bet · GR01KRU2 · 2003-09-30 00:00:00 — I betänkandet behandlas revisorers förslag2002/03:RR11 Arkeologi på uppdrag jämte motioner väckta dels med anledningav förslaget, dels under allmänna motionstiden hösten 2002.Kulturutskottetföreslår att med bifall till vissa delar av revisorernas förslagsamt med delvis bifall till ett motionsförslag och andra delar avrevisorernas förslag skall tillkännage som sin mening för regeringen att enutredning bör göras om den uppdragsarkeologiska verksamheten. I utredningenskall bl.a. en analys göras av den verksamhet som bedrivs av avdelningenför arkeologiska utredningar (UV) inom ().Utredningen skall ha till uppgift att lägga fram förslag om en framtidaorganisation med utgångspunkt i att UV skall skiljas från RAÄ. I analysenskall vidare ingå RAÄ:s myndighetsuppgifter och det nuvarande sambandetmellan produktion, kompetens och metodutveckling. Utredningen bör ocksåavse frågor om staten som beställare av uppdragsarkeologi och om hurorganisationen skall få tillgång till vetenskaplig kompetens av hög kvalitet.Även frågor om verksamhetens anknytning till forskarsamhället och omnyttiggörandet av uppdragsarkeologins resultatredovisning bör ingå iutredningsarbetet. Kostnadsutvecklingen inom området skall analyseras. Vidareskall övervägas om ett system med auktorisation av arkeologer kan getydligare krav på kompetens och förutsättningar för hög vetenskapligkvalitet.Revisorernas övriga förslag samt övriga motionsförslag avstyrksav utskottet.1. Utredning om uppdragsarkeologinRiksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet framfört om enutredning om uppdragsarkeologin. Därmed bifaller förslag2002/03:RR11 punkterna 4 i denna del och 5, bifaller delvis förslag 2002/03:RR11punkterna 1 och 2 och motion 2002/03:Kr9 och avslår motionerna 2002/03:Kr7yrkandena 1, 2 och 7, 2002/03:Kr8, 2002/03:Kr236 yrkande 2 i denna deloch 2002/03:Kr372 yrkande 10.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Tillämpningav lagen (1992:1528) om offentlig upphandling vid uppdragsarkeologiRiksdagenavslår förslag 2002/03:RR11 punkt 3 och motion 2002/03:Kr236 yrkande 2 idenna del.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Konkurrens mellan momspliktigoch icke-momspliktig uppdragsarkeologiRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr7yrkande 4.4. Exploatörers ansvar för upphandling av uppdragsarkeologiRiksdagenavslår förslag 2002/03:RR11 punkt 4 i denna del och motionerna 2002/03:Kr7yrkande 3 i denna del och 2002/03:Kr11.Reservation 3 (m, fp, kd,c)5. Precisering av exploatörers kostnadsansvar vid uppdragsarkeologim.m.Riksdagen avslår förslag 2002/03:RR11 punkt 4 i denna del och motion2002/03:Kr7 yrkandena 3 i denna del och 6.Reservation 4 (m, fp, kd,c)6. Förändrad kostnadsfördelning mellan staten och exploatörer viduppdragsarkeologiRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr10 och 2002/03:Kr236yrkande 2 i denna del.7. Översyn av lagen (1988:950) omkulturminnenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr7 yrkande 5.Reservation 5 (m,fp, kd, c)den 30 september 2003På kulturutskottetsvägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: LennartKollmats (fp), (), (), (),(), (), (), LenaAdelsohn (), (), (), BirgittaSellén (c), i (s), (), GunillaCarlsson i (s), (), ()och ().BakgrundFasta fornlämningar är skyddade enligtkulturminneslagen (1988:950). Det är förbjudet att utan tillstånd rubba,ta bort, gräva ut, täcka över eller genom bebyggelse, plantering eller påannat sätt ändra eller skada en fast fornlämning (2 kap. 6 §). Vidarefinns det i lagen bestämmelser om ingrepp i fast fornlämning i sambandmed markexploatering (2 kap. 10–15 §§). kan besluta omsärskild utredning när det är fråga om en planerad exploatering av ettstörre markområde. Vidare kan myndigheten besluta om särskild undersökningsom villkor för tillstånd för en exploatör att rubba, ändra eller ta borten fast fornlämning. Den kan också besluta om arkeologisk förundersökningför att en redan känd fornlämnings art och beskaffenhet skallfastställas.Länsstyrelsen beslutar om till vem det skall uppdras att utförasärskild utredning (2 kap. 11 §) samt arkeologisk förundersökning ochsärskild undersökning (2 kap. 13 §).Inom finns ensärskild avdelning, avdelningen för arkeologiska undersökningar (UV), somutför arkeologiska undersökningar. Vissa museer utför också sådanaarkeologiska utgrävningar. Det finns även några företag som är verksammainom området.Riksdagen beslöt (prop. 1996/97:99, bet.1996/97:KrU12, rskr. 1996/97:230) om förtydliganden i kulturminneslagen föratt klargöra att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () inteskall gälla vid beslut om särskild utredning (2 kap. 11 §andra stycket). Den skall inte heller gälla då beslutar omarkeologisk förundersökning eller särskild undersökning (2 kap. 13 § tredjestycket). Ett anbuds- och upphandlingsliknande förfarande får däremottillämpas enligt vad som anfördes i propositionen och utskottsbetänkandet.Enligt2 kap.14 § KML får den som utför ett arbetsföretag som berör fast fornlämningsvara för kostnaden, med vissa undantag. I den tidigare fornminneslagenfanns bestämmelser om att ett arbetsföretag, som inte var ett allmänteller ett större enskilt arbetsföretag, skulle vara befriat frånkostnadsansvar. Denna bestämmelse togs bort när bestämmelserna fördes övertill KML. I stället tillkom möjligheten att få bidrag för kostnader. Dennamöjlighet regleras i förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård.Bidrag kan enligt förordningen lämnas för bl.a. arkeologiska undersökningarvid bostadsbyggande och arkeologiska undersökningar vid mindrearbetsföretag.Vid 1998/beslöt kulturutskottet att föreslåRiksdagens revisorer att granska tillämpningen av beslut år1997 om uppdragsarkeologi (KrU prot. 1998/99:20.3).Riksdagens revisorerbeslöt senare att genomföra en större granskning benämnd Myndigheter påmarknaden (förstudie /02:9). Förstudien skulle bl.a. belysa oönskadeeffekter för såväl myndigheter som konkurrerande företag då myndigheteragerar som säljare av varor eller tjänster på en öppen marknad. Granskningeninriktades på hur några utvalda myndigheter hanterar en kombinerad affärs-och myndighetsroll, bl.a. hur myndigheten särskiljer myndighetsrollenfrån affärsrollen, hur eventuella rollkonflikter hanteras, hur uppdrags-och affärsverksamheten påverkar de primära myndighetsuppgifterna samt hurmyndigheten agerar inför konkurrens.Riksdagens revisorer gjorde tvådelrapporter inom projektet, varav en berör kulturutskottets beredningsområde,nämligen rapport /03:3 Arkeologi på uppdrag. Efter remissbehandlingavlämnade revisorer det nu föreliggande förslaget till ,2002/03:RR11 Arkeologi på uppdrag.Huvudsakligt innehåll i Riksdagensrevisorers förslagEnligt revisorers förslag 2002/03:RR11 börriksdagen som sin mening tillkännage för regeringen vad som anförs iförslaget om uppgifter (avsnitt 2.1, punkt 1),nämligen att regeringen skall utreda de närmare förutsättningarna för attskilja den arkeologiska uppdragsverksamheten från Riksantikvarieämbetet.Vidareföreslår revisorerna ett tillkännagivande om staten som beställare avarkeologi (avsnitt 2.2, punkt 2), vilket innebär att regeringen skalltillsätta en oberoende utredning för att utforma en beställarorganisationför uppdragsarkeologi där forskare från universitet och högskola regelmässigtingår.Ett tillkännagivande föreslås om konkurrens och insyn (avsnitt2.3, punkt 3). Det innebär att regeringen skall ompröva beslutet attundanta uppdragsarkeologi från lagen (1192:1528) om offentlig upphandlingsamt klargöra vilka moment i den uppdragsarkeologiska processen som ärmyndighetsutövning respektive utövande av offentlig makt. Vidare skallregeringen utreda förutsättningarna för att lagen om offentlig upphandlingtillämpas vid köp av arkeologiska tjänster mellan myndigheter inom sammarättssubjekt.Ett tillkännagivande föreslås också om kostnader föruppdragsarkeologi (avsnitt 2.4, punkt 4), nämligen att regeringen skalltillsätta en oberoende utredning för att utreda förutsättningarna för attge exploatörerna ansvaret för att upphandla arkeologiska utredningar ochundersökningar. Vidare skall regeringen utreda hur de samlade kostnadernaför uppdragsarkeologiska undersökningar har utvecklats och hur exploatörernasutvidgade kostnadsansvar har utfallit. Det begärs också att regeringenskall precisera vad exploatörernas kostnadsansvar skall omfatta och vilkaambitionsnivåer som skall gälla för t.ex. sådan publicering och sådanavetenskapliga analyser som faller inom ramen för exploatörernaskostnadsansvar.Slutligen föreslår revisorerna ett tillkännagivande om utredningav kompetenskrav och auktorisation när det gäller arkeologer inomuppdragsarkeologin (avsnitt 2.5, punkt 5).Ärendets beredningRiksdagensrevisorers förslag 2002/03:RR11 avlämnades till under våren2003. Fem motioner väcktes med anledning av förslaget. Kulturutskottetpåbörjade behandlingen av förslaget, följdmotionerna och tvåmotionsyrkanden från allmänna motionstiden /03 med avsikten att justeraett betänkande i ärendet under hösten 2003.Vid sammanträdet den 15 maj2003 lämnades på utskottets begäran information om och synpunkter påförslaget och motionerna av företrädare för ,länsstyrelserna i och samt Arkeologikonsult.Vid sammanträdet lämnades information och synpunkter avföreträdare för Archaeologica Upsaliensis.Utredning om uppdragsarkeologinUtskottetsförslag i korthetRiksdagen bör som sin mening tillkännage för regeringenvad utskottet framfört om en utredning om uppdragsarkeologin.Därmedtillstyrker utskottet vissa delar av revisorers förslag i vadavser utredning om kostnadsutvecklingen för uppdragsarkeologin och omauktorisation av arkeologer.Utskottet tillstyrker därvid delvis ettmotionsförslag om en utredning om uppdragsarkeologin samt revisorernasförslag om utredning om att skilja avdelningen för arkeologiska utgrävningar(UV) från () samt utredning om länsstyrelsernaskompetens och resurser.Utskottet avstyrker motionsyrkanden om attriksdagen utan föregående utredning skall besluta om avskiljande av UV frånRAÄ samt motioner om formerna för forskarmedverkan i länsstyrelsernasarbete och om vissa krav vid auktorisation av arkeologer.Jämför reservation1 (m, fp, kd, c).Riksdagens revisorers förslagRiksdagens revisoreranger i sitt förslag 2002/03:RR11 att granskningen omfattat organisationenoch konkurrensvillkoren för uppdragsarkeologi, särskilt länsstyrelsernasval av undersökare, samt verksamhet både sommyndighetsutövare och som utförare av uppdragsarkeologiska undersökningar.Även arkeologisk forskning och användningen av resultaten av undersökningarnahar berörts.Revisorerna anför att de förslag som lagts fram syftartillatt värna fornlämningarnas skydd,att stärka statens roll sombeställare av arkeologiska undersökningar,att säkerställa kvaliteten idet arkeologiska arbetet,att öka användningen av resultaten av dearkeologiska undersökningarna,att förbättra insynen,att skapa förutsättningarför bättre konkurrens och kostnadskontroll samtatt tydliggöraRiksantikvarieämbetets myndighetsuppgifter.Revisorerna anser att avdelningenför arkeologiska undersökningar (UV) bör skiljas från () (yrkande 1). Med en tydlig åtskillnad mellan myndighetsutövning ochuppdragsverksamhet bör trovärdigheten öka i RAÄ:s agerande när det gällernormgivning, uppföljning och tillsyn. Regeringen bör därför utreda delsde närmare förutsättningarna för ett sådant åtskiljande, dels vilkauppgifter som RAÄ respektive den arkeologiska uppdragsverksamheten skallsvara för.Revisorerna anser att staten är en svag beställare av arkeologi.Länsstyrelserna bör ges förutsättningar för att vid utformning avkravspecifikationer beakta samhällets behov av ökad kunskap. Det är interimligt eller effektivt att kräva att länsstyrelsernas personal skall haerforderlig vetenskaplig kompetens härför. Därför bör det vara en uppgiftför universitet och högskolor att tillsammans med länsstyrelserna utformariktlinjerna för stora arkeologiska undersökningar. Forskare bör kunnafungera som rådgivare och stöd till länsstyrelserna och tillsammans medlänsstyrelserna ”ta kommandot över beställningen av arkeologiskaundersökningarur ett vetenskapligt perspektiv”. Uppdragsarkeologin skulle därmed knytasnärmare forskningen som får insyn i verksamheten och blir aktiv mottagareav utgrävningsrapporter. Biståndet bör ske inom ramen för universitetensoch högskolornas samverkansuppdrag, den s.k. tredje uppgiften. Då detgäller frågan om länsstyrelsernas resurser anför revisorerna att regeringenär oförhindrad att vid behov förstärka deras resurser, eftersomuppdragsarkeologiska ärenden kommer slumpmässigt. En oberoende utredning börutforma en sådan beställarorganisation som revisorerna skisserat (yrkande2).Revisorerna noterar att ännu intefått aviserat uppdrag att noga följa kostnadsutvecklingen sedan exploatörernaår 1997 fick ansvaret även för fyndhantering och konservering. Regeringenbör därför utreda hur de samlade kostnaderna har utvecklats och hurexploatörernas kostnadsansvar har utfallit (yrkande 4 delvis).Revisorernaanför att länsstyrelsernas synsätt och rutiner då det gäller undersökarnaskompetens varierar. Valet av undersökare motiveras . Vidarehar frågan om huruvida s.k. regional kompetens skall krävas av undersökarnainte något klart svar. Frågan om auktorisation av undersökande arkeologerbehöver utredas (yrkande 5). Det behöver bl.a. klargöras vilka som börauktoriseras, enskilda personer, undersökande organisationer, privataföretag m.fl. Andra frågor som bör klargöras är vilka krav som skallställas för auktorisation och vem som skall besluta om auktorisation.MotionernaMotbakgrund av de problem och frågeställningar om uppdragsarkeologin somRiksdagens revisorer lyfter fram i sitt förslag föreslås i motion 2002/03:Kr9(s, v, mp) att skall begära att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att se över den uppdragsarkeologiska verksamheten. I motionennämns att utredningen bl.a. skall analysera förutsättningarna för attskilja avdelningen för arkeologiska undersökningar (UV) frånRiksantikvarieämbetet(RAÄ) samt närmare studera länsstyrelsernas behov av kompetens inom områdetuppdragsarkeologi och behovet av auktorisation av arkeologer.I tremotioner tas frågan om avskiljande av UV från RAÄ upp.Enligt motion2002/03:Kr7 (c) bör en utförare av en verksamhet inte revidera sin egenverksamhet. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att somsin mening skall tillkännage för regeringen att UV utan ytterligare ochfördröjande utredning skall skiljas från RAÄ:s övriga verksamhet (yrkande1).Även i motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 2 i denna del och2002/03:Kr372 (fp) yrkande 10 begärs att skall besluta om avskiljandeav UV från RAÄ. RAÄ bör renodlas till att vara en central sektorsmyndighetutan egna genomföranderesurser. Därmed skall en mera jämlik konkurrensskapas mellan de institutioner, företag m.fl. som gör utgrävningar påuppdrag.Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr7 (c) yrkande 2 anslutersig till revisorernas bedömning att det behövs forskarstöd till länsstyrelsernai deras verksamhet med uppdragsarkeologi. Motionärerna anser att organisationenav ett sådant stöd till länsstyrelserna i deras roll som beställare börutredas. Forskare skall därvid även ”leda verksamheten” för attbättre tatill vara samhällets intresse av kunskapstillväxt. Även samarbete mellanutförare, museer och forskare förordas i motionen.Vid en utredning avfrågan om auktorisation av arkeologer bör enligt motion 2002/03:Kr7 (c)yrkande 7 hänsyn tas till att behovet av djup historisk kunskap hosarkeologer är viktigare än s.k. regional kompetens. är det viktigtatt auktoriserade arkeologer samarbetar med regionala ”grävare” somharkunskap om trakten, vilket kan skapa en starkare känsla för historienbakom platsen som skall utgrävas. För att öka förståelsen från ortsbor ärdet enligt motionen också av stor betydelse att ortens befolkning fårvara delaktig i utgrävningen.Enligt motion 2002/03:Kr8 (mp) bör riksdagenbegära att regeringen skall lägga fram förslag för om auktorisationav arkeologer.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser – liksomRiksdagens revisorer och motionärer – att de länge diskuterade frågornaom den uppdragsarkeologiska verksamheten bör utredas. Det är intetillfredsställande att frågor inom området uppfattas som oklara av dem som ärberörda eller att organisationen med en central myndighet som dominerandeutförare av uppdragsarkeologiska undersökningar och utgrävningar delvishar kommit att ifrågasättas.Utskottet – som /riksmötepåbörjade behandlingen av revisorers förslag och motionsförslagen– har noterat i 2003/budgetproposition att även regeringen anseratt det behövs en utredning av vissa frågor inom den uppdragsarkeologiskaverksamheten (prop. 2003/04:1, utg.omr. 17 s. 27). I ett sådantutredningsuppdrag bör enligt regeringen ingå dels att analyseraförutsättningarnaför den verksamhet som bedrivs inom RAÄ:s UV-delning, dels att föreslå enframtida organisation med utgångspunkt i att UV skall skiljas frånRAÄ.Utskottet anser att regeringen bör tillsätta en utredning omuppdragsarkeologi. Utskottet kan således inte tillstyrka motionsförslagenom att , utan utredning, skall besluta om avskiljandeav UV från RAÄ. I det följande lämnar utskottet vissa synpunkter påutredningen om uppdragsarkeologin.Utskottet instämmer med det som revisorernaanför om att syftet med en utredning om uppdragsarkeologin bör vara attvärna fornlämningarnas skydd, stärka statens roll som beställare avarkeologiska undersökningar, säkerställa kvaliteten i det arkeologiskaarbetet, öka användningen av resultaten av de arkeologiska undersökningarna,förbättra insynen, skapa förutsättningar för bättre konkurrens ochkostnadskontroll samt tydliggöra myndighetsuppgifter.Kvalitets-och kostnadsaspekterna på uppdragsarkeologin har tagits upp av revisorerna,motionärerna och regeringen. Utskottet vill påminna om att det ikulturminneslagen sägs att utredningar och undersökningarinom uppdragsarkeologin skall vara av god vetenskaplig kvalitet ochgenomföras till en kostnad som inte är högre än vad som är motiverat medhänsyn till omständigheterna (2 kap. 11 och 13 §§). Detta bör självfalletutgöra en av utgångspunkterna för utredningsarbetet.Enligt utskottetsuppfattning bör en utredare analysera förutsättningarna för den verksamhetsom bedrivs av UV och lämna förslag beträffande en framtida organisation,med utgångspunkt i att UV skall skiljas från RAÄ. RAÄ:s myndighetsuppgifteroch det nuvarande sambandet mellan produktion, kompetens och metodutvecklingbör ingå i analysen och övervägandena.Utskottet anser att den kommandeutredningen också bör klarlägga de frågor som gäller staten som beställareav uppdragsarkeologi och på vilket sätt organisationen skall få tillgångtill vetenskaplig kompetens av hög kvalitet. Anknytningen till forskarsamhälletoch nyttiggörandet av uppdragsarkeologins resultatredovisning bör ingå iutredningsarbetet.Regeringen bör vidare låta utreda hur de samladekostnaderna för uppdragsarkeologiska undersökningar har utvecklats och hurexploatörernas utökade kostnadsansvar även för fyndhantering och konservering(KML 2 kap. 13 §) har utfallit.Den kommande utredningens uppdrag börenligt utskottets mening också omfatta frågan om auktorisation av arkeologer.Utredaren skall överväga om ett system med auktorisation kan ge tydligarekrav på kompetens och förutsättningar för hög vetenskaplig kvalitet. Därvidbehöver bl.a. klargöras vem som skall auktoriseras – personer,organisationereller företag –, vilka krav på utbildning, erfarenhet och lämplighet sombör ställas, vilket organ som skall besluta om auktorisation och vilkabefogenheter detta organ bör ha. bör dock inte göra någotuttalande om vilket slag av kunskap som bör krävas för auktorisation.Utskottetföreslår att som sin mening tillkännager för regeringen vadutskottet här anfört om en utredning om uppdragsarkeologi med utgångspunkti de problem och frågeställningar som revisorer har lyft fram.Riksdagen bör vid beslutet om tillkännagivande bifalla revisorersförslag 2002/03:RR11 yrkande 4 i den del som rör utredning av utvecklingenav de samlade kostnaderna för uppdragsarkeologiska undersökningar inklusivekostnader för fyndhantering och konservering samt yrkande 5 om auktorisationav arkeologer. Utskottet föreslår att delvis bifallermotion 2002/03:Kr9 (s, v, mp). Vidare bör delvis bifallarevisorernas förslag 2002/03:RR11 yrkande 1 om utredning om skiljande av UVfrån RAÄ och yrkande 2 om staten som beställare av uppdragsarkeologi.Slutligen bör avslå motionerna 2002/03:Kr7 (c) yrkandena 1, 2och 7, 2002/03:Kr8 (mp), 2002/03:Kr236 (m) yrkande 2 i nu aktuell del och2002/03:Kr372 (fp) yrkande 10.Tillämpning av lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling vid uppdragsarkeologiUtskottets förslag ikorthetRiksdagen bör avslå revisorers förslag samt motionsförslagetom tillämpning av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling viduppdragsarkeologi.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).Riksdagens revisorersförslagRegeringen bör enligt revisorernas förslag ompröva det tidigareriksdagsbeslutet om undantag från lagen (1992:1528) om offentlig upphandlingnär det gäller uppdragsarkeologin (yrkande 3). Därmed skulle en likvärdigoch rättssäker behandling och förbättrad insyn kunna åstadkommas. Det börklargöras vilka moment i uppdragsarkeologin som är ”myndighetsutövningrespektive utövande av offentlig makt”. Vidare bör förutsättningarnautredas för att tillämpa lagen om offentlig upphandling vid köp avarkeologiska tjänster mellan myndigheter inom samma rättssubjekt.MotionenImotion 2002/03:Kr236 (m) yrkande 2 i denna del begärs ett tillkännagivandeför regeringen om att lagen om offentlig upphandling skall tillämpas vidupphandling av arkeologiska undersökningar. Vidare sägs i motionen attprivata alternativ som kan bidra till metodutveckling och rationaliseringbör uppmuntras som starka krav bör ställas på den vetenskapligakvaliteten.Utskottets ställningstagandeAv kulturminneslagen (2 kap.11 och 13 §§) framgår att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling integäller vid sådan arkeologisk verksamhet som benämns särskild utredning,arkeologisk förundersökning eller särskild undersökning. Dessa bestämmelseri kulturminneslagen gäller (prop. 1996/97:99, bet.1996/97:KrU12, rskr. 1996/97:230). Av både propositionen och kulturutskottetsbetänkande framgick att ett anbuds- och upphandlingsliknande förfarandedock får tillämpas (bet. 1996/97:KrU12 s. 6).Utskottet har under tidigareår behandlat frågan om huruvida lagen (1992:1528) om offentlig upphandlingskall tillämpas vid uppdragsarkeologi. Senast vid 2001/(bet. 2001/02:KrU19 s. 16–17) har utskottet – med hänvisning tillvad somtidigare anförts (bl.a. i bet. 1996/97:KrU12 s. 6) – avstyrktmotionsyrkandeni frågan.Utskottet har i ett föregående avsnitt av betänkandet föreslagitatt en utredning om den uppdragsarkeologiska verksamheten skall genomföras.Det innebär bl.a. att formerna för hur uppdragsarkeologi beställs kommeratt beröras.Utskottet anser att inte har underlag för ettsådant ställningstagande till frågan om huruvida upphandlingslagen skalltillämpas vid uppdragsarkeologi som begärs i revisorernas förslag och imotion Kr236 (m). bör avvakta resultaten av utredningsarbetetinnan frågan övervägs. Utskottet föreslår att avslår revisorernasförslag 2002/03:RR11 yrkande 3 och motion 2002/03:Kr236 (m) yrkande 2 inu aktuell del.Konkurrens mellan momspliktig och icke-momspliktiguppdragsarkeologiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslåmotionsförslaget om konkurrens mellan momspliktig och icke-momspliktiguppdragsarkeologi.MotionenI motion 2002/03:Kr7 (c) yrkande 4 föreslåsatt skall tillkännage för regeringen att konkurrensen inomuppdragsarkeologin inte är jämställd, eftersom RAÄ:s arkeologiskauppdragsverksamhet inte är momspliktig, medan privata utgrävare är momspliktigaoch därmed tvingas lämna högre anbud.Utskottets ställningstagandeUtskottetvill först påminna om att frågor om momspliktighet hör till skatteutskottetsberedningsområde.Den kommande utredningen om uppdragsarkeologi kanresultera i förslag om ändrad organisation för beställning och utförandeav arkeologisk verksamhet.