bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — Så länge dessa bostadsföretag är hyresledande är detta absolut nödvändigt för att även privata fastighetsägare skall se det som ekonomiskt försvarbart att bygga hyresrättslägenheter. Det finns inte heller några hinder för att en sådan välmotiverad självkostnadsprincip tillämpas inom ramen för nuvarande bruksvärdessystem. I den mån motionsförslagen inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de. De kommunala bostadsföretagens roll (punkt 15, motiveringen) (c) av (). De kommunala bostadsföretagen har historiskt sett haft en betydelsefull roll i arbetet med att tillgodose bostadsefterfrågan från en växande befolkning och svara för ett basutbud med en god standard. Dessa bostadsföretag har sannolikt också en viktig roll att fylla för bostadsförsörjningen . För att detta skall vara möjligt måste de emellertid ges förutsättningar att anpassa sig till de krav som medvetna bostadskonsumenter och en förändrad bostadsmarknad ställer. De kommunala bostadsföretagen får inte bli ett andrahandsval som bara erbjuder bostäder till svaga grupper på bostadsmarknaden. En viktig del i arbetet med att skapa de kommunala bostadsföretagens framtida roll blir därför att genom olika bostadspolitiska åtgärder medverka till att deras status kan höjas. En grundförutsättning för att bolagen skall kunna stärka sin ställning är att den statliga styrningen av kommunernas handhavande av företagen tas bort. Som framgått av en reservation anser jag att lagen om allmännyttiga bostadsföretag bör upphävas. De kommuner som så önskar bör vara oförhindrade att sälja delar av sitt bostadsbestånd. Det är emellertid viktigt att påpeka att en utförsäljning av kommunägda bostäder aldrig får bli ett självändamål. En försäljning av delar av ett bestånd kan i stället vara ett sätt att dels uppnå en större variation av upplåtelseformer i ett bostadsområde, dels ge medel för en upprustning av det kvarvarande bostadsbeståndet. En annan förutsättning för att de kommunala bostadsföretagen skall ges möjlighet att agera mera självständigt och bättre kunna tillgodose bostadsefterfrågan är att deras särställning i hyressättningssystemet avvecklas. Det nuvarande systemet är alldeles för stelbent och ger inte utrymme för att ta hänsyn till hyresgästernas och de bostadssökandes önskemål. Vad jag ovan anfört är inte till alla delar förenligt med de två motioner som behandlas i detta avsnitt, varför jag avstyrker dem. Kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag (punkt 18) (m, fp, kd) av (), de (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse: bemyndigar inte regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo291 yrkande 3 samt 2002/03:Bo297 yrkande 20 och avslår propo sition 2002/03:1 utgiftsområde 18 punkt 4 samt motion 2002/03:Bo291 yrkande 4. Det av regeringen begärda bemyndigandet att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag ingår som en del i det system för s.k. omstrukturering av kommunala bostadsbolag som riksdagsmajoriteten fattade beslut om föregående . Vid beredningen av regeringens förslag i denna fråga avgavs reservationer (m), (kd) och (fp) med förslag om en annan hantering av frågan om stöd till de kommuner eller bostadsbolag som fått ekonomiska problem till följd av bostadsmarknadsläget i kommunen. Våra ställningstaganden i huvudfrågan, dvs. vilken ordning som bör gälla för statens engagemang i omstruktureringen av bostadsbolag, framgår av respektive särskilt yttrande vad gäller anslagsfördelningen för utgiftsområde 18 för . I den nu aktuella frågan om ett bemyndigande om kreditgarantier anser vi att skall avslå regeringens begäran. Vi ser ett sådant beslut som ett första steg mot en omprövning av det nuvarande systemet för omstrukturering av kommunala bostadsbolag. Förslaget innebär att motionsförslagen Bo291 (kd) yrkande 3 och Bo297 (m) yrkande 20 tillstyrks. Kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag (punkt 18, motiveringen) (c) av (). Jag har i detta betänkande ställt mig bakom förslag om att medel skall anslås för ett stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Jag har däremot i reservation 1 klargjort att detta stöd skall utgå på ett sådant sätt att den kommunala självbestämmanderätten inte på något sätt äventyras. Det är således i första hand den berörda kommunen själv som skall avgöra inriktningen av stödet. Detta bör också bilda utgångspunkten för den del av stödverksamheten som avser kreditgarantier. Med detta förbehåll bör utfärda det av regeringen begärda bemyndigandet för kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag. Motstående motionsförslag avstyrks. Kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar (punkt 19) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse: bemyndigar inte regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo297 yrkande 21 och avslår proposition 2002/03:1 utgiftsområde 18 punkt 5. Regeringen har begärt ett särskilt bemyndigande för att kunna utfärda kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter. Vi anser att skall avslå denna begäran. Det är inte rimligt att tillämpa särregler avseende kreditgarantier för en specifik upplåtelseform. Samma förutsättningar bör gälla oavsett upplåtelseform för såväl kreditgarantier som för övriga statliga regler i fråga om de finansiella instrumenten inom bostadssektorn. För de kooperativa hyresrättsföreningar som inte på normala villkor kan erhålla krediter torde förhållandena vara sådana att riskerna för obeståndssituationer är för stora. Ett utfärdande av statliga garantier skulle i dessa fall med nödvändighet också leda till ett oacceptabelt statligt risktagande. Vad vi ovan anfört innebär att med bifall till motion Bo297 (m) yrkande 21 och med avslag på motion Bo315 (s) bör avslå regeringens förslag i den aktuella frågan. Räntebidragssystemet (punkt 21) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo297 yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:Bo290 yrkande 18 i denna del, 2002/03:Bo291 yrkande 7, 2002/03:Bo306 och 2002/03:Fi232 yrkande 19 i denna del. Det nuvarande räntebidragssystemet - system - var från början uppbyggt med sikte på att successivt avveckla de generella statliga bostadssubventionerna. Detta innebar bl.a. att subventionsnivån för varje ny årgång i systemet började på en lägre nivå. Avtrappningen av subventionsnivån skulle gälla tills den motsvarade nivån för kapitalskatt och avdragsrätt nåddes. Den ursprungliga avsikten var emellertid att innan denna "bottennivå" var nådd omkring skulle ha fattat beslut om det sista steget för ett avvecklat räntebidragssystem. Ett sådant beslut förutsattes ske som åtgärder inom skattesystemet vidtogs för att avlösa räntebidragssystemet. Den socialdemokratiska regeringen har emellertid inte förmått lägga fram några förslag med denna inriktning. Tvärtom har räntebidragssystemet byggts ut genom de till systemet kopplade investeringsbidragen. Till följd av regeringens oförmåga har vi ett system som innebär att ett "evigt" räntebidrag utgår till de fastigheter som en gång fått räntestöd. Detta är givetvis ett helt orimligt system. Vi anser att nu måste fatta det från början förutsatta beslutet om räntebidragssystemets framtid. Systemet med eviga räntebidrag bör avvecklas successivt, som fastighetsskatten avvecklas. Vårt förslag om en avvecklad fastighetsskatt bereds av skatte- och finansutskotten. Vi förordar ett system med ett räntebidrag på . Därefter minskas räntebidraget successivt , till dess att fastigheten är berättigad till räntebidrag. Vårt ställningstagande innebär ett bifall till motion Bo297 (m) yrkande 2. Regeringen bör av anmodas att återkomma med ett förslag om ett reviderat räntebidragssystem. Motion Bo291 (kd) yrkande 7 är inte förenlig med vårt ställningstagande och avstyrks därför. Räntebidragssystemet (punkt 21) (kd, c) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo291 yrkande 7 och avslår motionerna 2002/03:Bo290 yrkande 18 i denna del, 2002/03:Bo297 yrkande 2, 2002/03:Bo306 och 2002/03:Fi232 yrkande 19 i denna del. Det nuvarande systemet för räntebidrag innebär i princip att ett "evigt" bidrag utgår till de bostäder som en gång erhållit räntestöd. Detta innebär även att statens utgifter för räntebidragen kommer att öka i takt med att nya bidragsberättigade bostäder tillkommer genom ny- eller ombyggnad. Ett räntebidragssystem med denna uppbyggnad ter sig alltmer orimligt. Den ursprungliga avsikten med systemet var i stället att det skulle leda fram till en avveckling av de generella statliga bostadssubventionerna. Vi anser att det nu är dags att fatta ett beslut om att inleda en sådan avveckling. Det bör emellertid understrykas att denna avveckling bör ske som fastighetsskatten för hyreshus avvecklas och åtgärder för en reducerad byggmoms vidtas. Våra förslag med denna inriktning bereds av skatte- och finansutskotten. Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidrag bör således utgå för hyreslägenheter. En avveckling av räntebidragssystemet bör inledas genom att inga beslut fattas om att bevilja nya räntebidrag. Regeringen bör fatta ett beslut om en ändring av räntebidragsförordningen i enlighet med detta och återkomma till med förslag om hur en avveckling i övrigt kan genomföras. Vad vi ovan anfört med anledning av motion Bo291 (kd) yrkande 7 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsförslag avstyrks. Räntebidragssystemet (punkt 21) (fp) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo290 yrkande 18 och 2002/03:Fi232 yrkande 19, båda yrkandena i denna del, samt avslår motionerna 2002/03:Bo291 yrkande 7, 2002/03:Bo297 yrkande 2 och 2002/03:Bo306. har räntebidragen ingått som en av delarna i ett omfattande statligt regelsystem på bostadsområdet. Under det borgerliga regeringsinnehavet inleddes en avreglering av de statliga regelverken. Målet var en friare bostadsmarknad där människornas egna önskemål skulle få större möjligheter att komma till sin rätt. Detta krävde bl.a. en successiv minskning av de då mycket omfattande räntebidragen. Avvecklingen avsågs dock ske stegvis. Målet med det nya räntebidragssystemet var således att räntebidragen för ny- och ombyggnad av bostadshus skulle avvecklas successivt och att detta skulle ske med hänsynstagande till de skatteregler som gällde för egnahem. Den socialdemokratiska regeringen har emellertid inte fullföljt intentionerna bakom detta beslut. Vi anser att det är hög tid att så nu sker. har i flera motioner lagt fram förslag som innebär en avveckling av fastighetsskatten, en reviderad planprocess och en friare hyressättning. Ett genomförande av dessa förslag kommer att påtagligt stimulera nyproduktionen av bostäder. Det ger också förutsättningar för att fullfölja avvecklingen av räntebidragssystemet. I vårt förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 har vi förutsatt att en avtrappning nu kan inledas. Formerna för denna avveckling blir emellertid beroende av att fattar nödvändiga beslut om en avveckling av fastighetsskatten och att andra föreslagna skattelättnader för bostadssektorn kommer till stånd. Dessa frågor bereds inte av bostadsutskottet. Våra förslag om bl.a. fastighetsskatt har ännu inte underställts för beslut. Mot den redovisade bakgrunden anser vi att det bör ankomma på regeringen att, med beaktande av bl.a. tidpunkten för fastighetsskattens avveckling, utforma det närmare förslaget om en avtrappning av räntebidragssystemet. Förslaget bör omfatta såväl ett stopp för beviljande av nya räntebidrag som regler för hur de fastigheter som erhåller räntestöd skall fasas ut ur systemet. Vad vi ovan anfört med anledning av förslagen om räntebidrag i partimotioner Bo290 och Fi232 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsförslag i denna fråga avstyrks. Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder (punkt 22) (m, fp, kd, c) av (), de (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo267 yrkande 18, 2002/03:Bo290 yrkande 18 i denna del, 2002/03:Bo291 yrkande 6, 2002/03:Bo297 yrkande 11 och 2002/03:Fi232 yrkande 19 i denna del samt avslår motionerna 2002/03:Bo271, 2002/03:Bo294 yrkande 2 och 2002/03: N347 yrkande 6. När behandlade regeringens förslag om att införa ytterligare ett investeringsbidrag för bostadsbyggande, med inriktning mot hyresbostäder, avgavs en gemensam reservation (m, kd, c, fp). Representanterna för dessa partier framhöll att det behövs helt andra åtgärder för att komma till rätta med de omfattande problemen på bostadsmarknaden. De anförde att långsiktigt goda förutsättningar för byggande och förvaltning i stället borde skapas genom bl.a. sänkt skattetryck på bostadssektorn, förenklingar i plan- och byggprocessen, en översyn av hyressättningssystemet samt åtgärder för att främja konkurrensen inom byggsektorn. Utvecklingen på bostadsmarknaden sedan beslutet om att införa det aktuella investeringsbidraget fattades har ytterligare understrukit behovet av att lägga om bostadspolitiken, från att vara inriktad på bidrag och detaljreglering till att ge ekonomiska och legala förutsättningar för en fungerande marknad. I motioner (m), (fp), (kd) och (c) har lagts fram till stora delar sammanfallande förslag med denna inriktning. Det handlar bl.a. om en successivt avvecklad fastighetsskatt, ett friare hyressättningssystem och förenklingar i olika regelsystem. Sammantaget skulle dessa åtgärder ge betydligt bättre förutsättningar för en tillräcklig produktion av såväl hyresbostäder som andra bostäder. Investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder bör således avvecklas i enlighet med förslagen i motionerna Bo267 (c), Bo290 (fp), Bo291 (kd), Bo297 (m) och Fi232 (fp). De motioner som förordar en ändring av villkoren för investeringsbidraget avstyrks. Dessa förslag syftar endast till att rätta till en av de obalanser som investeringsbidragen skapat, nämligen de stora skillnader i subventionsgrad som kan tillämpas på respektive sida av en En rimligare åtgärd för att komma till rätta med detta - och övriga - problem är givetvis att avskaffa bidragsformen helt. Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Permanenta investeringsbidrag (punkt 23, motiveringen) (m, fp, kd, c) av (), de (), (), (), (), () och (). Med den inriktning av bostadspolitiken som förordas i motioner och reservationer (m), (fp), (kd) och (c) behövs inga generella permanenta investeringsbidrag som föreslås i motioner. Som vi framfört i dessa sammanhang behöver politiken läggas om från subventioner och regleringar till att ge förutsättningar för en bostadsmarknad i balans där människors efterfrågan är styrande för vad som byggs. Permanenta investeringsbidrag (punkt 23) (v) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo236 yrkandena 6 och 7 samt 2002/03:Sf336 yrkande 21. I partimotion Bo236 lämnas ett flertal förslag till åtgärder som är nödvändiga för att komma till rätta med dagens allvarliga och omfattande problem inom bostadssektorn. Ett av huvudproblemen är givetvis den otillräckliga och felinriktade bostadsproduktionen. Det produceras alltför få bostäder för att råda bot på den omfattande bostadsbristen på ett flertal orter. Det fåtal bostäder som verkligen byggs blir dessutom så dyra att vanliga hushåll inte kan flytta in även om de skulle bli erbjudna en lägenhet. beräknas ca 21 000 lägenheter påbörjas i nyproduktion och 20 000 lägenheter renoveras i samband med ombyggnad. Det är en lägre nivå än vad som tidigare förutspåddes och en betydligt lägre produktion än de minst 30 000 bostäder som enligt behöver byggas för att tillgodose efterfrågan på bostäder. Regeringen konstaterar också att minst 120 000 bostäder bör byggas . Dagens villkor för bostadsbyggan det och prognoserna för 2002-2004 gör det dock inte troligt att den volymen nås. Bristen på bostäder medför att bostadsköerna blir allt längre och att allvarliga sociala konsekvenser uppstår. Även den ekonomiska tillväxten kan hämmas. Det är därför nödvändigt med ett större statligt ansvarstagande för byggandets omfattning och för boendekostnadernas utveckling. Detta ansvarstagande får inte bara innebära ett stöd till en ökad bostadsproduktion oavsett inriktning. Det kan konstateras att efterfrågan i första hand gäller hyresrätter med hyror som kan betalas av människor med vanliga inkomster. En stor del av bostadsbyggandet har haft en annan inriktning. Dagens räntebidragssystem har lett till den orimliga effekten att subventionerna till största delen går till de välbeställda, dvs. till dem som har råd att köpa en nyproducerad bostadsrätt. Även vissa kommunala bostadsbolag har inriktat sig på att bygga lyxlägenheter i attraktiva lägen med för låg- och medelinkomsttagare orimliga hyror. Resultatet blir en omvänd fördelningspolitik. Denna utveckling gör det nödvändigt att stärka allmännyttans roll på byggmarknaden och att ytterligare skärpa kraven på att det byggs hyresrätter med en rimlig hyra för låg- och medelinkomsttagare. För att möjliggöra en sådan utveckling bör ett permanent investeringsbidrag för nyproduktion av hyresrätter införas. Bidraget bör kopplas till ett krav på ett hyrestak vid uthyrningstillfället. Inflyttningshyrorna skall alltså förhandlas i förväg. De nuvarande räntebidragen bör avskaffas i takt med att de permanenta investeringsbidragen kan införas och fastighetsskatten på hyresrätt fasas ut. Även för ombyggnad finns det ett behov att se över villkoren för det statliga stödet. påbörjades ombyggnationen av ca 20 000 lägenheter. Enligt prognos skulle 35 000 lägenheter behöva en omfattande ombyggnad. , de kommunala bostadsbolagens intresseorganisation, redovisar ett ombyggnadsbehov på 488 000 lägenheter för . har antalet fullskaliga ombyggnationer mer än halverats. En så låg nivå gör att värdet på bostadsbeståndet som helhet minskar. Risken är stor att ett mycket motiverat underhåll blir eftersatt och att ombyggnadsåtgärder skjuts till en oviss framtid. Åtgärder måste därför vidtas för att vända utvecklingen och ge förutsättningar för att en ombyggnad av bostadsbeståndet kommer till stånd i tillräcklig omfattning. Ändringarna i räntebidragssystemet har radikalt förändrat förutsättningarna för att genomföra större ombyggnader. I tidigare gällande regelsystem hade räntebidragen ett nuvärde som motsvarade av investeringen. I dagens system, med ett 30-procentigt räntebidrag till en mindre del av de åtgärder som ingår i en normal ombyggnad, motsvarar bidragens nuvärde av investeringen. Risken för att en ombyggnad medför stora hyreshöjningskrav är därför uppenbar. Vi föreslår att ställer sig bakom förslag om att införa ett investeringsbidrag för ombyggnad av flerfamiljshus som avlöser dagens räntebidragssystem. Bidragsvillkoren bör utformas så att ombygg nadsåtgärderna genomförs på ett ekologiskt hållbart sätt, t.ex. genom att införa källsorterande sopsorteringssystem, alternativa dagvattensystem, energieffektivisering m.m. Som ett villkor för bidraget bör också gälla att hyrorna fastställs på rimliga nivåer. Detta bör ske genom ett krav på att hyrorna efter ombyggnaden skall vara förhandlade i förväg. Vi anser sammanfattningsvis att , med bifall till partimotioner Bo236 yrkandena 6 och 7 samt Sf336 yrkande 21, i ett tillkännagivande bör begära att regeringen låter utreda en omläggning av stödet till nyproduktion och ombyggnad av bostäder med den inriktning som vi ovan föreslagit. Investeringsbidrag för studentbostäder (punkt 24) (m, fp) av de (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo290 yrkande 18, 2002/03:Bo297 yrkande 7 och 2002/03:Fi232 yrkande 19, samtliga dessa yrkanden i denna del, samt avslår motionerna 2002/03:Bo201, 2002/03: Bo236 yrkande 8 och 2002/03:Bo267 yrkande 17. Det tillfälliga investeringsbidraget för studentbostäder har, liksom övriga investeringsbidrag på bostadsområdet, en negativ inverkan på bostadsbyggandet. Det kan indirekt bidra till ökade byggkostnader och det har medverkat till att produktionen snarare inriktats efter de villkor som ställs i bidragsförordningen än efter den verkliga efterfrågan. Projekt dras i gång eller stoppas alltefter de villkor som ställs för när och var bidrag beviljas. Det har också visat sig att det investeringsbidrag som utgår till hyresbostäder utformats med förmånligare villkor än vad som gäller för studentbostäder. Även detta har lett till diskussioner om projektens inriktning i bidragshänseende. Det är givetvis inte rimligt med en bostadsproduktion som anpassas efter statens subventionssystem. Investeringsbidragen till studentbostäder bör avvecklas. Det måste bli möjligt att bygga studentbostäder utan subventioner. Vad vi ovan anfört med anledning av motionerna Bo290 (fp) yrkande 18, Bo297 (m) yrkande 7 och Fi232 (fp) yrkande 19, samtliga yrkanden i motsvarande delar, bör tillkännage för regeringen som sin mening. Helt andra åtgärder måste sättas in för att underlätta produktionen av studentbostäder. Vi redovisar vår syn i denna fråga i reservationer till avsnittet om Åtgärder för fler studentbostäder. Investeringsbidrag för studentbostäder (punkt 24) (c) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo201 och 2002/03:Bo267 yrkande 17 samt avslår motionerna 2002/03:Bo236 yrkande 8, 2002/03:Bo290 yrkande 18, 2002/03:Bo297 yrkande 7 och 2002/03:Fi232 yrkande 19, de tre sistnämnda yrkandena i denna del. En allmän bostadspolitisk riktlinje bör vara att störa marknaden så lite som möjligt med olika former av subventioner. Endast i vissa speciella fall kan det vara befogat att ändå inrätta statliga subventionssystem. Det skall då gälla angelägna områden där andra politiska åtgärder inte tycks få tillräcklig verkan. Samhällets ansvar för att efterfrågan på studentbostäder kan tillgodoses är ett sådant område. Trots att det rått en stor brist på studentbostäder på flera högskoleorter har inte tillräckliga åtgärder vidtagits för att tillgodose behovet. För att kunna möta efterfrågan på studentbostäder och därigenom skapa en acceptabel studiesituation för landets studenter är det befogat med vissa statliga subventioner. Investeringsbidraget för byggande av studentbostäder har också, till skillnad från andra subventioner, visat sig vara effektivt. Regeringens hantering av bidraget har dock varit under all kritik. Först infördes ett bidrag 1998 som sedan avskaffades 1999. infördes bidragsformen på nytt med avsikten att bidrag skulle utgå . Därefter har bidragstiden förlängts med till utgången av 2003. Sedan är det oklart hur det blir. Resultatet av denna ryckighet i de politiska besluten syns tydligt i byggandet. Byggföretagen har inte kunnat lita på besluten och planera sina insatser.