- 2003/04:T408 av och ()Öresundsförbindelsen- 2003/04:T233 av och ()- 2003/04:T275 av ()- 2003/04:T447 av m.fl. (fp)- 2003/04:T449 av m.fl. (fp)- 2003/04:T512 av ()Ekonomiska förpliktelser avseende väghållning och statsbidragRegeringens förslagVägverket ingår ofta långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiskaförpliktelser . Det gäller såväl avtal ominvesteringar som om drift och underhåll av vägnätet. Drift- ochunderhållsverksamheten har till följd av statsmakternas önskemål omkonkurrensutsättning kommit att bli reglerad i fleråriga entreprenörsavtal.Vägverket har vidare regeringens uppdrag att lämna bidrag till olikaändamål. Likaså sluter fleråriga avtal om forskning ochutveckling (FoU-avtal). I propositionen föreslås att regeringen gesbemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigandebör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts,som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett omavtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totala beloppsom regeringen tillåts ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Detanges att beräkningarna dock inte omfattar framtida räntekostnader påupptagna lån.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 37,6miljarder kronor efter år 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.TomgångskörningBakgrundEnligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd fårkommunerna, om det behövs för att hindra att olägenheter för människorshälsa, meddela föreskrifter om tomgångskörning med motordrivna fordon.Övervakningen av ett tomgångskörningsförbud åvilar polismyndigheten.Överträdelse av förbud mot tomgångskörning beivras genom allmänt åtal.Med stöd av trafikförordningen (1998:1276) beslutar en kommun om vad denanser skall utgöra tättbebyggt område. Ett sådant område utmärks medvägmärket för tättbebyggt område. Inom tättbebyggt område gäller, om ingetannat anges, en högsta tillåtna hastighet av . Dennahastighetsbegränsning utmärks normalt inte i områden där märket tättbebyggtområde är uppsatt.Tomgångsförbud har införts i flertalet kommuner. Det gäller oftast i områdemed detaljplan (i regel detsamma som tätort). Tidsbegränsningen har i mångafall angetts till , men den varierar mellan 0 och . I vissakommuner gäller tomgångsförbudet även i glesbygd.Svenska Kommunförbundets skrivelseI en skrivelse till har begärt att bestämmelser om generellt tomgångskörningsförbudskall knytas till vägmärket tättbebyggt område. Syftet är bl.a. att uppnåen stärkt nationell samordning. De kommuner som av olika skäl inte önskarha det generella förbudet mot tomgångskörning inom tättbebyggda områden kangenom tilläggstavla till tätortsmärket reglera den lokala avvikelsen frånden generella innebörden, sägs det i skrivelsen.Även krav på utvidgad möjlighet till övervakning framförs. Innebörden äratt - utöver polisen - även kommunernas parkeringsvakter skall kunnabemyndigas att övervaka efterlevnaden av reglerna för tomgångskörning.Kommunförbundet föreslår en lagändring så att denna typ av överträdelsepåföljdsmässigt jämställs med felparkeringsavgifter.Tidigare behandling i riksdagenVåren 2003 behandlades frågan om tomgångsköring senast i (bet.2002/03:TU5). Utskottet konstaterade att tomgångskörning främst är ettlokalt problem. Det kunde därför anföras för att det även fortsättningsvisborde ankomma på varje kommun att utifrån sina egna förutsättningar sättagränser för hur länge motorfordon får köras på tomgång. Utskottet sade sigsamtidigt ha förståelse för motionärens syn på behovet av en harmoniseringför att lättare sprida information om gällande regler och därmed uppnå enökad acceptans och regelefterlevnad. Utskottet såg därför positivt påutvecklingen mot alltmer likartade regler i landets kommuner under senareår. Utskottet avstyrkte motionen och anslöt sig till utskottetsförslag.MotionsförslagI motion 2003/04:T259 av () framhålls att ett nationelltförbud mot tomgångskörning bör införas. Vidare föreslås ökade möjligheteratt beivra överträdelser av tomgångsförbudet. Motionären anser detuppenbart att miljöskälen för att ha ett tomgångsförbud fortfarandeöverväger. Det är vidare praktiskt för bilförare att tomgångsbesluten görsgenerella över hela landet, så att föraren inte skall behöva hålla siginformerad om besluten i den aktuella kommunen. Han hävdar också attförbuden ibland efterlevs dåligt på grund av att det är svårt att beivra dåen bil står på tomgång utan förare i bilen. Reglerna bör ändras så attöverträdelser i praktiken lättare kan beivras. Införande av ägaransvar påliknade sätt som vid felparkering kan vara ett sätt att lösa problemet.Dessutom borde kommunala trafikvakter få möjlighet att medverka till attbeivra överträdelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med motionären om att tomgångskörning ger onödigautsläpp som kan orsaka störning och hälsobesvär för många personer.Samtidigt konstaterar utskottet att olägenheter från tomgångskörning främstär en lokal fråga som därför lämpligen också bör hanteras på lokal nivå.Enligt utskottets mening bör kommunerna ha bättre förutsättningar än ettnationellt parlament att bedöma frågor om och hur en reglering avtomgångsförbud med hänsyn till bl.a. lokala geografiska och tidsmässigaförhållanden bör utformas. Utskottet avstyrker därför motion 2003/04:T259yrkande 1 om att frånta kommunerna inflytandet på området och införa ettnationellt förbud mot tomgångskörning.Däremot har utskottet en positiv syn på motionärens uppfattning om attkommunerna bör ges effektiva förutsättningar att beivra överträdelser avtomgångsförbud. Ännu viktigare anser utskottet att det är att det skapas enökad kunskap och acceptans i samhället om tomgångsförbudets betydelse.Enligt vad utskottet erfarit bereds skrivelsen från Svenska Kommunförbundetom vissa frågor om tomgångsförbudet alltjämt inom ;principfrågan gäller bl.a. om även hälso- och miljöskydd - vid sidan avtrafiksäkerhet och tillgänglighet - skall kunna utgöra bedömningsgrund närdet gäller vägvisning. Utskottet förutsätter att beredningsarbetet inte gårpå tomgång utan sker med nödvändig omsorg och utan onödig tidsutdräkt.Enligt utskottets mening avstyrks mot denna bakgrund motion 2003/04:T259yrkande 2.Miljövänlig bilkörningBakgrundVägverket har det övergripande ansvaret för vägtransportsystemetsmiljöpåverkan. På sin hemsida har verket information om hur trafikanternaskall minska sin miljöpåverkan och lära sig tänka miljömässigt. En radolika slags information och råd lämnas. Det handlar t.ex. om att redan frånbörjan tänka miljömässigt, att välja rätt bil med snål motor, välja rättdäck och låta bilen få service regelbundet.Bland råden finns också en utförlig instruktion om hur man tillägnar sigett s.k. sparsamt körsätt. Denna teknik är baserad på det faktum att detvid låga varvtal (cirka 1 500 varv/minut) och en jämn hastighet går åtminst bränsle, motorn fungerar bäst och avgasutsläpp hoskatalysatorförsedda bilar blir lägst. Hur mycket bränsle som sparas berorpå vilket körsätt man normalt använder.Det som benämns Ecodriving är ett varumärkesskyddat utbildningspaket, somockså det går ut på att lära sig köra bränslesnålt och ekonomiskt i övrigt.Det tillhandahålls på olika sätt, bl.a. till utbildningssektorn såsomgymnasieskolor och trafikskolor. Genomsnittsbesparingen beräknas till 13 %på cirka 30 000 utbildade.Grön trafikskola är ett samarbetsprojekt mellan föreningen bilister,() och Ecodriving International.Syftet med Gröna trafikskolor är att minska trafikskolornas miljöpåverkanoch att integrera miljöaspekter och sparsam körning ikörkortsundervisningen.Vägverkets föreskrifter om kursplaner, behörighet B är under revidering.Ett nytt sätt att se på utbildningen övervägs. Det innebär att man intebara inhämtar kunskap och färdigheter av teknisk karaktär, utaninriktningen gäller även förarens attityder och körstil i ett vidareperspektiv. Det handlar om att ge förare såväl kunskap som motivation attköra så miljöanpassat och bränslesnålt som möjligt. En del av kursplanenavser momentet körning i olika trafikmiljöer, där det handlar om attutveckla elevens förmåga att köra bil på ett säkert och miljövänligt sätt.Målet är nått när eleven använder en körteknik som medför lågbränsleförbrukning. Kursplanen har varit föremål för beredning. Den haråterförvisats till för en konsekvensanalys, bl.a. med avseende påkostnadseffekter för dem som skall gå utbildningen.MotionsförslagÖkade informationsinsatser för att stimulera till mer miljövänligbilkörning krävs det i motion 2003/04:T563 av m.fl. (kd).Enligt motionärens mening är det regeringen som bör svara för sådanaåtgärder. Han framhåller bilens många företräden som transportmedel menbeskriver också alla de olägenheter som bilismen medför, inte minst frånmiljösynpunkt.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till motionärens uppfattning om vikten av mermiljövänligt körsätt. På flera sätt kan det ge positiva effekter på miljön,t.ex. i form av minskade avgasutsläpp, sänkt bränsleåtgång och minskatslitage på fordonet. Frågor med anknytning till ämnet har behandlatstidigare av , (bet. 2002/03:TU5). Med hänvisningtill beredningen av revidering av kursplaner, informationen omsparsam köring på och pågående projekt avstyrktesmotionsförslaget.Med anledning av det nu behandlade motionsförslaget vill utskottet betonadet angelägna i att tekniken med sparsam körning ingår i förarutbildningenredan från början. Enligt vad utskottet har inhämtat är detta också regel ide körskolor med lärare som har genomgått utbildning i detta körsätt.Vidare utgår utskottet från att beredningen avseende den revideradekursplanen slutförs och att regeringen även i övrigt vidtar sådana åtgärdersom stimulerar ett mer miljövänligt körsätt. Med vad utskottet nu haruttalat får förslaget i motion 2003/04:T563 av m.fl. (kd) iberörd del anses tillgodosett; det avstyrks alltså.Samåkning med bil m.m.BakgrundFrågan om samåkning med bil och om s.k. bilpooler har varit aktuell i olikaomfattning.Samåkning innebär att flera personer mer regelbundet åker i samma bil,företrädesvis till och från arbetsplatsen. Bilpool är till för dem somvisserligen har behov av bil, men bara . bedriver ettaktivt arbete för att stimulera samåkning. Exempel på sådan verksamhetfinns på flera håll i , bl.a. i stad.Ett annat exempel, där ny teknik utnyttjas, är ett projekt som riktar sigtill företag/arbetsgivare i . Projektet är ett samarbetemellan , och VästraGötalandsregionen. Det nya består i ett Internetbaserat bokningssystem, somgör det möjligt att lägga in skräddarsydda önskemål om resor till arbetetoch vidare till fritidsaktiviteterna eller dagis. Den stora fördelen är denökade flexibiliteten jämfört med andra system. Systemet kan hjälpa förarnamed färdplaner och på hemsidan går det att göra kalkyler på hur mycket varoch en kan tjäna på samåkningen. Även på vissa regionala energikontor, t.ex. i , bedrivs ett aktivt arbete för att stimulera samåkning.Föreningen bilister har tagit fram en handbok om hur det går till attbilda en bilpool och vilka alternativ som finns. Även HSB driver bilpoolersom är öppna för både medlemmar i och för andra. Härutöver finns en radhemsidor med uppgifter om olika bilpoolsverksamheter.Vid (), ,bedrivs forskning om anställdas attityder till bilpooler och car sharing.Inom EU-samarbetet drivs projektet , som syftar till att främjautvecklingen av bilpooler för hållbar utveckling i städer.MotionsförslagI motion 2003/04:T309 av Skånberg (kd) föreslås att bilsamåkningstimuleras. En nationellt samordnad samåkningscentral kan inte uppkommautan initiativ från det offentliga, anser han och pekar på attlänsstyrelserna lämpligen kan ges uppdrag i detta avseende. Lämpligen kandetta ske genom att ett uppdrag ges till länsstyrelserna. Kostnaden församåkningscentralen kan lämpligen täckas av mindre avgifter för demedresande. Vinsterna är alltså stora sett såväl i den enskildes perspektivsom i ett nationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv.I motion 2003/04:T266 av () tas frågan om bilpooler upp;sådana anges vara ett samhällsintresse, inte minst ur ett miljöperspektiv.Motionären hävdar också att erfarenheterna från existerande bilpoolersamtidigt visar att de som deltar minskar sitt bilåkande alltmer ochövergår till kollektivtrafik. Mot den bakgrunden efterlyser hon en statligöversyn av möjligheterna att stimulera användandet av bilpooler.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det av flera samhälleliga skäl angeläget medett effektivt fordonsutnyttjande. Utskottet ser mycket positivt på de olikainitiativ som tas av bilistorganisationer och andra frivilligorganisationersamt kommuner och företag. Motionsförslagen om såväl en ökad samåkning somutveckling av bilpooler är därför av betydelse i den fortsatta utvecklingenav ett effektivt och hållbart transportsystem. Till detta kommer inte minstde privatekonomiska fördelar som en ökad gemensam användning av bilparkenkan resultera i.Utskottet konstaterar att en rad forsknings- och utvecklingsinsatser görssedan länge för att främja såväl en ökad samåkning som utveckling avbilpooler. Något större genomslag i ändrat trafikantbeteende har dock intedessa insatser gett. Genom IT-utvecklingen och användningen avInternet har dock nya och bättre möjligheter skapatsför att bygga upp intelligenta och attraktiva bokningssystem för såvälsamåkning som bilpooler. På flera håll i landet pågår nu mot bl.a. dennabakgrund olika insatser för att främja en bättre bilanvändning. Det ärinsatser som genomförs såväl av företag, organisationer, kommuner, statligamyndigheter som av olika privatpersoner. har ävenkommersiella aktörer med ökad kraft börjat engagera sig inom området. Ävende insatser som gör inom området Hållbart resande (Mobilitymanagment) bör nämnas; de går ut på att vägar och transportmedel skallkunna användas så effektivt och hållbart som möjligt.Vägverkets verksamhet på området består främst i att sammanställainformation. Det kan, menar utskottet, emellertid finnas skäl att övervägaett intensifierat ansvar på detta område. Det bör i första hand ankomma påVägverket att, inom ramen för sitt sektorsansvar, bedöma behovet avytterligare informationsinsatser.Vad härefter gäller transportforskningen vill utskottet erinra om dessbetydelse när det gäller möjligheterna att utveckla ett hållbart samhälle,särskilt när det gäller hållbara transporter. I det föregående harutskottet pekat på några exempel på forskningsprojekt om samåkning ochbilpooler.Enligt utskottets mening är samåkning och bilpooler främst en fråga avlokal eller regional betydelse. Statens engagemang bör i huvudsak begränsastill informationsinsatser och stöd till forskning.Utskottet är inte nu berett att föreslå någon åtgärd i frågan frånriksdagens sida. Motionerna 2003/04:T266 och 2003/04:T309 avstyrks motdenna bakgrund.Alternativa drivmedel och miljövänliga fordonFordonsforskning m.m.Ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs, såväl nationelltsom internationellt, för att få fram alltmer miljövänliga fordon m.m.I har Programrådet för fordonsforskning (PFF) inrättats. Det är enverksamhet grundad på ett avtal mellan myndigheter och fordonsindustrin.Verket för innovationssystem () är värd för dess kansli. PFFansvarar för genomförande av två forskningsprogram,Fordonsforskningsprogrammet och Samverkansprogrammet. Det sistnämnda hartill syfte att främja utvecklingen i av mer miljöanpassade fordon.Samverkansprogrammet omfattar i sin tur tre delar, nämligen ett forsknings-och utvecklingsprogram, en utbildningssatsning samt samrådsgrupper.Inom EU pågår forsknings- och utvecklingsarbete med motsvarande syfte.EG-bestämmelserVåren 2003 antog och rådet det s.k. biobränsledirektivet(direktiv /30/EG). Det går ut på att främja användningen avbiodrivmedel eller andra förnybara drivmedel. I direktivet ges allmännariktlinjer om att varje medlemsland sätter nationella indikativa mål förintroduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel utifrånreferensvärden som gäller för gemenskapen som helhet. I anslutning härtillanges ett antal kriterier för fastställande av de nationella målen. Den s.k. referensnivån har satts till för år förår 2010 och avser energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin ochdieselolja för transporter.