bet · GR01UBU2 · 2003-11-20 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen till anslag m.m. inomutgiftsområde 15 Studiestöd för och26 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2003.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionsyrkandena.Vidare behandlas två av punkterna i Riksdagensrevisorers förslag 2000/03:RR15 och fyra yrkanden ide två motioner som väckts med anledning avrevisorernas förslag. Utskottet föreslår avslag påförslagen och motionsyrkandena.Övergångsbestämmelserna till studiestödslagen(1999:1395) ändras för att klargöra att den som harstudielån från flera lånesystem med skildaåterbetalningsregler kan få lägga samman lånen ochåterbetala dem i det nya systemet redan från förstaamorteringen.Regeringens budgetförslag innebär att anslagentill studiehjälp och studiemedel anpassas tillförväntat studerandeantal. Anslaget tillrekryteringsbidrag minskas med 700 miljoner kronorjämfört med vad som hade beräknats för år2004. Det nu föreslagna beloppet innebär attverksamheten i kommunerna med rekrytering avkortutbildade vuxna bibehålls på dagens nivå. Stödettill produktion av studielitteratur förhögskolestuderande som är synskadade,rörelsehindrade eller dyslektiker ökar med 2miljoner kronor. Anslaget för bidrag tillkorttidsstudier ökar med 25 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet, liberalerna,och redovisar isärskilda yttranden sina budgetalternativ förutgiftsområdet. föreslår ett betydligthögre belopp än regeringen på anslaget tillstudiemedel. räknar med färre studenterän regeringen och vill därför minskastudiemedelsanslaget. vill höjatotalbeloppet i studiemedel med ochsänka den högre bidragsnivån för vuxna som läser pågymnasienivå från . ochFolkpartiet vill avskaffa rekryteringsbidraget.Moderaterna vill även avskaffa anslaget tillkorttidsstudiestöd, medan vill ha kvaranslag till korttidsstudiestöd som fördelas avSisus. vill behålla ett mindrebelopp till korttidsstudiestöd, som skall fördelastill en del av CSN och en del av Sisus.Centerpartiet vill öka anslaget tillrekryteringsbidrag med 700 miljoner kronor.Moderaterna, i en gemensam reservation att inkomstprövningeni studiemedelssystemet (fribeloppet) skallavskaffas. Även i övrigt finns reservationer frånett eller flera av dessa partier till förmån förolika yrkanden om tillkännagivanden.Folkpartiet och reserverar sigockså till förmån för revisorers förslagom att reglerna i studiemedelssystemet skall görasenklare och om försöksverksamhet med minskadförhandsprövning och mera kontroll i efterhand istudiemedelssystemet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. StudiestödslagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 15 punkt 1.2. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestödför , m.m.Riksdagena) godkänner att lån tas upp iRiksgäldskontoret för studielån intill ett beloppom 130 ; därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 15 punkt 2,b) bemyndigar regeringen att förramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesocialaändamål beställa produktion av studielitteratursom inklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter på högst efter 2004; därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 15 punkt 3, ochc) för anvisar anslagen underutgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställningeni bilaga 2 till detta betänkande; därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 15punkt 4 och avslår motionerna2003/04:Ub396 yrkandena 4, 5 och 9,2003/04:Ub475 yrkande 1,2003/04:Ub503,2003/04:Ub513 yrkande 8,2003/04:Ub515 yrkande 3 och2003/04:Fi240 yrkande 22 i denna del.3. Beloppet för studiebidrag inomstudiehjälpenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub513 yrkande 2.Reservation 1 (kd)4. Indragning av studiebidragRiksdagen avslår motion2003/04:Ub418 yrkande 7.Reservation 2 (fp)5. Underrättelse till föräldrar om attmyndig elev skolkarRiksdagen avslår motion2003/04:Ub391 yrkande 7.Reservation 3 (kd, c)6. Inackorderingstillägg till ungdomar igymnasial utbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub257 och2003/04:Ub344.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)7. Studiemedel till studenter med barnRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub396 yrkande 1,2003/04:Ub415 yrkande 2 och2003/04:Ub516 yrkande 7.Reservation 6 (fp)Reservation 7 (kd)8. Den normala bidragsdelen i studiemedelRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkande 9 och2003/04:Ub513 yrkande 3.Reservation 8 (kd)Reservation 9 (c)9. Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet)avslår motionerna2003/04:Ub385 yrkande 2,2003/04:Ub396 yrkande 8,2003/04:Ub443 yrkande 2 och2003/04:Ub513 yrkande 4.Reservation 10 (m, fp, kd)10. Principen om studiemedelsbelopp idirekt proportion till uppnådda poängRiksdagen avslår motion2003/04:Ub396 yrkande 6.Reservation 11 (fp)11. Stöd till högre utbildning påminoritetsspråkRiksdagen avslår motion2003/04:Ub363.12. Den övre åldersgränsen förrekryteringsbidragRiksdagen avslår motion2003/04:Ub391 yrkande 12.Reservation 12 (c)13. Försäljning av studielånsstocken påmarknadenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub264 yrkande 1.14. Enklare regler och mindreförhandsprövning i studiestödssystemetRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR15 punkterna 1 och 2 samt motionerna2003/04:Ub1 yrkandena 2 och 3 och2003/04:Ub2 yrkandena 2 och 3.Reservation 13 (fp, kd)den 20 november 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), ()*, (), i (m)*, (), ()*,(), Per ()*, LouiseMalmström (s), ()*, (), (), (),()*, ()* ochKerstin-Maria (). * Har ej deltagit i beslutet under förslagspunkt 22003/04UbU2Utskottets övervägandenInledningRiksdagen har fastställtutgiftsramen för utgiftsområde 15Studiestöd till 21 (prop. 2003/04:1Förslag till statsbudget, finansplan m.m., bet.FiU1, rskr. 42).I utgiftsområdet ingår de två storastudiestödssystemen: studiehjälp (till ungdomar igymnasial utbildning) och studiemedel (förvuxenutbildning och högskoleutbildning). Dessaregleras i studiestödslagen (1999:1395). Tidigarevuxenstudiestöd (svux och svuxa samt särskiltutbildningsbidrag) har avvecklats. Studiehjälpoch studiemedel administreras av ().Vidare finns inom utgiftsområdetrekryteringsbidrag till vuxenstuderande och bidragvid korttidsstudier. Rekryteringsbidrag beslutas avCSN men prövningen av vilka som skall få bidragetgörs huvudsakligen av de sökandes hemkommuner. Dettabidrag infördes och regleras delsi lag (2002:624), dels i förordning (2002:744).Korttidsstudiestödet regleras i förordning(2001:362) och administreras av LO, TCO och utbildningsstöd (Sisus).Utgiftsområdet omfattar också anslag somfinansierar räntesubventioner och avskrivningar avstudielån, bidrag till kostnader vid vissgymnasieutbildning för funktionshindrade och vidviss föräldrautbildning i teckenspråk, samt bidragför produktion av studielitteratur för studenter somär synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker.Utskottet tar i det följande först upp regeringensredovisning av resultaten för utgiftsområdet.Därefter behandlas regeringens förslag om ändring istudiestödslagen och regeringens förslag tillanslagsbelopp tillsammans med motioner som rördetta. Sedan behandlas motioner som rör förändringari befintliga regler för studiestödet. Sist tarutskottet upp revisorers förslag2002/03:RR15 och två motioner som väckts medanledning av detta.En av punkterna i förslag 2002/03:RR15 behandlas iutskottets betänkande om utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning (bet. 2003/04: UbU1).Ett antal motionsyrkanden om olikastudiestödsfrågor kommer att behandlas i ettsärskilt betänkande längre fram under dettariksmöte.ResultatStudiestödet räknas av regeringen tillpolitikområdet Utbildningspolitik.Resultatinformation om studiestödet lämnas därför idet avsnitt av budgetpropositionen som handlar omutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning och där bedömningarna om dettapolitikområde redovisas.Antalet ungdomar som fick studiehjälp ökade meddrygt 10 000 . Det innebär enökning . Inackorderingstillägg lämnades2002 till avsevärt fler ungdomar än föregående år(ökning ). Betydligt färre elever än åretinnan fick däremot det behovsprövade extra tillägget(minskning ). Regeringen gör bedömningen attstudiehjälpens syfte, att bl.a. motverka hinder avekonomisk, social och geografisk karaktär, får ansesuppfyllt.Under 2002 ökade antalet studerande medstudiemedel med nästan 37 000 personer (ökning med8,). Antalet studerande med något av de trevuxenstudiestöden särskilt utbildningsbidrag,särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) minskade meddrygt 15 800 personer. De tre vuxenstudiestöden ärhelt avvecklade fr.o.m. andra halvåret 2003.Inom studiemedelssystemet kan vissa vuxnastuderande få en högre bidragsdel (avtotalbeloppet) än den normala (34,avtotalbeloppet). hadenästan av dem som studerade på grundskole-eller gymnasienivå med studiemedel bidrag på denhögre nivån. Av dem som läste på grundskolenivå medstudiemedel hade drygt hälften det högre bidraget.Benägenheten att utnyttja studielån sjönk under2002 till bland demsom läste på grundskole- och/eller gymnasienivå medstudiemedel. Även studerande på eftergymnasial nivåutnyttjade lånemöjligheten i mindre utsträckning änföregående år (minskning från ). Denhögsta lånebenägenheten fanns liksom tidigare blanddem som studerade utomlands med studiemedel (drygt88 %).Enligt regeringen beror den sjunkandelånebenägenheten sannolikt på de regelförändringarsom infördes i och med studiemedelsreformen den 1juli 2001. Framför allt kan de skärptaåterbetalningskraven, bidragsdelens ökning från 27,8till av totalbeloppet, val av studietakt ochdet höjda fribeloppet ha påverkat studenternasbenägenhet att ta studielån.Under 2002 prövade CSN 232 000 ärenden omnedsättning i återbetalningen av studielån. Det ärnågot färre än under 2001.Bidrag för att delta i teckenspråksutbildning förföräldrar utbetalades till 270 föräldrar,vilket är något färre än året innan. Dennautbildning hade betydligt fler deltagare än detantal som sökt och beviljats stöd.Antalet läshandikappade högskolestuderande somutnyttjade Talboks- och punktskriftsbiblioteketsstudielitteraturservice var 880 personer, dvs.19 % fler än föregående år. Det var framför alltantalet dyslektiker som ökade.Bidrag vid korttidsstudier fördelades 2002 förförsta gången av LO, TCO och Sisus i stället för somtidigare av CSN. De tre utdelande organisationernahar redovisat att ca 17 000 personer fått bidragunder 2002, vilket är 13 000 fler än innan stödetreformerades. Ändå har många arbetstagare med korttidigare utbildning och personer med funktionshinderinte kunnat få bidrag vid korttidsstudier på grundav att resurserna varit begränsade.StudiestödslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tillförtydligande av ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till studiestödslagen(1999:1395) så att de som har studielån iflera lånesystem kan lägga samman lånen innande påbörjar amorterandet.PropositionenRegeringen föreslår att punkt 10 iövergångsbestämmelserna till studiestödslagen(1999:1395) ändras så att det klart framgår att enlåntagare som har studielån i flera lånesystem kanlägga samman dem och betala tillbaka de sammanlagdalånen enligt bestämmelserna i den nya lagen.Hittills har övergångsbestämmelsen varit otydligtformulerad och skapat osäkerhet huruvida låntagarenkan undvika amortering i olika lånesystem redan detförsta återbetalningsåret. Ändringen innebär intenågon egentlig förändring av studiemedelssystemet.Den föreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Lagförslaget återges i bilaga 2 till dettabetänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Det är enfördel att administrationen förenklas och attsystemet blir mer överblickbart för den enskildegenom ändringen.Anslag m.m. för budgetåret 2004Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att inom utgiftsområde 15Studiestöd anvisar följande belopp underanslagen (ramanslag):25:1 Studiehjälp m.m. 3 102 400 000 kr25:2 Studiemedel m.m. 11 441 185 000 kr25:3 Studiemedelsräntor m.m. 5 833 411 000 kr25:4 Rekryteringsbidrag 1 394 507 000 kr25:5 Bidrag till kostnader vid vissgymnasieutbildning ochvid viss föräldrautbildning i teckenspråk61 520 000 kr25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål28 073 000 kr25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.63 759 000 krRiksdagen bör vidare godkänna regeringensförslag om upplåning för studielån och geregeringen det begärda bemyndigandet attunder 2004 beställa produktion av vissstudielitteratur.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3(kd) och 4 (c).PropositionenRegeringens förslag till anslagsbelopp 2004 framgårav bilaga 3 till detta betänkande.Regeringen föreslår att under anslaget25:1 Studiehjälp m.m. för anvisarett ramanslag på 3 102 400 000 kr.Anslaget finansierar studiebidrag,inackorderingstillägg och extra tillägg tillungdomar som studerar på gymnasienivå.Studiebidraget utgår 10 månader med 950 krper månad.Anslagsbeloppet påverkas av att antalet ungdomar iaktuell ålder beräknas öka.Regeringen föreslår att under anslaget25:2 Studiemedel m.m. för anvisarett ramanslag på 11 441 185 000 kr.Studiemedel utgår med en viss procentsats avprisbasbeloppet. Anslagsbeloppet har justerats uppmed prisbasbeloppet. Beloppet har minskats ikonsekvens med förslagen under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning att anslagentill grundläggande högskoleutbildning skall minska,vilket kan väntas påverka antalet studenter. Vidarehar anslagsbeloppet minskats med hänvisning tillregeringens förslag ekonomiskavårproposition att studerande med fullständiggymnasieutbildning inte längre skallkunna få studiemedel med högre bidragsdel förrepetitions- och kompletteringsstudier på gymnasialnivå. Anslagsbeloppet har ökats med anledning av attantalet studenter i polisutbildningen i , Umeåoch utökas . Polisutbildningenfinansieras under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, menstudenterna kan få studiemedel.Regeringen föreslår att under anslaget25:3 Studiemedelsräntor m.m. för budgetåret 2004anvisar ett ramanslag på 5 833 411 000 kr.Anslaget finansierar räntor och avskrivningar påstudielån inom studiemedelssystemet, svux och svuxasamt avskrivningar av äldre typer av studielån.Utgifterna beräknas öka med hänsyn tillatt skuldstocken ökar ochåterbetalningarna ännu är relativt begränsade.Upplåningsräntan för CSN beräknas emellertid minska2004, vilket minskar utgifterna.Regeringen begär också att skall godkännaatt lån tas upp i förstudielån intill ett belopp om 130 500 000 000 kr.Regeringen föreslår att under anslaget25:4 Rekryteringsbidrag för anvisarett ramanslag på 1 394 507 000 kr.Detta förslag innebär att anslaget minskas med 450miljoner kronor jämfört med vad som anvisats för2003. I förhållande till vad som i förra åretsbudgetproposition var beräknat innebär deten minskning med . En minskningav anslaget ingick i de besparingar som regeringenredovisade ekonomiska vårproposition(prop. 2002/03: 100 s. 79). Utfallet på anslaget2003 förväntas bli lägreän anvisade medel. Kommunernasrekryteringsverksamhet har inte nått upp i devolymer som regeringen har bedömt varamöjliga. Regeringens förslag nu innebär iprincip att dagens verksamhet i kommunernabibehålls.Regeringen föreslår att under anslaget25:5 Bidrag till kostnader vid vissgymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning iteckenspråk för anvisar ettramanslag på 61 520 000 kr.Anslaget finansierar dels kostnader för resor ochboende för döva och hörselskadade elever vidriksgymnasierna i och för elever vid rh-anpassad gymnasieutbildning i ,, och , dels kostnader föranordnande av teckenspråksutbildning för vissaföräldrar samt utgifter för deltagandet iutbildningen.Regeringen föreslår att under anslaget25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål anvisar ett ramanslag på 28 073 000kr.Anslaget finansierar stöd till produktion avstudielitteratur för högskolestuderande som ärsynskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Detdisponeras av Talboks- och punktskriftsbiblioteket.Anslaget har inte tillförts nyamedel, men antalet funktionshindrade studenter harökat. Regeringens förslag innebär att anslaget nutillförs 2 miljoner kronor.Regeringen begär också bemyndigande attunder 2004 för ramanslaget 25:6 beställa produktionav studielitteratur som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst 4 000 000 krefter 2004.Regeringen föreslår att under anslaget25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. anvisar ett ramanslag på 63 759 000kr.Anslaget finansierar bidrag vid korttidsstudier(normalt på heltid) och fördelas avLO, TCO och (Sisus). Bidraget är kopplat tillprisbasbeloppet. Anslaget finansierar ocksåtimersättning till deltagare i särvux som förlorararbetsinkomst. Denna ersättning lämnas av Sisus.Fram till prövades ansökningar omkorttidsstudiestöd av CSN. Hanteringen av stödformennärmare målgruppen har enligt regeringen inneburiten avsevärd förbättring av rekryteringen tillkorttidsstudier. har många som kan komma ifråga för bidraget inte kunnat få det på grund avbegränsade resurser. Mot bakgrund av detta föreslårregeringen att tillförskorttidsstudiestödet. Av denna höjning har 1,2miljoner kronor beräknats under anslaget 25:78Centrala inom utgiftsområde 16,som behandlas i utskottets betänkande 2003/04: UbU1.Återstoden av höjningen är beräknad under anslaget25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. sombehandlas här.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub475 yrkande 1 att rekryteringsbidragetavskaffas och att beloppen för rekryteringsbidragoch korttidsstudiestöd överförs tillstudiemedelsanslaget. Detta anslag minskas samtidigtmed på grund av en annan prognosav antalet studerande. Sammantaget innebär detta attanslaget 25:2 Studiemedel m.m. ökas med1 och de båda andra anslagenavskaffas.Folkpartiet föreslår i motionerna 2003/04:Ub515och Fi240 att anslaget till studiemedel minskas med400 på grund av partiets antagandeom färre studerande. Fribeloppet bör höjas från till av prisbasbeloppet och totalbeloppetöka med . Höjningen av totalbeloppetmedför enligt motionärerna en kostnad på ca 200miljoner kronor. Den högre bidragsnivån bör förvuxna som läser på gymnasienivå sänkas från 82 till60 % (mot. 2003/04:Ub396 yrkandena 4, 5 och 9).Vidare vill avskaffa nästan helaanslaget till rekryteringsbidrag eftersom det ärorättvist att personer som är gynnasgenom detta. vill också minska anslagettill korttidsstudiestöd med 40 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub513att anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer -anslaget till korttidsstudiestöd - avskaffas och att20 överförs till anslaget 25:4Rekryteringsbidrag. Tanken är att det under dettaanslag skall finnas en särskild anslagspost förkorttidsstudiestöd som skall fördelas av Sisus.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub503 attanslaget till rekryteringsbidrag ökas med 700miljoner kronor. Den minskning av anslaget somregeringen har föreslagit är enligt Centerpartiethelt omotiverad.Oppositionspartiernas förslag framgår av bilaga 3till detta betänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar anslagenenligt regeringens förslag.Den minskning av resurserna till grundläggandehögskoleutbildning som ingår i regeringens förslagunder utgiftsområde 16 är medräknad i regeringensberäkning av studiemedelsanslaget för 2004.Utskottet behandlar dimensioneringsminskningen ibetänkande 2003/04:UbU1. Mot bakgrund av attårskullen av 19-åringar kommer att varastörre än tidigare finns det anledning att räkna medatt antalet sökande till högskoleutbildning kommeratt öka. Att minska studiemedelsanslaget mer änregeringen har föreslagit är därför intetillrådligt.Riksdagen har beslutat om enreform av studiemedelssystemet (prop. 1999/2000:10,bet. UbU7, rskr. Därvid höjdes bidragsdelenpåtagligt. Utskottet gjorde då den bedömningen atten höjning av bidragsdelen var angelägnare än enhöjning av totalbeloppet. Utskottet står fast vidden prioriteringen. Om totalbeloppet skall höjasborde det ske genom ändring av procentandelen somanges i 3 kap. 11 § studiestödslagen (1999:1395).Frågan hur en eventuell höjning skulle påverkaproportionen mellan bidrag och lån måste ocksåutredas.Utskottet är inte berett att förorda en höjning avfribeloppsgränsen till av prisbasbeloppet.Att sänka bidragsandelen för vuxna som studerar pågymnasienivå skulle enligt utskottets uppfattningförsvaga studiemedelssystemets rekryterande effekt.Det kan utskottet inte ställa sig bakom.Riksdagen har tidigare tagit ställning förinförandet av rekryteringsbidrag (prop. 2001/02:161,bet. UbU15, rskr. Utskottet anser attrekryteringsbidraget, som infördes den 1 januari2003, är ett viktigt instrument för att rekryterapersoner med kort utbildning till studier, och atten sådan rekrytering är viktig både för de berördapersonerna och för samhället. Regeringen meddelar ipropositionen (utg.omr. 16 s. 150) att hela systemetskall utvärderas senast 2005.Även det nya sättet att fördela bidrag tillkorttidsstudier har beslutats av tämligennyligen, nämligen (prop. 2000/01:71, bet.UbU18, rskr. Utskottet delar regeringensuppfattning att den nya ordningen visat sig ledatill en avsevärd förbättring av rekryteringen tillkorttidsstudier. Därför är det angeläget att medlenför detta ökar såsom regeringen nu har föreslagit,och att LO, TCO och Sisus även i fortsättningen harhand om fördelningen.Utskottet föreslår vidare att godkänneratt lån tas upp i förstudielån intill ett belopp om 130 500 000 000 kr.Riksdagen bör likaså enligt utskottets uppfattningbemyndiga regeringen att för ramanslaget 25:6beställa produktion av studielitteratur i denomfattning som regeringen begärt.StudiehjälpUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå Kristdemokraternasförslag om höjning av studiebidraget från den1 . Förslag om att skolan skallunderrätta föräldrarna till myndiga elever omatt de skolkar bör avslås med hänvisning tillden pågående beredningen avSkollagskommitténs förslag. Yrkanden ominackorderingstillägg för ungdomar som deltari gymnasieutbildning utanför hemorten och omatt studiebidraget bör kunna dras in vidskolk bör avslås med hänvisning till pågåendeberedning av Studiehjälpsutredningensförslag.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp), 3 (kd,c), 4 (kd) och 5 (c).MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub513yrkande 2 att beloppet för studiebidrag inomstudiehjälpssystemet skall höjas till permånad fr.o.m. den 1 juli 2005.Folkpartiet framhåller i motion 2003/04:Ub418yrkande 7 att skolk är ett växande problem i mångaskolor, och att skolk gör det svårt att bedriva enmeningsfull undervisning. Därför anser motionärernaatt studiebidraget skall kunna dras in för eleversom har en längre tids ogiltig frånvaro. Förslagetfrån att låta gymnasieeleverfå barnbidrag i stället för studiebidrag är enligtFolkpartiets mening mycket olyckligt.Enligt i motion 2003/04:Ub391 yrkande7 bör det skrivas in i skollagen att lärare har rättatt underrätta föräldrar till myndiga elever om attde skolkar. Föräldrarna har försörjningsansvar förgymnasieelever intill . En familjsekonomi kan drabbas hårt av att studiebidrag dras inför en gymnasieelev på grund av skolk. Indragningenkan påverka även bostadsbidrag, flerbarnstillägg,underhållsstöd och barnpension.Två motioner tar upp frågor om inackorderingstilläggtill ungdomar i gymnasial utbildning.