bet · GQ01SKU17 · 2003-05-20 00:00:00 — Direktavdrag för lantmäteriförrätt-ningsutgiftervid omarrondering(prop. 2002/03:79) SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition2002/03:79 Direktavdrag förlantmäteriförrättningsutgifter vid omarrondering ochavstyrker de motioner som väckts i ärendet.Vid betänkandet fogas 2 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Lantmäteriförrättningsutgifter isamband med omarrondering, m.m.Riksdagen antar det i bilaga 2 till dettabetänkande återgivna förslaget till lag om ändringi inkomstskattelagen (1999:1229). Därmedbifaller proposition 2002/03:79 ochavslår motion 2002/03:Sk11.Reservation 1 (m, fp, kd)2. Ersättningar för naturvårdsavtalRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk12.Reservation 2 (v, c, mp)den 20 maj 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), LennartHedquist (m), Per (), (), (), (),(), (), IngerNordlander (s), (), CatharinaBråkenhielm (s), (), Anne-MarieEkström (fp), (), () och ().2002/03SkU17Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningSkatteutskottet har i betänkande 2001/02:SkU15föreslagit tillkännagivanden till regeringen om delsen översyn av möjligheten att sätta in ersättningarsom utgår enligt naturvårdsavtal på skogskonto, delsen översyn och förslag beträffande denskattemässiga behandlingen av lantmäterikostnader.Riksdagen biföll utskottets förslag (rskr.2001/02:177). Regeringen har återkommit tilldessa frågor i den proposition som utskottetbehandlar i det följande. Två motioner har väcktsmed anledning av propositionen. Regeringens ochmotionärernas förslag till riksdagsbeslut redovisas ibilaga 1. De lagförslag som regeringen lägger framåterges i bilaga 2.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att utgifter förlantmäteriförrättningar i samband medomarronderingar som är ett led i jordbrukets ellerskogsbrukets yttre rationalisering skall dras avomedelbart. I gengäld skall utgifterna inte räknas in idet anskaffningsvärde som ligger till grund förförhöjt skogsavdrag i samband medrationaliseringsförvärv och inte heller ikapitalunderlaget för räntefördelning ochexpansionsfond. Avdragna utgifter får inte hellerräknas in i omkostnadsbeloppet vidkapitalvinstberäkningen när fastigheten avyttras.Syftet med förslaget är att stimulera till sådanaomarronderingar så att mer rationellabrukningsenheter skapas inom ägosplittradeområden där fastigheterna har många små ochutspridda skriften.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli2003. Äldre bestämmelser skall tillämpas pålantmäteriförrättningsutgifter som är hänförliga tillår 2002 och tidigare.Utskottets övervägandenLantmäteriförrättningsutgifter i samband medomarronderingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag tillomedelbar avdragsrätt för lantmäterikostnader ochavslår motionen.Jämför reservation 1 (m, fp, kd).Gällande bestämmelserLantmäteriförrättningsutgifter anses normalt intevara avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Medundantag för skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv(21 kap. 10 § IL) beaktas sådana utgifter först vid enavyttring av fastigheten.Argumenten för avdragsrätt är attfastighetsregleringar och andra åtgärder inte alltidresulterar i en utvidgning av en förvärvskälla. Imånga fall är syftet i stället att effektivisera drifteneller att reducera kostnaderna, varför det sägs varamöjligt att betrakta utgiften som en naturlig utgift iden pågående driften. En invändning mot avdragsrätthar varit att strukturrationaliseringar inte barabehöver innebära smärre ägojämkningar utan ocksåkan avse så stora förändringar att utgifterna harkaraktär av förvärv av en fastighet.Kapitalförlustutredningen har i betänkandetKapitalförluster och organisationskostnader vidbeskattningen (SOU 1995:137) gjort en återblick påden praxis som utvecklats . I praxishar utgifter för lantmäteriförrättning i regelbetraktats som utgifter som har samband medförvärvet av en fastighet eller som utgifter föråtgärder som på ett bestående sätt höjer värdet påfastigheten och som i likhet med andra utgifter föranskaffande och förbättring av en fastighet inte äromedelbart avdragsgilla.PropositionenRegeringen föreslår att lantmäteriförrättningsutgifteri samband med omarronderingar som är ett led ijordbrukets eller skogsbrukets yttre rationaliseringskall kunna dras av . I gengäld skallutgifterna inte räknas in i det anskaffningsvärde somligger till grund för beräkning av skogsavdrag isamband med rationaliseringsförvärv och inte helleri kapitalunderlagen för räntefördelning ochexpansionsfond. Utgifterna skall inte heller ingå idet omkostnadsbelopp som ligger till grund förkapitalvinstberäkningen vid avyttring av fastigheten.Syftet med förslaget är att främja omarronderingarsom är önskvärda från allmän synpunkt genom rationella brukningsenheter skapas inomägosplittrade områden där fastigheterna har mångasmå och utspridda skiften.MotionenI motion Sk11 av () avvisastanken på att avdrag för lant-mäteriförrättningsutgifter skulle återföras tillbeskattning vid avyttring av fastigheten. Vidareanser motionären att nuvarande skatteregler skallgälla vid en eventuell beräkning avschablonbeskattning av markavståenden samt att enfast och under hela omarronderingen gällandebeskattning bör garanteras.En annan fråga som motionären tar upp gällerreglerna om räntefördelning. Vid ett benefikt förvärvav skogsmark, som ingått i tidigare ägares närings-verksamhet, bör förvärvaren få ta över den tidigareägarens räntefördelningsunderlag på samma sätt somhan får ta över den tidigare ägarens anskaff-ningsvärde och gjorda skogsavdrag, ansermotionären.ÖvrigtFinansministern har i skriftligtsvar på fråga av angåendeomarronderingar och skattesatser anfört följande:Rolf har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för att uppfylla givna löften omvissa skattesatser i samband med omarronde-ringar.Jag har i frågesvar sagt atten kapitalvinst som uppstår vid omarronderingbeskattas på samma sätt som andra kapitalvinstervid försäljning av näringsfastighet. Jag sade då attjag inte har för avsikt att föreslå att skattesatsenpå ska ändras.Skattemyndigheten i har enligtGunnarsson lämnat olika besked om deskattesatser som skall tillämpas vid denkapitalvinstbeskattning som kan ske i sambandmed pågående omarrondering. Bakgrunden ärantagligen den att ägosplittringen i hargjort det svårt att få fram de rätta uppgifterna föratt beräkna fastigheternas omkostnadsbelopp. Föratt komma till rätta med detta harskattemyndigheterna använt sig av ett slagsschablonregler där omkostnadsbeloppet beräknatssom en viss del av köpeskillingen. Naturligtvisskall myndigheterna göra vad de kan för attberäkna omkostnadsbeloppen korrekt. Hurberäkningen skall gå till är i första hand entillämpningsfråga för skattemyndigheterna och isista hand kan frågan komma att prövas avförvaltningsdomstolarna. Därför upprepar jag nuvad jag sagt: några lagändringar ärinte aktuella.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare, på utskottets förslag, i etttillkännagivande till regeringen, begärt en översynav den skattemässiga behandlingen av lantmäteriför-rättningsutgifter och att regeringen lägger fram ettförslag till baserat på denna översyn.Utskottet finner att det förslag som regeringen nulägger fram i propositionen ligger väl i linje medriksdagens begäran.Vid avyttring av en näringsfastighet skall enligtnuvarande ordning gjorda skogsavdrag inte minskadet omkostnadsbelopp som ligger till grund förkapitalvinstberäkningen, utan i stället återföras iinkomstslaget näringsverksamhet (26 kap. 2 § 2 IL).I promemorian och lagrådsremissen föreslogs attlantmäteriförrättningsutgifter för vilka direktavdragerhållits skulle återföras till beskattning iinkomstlaget näringsverksamhet närnäringsfastigheten avyttrades. I propositionenvidhåller regeringen inte detta förslag utan harkommit fram till slutsatsen att återföring avförenklingsskäl inte skall ske. Motionen i denna delär således tillgodosedd genom propositionen.Beträffande övriga frågor som aktualiserats imotionen noterar utskottet att finansministernnyligen i svar på en fråga från motionären anfört atten kapitalvinst som uppstår vid omarronderingbeskattas på samma sätt som andra kapitalvinster vidförsäljning av en näringsfastighet och att någonlagändring inte är aktuell. Utskottet har inte någonannan uppfattning. Frågan om huruvida sparadräntefördelning skall kunna tas över av förvärvarenvid en benefik överlåtelse av näringsverksamhet harbehandlats av den s.k. 3:12-utredningen ibetänkandet SOU 2002:52, Beskattning avsmåföretagare. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds inom Regeringskanslietmed sikte på en kommande proposition. Regeringensuttalade ambition, enligt den senastebudgetpropositionen, är att ändra skattereglerna såatt fler företag får lägre skatt vid generationsskiften.Denna inriktning torde i viss mån tillgodosemotionärens önskemål.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker motionen.Ersättningar för naturvårdsavtalUtskottets förslag i korthetUtskottet delar motionärernas bedömning om atträttspraxis bör följas upp men anser att någottillkännagivande inte behövs. avslårmotionen.Jämför reservation 2 (v, c, mp).Gällande bestämmelserBestämmelser om skogskonto och skogsskadekontofinns i 21 kap. 21-40 §§ inkomstskattelagen(1999:1229, IL). Syftet med bestämmelserna är attmöjliggöra inkomstutjämning mellan skildabeskattningsår. Reglerna ger enskilda näringsidkaremöjlighet att under högst (om avverkningfått tidigareläggas på grund av skogsskador) undantaintäkt av skogsbruk från beskattning genom att sättin dessa på ett särskilt bankkonto (s.k. skogs-konto/skogsskadekonto). Lägsta insättning påskogskonto är och på skogsskadekonto50 . Räntan på skogskontomedelbeskattas . Resterande ränta påskogskontomedel beskattas som intäkt avnäringsverksamhet när beloppet tas ut från kontot.Naturvårdsavtal är ett tidsbegränsat civilrättsligtavtal som tecknas mellan staten genomskogsvårdsstyrelsen och en skogsägare i syfte attbevara och utveckla ett områdes naturvärden. Enligtjordabalken (7 kap. 3 §) skall vad somöverenskommits genom ett naturvårdsavtal ansessom en nyttjanderätt. Avtalen tecknas vanligen fören period . Avtalen förutsätteroftast att markägaren avstår från viss avverkning.Engångsersättning för upplåtelse av nyttjanderätteller servitutsrätt till skogsbruk är skattepliktiginkomst av näringsverksamhet, om upplåtelsen avserbegränsad tid men inte om den avser obegränsad tid.Ersättning för allframtidsupplåtelse likställs med enfastighetsavyttring och beskattas enligtkapitalvinstreglerna.Den ekonomiska ersättning som utgår tillmarkägaren i samband med tecknandet av ettnaturvårdsavtal har snarare karaktären av ettstimulansbidrag än en ekonomisk ersättning förförlorade virkesvärden. ligger de utbetaladeersättningarna i genomsnitt på /ha.Ersättningen motsvarar inte skogsägarensintäktsbortfall eller kostnad och kan inte sättas in påskogskonto.Regeringens bedömningEnligt regeringens bedömning bör ersättningar somerhålls vid tecknande av naturvårdsavtal inte hellerfortsättningsvis kunna sättas in på skogskonto.Regeringen anför som skäl för sitt ställningstagandebl.a. att Regeringsrätten i en nyligen meddelad dom(RÅ 2002 ref. 84) har fastställt ett förhandsbeskedfrån skatterättsnämnden, där nämnden funnit att enengångsersättning i anledning av ettnyttjanderättsavtal som löper ()skall periodiseras och intäktsredovisas linjärt underavtalets löptid. Regeringen anser att samma synsättbör kunna anläggas på ersättning som erhålls vidtecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningensåledes kan periodiseras och redovisas linjärt underavtalets löptid kan det enligt regeringens mening inteanses motiverat att införa en möjlighet att användaskogskonto för ersättningen.MotionenI motion Sk12 av Per och () begärs ett tillkännagivande om attregeringen skall följa utvecklingen av rättspraxis närdet gäller ersättningar som utgår enligtnaturvårdsavtal och återkomma till medförslag till ändrad lagstiftning om det skullebehövas. En enkel åtgärd vore då, enligtmotionärerna, att tillåta att ersättningarna sätts in påskogskonto. Då finns ett etablerat regelverk föråterföring till beskattning under maximalt 10 år.Utskottets ställningstagandeRegeringsrätten har i en nyligen meddelad domfastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden,där nämnden funnit att en engångsersättning i anled-ning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera(25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärtunder avtalets löptid. Utskottet delar regeringensbedömning att samma synsätt bör kunna anläggas påersättning som erhålls vid tecknande avnaturvårdsavtal. Det kan därför inte anses angelägetatt införa en möjlighet att använda skogskontot förersättningen.I likhet med vad som anförs i motion Sk12 anserutskottet att regeringen bör följa upp rättspraxis påområdet och återkomma till om det skullebehövas. Utskottet utgår från att regeringenuppmärksammar detta utan något särskilttillkännagivande härom. Motionen avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Lantmäteriförrättningsutgifter i samband medomarrondering, m.m. (punkt 1)av (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen antar det i bilaga 2 till detta betänkandeåtergivna förslaget till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229) och tillkännager förregeringen som sin mening vad i reservationenanförs om skatteregler vid generationsskiften.Därmed bifaller propositionen och bifallerdelvis motion 2002/03:Sk11.StällningstagandeI motion Sk11 aktualiseras frågan om huruvidasparad räntefördelning skall kunna tas över avförvärvaren vid en benefik överlåtelse av närings-verksamhet. Denna fråga har behandlats av den s. k.3:12- utredningen. När en proposition medanledning av denna framläggs måste enligt vårbestämda mening skattereglerna ändras så attföretagare inte drabbas hårt vid generationsskiften.Familjeföretagare får ofta en orimlig arvs- ochgåvoskattesituation vid generationsskiften. Destörsta problemen får i regel de som tar öververksamheten. Detta gäller även vidgenerationsskiften i familjejordbruk och skogsbruksom redan kan ha små eller inga ekonomiskamarginaler. Som vi framfört vid ett flertal tidigaretillfällen måste de skatte-mässiga villkoren förgenerationsskiften i familjeföretag förbättras.Tyvärr nödgas vi konstatera att regeringen inteinfriat sitt löfte om att ändra skattereglerna.Regeringen har inte heller lämnat något besked omnär en proposition kan väntas komma. Riksdagenbör därför begära att regeringen skyndsamtåterkommer till med förslag tilllagändringar som löser skatteproblemen i sambandmed generationsskiften.2. Ersättningar för naturvårdsavtal (punkt 2)av (), () ochMarianne ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om uppföljning avrättspraxis. Därmed bifaller motion2002/03:Sk12.StällningstagandeNaturvårdsavtalen syftar till att bevara och utvecklaett områdes naturvärden. Det är därför viktigt attvillkoren för avtalen är sådana att de stimulerararbetet med att bevara skogsmark med höganaturvärden. Om ersättningar som utgår enligtnaturvårdsavtalen behandlades på samma sätt somskogsinkomster i fråga om insättning på skogskontoskulle förmodligen fler markägare vara villiga attteckna sådana avtal.Regeringsrätten har emellertid i en nyligenmeddelad dom funnit att engångsersättning ianledning av ett nyttjanderättsavtal som löper överflera (25) år skall periodiseras och intäktsredovisaslinjärt under avtalets löptid. Samma synsätt börenligt regeringens bedömning kunna anläggas påersättning som erhålls vid tecknande avnaturvårdsavtal. Detta synsätt leder regeringen tillslutsatsen att det inte kan anses motiverat att införaen möjlighet att använda skogskontot för ersättningenligt naturvårdsavtal.Vi anser att regeringens inställning ger upphov tillett oklart och otillfredsställande rättsläge. oklart hur en sådan periodisering skall se ut vidersättningar för allframtidsupplåtelse. Inte hellerframgår det hur skattemyndigheten skall kunnakontrollera att periodisering verkligen sker underavtalets hela löptid. Vi anser det därför vara avyttersta vikt att regeringen följer utvecklingen avrättspraxis på detta område och återkommer till riks-dagen med förslag till ändrad lagstiftning om detskulle visa sig motiverat med hänsyn till vad vi nuframfört. Eftersom det finns ett etablerat regelverkför utjämning av inkomster ,nämligen skogskontosystemet, vore det, enligt vårmening, en enkel åtgärd att tillåta att ersättningarnaför naturvårdsavtal sätts in på skogskontot.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen () föreslår iproposition 2002/03:79 att antarregeringens förslag till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229).Följdmotioner2002/03:Sk11 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regler kringomarrondering.2002/03:Sk12 av Per och ():tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs när det gällerersättningar för naturvårdsavtal.Bilaga 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229)Härigenom föreskrivs i fråga ominkomstskattelagen (1999:1229)dels att 21 kap. 15 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas två ny paragrafer,16 kap. 20 a § och 45 kap. 15 a §, samt närmast före16 kap. 20 a § och 45 kap. 15 a § två nya rubriker avföljande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse16 kap.Lantmäteriförrättningsutgifter20 a §Lantmäteriförrättningsutgifter föromarrondering som ärett led i jordbrukets ellerskogsbrukets yttrerationalisering skall drasav omedelbart.21 kap.15 §Vid rationaliseringsförvärv skall ianskaffningsvärdet räknas in såväl ersättningen förskog och skogsmark som den del av övriga utgiftermed anledning av förvärvet som belöper sig på denförvärvade skogen och skogsmarken.Utgifter som hardragits av med stöd av16 kap. 20 a § skall interäknas in ianskaffningsvärdet.45 kap.Lantmäteriförrättningsutgifter15 a §Utgifter som hardragits av med stöd av16 kap. 20 a § skall interäknas in iomkostnadsbeloppet.Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna tillämpas pålantmäteriförrättningsutgifter som är hänförliga tilltid .