bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Enligt Posten kommerdessa åtgärder endast att underlätta lösning på kort sikt; i ett längreperspektiv förutser Posten att kostnaderna kommer att öka.PTS utredning om den grundläggande kassaservice som tillhandahålls avPosten ABPTS har av regeringen getts i uppdrag att göra en lägesbeskrivning av dengrundläggande kassaservicen som tillhandahålls av samt en analysav om uppfyller de krav på kassaservice som ställs i lagen omgrundläggande kassaservice. Av rapporten, som presenterades ,framgår sammanfattningsvis följande.PTS gör den tolkningen av lagstiftarens krav på omfattningen av dengrundläggande kassaservicen att den i första hand skall tillgodose behovetav att utföra enklare betaltjänster över disk, där andra aktörer av någonanledning inte tillgodoser detta. Trots att efterfrågan på manuellabetaltjänster (kassatjänster) trendmässigt minskar bedömer PTS att detfinns grupper som särskilt efterfrågar och har behov av grundläggandekassaservice där andra aktörer inte svarar för sådan service. Dessa grupperär främst:Pensionärer som saknar löne- eller annat bankkonto.Funktionshindrade som inte kan utnyttja automatiserade betaltjänster ochsom inte har personlig assistent eller annan person som kan hjälpa dem medsådana ärenden.Asylsökande som får daglig ersättning utbetalad via SvenskKassaservice.Småföretag i glesbygd som inte omfattas av något centralt avtal sominkluderar hämtning och uppräkning av dagskassor.Personer som av någon anledning nekas en bankrelation därbetalningstjänster kopplas till inlåningskontot.För att bedöma om servicen svarar mot de krav som kan ställas med ledningav lagen om grundläggande kassaservice har PTS angett ett antalservicekriterier. Dessa är geografisk tillgänglighet, öppethållande, fysisktillgänglighet, tjänsteutbud samt prissättning. Vid en utvärdering av ivilken utsträckning kriterierna uppfylls finner PTS att den grundläggandekassaservice, som Posten tillhandahåller , med god marginaltillgodoser lagens krav.Utredning om postverksamhet och om grundläggande kassaserviceRegeringen har beslutat om direktiv om en ny reglering avpostverksamhet och behov av statliga insatser för den grundläggandekassaservicen (dir. 2003:117). Särskild utredare är , chef förVägverkets Region skall redovisa ett delbetänkande om den grundläggandekassaservicen och ett slutbetänkande med resterandedel av uppdraget senast den 1 november 2004.Ny reglering av postverksamhetUtredaren skall göra följande.En övergripande beskrivning av postmarknadens utveckling och olikamarknadssegment vad beträffar bl.a. dess aktörer, tjänster, priser, volymer, geografiska förhållanden och teknisk påverkan samt marknadsandelar.Beskrivningen skall om möjligt inbegripa utvecklingstendenser. Ibeskrivningen skall även ingå en sammanfattning av den pågåendeutvecklingen inom EU och de nordiska länderna.En samhällsekonomisk analys av liberaliseringen av postmarknaden. Därvidbör analyseras effekterna med avseende på prisnivåer, tillgänglighet,servicenivå och tillträdet av nya företag på marknaden. Förekommandeskillnader i effekterna för olika regioner i landet skall uppmärksammas,liksom effekter för gles- och landsbygdsområden.Utifrån den samhällsekonomiska analysen skall eventuella brister inuvarande lagstiftning som hindrar att marknaden utvecklas i önskvärdriktning utredas.Utvärdera ansvariga myndigheters nuvarande tillämpning av lagstiftningen,deras inbördes uppdelning av ansvaret för postmarknaden och myndigheternasaktivitet på området för att därvid utreda om nuvarande ordning ärändamålsenlig och kostnadseffektiv.Även utvärdera eventuella ytterligare faktorer som kan ha hindrat ellerpåverkat marknadens utveckling.På detta underlag skall följande utföras.Analysera det politiska målet för postområdet och - vid behov - föreslåförändringar av detta. Den lagstiftning som behövs för att säkerställa attmålet nås skall anges. Kund- och konsumentperspektivet skall varavägledande för eventuellt förslag.Bedöma behovet av en förändrad myndighetsorganisation och i sådant fallföreslå en lämplig uppdelning av myndighetsansvaret samt de förändradebefogenheter som kan följa av detta.Ett särskilt ställningstagande och eventuellt framläggande av förslag skallgöras beträffande följande.En bestämmelse för reglering av eftersändning av adresserade försändelser.En förändring av definitionen av postverksamhet i 3 § postlagen ommarknadens utveckling så kräver.Möjligheter för operatörer att få tillgång till delar av den dominerandeoperatörens distributionsnät.En konkurrensfrämjande roll för på postområdet.I postlagstiftningen skall särskilt följande behandlas.Analysera prisregleringen vad gäller enstaka övernattbefordrade frimärktabrev som väger upp till 500 gram.Definiera vilka skyddsvärda grupper i samhället som har behov av ettpristak och föreslå en ändamålsenlig konstruktion av pristaket.Beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av prisregleringen. Omförslaget ger upphov till sådana negativa ekonomiska konsekvenser för denaktör som träffas av regleringen att kompensation bör övervägas, skall ävenförslag lämnas till hur denna kan utformas.Beskriva och analysera marknaden för befordran av tidningar och tidskrifteri , inklusive kostnader och priser för distributionen och göra enjämförelse med de övriga nordiska länderna. Möjligheterna tillsamdistribution av adresserade tidningar och tidskrifter och övrigaadresserade försändelser skall särskilt analyseras. Om det är lämpligtskall förändringar i regelverket föreslås för att skapa förutsättningar församdistribution.Ta ställning till och - om lämpligt - föreslå en bestämmelse i postlagensom medför att ett tillstånd kan återkallas av tillsynsmyndigheten omoperatören inte bedriver någon postverksamhet.Behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicenDet övergripande målet skall vara att finna en lösning som är godtagbar iett samhällsekonomiskt och konkurrensrättsligt perspektiv och somtillgodoser rimliga krav på tillgänglighet.Utredaren skall göra följande.Analysera och bedöma samhällets behov av och kostnader för en grundläggandekassaservice historiskt sett, och . Även en redovisningför utvecklingen av kostnader och intäkter under de senaste fem åren.Utifrån denna bedömning ta ställning till om staten skall fortsätta att haansvar i nuvarande omfattning för den grundläggande kassaservicen.Om så anses vara fallet - bedöma om det skall vara Posten som börtillhandahålla kassaservicen i landet eller, om lämpligt, föreslå en annanlösning och den lagstiftning som lösningen kräver.Om det anses att Posten - helt eller delvis - även i fortsättningen börtillhandahålla kassaservicen, analysera statens nuvarande krav på Postenoch lägga fram förslag om de framtida formerna för hur tillhandahållandetav kassaservicen skall säkerställas. Vidare skall anges vilken lagstiftningsom krävs för ändamålet. Även kostnaderna för att uppfylla de aktuellabehoven skall bedömas. Kostnaderna skall redovisas med fördelning på olikatjänster och regioner i landet.Särskild ställning skall tas i följande frågor.Behovet av en begränsning av statens ansvar för kassaservicen till de orterdär det inte är kommersiellt motiverat att bedriva kassaserviceverksamhetoch där det inte heller finns några alternativ.Problemen med dagskassehantering i gles- och landsbygd och föreslå åtgärderför att lösa dessa problem.Behovet och utformningen av en ändamålsenlig tillsyn och bevakning avsamhällets behov av grundläggande kassaservice.I övrigt ingår bl.a. följande i uppdraget.Föreslå nya mål - i den mån utredningen lägger fram förslag som står istrid med de befintliga politiska målen för post- och kassaservice.Ta hänsyn till möjligheterna för allmänheten att kunna förtidsrösta (poströsta); uppdraget (dir. 2003:37) till vallagskommitté i dennafråga skall beaktas.Ta upp de ytterligare frågor som utredaren anser behöver övervägas inomramen för uppdraget.MotionsförslagAllmänt om statens ansvar för servicenivånI motion 2003/04:T562 av m.fl. (fp) efterlyses en utvärderingav Posten . Postmarknaden har avreglerats och alltmerutsatts för konkurrens . På många orter finns flera aktörersom delar ut och distribuerar post. Detta är positivt, och denna utvecklingmåste få fortsätta, sägs det. Det är viktigt att inte utnyttjarsin dominerande ställning på postmarknaden genom att via prissättning m.m.konkurrera ut konkurrerande bolag. Det är också viktigt att postlagen följsnoga även på den avreglerade postmarknaden, så att en post- ochkassaservice kan upprätthållas i hela landet på lika villkor. Regeringenbör driva på i EU, så att avregleringen av postmarknadengenomförs i fler länder. kan t.ex. en monopolist i ett annat EU-landgå in och ta andelar på den svenska marknaden, medan svenska postaktörerinte har denna möjlighet i andra länder.I motion 2003/04:T251 av och (båda fp)framförs synpunkter om Postens ansvar för en rimlig servicenivå ochinfrastruktur i hela landet. En central del av denna service ärbrevutbärning, framför allt på landsbygden och mindre orter. Både förenskilda och för företag på dessa orter är det viktigt att veta att brevman postar når mottagaren och omvänt att man snabbt kan nås avbrev eller paket. Inom Posten har tankar förts fram om att lägga nedåtminstone en av postterminalerna utmed . Såvälpostterminalen i som i har nämnts, anför motionärerna menanser att den tanken måste avvisas. Nedläggning av någon av dessaterminaler skulle leda till att orter i , och intelängre skulle ha den postservice som beskrivs ovan. Det skulle drabba ortersom vidkänns befolkningsminskning och utflyttning.Posten AB får allt svårare att få ekonomin att gå ihop, konstateras imotion 2003/04:T497 av m.fl. (v) . Motionärerna begär attregeringen tydliggör vad som bör ingå i postens samhällsuppdrag och utrederförutsättningarna för att ge full kostnadstäckning för detta. utmanasPosten främst från två håll, nämligen dels från företag som tagit andelar ifolktäta områden, dels av den nya tekniken i form av elektronisk post ochbetaltjänster, sägs det. Anslagsutvecklingen visar att Posten, som tidigarevar självfinansierad, nu behöver ta allt större budgetandel i anspråk. Föratt komma till rätta med allmänhetens förtroende och postens ekonomiskaproblem krävs grundläggande förändringar. Vidare begärs att den aviseradeutvärderingen av Posten även innefattar förutsättningarna för återinförandeav monopol för distribution av brev. Marknadsanpassningar får inte ledatill att den postala samhällsservicen försämras. Även förutsättningarna förlika konkurrensvillkor när det gäller distribution av brev och paket böringå i utredningen, fortsätter motionärerna. Slutligen krävs ett uttalandeav av innebörden att den rikstäckande kassaservicen - trots atten allt mindre del av svenskarna använder sig av - ärberättigad.På motsvarande sätt betonas i motion 2003/04:T549 av m.fl.(s) att staten även fortsättningsvis måste ta ansvar för att upprätthållaen god postservice med en väl fungerande betalnings- och kassaservice ihela landet. Människors behov av postens tjänster har förändrats mycketsnabbt , heter det. Elektronisk post och annan ny teknik taröver alltmer.PortofrågorI motion 2003/04:T288 av Per och (båda m) begärs attPosten AB inte skall tillåtas att höja portot. De hänvisar till att PostenAB har aviserat en portohöjning . Tills vidare bör Postenemellertid inte beviljas genomföra en sådan åtgärd. Enligt vad motionärernaanför är det billigare att sända ett brev från t.ex. eller Litauentill än det är att skicka ett vykort från till . Alla andra europeiska länder har lägre porto än , hävdar de.I motion 2003/04:T271 av () anser motionären att man böråterinföra den tidigare modellen för ett enhetligt porto i . Den 1januari 2002 höjde portot för ett helt vanligt brev till våragrannländer i och . Detta är tvärt emot allsträvan till ökad integrering, anför motionären. Det hänvisas till attföreningen genomdrev att portot för inrikes brevockså skulle gälla för post till de nordiska grannländerna. Genombolagiseringen av Posten kom emellertid att betraktas som ett"utland"; portot för att sända ett brev över blev högre änmotsvarande försändelse till . Portot i till ärbilligare än tvärtom. är med i EU. säger sig alltså arbetaför regionernas utveckling, men i detta avseende agerar vi i motsattriktning, anser motionären.Samdistribution av post och tidningar i glesbygdI motion 2003/04:T372 av m.fl. (mp) begärs att regeringenlåter utreda en lagändring för att öka möjligheterna till samdistributionav tidningar och post i glesbygd. Även befolkningen i glesare bebodda delarav landet bör, som andra, kunna få sin tidning , sägs det. Ivissa delar av landet distribueras tidningen med posten. Om kravet påövernattbefordran av post i vissa glesbygdsområden slopades, skulle det idessa delar av landet öppna möjligheterna för en bättre samordning mellanpostutdelning och tidningsdistribution. Posten skulle kunna delas ut påmorgonen tillsammans med tidningen, och bilarna skulle slippa köra dubblaturer.Postservice i matvarubutiker m.m.Enligt vad som sägs i motion 2003/04:T558 av m.fl. (s) börPostens samarbetspartner, såsom jourbutiker och bensinstationer, kunnautföra sina postala uppgifter enligt avtalet, så att deras kunder slipperpornografi eller sexistiskt material när de köper frimärken eller hämtarpaket. Kvinnor skall inte behöva möta sexistiska tidningar och filmer hosett statligt bolags utvalda samarbetspartner då man utför sina postärenden.Motionärerna säger sig vara medvetna om att det under löpande avtalsperiodinte går att ställa nya krav på Postens samarbetspartner. Införnästkommande avtalsförhandlingar bör krav uppställas i enlighet med vad somförordas i motionen, sägs det.Tillgänglighet för personer med funktionshinderAnsvaret för handikapptillgängligheten vid Postens serviceställen bör ihögre utsträckning vila på Posten, anförs det i motion 2003/04:N289 avMargareta och (båda c). På många ställenfungerar lanthandeln som utlämningsställe för paket och pengar, framhållermotionärerna. Då finns ofta krav på en större handikappanpassning än vadden lille lanthandlaren mäktar med ekonomiskt. Innebörden i motionärernasförslag är att tillgänglighet för funktionshindrade personer är ettsamhällsansvar.Utskottets ställningstagandeRiksdagen behandlade (bet. 2002/03:TU1) en rad motionsförslagmed anknytning till frågan om postservice. De gällde bl.a. utvärdering avPosten AB, statens ansvar, postservice och gemensamt nordiskt porto.Sammanfattningsvis sade sig utskottet utgå från att regeringen noga följerutvecklingen av postservicen i landet och utvärderar de förändringar somnyligen skett och sker inom . Inom ramen för den årligaresultatredovisningen för förutsätts en avrapportering av hur detpostpolitiska målet om en posttjänst av god kvalitet i hela landet uppfylls. Utskottet ansåg - mot bakgrund av vad som redovisats - att det inte varnödvändigt med något särskilt initiativ från sida; syftet medflertalet motionsförslag förutsattes dock bli helt eller delvistillgodosett.Utskottet välkomnar den tillsatta utredningen om en ny reglering avpostverksamhet och behov av statliga insatser för den grundläggandekassaservicen.Det kan konstateras att många av de frågeställningar som utskottet harbehandlat vid tidigare tillfällen och de som har aktualiseratsmotionsvägen kommer att tas upp och analyseras av utredaren. kan bedöma kommer flertalet av de nu berörda motionsförslagen attbli prövade inom ramen för utredningens uppdrag. I detta sammanhang villutskottet särskilt erinra om den möjlighet som utredaren har att ta upp deytterligare frågor som utredaren anser behöver övervägas inom ramen föruppdraget.Beträffande tillgängligheten för funktionshindrade har generaldirektörenför PTS inför utskottet lämnat en redogörelse om hur frågorna hanteras.Härvid framkom att () har det primära ansvaret föratt kartlägga brister i lokaler där post- eller kassaservice bedrivs.Likaså är det HO som - vid uppdagad bristande tillgänglighet - förhandlarför att problemen skall undanröjas. Skulle man inte nå en godtagbar lösningär det HO:s ansvar att ta upp frågan med PTS. har 18 klagomålavseende postservicen anmälts till PTS. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att funktionshindrades behov av bl.a. posttjänster ochgrundläggande kassaservice finansieras över det särskilda anslaget 37:2Upphandling av samhällsåtaganden. Utskottet vill - återigen - understrykavikten av att postservicen utvecklas i former som tillgodoser defunktionshindrades berättigade krav på en god postservice. uppfattning är särskilt tillgängligheten för funktionshindrade ifråga om posttjänster och grundläggande kassaservice en fråga som kanförutsättas bli uppmärksammad av utredaren.Beträffande problemet med pornografi och sexistiskt material har utskotteterfarit att PTS inte tolkar det som sitt uppdrag att inom ramen för sintillsynsverksamhet beakta denna aspekt. Utskottet utgår emellertid från attäven denna fråga kan inrymmas i utredningsuppdraget.Vidare har utskottet inhämtat att frågan om samdistribution av inte baraadresserade utan även oadresserade tidningar och tidskrifter ingår iuppdraget för utredaren.Med hänvisning till vad nu har anförts anser utskottet inte att någonriksdagens åtgärd är behövlig. Här behandlade motionsförslag avstyrksalltså.Anslag m.m. inom utgiftsområde 22 KommunikationerUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att för inom utgiftsområde 22Kommunikationer anvisar anslag enligt regeringens förslag. Det innebär att28,fördelas till olika ändamål inom utgiftsområdet,varav merparten till byggande och underhåll av vägar och järnvägar.Ställningstagandet innebär att samtliga motionsförslag om alternativaanslagsberäkningar (m, fp, kd, c) avstyrks.Utskottet har i tidigare avsnitt under behandlingen av politikområdenaTransportpolitik respektive IT, elektroniska kommunikationer och postredovisat regeringens och motionärernas förslag till ekonomiskaförutsättningar för . Utskottet har därvid redogjort försina ställningstaganden för de olika anslagen Av detta följer att utskottetanser att för bör anvisa anslag underutgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med regeringens förslag.Utskottets förslag till medelsanvisningar redovisas i bilaga 2.Utskottet har heller ingen erinran mot propositionens förslag attregeringen får besluta om en låneram i på högst för genomförande av prioriterade låneprojekt, respektive för genomförande av prioriterade järnvägsprojekt.Vidare tillstyrks att de återstående amorteringarna som skulle ha betalats2004 och 2005 avseende de lånefinansierade vägprojekten väg E 18/20 delenÖrebro-Arboga, väg E 4 delen , väg E 22 delen Söderåkra-Hossmo samt väg E 4 trafikplats inte betalas under 2004 och 2005utan senareläggs till 2005 och 2006. Slutligen har utskottet ingen erinranmot att godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 11 för förinvesteringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning,projekteringslager, rörelsekapital samt för vissa investeringar iStockholmsområdet 1983, enligt avtal mellan staten och länslandsting,Med de motiveringar som redovisats i det föregående avstyrker utskottetmotionerna /04:T510 (c), 2003/04:T532 (m), 2003/04:T560 yrkande 18 (kd), 2003/04:T562 yrkande 28 (fp) och 2003/04:Fi240 yrkande 27 (fp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Mål- och resultatfrågor för politikområde Transportpolitik (punkt 1)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller motion2003/04:T530 yrkandena 1 i denna del och 2 i denna del av ElizabethNyström m.fl. (m)och avslår motionerna2003/04:T562 yrkande 1 av m.fl. (fp) och2003/04:T564 yrkande 1 av m.fl. (c).StällningstagandeAlla analyser av transportsystemets framtida behov måste grundas pårealistiska antaganden om utvecklingen. De undersökningar som finnstillgängliga talar sitt tydliga språk. Det är i allra högsta grad påvägarna belastningen framöver kommer att öka.Av Godstransportdelegationens omfattande genomgång och analys avgodstransporternas utveckling framgår bl.a. att man inte bör överdriva devolymmässiga förväntningarna på överföringen av gods från vägtrafik tilljärnväg och sjöfart. Trots detta väljer regeringen att göra en annanbedömning, vilken presenterades i den senaste infrastrukturpropositionen.Som framhålls i motion 2003/04:T530 (m) bör mot denna bakgrund enomfördelning ske av medel mellan väg- och järnvägsinvesteringar.Konkurrens är det effektivaste medlet för att uppnå fungerande kollektiva,samverkande trafiklösningar. Det är en tydlig trend att olika trafikslag, t.ex. bil, buss och järnväg, samverkar för att uppnå gemensamma mål.Marknaden för transporter från dörr till dörr växer snabbt. Det liggerdärför i transportföretagens intresse att erbjuda lösningar där olikatransportslag blir ett konkurrensmedel för att locka till sig nya kunder.Förändringarna inom transportnäringen kommer att föda nya typerav företag och förbättra lönsamheten för andra företag. Det finns exempelpå godssidan som visat att en samverkan mellan lastbil, järnväg och båt ärframgångsrika. De framtida transportköparna kommer därmed inte att bry sigom på vilket sätt produkten tar sig till kunden, utan mera intressera sigför att den tar sig fram i exakt rätt tid, och på billigast ochmiljömässigt bästa sätt.Detta ställer emellertid krav på att staten som ägare och planerare avinfrastruktur agerar med såväl framförhållning som medvetenhet om vilkakrav som ställs för att de olika transportslagen skall kunna samverka påbästa möjliga sätt. För att t.ex. sjöfarten skall kunna utnyttjas optimaltkrävs knutpunkter, s.k. hubbar, som möjliggör en effektiv omlastning mellande olika transportslagen. En övergripande och långsiktig studie överbehoven på detta område bör genomföras.2. Mål- och resultatfrågor för politikområde Transportpolitik (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller motion2003/04:T562 yrkande 1 av m.fl. (fp)och avslår motionerna2003/04:T530 yrkandena 1 i denna del och 2 i denna del av ElizabethNyström m.fl. (m) och2003/04:T564 yrkande 1 av m.fl.StällningstagandeFolkpartiet liberalerna anser att trafikpolitiken skall ha som mål attbidra till:- ökad tillväxt- förbättrad miljö- ökad trafiksäkerhetEn trafikpolitik, som bygger på ökad konkurrens mellan såväl olikatrafikföretag som mellan trafikslagen, som skapar goda förutsättningar förföretagens behov av godstransporter och som ökar människors möjlighet attfärdas till och från sitt arbete, ger goda förutsättningar för ökadtillväxt.En trafikpolitik, där trafikslagen på lika villkor bär sina kostnaderinklusive de miljömässiga, där människor i befolkningstäta regioner erbjudsen väl fungerande spårbunden kollektivtrafik, där flaskhalsar som skaparomfattande dagliga kö- och utsläppsproblem byggs bort och där utvecklandeav nya mer miljömässiga transportmedel uppmuntras, ger goda förutsättningarför en förbättrad miljö.En trafikpolitik, som får fler människor i de befolkningstäta regionernaatt välja en väl fungerande kollektivtrafik, där vägarna görs säkrare genomatt tät mötande biltrafik separeras, där utvecklandet av säkrare fordonuppmuntras, och där trafikanterna visar mer hänsyn och respekt för såvälvarandra som för de regler som gäller i trafiken, ger goda förutsättningarför en ökad trafiksäkerhet.3. Mål- och resultatfrågor för politikområde Transportpolitik (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3.