bet · GQ01SKU12 · 2003-03-04 00:00:00 — Den som bedrivernäringsverksamhet skall betala preliminär skatt,vanligen i form av F-skatt eller särskild A-skatt.F-skatt och särskild A-skatt debiteras i en post ochbetalas med lika stora belopp varje månad.Skattemyndigheten får emellertid på begäran av denskattskyldige besluta att F-skatt och särskild A-skatt skall betalas endast , om den skattskyldigesnäringsverksamhet pågår endast under en del avkalenderåret och det finns särskilda skäl (11 kap. 4och 5 §§ SBL). Denna sistnämnda bestämmelsen äravsedd att minska problemen för företag därverksamhet pågår under endast en del av året, t.ex.en campingplats som har öppet endast undersommarmånaderna, och infördes i samband medskattekontoreformen (se prop. 1996/97:100, del 1, s.406-407).Den sistnämnda bestämmelsen samt möjligheten förden skattskyldige att, om den preliminära skattenvisar sig vara för hög med hänsyn till den faktiskainkomsten, begära ändrad beräkning av F-skattengenom att fylla i och skicka in en ny preliminärsjälvdeklaration, finner utskottet tillräckliga föratt gå dem till mötes som behöver anpassa sinaskattebetalningar till följd av ojämna inkomstereller icke förutsedda inkomstbortfall under året.Utskottet avstyrker därför motion Sk382 yrkande 17.Momsredovisningsreglerna försmåföretagareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att höjaenmiljonkronorsgränsen för redovisning avmoms i allmän självdeklaration och göraregeln tillämplig på handelsbolag.Gällande bestämmelserEnligt 10 kap. 31 § första stycket SBL skallredovisning av mervärdesskatten göras isjälvdeklaration om beskattningsunderlaget,exklusive gemenskapsinterna förvärv och import,beräknas uppgå till högst 1 miljon kronor.Handelsbolag och grupphuvudman skall dock, även i defall de lämnar självdeklaration, ändå alltidredovisa momsen i skattedeklaration om skattemyn-digheten inte beslutat annat. Enligt 10 kap. 15 §samma lag får skattemyndigheten för bl.a.handelsbolag besluta att redovisningsperioden förmervärdesskatt skall vara ett helt beskattningsår ombeskattningsunderlaget exklusive gemenskapsinternaförvärv och import för beskattningsåret beräknasuppgå till högst 200 000 kr.MotionenI motion Sk238 och ()yrkas att gränsen för att deklareramomsen i allmän självdeklaration skall höjas ochgöras tillämplig även på handelsbolag. Syftet är attunderlätta momsredovisningen för mindrefamiljeföretag, även för dem som drivs i form avhandelsbolag.Utskottets ställningstagandeGränsen för att redovisa momsen isjälvdeklarationen gäller och tillkom isamband med att nya tidpunkter för redovisning ochbetalning av mervärdesskatt infördes (prop.1995/96:19 s. 18-19, bet. 1995/96:SkU11). I detdåvarande lagstiftningsärendet sades vidare ipropositionen klart ifrån att det inte borde komma ifråga att tillåta helårsredovisning avmervärdesskatt för t.ex. handelsbolag upp till enårsomsättning på . Förenklingsskäl,enhetlighetsskäl och konkurrensskäl åberopades.Reglerna har därefter överförts till 10 kap. 31 §SBL. Det skall påpekas att det enligt 10kap. 15 § SBL finns en möjlighet för handelsbolagatt redovisa momsen på årsbasis ombeskattningsunderlagen exklusive gemenskapsinternaförvärv och import för beskattningsåret beräknasuppgå till högst 200 000 kr.Utskottet anser att de förenklingsskäl m.m. somnämnts alltjämt har relevans och ställer sig därförtveksamt till motionärernas yrkande. Det bör enligtutskottets mening beaktas att bl.a. kontrollskältalar emot att man höjer gränsen förnär det skall vara tillåtet att redovisa mervärdes-skatten i allmän självdeklaration. Därtill kommeratt en reformering av beskattningsreglerna förhandelsbolag har utretts av den s.k. som redovisat sina förslag i betänkandeSOU 2002:35 Ny handelsbolagsbeskattning. Betänkandetär remissbehandlat och beredning pågår förnärvarande inom . Utskottet anseratt resultatet av regeringens överväganden i fråganom de framtida skattereglerna för handelsbolag böravvaktas innan slutlig ställning tas till bl.a.sådana ändringsförslag som motionärerna haraktualiserat. Utskottet avstyrker därför motionSk238.Handläggningstider vid återbetalningav mervärdesskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att införamaximitid vid handläggning av återbetalningav mervärdesskatt.Gällande bestämmelserAv handledning förmervärdesskatteförfarandet 2002 (s. 195 f.) framgårföljande. En grundprincip i skattekontosystemet äratt överskott på skattekontot skall kunnaåterbetalas . Skattemyndighetenshandläggning skall ske på sådant sätt attåterbetalning kan verkställas så snabbt somomständigheterna i det enskilda fallet ger möjlighettill. Detta innebär dock inte att de allmänna kravenpå noggrannhet och rättssäkerhet får eftersättas.Handläggningen skall alltid uppfylla krav som angesi förvaltningslagen (1986:223) och iskattelagstiftningen.En skattedeklaration som innehåller redovisning avöverskjutande ingående moms blir alltid föremål förkontroll av skattemyndigheten. Detta kan medföra attåterbetalningen inte görs . När kontrollenär klar sker återbetalning under förutsättning attskattekontot visar ett överskott.Enligt 48 § skattebetalningsförordningen(1997:750) skall återbetalning av skatt skeskyndsamt. I 49 § samma förordning finns ytterligarebestämmelser om återbetalning av överskjutandeingående mervärdesskatt, vilka innebär attåterbetalning av sådan skatt normalt skall görassenast vid utgången av kalendermånaden efter denkalendermånad då den skattskyldige senast skalllämna deklaration för den redovisningsperiod somskatten avser.MotionenI motion Sk243 av och () krävs att det skall vara högst tre månadershandläggningstid för återbetalning av moms till småföretag. Om detta inte kan uppfyllas inom stipuleradtid bör redovisat belopp omgående utbetalas tillföretagare. Motionärerna vill att företagarna skallslippa "ligga ute" med förhållandevis stora summor.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att detaljbestämmelserna omåterbetalning av skatt, med angivande av sista dagför återbetalning och undantag härifrån då detbehövs av kontrollskäl m.m., återfinns iskattebetalningsförordningen, dvs. regeringensverkställighetsföreskrifter till SBL. Utskottethåller med motionärerna om att det är viktigt attåterbetalning av överskjutande ingående moms skerskyndsamt till berörda företag men anser att detsaknas skäl för att ingripa med lagreglerpå detta område som tillhör verkställighetsområdet.Utskottet avstyrker därför motion Sk243.Näringsidkares registreringsnummerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om attinföra möjlighet för näringsidkare att väljaett frivilligt organisationsnummer för mer-värdesskatt.Jämför reservation 14 (fp).Gällande ordning och tidigare behandlingEnskilda näringsidkare måste använda sittpersonnummer som identitetsbeteckning för sinnäringsverksamhet. I 11 kap. 5 §mervärdesskattelagen (1994:200) föreskrivs att enskattskyldig skall ange sitt registreringsnummertill mervärdesskatt på sina fakturor och jämförligahandlingar, och registreringsnumret förmervärdesskatt är konstruerat utifrån person- ellerorganisationsnumret med vissa tillägg. Även då denskattskyldige inte är registrerad skall fakturaninnehålla person- eller organisationsnummer om detfinns ett sådant och annars en likvärdig uppgift.Andra företagsformer såsom aktiebolag ellerhandelsbolag tilldelas särskilda organisationsnummersom inte är identiska med ägarens personnummer.Ett förslag om att tilldela näringsidkare ettsärskilt företagarnummer lades fram i betänkande SOU1994:63 Personnummer - Integritet och effektivitet.Ett sådant företagarnummer skulle enligtutredningsförslaget kunna användas i stället förpersonnummer i olika sammanhang, t.ex. i faktura somutfärdas enligt mervärdesskattebestämmelserna.Personnummerutredningens förslag fick delvis ettkraftigt negativt remissutfall, och regeringen ladealdrig fram något förslag på grundval avutredningsbetänkandet (se prop. 1994/95:100 bil. avslog också en motion omett tillkännagivande om ett särskiltmomsregistreringsnummer för den som driver enskildfirma (bet. 1994/95:SkU27 s. 35).MotionenI motion Sk382 (yrkande 19) av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om attnäringsidkare bör få rätt att välja ett frivilligtorganisationsnummer för mervärdesskatt i stället förpersonnumret, som används . Integritetsskälåberopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att ett förslag liknandedet som motionärerna nu för fram harpresenterats i ett utredningsbetänkande som dock,efter negativt remissutfall, inte ledde fram tillnågon proposition. Invändningarna gick i huvudsak utpå att integritetsaspekterna och klagomålen överpersonnummeranvändningen i detta sammanhangöverdrivits, att ett system med dubbellagring avidentiteter skulle ställa sig kostsamt och krångligtbåde att införa och hålla i drift samt att ävenandra register skulle påverkas. Utskottet fann såsent som att dessa invändningar alltjämthade relevans och att det nu - sedan systemet medförtryckta deklarationer kommit att omfatta ävennäringsidkare - till och med blivit ännu viktigareatt undvika dubbla registreringsuppgifter hosskattemyndigheterna, med tanke på att ett sådantsystem skulle innebära merarbete, ett krångligareförfarande och en ökad risk för fel i hanteringen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotion Sk382 yrkande 19.Generalklausuler ochskatteflyktslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden om attgöra ett uttalande riktat motgeneralklausuler i skattelagstiftningen samtavskaffa generalklausulen iskatteflyktslagen.Jämför reservation 15 (m, fp, kd).BakgrundÅr infördes en lag mot skatteflykt. Lagen, somvar av tillfällig karaktär, skärptes 1982 ochförlängdes i olika omgångar tills den upphävdeshösten 1992. återinfördes lagen(prop. 1994/95:209, bet. 1994/95:SkU30). Reglernagavs därefter en något ändrad utformning som träddei kraft och alltjämt gäller(prop. 1996/97:170, bet. 1997/98:SkU3).MotionernaI motion Sk367 (yrkandena 5 och 6) av LennartHedquist m.fl. (m) hemställs om ett uttalande om attdet inte är rimligt med generalklausuler iskattelagstiftningen. Motionärerna yrkar dessutomatt skatteflyktslagen avskaffas. Även i motion Sk382(yrkande 20) av m.fl. (fp) yrkas attgeneralklausulen i skatteflyktslagen avskaffas.Utskottets ställningstagandeLiksom vid sin tidigare prövning avskatteflyktslagen och den s.k. generalklausulen idenna lag finner utskottet att det alltjämt finnsutrymme för sådana förfaranden som är att betraktasom skatteflykt genom att t.ex. skillnaderna ibeskattningen av arbetsinkomster ochkapitalinkomster och andra asymmetrier ibeskattningssystemet utnyttjas för att uppnåorättmätiga fördelar. De lagtolkningsmetoder somfinns har visat sig otillräckliga när det gäller attförhindra och motverka skatteflyktsförfaranden, ochdet finns därför enligt utskottets uppfattning ettbehov av en lagstadgad tolkningsanvisning som germöjlighet att under vissa förutsättningar ingripamot förfaranden som inte kan förhindras ellermotverkas med annan lagstiftning. Utskottet ansersåledes att skatteflyktslagen och generalklausulenfyller en viktig funktion och avstyrker såledesmotion Sk367 yrkandena 5 och 6 och motion Sk382.Folkbokföring av studerandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden om rättför studerande att få vara folkbokförda påsin tidigare hemort eller var de vill.Jämför reservation 16 (c).Gällande bestämmelserFolkbokföringen skall bedömas efter de faktiskaförhållandena, och någon valfrihet i fråga om varman skall vara folkbokförd finns enligt gällanderegler (med några få undantag) inte. Vuxnastuderande skall folkbokföras där de regelmässigttillbringar sin dygnsvila enligt samma regler somgäller för vuxna i allmänhet. Elever under sombor tillsammans med föräldrar eller andra anhörigaanses i folkbokföringssammanhang bosatta där, ävenom de på grund av skolgång regelmässigt tillbringarsin dygnsvila på annat håll. Detsamma gäller eleversom fyllt så länge studierna avser grundskole-eller gymnasiestudier eller motsvarande.MotionernaI motion K241 (yrkande 4) av m.fl. (c)yrkas att studerande som flyttat till studieortenskall få fortsätta att vara folkbokförda på sintidigare hemort. Även i motion Sk312 av JörgenJohansson (c) yrkas att studerande skall få väljavar de vill vara folkbokförda. Motionärerna anseratt unga studerande inte bör tvingas att skriva sigpå högskoleorten eftersom det är viktigt att de kanbehålla möjligheten att ta politiskaförtroendeuppdrag i sin hemkommun.Utskottets ställningstagandeSom framgått kan elever och äldre eleversom fortsätter grundskole- eller gymnasiestudier ochsom har egentligt hemvist tillsammans med föräldrareller andra anhöriga folkbokföras där, trots att detillbringar dygnsvilan på annat håll. Andrastuderande följer huvudregeln som innebär attfolkbokföringen skall bedömas efter de faktiskaomständigheterna. Någon valfrihet i fråga om var enperson skall vara folkbokförd finns med några fåundantag inte. Utskottet, som vid åtskilligatillfällen har behandlat den nu aktuellafrågan, vidhåller att det inte finns någon anledningatt utöka de nämnda undantagen medhögskolestuderande och avstyrker motionerna K241yrkande 4 och Sk312.Månadsvis eller kvartalsvisfolkbokföringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion med förslag ommånadsvis eller kvartalsvis folkbokföring.Gällande bestämmelserFolkbokföring sker löpande . Somhuvudregel vid flyttning gäller den nyafolkbokföringen fr.o.m. flyttningsdagen. En personskall folkbokföras där vederbörande är att anse sombosatt, dvs. där han eller hon regelmässigttillbringar sin dygnsvila, eller, när byte av bostadhar skett, där han eller hon kan antas komma attregelmässigt tillbringa sin dygnsvila. En personanses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila där haneller hon under sin normala livsföring tillbringardygnsvilan minst en gång eller i sammaomfattning men med en annan förläggning i tiden. Omen person under en på förhand bestämd tid av tillbringar sin dygnsvila på annanfastighet än den där han eller hon har sittegentliga hemvist, anses detta inte leda till ändradbosättning.I vissa lagar finns det bestämmelser som tar siktepå den enskildes folkbokföring , t.ex.i skattebetalningslagen (beslutande myndighet),inkomstskattelagen (inkomstskatt) ochsocialförsäkringslagen (rätt kassa för inskrivning).Enligt inkomstskattelagen avses med hemortskommunden kommun där en fysisk person författningsenligtskall vara folkbokförd året föreinkomståret.MotionenI motion Sk217 av () begärs etttillkännagivande om att det bör införas enkvartalsvis eller folkbokföring.Motionären framhåller att antalet folkbokfördainvånare i kommunen avgör bl.a.skatteutjämningsbidraget, nivån påkostnadsutjämningsbidraget, nivån på detinvånarrelaterade statsbidraget och nivån på detåldersrelaterade statsbidraget. Det förespråkadesystemet skulle enligt motionärens uppfattning varatill fördel för bl.a. turistkommuner därsäsongsarbetare arbetar inom turismen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att grundprincipen ifolkbokföringslagen är att människor skall varafolkbokförda där de faktiskt är bosatta, dock attkortare vistelser på annan ort än den där man harsitt egentliga hemvist - högst - normaltinte bör leda till ändrad bosättning. De skälmotionären åberopat för att ändrafolkbokföringsreglerna - beräkningen av nivån påskatteutjämningsbidraget m.m. - är enligt utskottetsuppfattning inte tillräckliga för att en sådanåtgärd skall övervägas. Utskottet avstyrker därförmotion Sk217.Sockennamn som administrativ enhet ifolkbokföringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden om attinföra sockennamn som administrativ enhet ifolkbokföringen.BakgrundEnligt folkbokföringslagen skall en personfolkbokföras på den fastighet, i vissa fall ävenlägenhet, och i den territoriella församling därvederbörande är att anse som bosatt. ärindelat i territoriella församlingar, som ärkyrkliga. Folkbokföring sker enligtfolkbokföringslagen inte i socken men gränserna förde äldre socknarna sammanfaller i många fall medförsamlingsgränserna.I betänkande SOU 2000:17 Folkbokföring efterstatikyrkareformen m.m. föreslog Utredningen omfolkbokföring i församling att territoriellförsamling skulle utmönstras ur folkbokföringslagenoch ersättas med kommun. Ett stort antalremissinstanser riktade kritik mot detta förslag. Ibudgetpropositionen för anförde regeringensom sin bedömning att folkbokföring ävenfortsättningsvis bör ske i territoriell församlinginom (prop. 2001/2002:1, utg.omr. 3,s. 21).MotionernaI motion Kr369 (yrkande 6) av . (kd) yrkas att sockennamnen bör finnas kvar ifolkbokföringen. Även i motion Sk271 av BirgittaCarlsson och () begärs attsockenbegreppet åter skall användas ifolkbokföringssammanhang. Motionärerna finner detangeläget att denna del av det svenska kulturarvetbevaras.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att socken upphörde attfungera som begrepp redan genomkommunalrättsreformen 1862. Däremot fortsatteförsamlingsbegreppet, som i många fall i geografiskthänseende sammanföll med sockenbegreppet, attanvändas i folkbokföringssammanhang. Som nämntskommer folkbokföringen även i fortsättningen att skei territoriell församling inom Svenska kyrkan.Liksom , då utskottet med hänvisning tillregeringens ställningstagande avstyrkte ett antalmotioner liknande de nu aktuella, finner utskottetatt motionerna Kr369 yrkande 6 och Sk271 får ansestillgodosedda. Utskottet avstyrker därförmotionerna.Rätt att identifiera sig somtillhörande en etnisk minoritet ifolkbokföringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om rätt attidentifiera sig som tillhörande en etniskminoritet i folkbokföringen.MotionenI motion Sk274 (yrkandena 1 och 2) av () föreslås att befolkningsstatistikenavseende folkminoriteter bör bygga på människorsfrivilligt uttalade önskan att tillhöra viss etniskminoritet. Denna identitet bör kunna få registreras.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att motionären måste menaregistrering i folkbokföringen eftersom det knappastkan vara fråga om något annat register. Dennaregistreringsverksamhet regleras numera i lagen(2001:182) om behandling av personuppgifter iskatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet. Förvissa närmare bestämda ändamål (samordnad behandlingav folkbokföringsuppgifter m.m.) skall det finnas enfolkbokföringsdatabas som får innehålla sådanauppgifter som person- eller samordningsnummer, namn,födelsetid, födelsehemort, födelseort, adress,folkbokföringsfastighet m.m. Vidare får bl.a.inflyttning från utlandet registreras.Utskottet anser att uppgifter om etnisktillhörighet kan vara känsliga och att det kanfinnas en risk för att uppgifterna skulle kunnamissbrukas. Uppgifter om etnisk tillhörighet behövsinte heller för de syften som folkbokföringen skallfylla och kan därför inte motiveras med ändamåletmed registret. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion Sk274 yrkandena 1 och 2.Skyddad identitet för personer somdömts för vissa våldsbrottUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att inskränkarätten till skyddad identitet för personersom dömts för vissa våldsbrott.Gällande bestämmelserUppgifter som registreras i folkbokföringen är somhuvudregel offentliga. I vissa fall kan det dockvålla olägenhet för en person att sådana uppgifterlämnas ut. Med hjälp av t.ex. adressuppgift från ettfolkbokföringsregister kan en förföljare spåra uppen viss person för att hota eller utöva våld motpersonen. Även andra uppgifter som registreras inomfolkbokföringen kan användas som ett led iförföljelse. För att uppgifterna i folkbokföringeninte skall kunna missbrukas på detta sätt finnsvissa möjligheter att vidta åtgärder till skydd förförföljda personer.Sekretessmarkering i folkbokföringsregistren ärden första skyddsåtgärd som tillgrips när man kanbefara att folkbokföringsuppgifter kan komma tillanvändning för personförföljelse. Markeringen angeratt särskild försiktighet bör iakttas vidbedömningen av om uppgifter av personen i fråga börlämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas avsekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd attge myndigheterna en varningssignal vid utlämnande avuppgifter som normalt sker utan särskildsekretessprövning. Sekretessmarkering har använtsinom folkbokföringen , ochskatteförvaltningen har utarbetat särskilda rutinerför systemet.Så kallad kvarskrivning regleras i 16 §folkbokföringslagen (1991:481). Enligt dennabestämmelse får en person som av särskilda skäl kanantas bli utsatt för brott, förföljelser ellerallvarliga trakasserier på annat sätt medges att vidflyttning vara folkbokförd på den gamlafolkbokföringsorten. Kvarskrivning kan ske endastefter ansökan av den enskilde och får medges endastom den enskildes behov av skydd inte kan tillgodosesgenom besöksförbud eller på annat sätt.Kvarskrivningen får avse även den flyttandepersonens medflyttande familj.Bestämmelser om fingerade personuppgifter infördesden och regleras i lagen (1991:483) omfingerade personuppgifter. Enligt lagen kan enfolkbokförd person som riskerar att bli utsatt försärskilt allvarlig brottslighet som riktar sig motdennes liv, hälsa eller frihet medges att användaandra personuppgifter om sig själv än de verkliga(fingerade personuppgifter). Det krävs också attpersonen inte kan ges tillräckligt skydd på annatsätt. Huvudregeln är att medgivandet gäller förobegränsad tid, men det får begränsas till viss tid.Ett medgivande att använda fingerade personuppgifterfår även ges åt en familjemedlem som varaktigt bortillsammans med den person som riskerar att bliutsatt för allvarlig brottslighet.MotionenI motion Sk277 av och () hemställs att rätten till skyddad identitet(spärrmarkering, kvarskrivning eller fingeradepersonuppgifter) inte skall gälla för personer somavtjänar straff för våldsbrott och som bedöms utgöraen risk för andra personers säkerhet eller som avandra skäl kan antas ägna sig åt sådan omfattandekriminell verksamhet som underlättas av detta skydd.Motionärerna framhåller att rätten till skyddadidentitet har kommit att innebära ett skydd förgrovt kriminella personer att fortsätta kriminellverksamhet.Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade en liknandemotion inhämtade utskottet yttrande av RSV sommotsatte sig en ordning som skulle innebära attsekretesslagen inte skulle gälla lika för alla.Vidare ansåg RSV att förslaget var kategoriserandeoch att det skulle innebära ytterligt svåragränsdragningsproblem. arbetar tvåutredningar med offentlighets- och sekretessfrågorrespektive personsäkerhetsfrågor, alltså frågor somberör systemet med skyddad identitet. Den enautredningen är Offentlighets- och sekretesskommittén(Ju 1999:06, dir. 1998;32) och den beräknas avslutasitt arbete . Den andrautredningen har antagit namnet (Ju 2001:10, dir. 2001:107) och denberäknas vara färdig . Utskottetanser att ett ställningstagande till sådana förslagtill förändringar av reglerna om skyddad identitetsom väckts i motion Sk277 bör anstå till dess attresultatet av utredningarna föreligger och en samladbedömning på området låter sig göra. Utskottetavstyrker följaktligen motionen.Folkbokföring vid könsbyteUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om reglerna förfolkbokföring vid könsbyte.Gällande bestämmelserEnligt 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess i verksamhet som avser folkbokföringen föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om detav särskild anledning kan antas att den enskildeeller någon honom eller henne närstående lider menom uppgiften röjs. Om uppgiften omfattas avsekretess kan den ändock lämnas ut i vissa fall. Ensekretessbelagd uppgift får t.ex. lämnas tillmyndighet, om det är uppenbart att intresset av attuppgiften lämnas har företräde framför det intressesom sekretessen skall skydda. För att uppmärksammaatt sekretess kan gälla för uppgiften kan en s.k.sekretessmarkering införas i folkbokföringsdatabasenför berörd person.