bet · GQ01KRU7 · 2003-05-08 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Villkorat kapitaltillskott till ABRiksdagen bemyndigar regeringen att, inom denram som anvisats för lån i Riksgäldskontoretför investeringar i anläggningstill-gångar som används i statens verksamhet, besluta om ett lån för attfinansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst 500 000 000kronor till . Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:64 ochavslår motionerna 2002/03:Kr4 yrkande 1, 2002/03:Kr5 och 2002/03:Kr6 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd)2. Privatisering av ABRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr4 yrkande 2 och 2002/03:Kr277.Reservation 3 (m, fp)den 8 maj 2003På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), LarsWegendal (s), (), (), (),(), (), (),(), i (s), (),i (s), (), MatildaErnkrans (s), (), () och DanKihlström (kd).2002/03KrU7I betänkandet behandlas regeringens proposition 2002/03:64Kapitaltillskott till jämte motioner väckta delsmed anledning av propositionen, dels under allmänna motionstidenhösten 2002.I propositionen föreslås att skall bemyndiga regeringen att .inom den ram som för har anvisats för lån i förinvesteringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet .besluta om ett lån för att finansiera ett villkorat kapitaltillskott påhögst till AB.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottet avstyrker två motionsförslag som syftar till att statensägande i skall upphöra.I betänkandet finns tre reservationer.InnehållsförteckningSammanfattning 1Utskottets förslag till riksdagsbeslut 3Redogörelse för ärendet 4Bakgrund 4Propositionens huvudsakliga innehåll 5Förslag ekonomiska vårproposition 6Utskottets överväganden . . . . . 7Villkorat kapitaltillskott till . .... 7Privatisering av . . . 12Förslag ekonomiska vårproposition . . . 12Reservationer . . . . .. 141. Villkorat kapitaltillskott till , punkt 1 (m, fp) . Villkorat kapitaltillskott till , punkt 1 (kd). Privatisering av , punkt 2 (m, fp) . 15BilagaFörteckning över behandlade förslag . . . . .. 16Propositionen . 16Följdmotioner ..... .... .... 16Motioner från allmänna motionstiden . . 16Redogörelse för ärendetBakgrundTeracom AB är ett statligt ägt aktiebolag (tidigare )som bildades efter beslut av (prop. 1991/92:140,bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) och som övertog den verksamhetmed utsändning av rundradio som tidigare bedrevs inom . Enligtbolagsordningen skall bolaget bedriva utsändning och överföring av radio-och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla, marknadsföra och utföraandra tjänster med stöd av resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inomradio- och TV-området. var omsättningen i koncernen och antalet anställda ca 900.År 1997 beslutade att digital marksänd TV skulle införas i Sve-rige. I en första etapp skulle sändningar inledas på ett begränsat antalorter i landet (prop. 1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178). beslutade att digital marksänd TV skullefå byggas ut till att omfatta hela landet (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet.2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Utbyggnaden skulle ske på marknadsmäs-siga grunder.I dag finns fyra sändarnät för digital marksänd TV som når a v Sve-riges bofasta befolkning. Ett femte nät når a v befolkningen.Omfattande satsningar på digital-TV inklusive stora avskrivningar harresulterat i ett allt sämre resultat för fram medtillfällig förbättring för . Bolagets ekonomiska problem har uppkommitsom en följd av stora investeringar i infrastruktur samt en investering ido terbolaget . Detta har fått till följd att AB:sfinansiella situation är mycket ansträngd trots att intäkterna ökaroch lönsamheten bedöms förbättras på sikt.Investeringarna i de digitala TV-näten beräknas fullt genomförda uppgåtill ca . Därav hade vid utgången av år2002 investerat ca . Vidare har bolaget investerat ca150 på utbyggnad av nät för distribution av digital radio.De sammanlagda nyinvesteringarna i digitala nät har därmed uppgått till ca1 . Därtill kommer löpande investeringar i övriga nätoch infrastruktur om ca . Finansieringen av nyinveste-ringarna har delvis skett med lånade medel, vilket gradvis ökat bolagetsskuldsättning.Totalt uppgår koncernens anläggningstillgångar, dvs. koncernens samladeinvesteringar efter avdrag för avskrivningar, till knappt 3 000 miljonerkronor.De senaste årens kraftigt försämrade lönsamhet i Teracomkoncernen kanbl.a. hänföras till försäljningen av digitala TV-tjänster i dotterbolagetBoxer . Detta bolag ägs till av ABoch till av Livförsäkringsaktiebolaget . BoxerTV-Access AB:s affärsverksamhet har initialt lett till omfattandeförluster. Investeringen i Boxer har resulterat ien abonnentbas som vid utgången av uppgick till 140 000betalande abonnenter.De omfattande nyinvesteringarna i såväl infrastruktur som abonnentstocki dotterbolaget har medfört att har ensvag finansiell ställning. Bolaget har ca i krediterfrån olika kreditinstitut men uppfyller inte längre alla kreditvillkor somkreditin stituten har ställt upp. De kräver bl.a. att soliditeten, dvs.det egna kapitalets andel av balansomslutningen i koncernen,skall uppgå till (i moderbolaget).Bolaget har bedömt att investeringarna i såväl infrastruktur som abonnen-ter kommer att leda till ett behov av en förstärkning av det egnakapitalet. begärde därför ett kapitaltillskottav ägaren. Vid en extra bolagsstämma i i november2001 gav ägaren styrelsen direktivom att genomföra en omstrukturering som innebär en ökad koncentration påkärnverksamheten. Som kärnverksamhet angavs utsändning till allmänhetenav radio- och TV-program som är tillgängliga i hela eller större delen avlandet utan kostnad. Beroende på omständigheterna kan utsändningarna skemed såväl analog som digital teknik. Enligt direktivet skall bolaget utgåfrån en kostnadsbaserad prissättning för kärnverksamheten. Övrig kompletterandeverksamhet skall fortsatt genomföras med lägre risk och avsevärt mindrebehov av egna investeringar. Omstruktureringarna beräknas resultera i attkostnaderna minskar med . Full besparingseffektförväntas emellertid uppnås först år 2004.För att lösa AB:s kapitalbehov bemyndigade regering-en att utfärda en kreditgaranti till intill ett belopp om och med en löptid till utgången av (prop.2001/02:76, yttr. 2001/02:FiU5y, bet. 2001/02:KrU7, rskr. 2001/02:149).Regeringen har gett i uppdrag att på framställning av utfärda garantin. Någon garanti har dock inte begärts av TeracomAB.Propositionens huvudsakliga innehållI proposition 2002/03:64 Kapitaltillskott till föreslås attriksdagen skall bemyndiga regeringen att,inom den ram som för haranvisats för lån i för investeringar i anläggningstillgångarsom används i statens verksamhet, besluta om ett lån för att finansieraett villkorat kapitaltillskott på högst till AB.Förslag ekonomiska vårpropositionI vårproposition föreslås . i samband med en översyn av kapital-strukturen i statligt ägda bolag . att 3 skalltillföras ettsärskilt konto i för insatser i aktiebolag som ägs heltellerdelvis av staten. Vidare föreslås att denna ordning för en förbättradkapital-struktur skall få användas för omfinansiering av det i proposition 2002/03:64avsedda kapitaltillskottet till (prop. 2002/03:100 s. 200.201).Vårpropositionen har remitterats till finansutskottet för beredning.Utskottets övervägandenVillkorat kapitaltillskott till ABUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bemyndiga regeringen att, inom den ram som för år2003 anvisats för lån i för investeringar ianläggningstillgångar som används i statens verksamhet, besluta om ettlån för att finansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst500 till . Därmed bör medavslag på motionsyrkanden godkänna vad regeringen föreslår. Jäm-för reservationerna 1 (m, fp) och 2 (kd).PropositionenRegeringen bedömer att har en stark marknadsställning i fram-tidens distribution av ljud och rörliga bilder över hela landet tack vareomfattande investeringar. Därutöver uppfyller viktiga uppgifteri totalförsvaret. Sammantaget utgör en av landets viktigasteaktörer som ägare av infrastruktur för TV- och radiosändningar.Regeringen räknar med att en förbättrad finansiell uppföljning,ytterligarebesparingar, tydligare uppdelning mellan olika delar av verksamheten samtett bättre utnyttjande av den befintliga organisationen kommer attresultera itillfredsställande avkastning. Genom utökade krav på ekonomisk styrningfår ägaren även möjlighet att snabbt vidta åtgärder för att de finansiellamålen skall uppfyllas.För att verksamheten skall kunna utföras och utvecklas krävs ett kapi-taltillskott som återställer den finansiella balansen i företaget, då detfinns en risk för att bolaget annars hamnar i e n finansiellt besvärandesituation somförsvårar dess verksamhet och uppdrag. Regeringen bedömer att ett beloppom högst är nödvändigt för att återställa soliditetentill den nivå som krävs för att bolaget skall kunna uppfylla sina åtagandensamt till fullo dra nytta av redan gjorda investeringar.Efter ett sådant kapitaltillskott kommer soliditeten att uppgå till ca30% i Teracomkoncernen enligt propositionen.Vidare bedömer regeringen att soliditeten kommeratt förbättras löpande tack vare egna vinstmedel, vilket gör det möjligtatt återbetala kapitaltillskottet då koncernen beräknasha goda finanser.Regeringen har även övervägt ett kapitaltillskott på 400 miljoner kronormen kommit fram till att detta är otillräckligt. Behovet av en tillräckligbuffert grundar sig även på kreditgivarnas krav på lönsamhet. Genom att väntas uppnå fortsatt svag lönsamhet, behöverdenna brist kompenseras med en starkare balansräkning. Via ett tillskottpå500 uppskattar regeringen att bolaget uppnår entillräckligtstark finansiell ställning för att överbrygga perioden fram till dess attTeracom AB åter börjar generera vinst.Riksdagen har för bemyndigat regeringen att intill ett belopp om23 ta upp lån i för investeringar ianläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Av förarbetena(prop. 1995/96:220 s. 48 och s. 96) till lagen (1996:1059) om statsbudgetframgår att med anläggningstillgångar avses inte bara materiellaanläggnings-tillgångar utan även immateriella och finansiella anläggningstillgångar, t.ex.datorprogram och aktier. Regeringen bedömer att det här aktuellakapitaltill-skottet utgör en sådan anläggningstillgång som får finansieras med lån iRiksgäldskontoret.Regeringen avser därför att ta upp ett lån i för attfinan-siera det villkorade kapitaltillskottet. Ett sådant lån ryms inom den ramsom beslutat. Räntan för lånet kommer att belasta det inom utgiftsom-råde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:20 Kostnader för omstruktureringoch genomlysning av statligt ägda företag m.m .Det föreslagna kapitaltillskottet kan enligt regeringen inte antasutgöra statsstöd i EG-fördragets mening.Teracom AB skall så snart dess finansiella ställning har stärkts och definansiella målen för företaget uppnåtts återbetala kapitaltillskottet ochdärefter ge utdelning till staten.MotionernaI tre motioner från , yrkasavslag på propositionen .Moderaterna tar i motion Kr5 (m) upp de ekonomiska förhållandena vidTeracom AB och erinrar bl.a. om att tidigare riksdagsbeslut om detdigitalamarknätet inneburit att utbyggnaden av nätet skulle ske på marknadsmässigagrunder. Motionärerna menar att det under inga omständigheter kanbetraktassom marknadsmässigt att ge ett stöd om till ettföretagpå en konkurrensutsatt marknad. Regeringens underlag till propositionen ärmycket dåligt, anser motionärerna som också finner att ärendet inte ärordentligt berett. De ifrågasätter även om ett kapitaltillskott ärförenligt med EG-rätten.I motion, Kr4 (fp), sägs att det inte finns några garantierföratt det av regeringen föreslagna kapitaltillskottet till är detsistaoch att företaget efter att ha erhållit ett sådant tillskott skall kunnastå på egna ben. Motionärerna anser visserligen att digital-TV är en brateknik men attdet är tillverkare och konsumenter som själva skall få avgöra när och hurdevill gå över till den. Vidare ifrågasätter motionärerna regeringens resone-mang om att kapitaltillskottet skulle vara förenligt med EG-fördragetsregler om statligt stöd (yrkande 1).Kristdemokraterna anför i sin motion, Kr6 (kd), att propositionen ärdåligt underbyggd och att flera viktiga delar saknas föratt kunna göra en bedömning av. AB:s behov av ett kapitaltillskott och vilken omfattning ett så-dant tillskott i så fall bör ha,. AB:s förmåga att återbetala ett villkorat kapitaltillskott och. frågan om har uttömt alla möjligheter att förbättra bolagetsekonomiska situation på egen hand.I den mån behöver ett kapitaltillskott bör det inte finansierasgenom att staten utnyttjar utrymmet inom de låneramar som riksdagenbeslutar om. I stället bör en omdisponering av statens tillgångar görasgenomexempelvis försäljning av statlig egendom, extra utdelningar eller extrainle-veranser från statliga bolag (yrkande 1).I samma motion från , (), begärs att regeringenskall återkomma till med ett mer genomarbetat förslag för attför-stärka AB:s soliditet. Motionärerna framhåller att det sändarnätsomTeracom AB äger och driver är en del av samhällets grundläggande infra-struktur och även i fortsättningen bör ägas och drivas av staten som ensamägare. De övriga verksamheter som har byggt upp bedrivs dockpå en konkurrensutsatt marknad. Till viss del bedrivs denna verksamhet idotterbolag. Dessa verksamheter bör bli föremål för utförsäljning, menarmotionärerna. Regeringen bör utarbeta förslag till hur skallkunna omstruktureras för att ges förutsättningar att på bästa sätt klaraav sinhuvuduppgift, nämligen att bedriva utsändning och överföring av radio- ochTV-program (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeTeracom AB:s ekonomiska problem har även behand-lats av . Under föregående godkände . regeringens proposition 2001/02:76 . Godkännandet innebar att regeringen bemyndigades att moten riskavspeglande avgift utfärda en kreditgaranti till intillettbelopp om 2 med en löptid t.o.m. den 31 december 2002.Detta innebar en förlängning av löptiden i förhållande till regeringensför-slag. Vidare beslutade med anledning av ett motionsförslag attuttala att regeringen för skulle redovisa AB:slångsiktigafinansieringsbehov (yttr. 2001/02:FiU5y, bet. 2001/02:KrU7, rskr.2001/02:149).Utskottet konstaterar nu dels att någon garanti aldrig begärts avTeracomAB, dels att regeringen i förevarande proposition lämnat den av riksdagenbegärda redovisningen.Utskottet anser liksom tidigare att har en nyckelroll inomden statliga mediepolitiken, framför allt då det gäller massmediernas mång-fald och tillgänglighet (jfr bet. 2001/02:KrU7 s. 11). Även utifrånkulturpoli-tiska och demokratiska utgångspunkter är företagets roll av centralbetydelse.Det markbundna TV-nätet som ägs och drivs av är av väsent-lig betydelse för en stor del av befolkningen. Visserligen har betydandeförändringar ägt rum på medieområdet , vilket innebär attTV-publiken i långt högre grad än tidigare numera har möjlighet att välja denförvar och en lämpligaste formen för TV-distribution, via satellit, kabelellermarksändningar. Valfriheten i detta hänseende har således ovedersägligenökat. Detta till trots är det alltjämt en stor andel av befolkningen,möjligen41 %, som är beroende av marksänd TV-distribution, vilket framgår av pro-position 2002/03:72 Digitala TV-sändningar (s. 5).Utskottet har yttrat sig till över nämndaproposition (yttr. 2002/03:KrU1y). Därvid tillstyrkte utskottet bl.a.. att den marksända televisionen skall övergå till digital teknik,. att minst två digitala marknät skall byggas ut till en täckningsgrad om98.99 % a v befolkningen,. att de sändarnät som har den största räckvidden i första hand skallanvän-das för SVT och UR och för andra sändningar som sker med stöd avsändningstillstånd med villkor om opartiskhet, saklighet och ettmångsidigt programutbud och. att de analoga TV-sändningarna skall läggas ned etappvis och skall haupphört senast den 1 oktober 2007.Förslagen om digitala TV-sändningar i prop. 2002/03:72 hänger nära sam-man med förslag som rör AB:s ekonomiska ställning och kan enligtutskottets uppfattning inte ses isolerade från varandra. Det finns därförskälatt erinra om vad kulturutskottet anförde i sitt yttrande tillkonstitu-tionsutskottet i fråga om den ekonomiska bärkraften då det gäller utbyggna-den av det digitala marknätet. Delar av utskottets resonemang återges här.En förutsättning för utbyggnaden av de digitala marksändningarna harfrån början varit att dessa bedömts som ekonomiskt bärkraftiga och attsändningsverksamheten i sin helhet skall bekostas av medverkande före-tag (prop. 1996/97:67 s. 22 och 25, yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17 s. 12, rskr. 1996/97:178). bedömer att det utrymmesom kommer att finnas i två - nära nog - rikstäckande nät och i de treövriga näten med lägre täckningsgrad gör att de digitala marksändningar-na blir tillräckligt attraktiva för att flera programföretag villmedverkamed sina sändningar i marknätet och för att publiken skall viljainvesterai avkodare. Därmed skulle utsikterna kunna vara goda för att dedigitalamarksändningarna kommer att bli ekonomiskt bärkraftiga. Då det gällerutbudet från public service-företagen torde det för konsumenterna varaattraktivt att utöver SVT:s och UR:s utbud i och kunna tadel av nya digitalkanaler såsom 24:an och Barnkanalen. Andra program-tjänster och tilläggstjänster kan dessutom komma att utvecklas av bådeSVT och UR, vilket bl.a. kan få stor betydelse för funktionshindradestillgång till utbudet. Genom att det digitala marknätet även rymmer pro-gramtjänster från flera andra programföretag torde den marksändadistri-butionsformen bli ett intressant alternativ till kabel- ochsatellitdistribution.Sammantaget anser kulturutskottet att det finns starka skäl som talarför att det är lämpligt att nu fullfölja den etappvisa utbyggnaden avdetdigitala marknätet för att efter en övergångsperiod låta de analoga TV-sändningarna upphöra. Ett ställningstagande i enlighet medpropositionen skulle ge fördelar för konsumenterna, främst i form avettstörre programutbud. Det skulle också ligga i linje med målen förmedie-politiken, framför allt när det gäller yttrandefrihet, mångfald,massmedi-ernas oberoende och tillgänglighet (jfr prop. 2000/01:1 utg.omr. 17,bet.2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59).Kulturutskottet hyser således den uppfattningen att det digitala marknätethargoda möjligheter att attrahera olika programföretag och därmed förmedlaettvarierat utbud av program- och tilläggstjänster, som är intressant förkonsu-menten. Därmed torde det digitala marknätet utgöra ett konkurrenskraftigtalternativ till övriga distributionsformer. Utifrån denna bedömning ochmedhänsyn till att ett kapitaltillskott av betydande omfattning relativtsnart kankomma att tillföras anser utskottet att möjligheterna är godaföratt företaget kan uppfylla de finansiella mål som ägaren, staten,enligtpropositionen kommer att kräva. Utskottet anser liksom regeringen att före-taget . d å dess finansiella ställning har stärkts och de finansiellamålen haruppnåtts . skall återbetala kapitaltillskottet och därefter ge utdelningtill staten.Regeringen bedömer att det föreslagna kapitaltillskottet inte kan antasutgöra statsstöd i EG-fördragets mening. Regeringen stöder sig därvid påEG-fördragets regler om statligt stöd samt ett flertal mål som avgjorts avEG-domstolen. Av propositionen framgår att ett kapitaltillskott kan ges omstatenagerar på ett sätt som skulle accepteras av en privat investerare somarbetarpå normala marknadsmässiga villkor, den s.k. marknadsekonomiska investe-rarprincipen. Denna princip innebär att staten skall jämföras med hur enprivat investerare med långsiktig syn på lönsamhet skulle agera. En sådaninvesterare kan satsa kapital för att säkra överlevnaden för ett företagsomdrabbas av tillfälliga svårigheter men som beräknas bli lönsamt igen.Utskottet anser att regeringens bedömning i detta avseende är rimlig.Sammantaget har utskottets överväganden lett fram till att riksdagenböravslå motionerna Kr4 (fp) yrkande 1, Kr5 (m) och Kr6 (kd) yrkande 1, variyrkats avslag på propositionen.Även motion Kr6 (kd) yrkande 2, vari yrkats att regeringen skall åter-komma till med ett mer genomarbetat förslag för att förstärkaTeracom AB:s soliditet, bör avslås.En samlad bedömning av här redovisade frågeställningar leder fram tillattutskottet anser att regeringens förslag bör godkännas av . Riksda-gen bör således bemyndiga regeringen att ta upp ett lån iRiksgäldskontoretför att finansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst 500 000 000kronor till AB.Privatisering av ABUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om privatisering av TeracomAB. Jämför reservation 3 (m, fp).MotionernaI två motioner föreslås att skall privatiseras .Motionärerna bakom motion Kr4 (fp) framför åsikten att staten inte skallstå för distribution av TV. En konsekvens av detta ställningstagande ärattTeracom AB skall privatiseras (yrkande 2).I motion Kr277 (m), som väcktes under allmänna motionstiden hösten2002, sägs att behöver en ny ägare som kan tillföra kapital ochkunnande och att det statliga ägandet därför behöver avvecklas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid olika tillfällen avstyrkt motionsyrkanden omprivatiseringav , senast under föregående (bet. 2001/02:KrU7 s.12). Utskottet hänvisar till de uttalanden som näringsutskottet gjort vidupp-repade tillfällen om sin syn på statligt ägande, bl.a. i betänkande 2002/03:NU9 s. 30 f. anser i likhet med näringsutskottet att det ivissafall kan vara motiverat med ett statligt ägande. De statligt ägdaföretagen,som i många fall har sitt ursprung i e n infrastruktur som en gång byggtsuppmed offentliga medel, kan bl.a. bidra med en hög servicenivå och likvärdig-het över landet.Liksom näringsutskottet konstaterar kulturutskottet att det i vissa fallkanvara motiverat med försäljning av del av eller hela det statliga ägandet iettbolag. Då det gäller har redan omstruktureringar gjorts somsyftar till ökad koncentration på kärnverksamheten. Bland annat harföretagetav y t tr at dotterbolag, minskat stabs- och utvecklingsresurser samtkoncentre-rat olika funktioner till färre orter. Utskottet är inte berett atttillstyrka förslagsom syftar till fullständig avveckling av det statliga ägandet i företaget.Förslagen i motionerna Kr4 (fp) yrkande 2 och Kr277 (m) om att TeracomAB skall privatiseras bör avslås av riksdagen.Förslag ekonomiska vårpropositionSedan proposition 2002/03:64 överlämnades till har regeringen i2003 års ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100 s. 200.201) lämnatförslag som bl.a. gäller omfinansiering av kapitaltillskottet till TeracomAB .Innebörden i vårpropositionens förslag är i korthet följande.I samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolagskallgenom extra utdelningar 3 tillföras ett särskilt kontoiRiksgäldskontoret för insatser i a v staten hel- och delägda aktiebolag.Riks-dagens godkännande för en kapitalinsats skall inhämtas (prop. 100 yrkande37).Vidare föreslår regeringen i vårpropositionen att det i proposition2002/03:64 behandlade kapitaltillskottet till skallomfinansierasgenom att den nya ordningen för en förbättrad kapitalstruktur används såsnart som möjligt. Denna nya lösning anses nämligen vara mer ändamålsen-lig. föreslås därför godkänna att - av behållningen på detsärskildakontot i - högst får användas anting-en för att regeringen skall kunna återbetala det lån tillRiksgäldskontoret somavses finansiera kapitaltillskottet till enligt prop. 2002/03:64eller för att regeringen skall kunna lämna det avsedda kapitaltillskottettillTeracom AB utan att ta upp ett lån (prop. yrkande 38).Förslagen i vårpropositionen bereds av finansutskottet.Kulturutskottet har beretts tillfälle att yttra sig över det förslag somrör (yrkande 38). förväntas fatta beslut i ärendet föresittsommaruppehåll.Kulturutskottet inskränker sig i detta sammanhang till att konstateraattriksdagens beslut om förslaget i proposition 2002/03:64 förväntas ske .