bet · GQ01KU17 · 2003-02-18 00:00:00 — Med hänsyntill vad som anförts ovan är utskottet inte berettatt införa en laglig genmälesrätt och avstyrkermotion 2002/03:K373 yrkande 1.Vissa censurfrågor, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionerna 2002/03:K416 och 2002/03:Kr372yrkande 12 om att avskaffa filmcensuren.Utskottet föreslår att avslårmotionerna 2002/03:K422, 2002/03:So360yrkande 7 och 2002/03:So510 yrkande 2 ombl.a. en åldersgräns för visning avpornografi på Internet.MotionerI motion 2002/03:K416 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att avskaffafilmcensuren. censureras filmer innan de fårvisas på biograferna. Detta är för att skyddapersoner från skadlig inverkan av filmerna.Videofilmer, böcker, TV-program eller teaterpjäserförhandscensureras dock inte. Det våld och detlidande vi kan se på TV, inte minst TV-nyheterna, ärminst lika allvarligt och otäckt. De skadeverkningarsom det som censureras bort skulle kunna orsaka ärtill allra största delen desamma som visningen avmaterialet medför via video eller TV-utsändningar.Om det finns material som är för skadligt för 15-åringar att se kan man införa en 18-årsgräns istället för att förbjuda alla att se materialet. Detär motionärens mening att filmcensuren helt böravskaffas.I motion 2002/03:Kr372 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen ny åldersgräns i samband med attvuxencensuren bör avskaffas (yrkande 12).Förhandsgranskningen av vuxenfilmer skall, enligtmotionärerna, avskaffas. Enda skälet till statliggranskning av film skall vara att sättaåldersgränser för den granskade filmens publik. Detskulle innebära att biofilm som inte har granskatsej heller får visas för barn och ungdom. Ytterligareen åldersgräns bör, enligt motionären,införas.I motion 2002/03:K422 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet aven översyn av det utbud som tillhandahålls via bl.a.Internet och att utvärdera lämpliga åtgärder för attskapa positiva motbilder till negativattitydpåverkan. Utbudet på Internet är okänt förflertalet i den äldre och medelålders generationen.För några år sedan blev många riksdagsledamöterchockade när de fick insikt om porrutbudet på våraTV-kanaler. Det som då visades framstår somtämligen blygsamt i förhållande till dagensInternetutbud, ett utbud som barn ofta tillgodogörsig utan en vuxen motbild. Följden blir ofta attrespekten för medmänniskor undermineras då de ungaförsöker leva upp till en overklig värld som ärskapad via nätet. Det behövs lämpliga modeller vadgäller föräldrautbildning och upplysningsverksamhet,och behöver det skapas en samhällsinsiktom vad som håller på att ske. Regeringen bör därförlåta göra en översyn av det utbud som tillhandahållsvia bl.a. Internet och utvärdera lämpligaåtgärder för att skapa positiva motbilder tillnegativ attitydpåverkan, t.ex. i skolan eller isamband med föräldrautbildning.I motion 2002/03:So360 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att införaen 18-årsgräns på Internet för visning av porr(yrkande 7). Det är samhällets skyldighet att skyddabarn och ungdomar från påtvingad sexualisering ochatt sätta gränser för barns och ungdomars, likavälsom för vuxnas, sexuella handlingar gentemotminderåriga. Att minska utbudet i medier avsexualiserade bilder är ett sätt. Att införa en 18-årsgräns på Internet för visning av porr är en sådanbegränsning för barnens bästa som börinföras.I motion 2002/03:So510 av ochBirgitta () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utreda konsekvenserna av detsexualiserade våldet i syfte att sätta gränser förvad som skall få visas i medierna (yrkande 2). Detsexualiserade våldet i samhället har ökat och blivitallt grövre och gränserna har suddats ut för dettillåtna. I spåren följer en ökad människohandelvärlden över, och i några EU-länder ser vi hurprostitutionen legaliseras. För att möta orsakernatill våld och exploatering av kvinnor och barnbehöver vi inrikta oss på att förändra normer ochvärderingar. Det handlar om vilka attityder somfinns i samhället, att vuxna tar ansvar ochmobiliserar sina krafter för att ge en motbild tillden sex- och våldskultur de formligen översköljs av.Det behövs förändringar i lagstiftningen som sättergränser för vad som skall tillåtas att visas på ,film/video och över Internet. Detta arbete kan,enligt motionärerna, startas nationellt men behöverockså ske internationellt. Första steget kan skegenom att vi i inte tillåter attsexualiserat och övrigt grovt våld får visas genomvåra mediekanaler.BakgrundEnligt 1 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ärvarje svensk medborgare gentemot det allmännatillförsäkrad rätt att i ljudradio, television ochvissa liknande överföringar samt filmer, videogram,ljudupptagningar och andra tekniska upptagningaroffentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor ochi övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst.YGL är, enligt 1 kap. 6 §, tillämplig påsändningar av radioprogram som är riktade tillallmänheten och avsedda att tas emot med tekniskahjälpmedel. Med sådana sändningar av radioprogramavses även tillhandahållande av direktsända ochinspelade program ur en databas.Av 1 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen framgår attdet inte får förekomma att något som är avsett attframföras i ett radioprogram eller en tekniskupptagning först måste granskas av en myndigheteller något annat allmänt organ. Det får dock genomlag meddelas föreskrifter om granskning ochgodkännande av rörliga bilder i filmer, videogrameller andra tekniska upptagningar som skall visasoffentligt. Sådana föreskrifter finns i lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer ochvideogram (granskningslagen). Av 1 § i den lagenframgår att en framställning i en film eller ettvideogram skall vara granskad och godkänd av Statensbiografbyrå, innan den får visas vid allmänsammankomst eller offentlig tillställning. Frångranskningsplikt undantas enligt 2 § 2 filmer ochvideogram som utgör reklam för vara eller tjänst.Enligt 5 § får framställningen i en film eller ettvideogram inte godkännas för visning för barn , eller , om denkan vålla barn i den aktuella åldersgruppen psykiskskada. utövar tillsyn överefterlevnaden av lagen. Byrån skall därvid verka föratt överträdelser av bestämmelserna beivras.Utan hinder av yttrandefrihetsgrundlagen gäller,enligt 3 kap. 11 § yttrandefrihetsgrundlagen, detsom föreskrivs i lag för det fall att någon iförvärvssyfte till den som är lämnarut filmer, videogram eller andra tekniskaupptagningar med rörliga bilder med ingåendeskildringar av verklighetstrogen karaktär somåterger våld eller hot om våld mot människor ellerdjur. Enligt 16 kap. 10 c § döms densom uppsåtligen eller av grov oaktsamhet iyrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyftetill den som är lämnar ut en film,ett videogram eller en annan teknisk upptagning medrörliga bilder som innefattar ingående skildringarav verklighetstrogen karaktär som återger våld ellerhot om våld mot människor eller djur för otillåtenutlämning av teknisk upptagning till böter ellerfängelse . Bestämmelsen gällerinte filmer eller videogram som Statens biografbyrågodkänt för visning för någon åldersgrupp av barnunder femton år.Utredningar m.m.Rådet mot skadliga våldsskildringar (U 1990:3),, inrättades som ettorgan med uppgift att samordna verksamhet motskadliga våldsskildringar i rörliga bilder.Enligt direktiven (dir. 1990:40) är engrundläggande uppgift för rådet att vara ettsamarbetsorgan för ,, ,, ,Arkivet för ljud och bild och Barnmiljörådet.Tyngdpunkten i rådets samordnande uppgifter skallligga på information och utbildning.Våldsskildringsrådet överlämnade i maj 1993betänkandet En gräns för filmcensuren (SOU 1993:39).Rådet föreslog att vuxencensuren skulle tas bort.Rådet förordade också att åldersgränserna förfilmvisning på biografer skulle finnas kvaroförändrade och att ytterligare en gräns vid 18 årinförs. Betänkandet har remissbehandlats, menregeringen har inte lämnat några förslag medanledning av detta.Nordiska Dokumentationscentralen förMasskommunikationsforskning (Nordicom) finns iGöteborg och har funnits . Nordicomsuppgift är att sprida kunskap om medie- ochkommunikationsförsörjningen i de nordiska länderna.Genom olika nationella och nordiska kanalerförmedlar Nordicom kunskap om forskningen och dessresultat till forskare, studenter, beslutsfattare,mediepraktiker, journalister, informatörer, lärareoch den intresserade allmänheten.Nordicom fick i uppdrag av attbilda ett informationscentrum, InternationalClearinghouse on Children and Violence on theScreen, för att sprida information i hela världen omforskning kring barn, ungdomar och medievåld. Enbakomliggande tanke är att förståelsen av frågor somrör barn och medievåld måste breddas och fördjupasvia en effektiv kunskapsspridning. En övergripandeutgångspunkt för Nordicoms arbete är konventionen ombarnets rättigheter. Det är ur denna synvinkelbegreppet våld betraktas. Verksamhetsområdetinnefattar kunskap om våldshandlingar i TV-fiktions-program och långfilmer på bio, nyhets- ochfaktaprogram, video- och dataspel, bilder och textertillgängliga på Internet.Europeiska unionens råd har antagit rådetsrekommendation 98/560/EG av omutvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiskaindustrin för audiovisuella tjänster ochinformationstjänster genom främjande av nationellasystem för att uppnå en jämförbar och effektivskyddsnivå för minderåriga och för den mänskligavärdigheten. Rekommendationen vänder sig tillmedlemsstaterna, berörda branscher och kommissionen.Den omfattar alla audiovisuella tjänster ochinformationstjänster som görs tillgängliga förallmänheten, oavsett spridningssätt. Som exempelnämns radio- och TV-sändningar, privatadirektanslutna tjänster eller tjänster på Internet.Medlemsstaterna rekommenderas att, som ettkomplement till lagstiftningen, främja inrättandetpå frivillig grund av nationella system för skydd avminderåriga och den mänskliga värdigheten inom deolika mediebranscherna. Vidare rekommenderasmedlemsstaterna att samarbeta på gemenskapsnivå föratt utveckla metoder för en jämförbar utvärdering.Kommissionen ansvarar för att utveckla dessa metodertillsammans med berörda nationella myndigheter.Med anledning av Europeiska unionens rådsrekommendation har (dir.1998:110) fått i uppdrag att informera berördabranscher om innehållet i rekommendationen, följabranschernas självreglerande arbete med de frågorsom rekommendationen omfattar, fungera somsamtalspartner i frågor som rör skydd av barn ochden mänskliga värdigheten om branscherna så önskaroch fortlöpande rapportera till Kulturdepartementetoch om hur branschernassjälvregleringsarbete fortskrider. Arbetet meduppdraget skall enligt direktivet fortsätta så längerekommendationen gäller eller regeringen fattarannat beslut. lämnade senast ijanuari 2002 en rapport om självregleringen iSverige till de berörda departementen.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandling avproposition 1989/90:70 om våldsskildringar irörliga bilder m.m., i vilken lagen om granskningoch kontroll av film och videogram föreslogs,yttrade bl.a. följandetill kulturutskottet (1989/90:KU7y) när detgällde frågan om förhandsgranskning av film ochvideogram för privat bruk.Mot obligatorisk förhandsgranskning kan anförasviktiga principiella invändningar. Den utgör enform av censur och innebär därför ett allvarligtingrepp i yttrandefriheten. Den enda form avcensur som förekommer i vårt land är den sedanlänge förekommande förhandsgranskningen av filmeroch videogram som skall visas offentligt. När detgäller förhandsgranskning av filmer och videogramsom är avsedda för privat bruk gör sig emellertidenligt utskottet de principiella invändningarnamot censur gällande i avsevärt högre grad. Sedanlänge har det inte förekommit någon censur avyttranden som är avsedda att spridas tillmedborgarna i deras hem. Att införa obligatoriskförhandsgranskning av videogram och filmer som äravsedda för privat bruk skulle därför innebäraett betydande avsteg från de principer som gällerpå det yttrandefrihetsrättsliga området. För ensådan censur krävs således mycket starka skäl.Som framgår av det föregående är det inteförenligt med regeringsformen att införaförhandsgranskning för att komma till rätta medproblemet med våldsskildringarna, om det finnsnågon annan lika effektiv och mindre ingripandemetod. Utskottet anser att det åtgärdsprogram somläggs fram i propositionen - särskilt när detgäller förslagen om straffbestämmelserna och ombättre kontroll och tillsyn - har godaförutsättningar att få större effekt änobligatorisk förhandsgranskning. I likhet medregeringen finner utskottet därför att det intebör införas en lagstiftning om obligatoriskförhandsgranskning av videogram som sprids tillden enskilde konsumenten genom uthyrning ellerförsäljning.När det gällde frågan om avskaffande avvuxencensuren uttalade utskottet följande.Enligt utskottets mening framstår det som heltklart att det bör förekomma förhandsgranskning avfilmer och videogram som skall visas offentligtför barn. En förhandsgranskning av filmer avseddaatt visas offentligt för barn inger inte hellernågra större yttrandefrihetsrättsligabetänkligheter. En mycket mera komplicerad frågaär om förhandsgranskningen också skall gälla förvuxna. Här gör sig givetvis deyttrandefrihetsrättsliga aspekterna gällande medbetydande styrka. Det kan dock knappast hävdasatt en lagstiftning som går ut på att förhindraoffentlig visning av mycket extremavåldsskildringar av spekulativ karaktär eller avbarnpornografi utgör en fara föryttrandefriheten.Utskottet behandlade vid /95 bl.a. enmotion vari yrkades att förhandsgranskningen avbiograffilm för vuxna skulle avskaffas och att istället en ny åldersgräns borde införas föroffentlig visning av filmer och videogram samt enmotion vari förordades en tvingande 18-årsgräns bådeför filmer som skall visas på biografer och fördistribution via videogram. Utskottet uttalade bl.a.följande.Våldsbrottsligheten är ett allvarligtsamhällsproblem. har förekommitflera fall av oprovocerat våld där unga människorär inblandade. Händelserna har gett upphov tilloro på många håll. I motionerna finns ocksåuttryck för sådan oro. En rad åtgärder harvidtagits för att begränsa skadeverkningarna avvåldsskildringarna i medierna. De flestavideogram som distribueras är ocksåföremål för frivillig förhandsgranskning.Utskottet har dock tidigare uttalat sig motobligatorisk förhandsgranskning.Vid /99 behandlade utskottetmotionsyrkanden som på olika sätt rördevåldsskildringar. Utskottet, som avstyrkte samtligamotioner, uttalade bl.a. att "medievåldet skallangripas främst genom information och frivilligaåtgärder, inte i första hand genomförbudslagstiftning och censuråtgärder, såsomobligatorisk förhandsgranskning av videogram".Vidare uttalade utskottet att frågan om avskaffandeav den s.k. vuxencensuren inte var heltoproblematisk och att den granskning av filmer ochvideogram som förekom kan ha en viss återhållandeeffekt på våldsskildringar. Utskottet var därförinte berett att föreslå någon ändring (bet.1998/99:KU22).Under hösten 2000 behandlade utskottet ett antalmotionsyrkanden om bl.a. avskaffande avvuxencensuren, införande av en ny åldersgräns på 18år och obligatorisk videogramgranskning. Utskottet,som avstyrkte samtliga motioner, vidhöll sintidigare uppfattning. Utskottet har därefter inteändrat sina bedömningar (bet. 2000/01:KU9 och2001/02:KU31).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning attfrågan om avskaffande av den s.k. vuxencensuren inteär helt oproblematisk och att den granskning avfilmer och videogram som förekommer kan ha en vissåterhållande effekt på våldsskildringar. Utskottetär därför inte berett att föreslå någon ändring ochavstyrker därför motionerna 2002/03:K416 och2002/03:Kr372 yrkande 12.I motion 2002/03:So360 yrkande 7 tas frågan upp omsamhällets skyldighet bl.a. att skydda barn ochungdomar från påtvingad sexualisering samt attminska utbudet i medier av sexualiserade bilder.Även i motionerna 2002/03:K422 och 2002/03:So510yrkande 2 tas liknande frågor upp. Utskottet anser,liksom tidigare, att det är viktigt att samhället påolika sätt söker motverka pornografi, men inte iförsta hand genom lagstiftning. Ävenopinionsbildningens betydelse för att skapavärdefulla attitydförändringar bör betonas. Det ärinte enbart TV, radio och tidningar utan ävenpolitiska partier, föreningar, offentliga personeroch privatpersoner som har en viktig roll när detgäller att motverka pornografi i alla dess former.Våldsskildringsrådet inrättades som ettorgan med uppgift att samordna verksamhet motskadliga våldsskildringar i rörliga bilder.Våldsskildringsrådet ansvarar bl.a. för att följabranschernas självreglerande arbete och fungera somsamtalspartner i frågor som rör skydd av barn ochmedier. Utskottet avstyrker motionerna 2002/03:K422,2002/03:So360 yrkande 7 och 2002/03:So510 yrkande 2.PornografiUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion 2002/03:So510 yrkande 3 omanspelningspornografi.Utskottet föreslår att avslårmotion 2002/03:K261 om djurpornografi.Utskottet föreslår att avslårmotion 2002/03:Ub556 yrkande 5 om att det ärupp till varje vuxen person att få tillägnasig pornografiska alster.Utskottet föreslår att avslårmotionerna 2002/03:K300 och 2002/03:K343 ompornografi.MotionerI motion 2002/03:So510 av ochBirgitta () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att all barnpornografi snarastförbjuds (yrkande 3). Gränserna för de sexualiseradeövergreppen har suddats ut successivt, och ävenbarnen drabbas. Tillvänjningen av våldsinslagen skerdagligen i medierna. Vuxna kvinnor kläs ut till barnmed nappar och blöja för att väcka lust till barn. Iförlängningen drabbar det alla, även barnen, genomden exploatering av barnpornografin som är enstorindustri. Världen behöver vuxna som tar ansvar,som inser riskerna som barnen utsätts för när deexploateras som sexobjekt. Vi måste ställa oss påbarnens sida genom att all pornografi med anspelningpå barn förbjuds.I motion 2002/03:K261 av och () föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omförbud mot tidelag och framställning, förmedling ochinnehav av djurpornografiskt material. Djur utsätts,enligt motionärerna, för sexuella övergrepp i dag.Rapporter om detta kommer tilldjurskyddsorganisationerna i allt större omfattning.På Internet sprids bilder där djur utnyttjassexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna iSverige. Enligt vår mening är dessa signalertillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat.Tidigare djurskyddslag fanns en paragrafmed ett rakt förbud. Djurskyddslagen från 1988saknar sådan. Enligt vår mening bör ett förbud mottidelag införas. Paragrafen bör även varastraffsanktionerad. Motionärerna anser också attåtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografisktmaterial, särskilt bildmaterial. Justitiekanslernhar i ett PM för själv dragit enparallell mellan barnpornografi och djurpornografi.Justitiekanslern pekar på att det i båda fallenhandlar om individer som knappast kan anses ha givitsitt samtycke. I vissa sammanhang har det gjortsgällande att ett förbud mot framställning,förmedling och innehav av djurpornografiskt materialskulle vara ett alltför stort ingrepp iyttrandefriheten. Motionärerna har svårt att se detpåstådda. Under alla omständigheter bör fråganhanteras mer seriöst än att möjligheterna till ettstärkt skydd för djuren inom det här området baraviftas bort. Möjligheterna till ett stärkt skydd börbli föremål för en ordentlig genomlysning. Detkänns, enligt motionärerna, som ett självklart kravatt vårt samhälle inte skall tillåta att djurutnyttjas sexuellt eller att dessa övergrepp skallfå förevigas på bild och film.I motion 2002/03:Ub556 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att det ärupp till varje vuxen individ att få tillägna sigsexuellt upphetsande alster och att det inte ärsamhällets uppgift att lägga någon värdering i det,under förutsättning att ingen skadas eller kränks(yrkande 5). Jämställdhet vad gäller sexuellutövning mellan parter skall vara jämlik, oavsettvilket kön man är skapad med eller har tillägnatsig. Alla är vi olika när det gäller hur vi bästblir sexuellt stimulerade. Därför måste det vara upptill varje vuxen människa att tillägna sig sexuelltupphetsande alster och det är inte samhälletsuppgift att lägga någon värdering i det, underförutsättning att ingen skadas eller kränks.I motion 2002/03:K300 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enundersökning om pornografins utbredning i Sverige.Sverige är ett mycket öppet land, och det ärför det mesta positivt. Men det innebär att vi fårallt svårare att kontrollera exempelvis TV-kanaler,videoutbud och Internet. Genom dessa kanalerströmmar pornografiskt material till vårt land, utanatt vi har möjlighet eller insikt i vilka vägar dettar. Det finns ingen möjlighet att stoppa olämpligtmaterial genom Internet eller utländska TV-kanaler.Detta innebär att pornografin kan breda ut sig iSverige, utan att vi själva vill det. För ungdomaroch barn innebär det att de formar sin bild avkärlek med ledning av det som de kommer i kontaktmed. För att vi skall ha någon möjlighet att påverkamåste vi, enligt motionären, veta på vilka vägar ochi vilken omfattning som pornografin nu kommer tillvårt land. Vi behöver också undersöka hurmarknadsföringen av exempelvis porrfilmer sker,liksom hur pornografins utbredning påverkar vårtsamhälle.I motion 2002/03:K343 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om pornografisom hinder för verklig jämställdhet. Så länge detfinns pornografi kan vi aldrig uppnå verkligjämställdhet. Pornografi är, vid sidan avsexualiserat våld, det yttersta och mest makabrabeviset på att vi lever i ett patriarkat - ettsystem som värderar män högre än kvinnor. Pornografifungerar också som ideologiskt bränsle och bidrartill att vidmakthålla systemet. I all pornografi gesbudskapet att kvinnor är objekt, tillgängliga förmäns behov. Pornografi är dokumentation av mänsövergrepp på kvinnor och barn. Budskapet är attkvinnor njuter av sexuellt våld. Att försvarapornografi är att försvara sexuellt utnyttjande iyttrandefrihetens och tryckfrihetens namn. I kampenför ett jämställt samhälle och uppluckring avtraditionella könsroller är det logiskt att ocksåmotverka all form av pornografi.BakgrundGällande bestämmelserEnligt 16 kap. 10 a § döms den som1. skildrar barn i pornografisk bild,2.3. sprider överlåter, upplåter, förevisar eller påannat sätt gör en sådan bild av barn tillgängligför någon annan,4.5. förvärvar eller bjuder ut en sådan bild av barn,6.7. förmedlar kontakter mellan köpare och säljare avsådana bilder av barn eller vidtar någon annanliknande åtgärd som syftar till att främja handelmed sådana bilder, eller8.9. innehar en sådan bild av ett barn10.för barnpornografibrott till fängelse i högst två åreller, om brottet är ringa, till böter ellerfängelse . Med barn avses enperson vars pubertetsutveckling inte är fullbordadeller som, när det framgår av bilden ochomständigheterna kring den, är under 18 år.Varken tryckfrihetsförordningen elleryttrandefrihetsgrundlagen är tillämpliga påskildring av barn i pornografisk bild (1 kap. 10 §respektive 1 kap. 13 §).Den som i bild skildrar sexuellt våld eller tvångmed uppsåt att bilden eller bilderna sprids ellersom sprider en sådan skildring kan, om integärningen med hänsyn till omständigheterna ärförsvarlig, dömas för olaga våldsskildring enligt 16kap. 10 b § (BrB).Enligt 2 kap. 14 § ordningslagen (1993:1617) fåroffentlig tillställning som utgör pornografiskföreställning inte anordnas.