bet · GQ01SOU15 · 2003-05-15 00:00:00 — Viktiga frågor att utredaoch analysera är enligt regeringen barn- ochungdomsvårdens inriktning och arbetsmeto-der, organisation och ansvarsfördelning,kvalitet, kunskapsuppbyggnad, kompetenssamt rättssäkerhet.Enligt regeringen finns det all anledning attta ökningen när det gäller omhändertagandenav barn och ungdomar på särskilt allvareftersom de innebär stora ingrepp i barns,ungas och deras familjers liv. Den centralafrågan är om dygnsvårdsplaceringarna har enbestående påverkan på ungdomars beteende.En stor del av placeringarna går inte går attgenomföra som avsett utan avslutas alltförofta mot vilja. För att fåklarhet i vad som påverkar den socialabarnavården i de enskilda kommunerna krävsnärmare studier av såväl bakgrundsfaktorer(invånarnas sammansättning, specifikaungdomsproblem etc.) som institutionellaförhållanden (organisering, policy,socialarbetarkulturer, specifika metoder isocialt arbete osv.). Enligt regeringen är dettafrågor som kommer att hanteras i den samladeanalysen av den sociala barn- och ung-domsvården.I propositionen framhålls vikten av atttillsynen över verksamheter som vårdar barnoch ungdomar utvecklas och förstärks. Närdet särskilt gäller tillsynen av hem för vårdeller boende (HVB) påpekas att regeringenhar givit i uppdrag attförbättra möjligheterna att bedriva en effektivtillsyn över dessa hem på ett likartat sätt i helalandet. Regeringen anser att frågan omtillsynens framtida roll och funktion inombarn- och ungdomsvården bör utgöra en delav den ovannämnda utredningens uppdrag.I propositionen påpekas att Socialstyrelsensedan några år tillbaka genomför projektetBarns Behov i Centrum (BBiC) i avsikt attförbättra utredningarna och förberedelsernainför placeringar liksom genomförandet ochuppföljningen av placeringar. Det långsiktigamålet är att utveckla ett enhetligt system föratt utreda, bedöma och följa upp insatser inomden sociala barnavården. Syftet är att stärkabarnets ställning i enlighet medbarnkonventionen och socialtjänstlagen.Vidare avses att skapa struktur och systematiki arbetet med att identifiera, dokumentera ochutvärdera barns behov av insatser, verka församförstånd genom att bygga ett team kringbarnet (föräldrar, familjehemsföräldrar ochprofessionella) där alla är klara över sina skyl-digheter och åtaganden samt att öka kvalitetenoch rättssäkerheten. När projektet slutförts år2004 är det, enligt regeringens uppfattning,angeläget att resultaten sprids till samtligakommuner i landet.MotionerI motion So42 av . (m) begärs ett tillkännagivande om dennationella handlingsplanen för den socialabarn- och ungdomsvården (yrkande 13).Bland regeringens förslag finns forskning ochsamverkan i syfte att förbättra barn- ochungdomsvården. Motionärerna ifrågasätterdärför vad en nationell handlingsplan kantillföra. Motionärerna anser att avutredningar och initiativ som regeringenbeskriver bör realiseras i lagstiftning innanriksdagen skall ta ställning till ytterligare enhandlingsplan.I motion So511 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om enutredning angående förbättrade villkor förkontaktfamiljer och familjehem (yrkande 5).Motionärerna framhåller att handledningenför familjerna är bristfällig och ersättningendålig i förhållande till hur svår och slitsamuppgiften kan vara. Regeringen bör tillsätta enutredning för att utarbeta förslag till hursituationen kan förbättras, anförs det.I motion So263 av ()begärs ett tillkännagivande om att ansvaret förtillsynen av familjehem överförs frånplacerande kommuner till de kommuner därfamiljehemmen är belägna. Motionären pekarpå att det inte är ovanligt att barn vårdas pålångt avstånd från hemkommunen. I sådanafall är risken större än annars att ansvarigsocialnämnd brister i ansvaret gällandefamiljehemmens rätt till råd, stöd och hjälp.I motion So507 av m.fl. (kd)yrkas att begär att regeringenredovisar hur bl.a. släktingplaceringarfungerat (yrkande 7 delvis). Enligtmotionärerna efterlevs inte bestämmelsen omatt skall överväga placering avbarn hos släktingar i tillräcklig omfattning.I motion Ju366 av m.fl.(kd) yrkas att begär att regeringenlåter utvärdera hur kommunernas bristanderesurser har påverkat omhändertagandet avunga med sociala problem (yrkande 6).Motionärerna pekar på att statistik frånStatens institutionsstyrelses institutioner visaratt verksamheten ger goda resultat för de ungasom man har möjlighet att följa under enlängre tid.I motion So473 av () yrkasatt begär att regeringen snaraståterkommer med en redogörelse för huruppföljning och utvärdering av vården vid §12-hem samt den vård som följer efter ensådan vistelse fungerar (yrkande 1). Vidarebegärs ett tillkännagivande om en utvärderingav den behandling som ges vid s.k. HVB(yrkande 2). Motionären påpekar att nyarapporter visat att uppföljningen ochutvärderingen av vården är dålig samt attkunskaperna om effekterna av behandling ärmycket begränsad. Slutligen begärs även etttillkännagivande om vikten av välutbildadbehandlingspersonal (yrkande 3).I motion L317 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att ta fram förslagsom syftar till att ge barn som växer upp ifamiljehem en stödperson enligt vad imotionen anförs (yrkande 1). Stödpersonenskall kunna följa barnet under hela dessuppväxt.I motion So240 av och () begärs ett tillkännagivande om attdet behövs både metodutveckling ochindividuella vårdplaner samt en bättreuppföljning av dokumentationen för dem somdöms till vård inom (yrkande1). Det begärs också ett tillkännagivande omatt det behövs en bättre och utökad samverkanmellan sociala myndigheter, Statensinstitutionsstyrelse, barn- ochungdomspsykiatrin och domstolarna för attgöra och följa upp vårdplanerna (yrkande 2).Slutligen begär motionärerna etttillkännagivande om att regeringen bör utredahur tillsynen fungerar inom tvångsvården(yrkande 3).Tidigare behandling och pågående arbetem.m.Riksdagen har gjort etttillkännagivande till regeringen rörande fa-miljehemsvård (bet. 2002/03:SoU10, rskr.2002/03:123-124). Tillkännagivandet går utpå att den kommande utredningen om densociala barn- och ungdomsvården bör vara såheltäckande som möjligt och därför också ut-tryckligen bör omfatta de olika brister inomfamiljehemsvården som revisorerna påtalat isin rapport /02:16. Utskottet deladerevisorernas uppfattning att det bör utarbetasen strategi för familjehemsvårdens långsiktigautveckling. Vidare bör det göras enkartläggning av den pågående utvecklingen påområdet samt en satsning som underlättarkommunernas rekrytering av nya familjehem.Utredningen skall också belysa vissa frågorrörande bl.a. dokumentation och uppföljning,utredning och utbildning av familjehem,forskning om vårdens effekter samt tillsyn avfamiljehemsvården.Riksdagen har även gjort ett tillkännagivandetill regeringen angående Statensinstitutionsstyrelse (bet. 2002/03:SoU13, rskr.2002/03:171). biföll därmed ihuvudsak ett förslag från Riksdagensrevisorer (2002/03:RR9). Enligttillkännagivandet bör SiS övergripande ansvarför behandlingen vid institutionernaförtydligas. SiS bör vidare ges i uppdrag attfortsätta utveckla sina insatser när det gällerimplementering av metoder som harvetenskapligt stöd vid institutionerna.Tillkännagivandet rörde även uppställandet avmål för verksamheten, arbetet med resultatupp-följning samt frågor om tillsyn.Riksrevisionsverket har i en egeninitieradrevision granskat den platsbrist som funnitssedan år 1999 vid de särskildaungdomshemmen inom SiS. Granskningenredovisas i den i propositionen nämndarapporten 2002:13. RRV fann attplatsbristen får allvarliga konsekvenser förbåde ungdomar och personal, inte bara underväntetiden i kommunerna utan även undervårdtiden på ungdomshemmen. RRV:shuvudförslag är att den uppkomna situationeninom ungdomsvården bör lösas genom attminska inflödet till SiS. Utöver detta föreslåsockså vissa åtgärder som har till syfte atteffektivisera SiS samt föreslås en mindreutökning av platsantalet vid de särskilda ung-domshemmen.RRV anför att det i stor utsträckning saknaskunskap om effekterna av kommunernas ochinstitutionernas behandlingsarbete. Den vårdsom ungdomarna ges saknar ofta grund ivetenskap och beprövad erfarenhet. RRVföreslår att och SiS stärker detpågående arbetet med att utveckla, följa uppoch utvärdera behandlingsinsatser inomungdomsvården. Detta kan enligt RRV sessom ett led i ansträngningarna att genom meraeffektiva vårdinsatser minska behovet avinstitutionsvistelser inom SiS.Den 1 januari 1999 trädde förändringar ipåföljdssystemet för unga i kraft.Förändringarna innebär bl.a. att påföljdenöverlämnande till vård inom hargjorts tydligare, att överlämnandepåföljdenkan förenas med ungdomstjänst samt att en nypåföljd, sluten ungdomsvård, har införts medsyftet att ersätta fängelsestraffen förungdomar i åldersgruppen 15-17 år.Brottsförebyggande rådet, Socialstyrelsenoch har haftregeringens uppdrag att följa upp ochutvärdera påföljdsreform för ungalagöverträdare. Uppdraget redovisades hösten2002. Fyra delrapporter sammanfattas irapporten lagöverträdare. När detgäller överlämnande till vård inomsocialtjänsten pekar myndigheterna bl.a. påbehovet av tydliga och välgrundadevårdplaner från samt avuppföljning och utvärdering av insatserna.Regeringen har tillsatt en särskild utredaresom skall följa upp och vidareutveckla 1999års påföljdsreform såvitt avser ungalagöverträdare (dir. 2002:95). Utredaren skallgöra en översyn av påföljdssystemet ochundersöka i vilka former och på vilket sätt detallmänna skall ingripa när unga begår brott.De grundläggande principer som redovisadesi samband med förändringar skallenligt direktiven alltjämt vara vägledande.Det innebär att påföljdssystemet för ungalagöverträdare skall bygga på principen attbarn och ungdomar som har begått brott iförsta hand skall bli föremål för insatser inomsocialtjänsten. En huvuduppgift skall vara attundersöka möjligheterna att utveckla ochförstärka innehållet i påföljderna samt attskapa nya alternativ. Avsikten är främst att setill att påföljdssystemet för unga har ettpedagogiskt och tydligt innehåll. Uppdragetskall redovisas senast vid utgången avseptember 2004.Socialstyrelsen har haft i uppdrag avregeringen att följa upp de ändringar isocialtjänstlagen som rör barn och ungdomaroch som trädde i kraft den 1 januari 1998respektive . Uppdragetslutrapporterades i rapporten ,och lagen - Uppföljning avändringar i socialtjänstlagen. Rapportenomfattar bl.a. den utvidgadeanmälningsskyldigheten till ,bestämmelsen om barnets bästa samtsocialnämndens skyldighet att övervägafamiljehemsplaceringar av barn hos släktingareller andra närstående. När det gällersläktingplaceringarna anförs det i rapportenatt tillgänglig statistik inte visar några teckenpå att lagändringarna skulle ha lett till enökning av antalet släktingplaceringar i landet.Flera förhållanden kan bidra till attsocialtjänsten inte alltid övervägersläktingplaceringar. För det första är inte allasocial- och familjehemssekreterare medvetnaom att detta är en skyldighet. För det andrahar några en negativ inställning till släk-tingplaceringar, ofta baserad på teorin om detsociala arvet. För det tredje ingår det intealltid i socialsekreterarnas rutiner att kartlägganätverket och utreda möjligheten tillsläktingplacering, även om de har en positivinställning till sådana placeringar.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att en nationellhandlingsplan för den sociala barn- ochungdomsvården skall arbetas fram. Liksomregeringen anser utskottet att det föreliggerbehov av att utreda frågor om bl.a. vårdensinriktning och arbetsmetoder, organisationoch arbetsfördelning, kvalitet,kunskapsuppbyggnad, kompetens ochrättssäkerhet. Utskottet delar inteuppfattningen i motion So42 (m) yrkande 13om att resultatet av dels redan pågående, delsi propositionen aviserade åtgärder böravvaktas utan anser att en nationell handlings-plan på området kommer att utgöra ett viktigtkomplement till övriga insatser. Utskottet villi sammanhanget erinra om nyligengjorda tillkännagivanden omfamiljehemsvården och om Statensinstitutionsstyrelses verksamhet(betänkandena /03:SoU10 respektiveSoU13). Ett enigt utskott ansåg i detförstnämnda betänkandet att den kommandeutredningen om den sociala barn- ochungdomsvården bör vara så heltäckande sommöjligt. Utskottet konstaterar också att enutredning ser över påföljdssy-stemet för unga lagöverträdare, bl.a. påföljdenöverlämnande till vård inom socialtjänsten.Utredningen skall redovisa sitt uppdraghösten 2004. Även projektBarns Behov i Centrum bör nämnas isammanhanget. Utskottet utgår från attflertalet av de frågor som tas upp i motionernaunder detta avsnitt kommer att belysas i denaviserade nationella handlingsplanen för densociala barn- och ungdomsvården elleromfattas av övriga pågående eller kommandeåtgärder på området. Motionerna So42 (m)yrkande 13, So240 (c) yrkandena 1-3, So263(fp), So473 (kd) yrkandena 1-3, So507 (kd)yrkande 7 delvis, So511 (fp) yrkande 5, Ju366(kd) yrkande 6 och L317 (v) yrkande 1 fåranses i huvudsak tillgodosedda och avstyrksdärmed.Kvalitet och kompetensUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omen särskild myndighet för tillsyn avsocialtjänsten. I avvaktan på resultatet av enöversyn av socionomutbildningen bör ettyrkande om att förbättra utbildningenavslås. bör även avslå motionerom att införa ett system med legitimering avsocionomer, bl.a. på den grunden att det istället främst krävs bättre utbildning för atthöja kvaliteten i socionomernas insatser.Jämför reservationerna 29 (m) och 30 (m,mp).MotionerI motion So42 av . (m) begärs ett tillkännagivande om att ensärskild myndighet bör inrättas för tillsyn avsocialtjänsten (yrkande 3). Motionärernaanser att länsstyrelsernas och Socialstyrelsenstillsynsverksamheter bör bilda en nyfristående myndighet som handhar tillsynensåväl inom sjukvården som inomsocialtjänsten. En sådan myndighet skullebåde kunna avhjälpa problemet medSocialstyrelsens dubbla roller ochgränsdragningsproblemet mellanSocialstyrelsens och länsstyrelsernastillsynsområden.I motion So43 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om förbättradsocionomutbildning i syfte att förbättrasituationen för utsatta barn (yrkande 1).Högskoleverket har i en utvärdering avlandets socionomutbildningar funnit attutbildningarna brister i verklighetsanknytningoch att kraven på studenterna och derasresultat är för låga. Motionärerna anser att detär angeläget att höja kvaliteten i utbildningensamt att det bör utredas om utbildningstidenskall förlängas.I tre motioner anförs att det bör införas ettsystem med legitimering av socionomer.I motion So42 av . (m) begärs ett tillkännagivande omlegitimering av socionomer (yrkande 14).Motionärerna framhåller detta som ett sätt attstärka kvaliteten och garantera medborgarnaatt de möter en utbildad socionom somsocialsekreterare. Ett system med legitimeringav socionomer innebär även ökademöjligheter för ansvarsutkrävande och ökadrättssäkerhet genom att en direkt olämpligsocionom kan förhindras att utöva sitt yrke.Även i motion So350 av . (mp) begärs ett tillkännagivande omlegitimering av socionomer (yrkande 2). Detskulle enligt motionärerna säkerställa att densom arbetar med mycket svåra ärenden har engrundläggande utbildning och erfarenhet.I motion So270 av () begärs etttillkännagivande om att införa statligreglering (legitimation) av socionomyrket.Både klientgruppen och socionomerna skullevinna på en statushöjning av yrket, framförsdet bl.a.Tidigare behandling m.m.Socialutskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat motionskrav från Moderatasamlingspartiet om en ny fristående statligmyndighet med uppgift att utöva tillsyn överhela och hälso- ochsjukvårdens område. Senast i det av riksdagengodkända betänkandet 2002/03:SoU9 omäldrepolitiken avstyrktes ett sådant yrkande(s. 32 f., res. m).Utskottet har också vid flera tillfällenbehandlat motionsyrkanden om legitimationav socionomer, senast i det av riksdagengodkända betänkandet 2001/02:SoU11Socialtjänstfrågor (s. 36 f.). Utskottethänvisade till arbete med attgenomföra den strategi förkunskapsutveckling inom somfinns redovisad i proposition /01:80 medförslag till ny socialtjänstlag. Även inomramen för ochlänsstyrelsernas tillsynsarbete vidtogsåtgärder för att stärka rättssäkerheten ochutveckla kvaliteten i . Utskottetansåg att utfallet av det pågående arbetet påområdet borde avvaktas och avstyrktemotionerna (res. mp).I budgetpropositionen (utg.omr. 9 s.118 f.) anförs bl.a. att insatser ibetydligt högre utsträckning än bör varabaserade på kunskap och beprövad erfarenhet.Ytterst är det en fråga om rättvisa ochrättssäkerhet för de mest utsatta i vårtsamhälle. Enligt regeringen måste kunskapenom verksamma metoder och effekterna avdessa utvecklas. har därför fåtti uppdrag att ge nationellt stöd tillkunskapsutvecklingen inom socialtjänsten.Sammanlagt har avsattsför detta ändamål för åren 2001-2003.Socialstyrelsen har påbörjat ettantal delprojekt inom ramen för detta stöd.Det handlar bl.a. om stöd till forskning,försök med systematisk koppling mellansocialtjänsten, lärosäten och forskning,utveckling av organisation och ledarskap samtutveckling av instrument för att bedömabrukarnas behov och insatsernas effekt.Socialstyrelsens utvecklingsprojekt i Centrum ingår som en del i pro-grammet.Högskoleverket har utvärderatsocionomprogrammet (rapport 2000:6 R). Irapporten kritiseras utbildningen bl.a. förbristande verklighetsanknytning. Motbakgrund av rapporten fick Högskoleverketvåren 2002 regeringens uppdrag att isamverkan med göra enöversyn av socionomutbildningen och detsociala omsorgsprogrammet. I uppdragetingår att undersöka vilka kravarbetsmarknaden ställer på de utexamineradestudenterna och hur väl utbildningarna svararmot dessa kompetenskrav. Frågor om utbild-ningarnas längd och huruvida bådautbildningarna bör slås ihop skall också sesöver. Uppdraget skall redovisas den 1 oktober2003.Högskoleverket har regeringens uppdrag attstimulera lärosätena till att finna former för attintegrera i undervisningen.I mars 2003 avlämnade verket, såsom en delav uppdraget, antologin barnkonventionangår högskolan (rapport 2003:6 R).Antologin innehåller artiklar om barn-konventionens användning inom någrahögskoleutbildningar. Bland annat betonasvikten av att ge mer utrymme åt barnfrågornainom socionomutbildningen samt föreslås enmodell som tankeverktyg och inspiration.Uppdraget skall redovisas senast den 15 juni2003.1994 års behörighetskommitté konstaterade isitt slutbetänkande Ny behörighetsregleringpå hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU1996:138) sammanfattningsvis att personalinom på ett annat sätt än inomhälso- och sjukvården är beroende av vad sombeslutats av politiskt tillsattanämndledamöter. Någon motsvarighet tillhälso- och sjukvårdspersonalens särskildaansvar för medicinska åtgärder bedömdes intefinnas inom . Kommitténsuppfattning var därför att man inte bör skapaett legitimationsförfarande för yrken inomsocialtjänsten.Statsrådet besvarade den20 en fråga i omlegitimation för socionomer (fråga2002/03:476). Statsrådet anförde följande:I dag saknas nationellt övergripandebeskrivningar av grundläggande ochspecialiserad kompetens för olika typer avarbetsuppgifter inom . Det ärmot denna bakgrund som regeringensuppdrag (reg.besl. , nr 9) tillSocialstyrelsen om nationellt stöd tillkunskapsutvecklingen inom socialtjänstenska ses.En del av uppdraget handlar omkompetensbeskrivningar för social-tjänstpersonal. Syftet är att sammanställaenhetliga och väl grundade kompetenskravsom stöd dels för lokaltkompetensutvecklingsarbete och dels förutbildningsplanerare. Utgångspunkten förSocialstyrelsens arbete är de krav påkunskaper, färdigheter och förhållningssättbrukare och klienter har rätt att ställa påden professionella yrkesutövaren. Det är ettsätt att uttolka vad som menas med lämpligutbildning och erfarenhet enligtsocialtjänstlagen och precisera vad sommenas med adekvat kompetens enligt deallmänna råd som finns omkvalitetssystem.I framtiden kan resultat från detta projektutgöra en grund för diskussioner kringansvarsfrågor och system för att handskasmed dessa frågor på ett för alla medborgarebetryggande sätt.I projektet ingår också att medverka i denöversyn av socionomutbildningen ochsociala omsorgsutbildningen som just harpåbörjats. har fåttregeringens uppdrag (reg.besl. ,nr 11) att i nära samarbete medSocialstyrelsen se över ommålbeskrivningarna för respektive examenbehöver ändras med hänsyn till ändradekompetenskrav inomverksamhetsområdena, om båda examinaska vara kvar eller sammanföras till enexamen samt utbildningarnas längd.Jag vill avvakta resultaten från dettaarbete innan jag gör några ytterligareöverväganden.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte ändrat inställning när detgäller begäran om en särskild statligtillsynsmyndighet. So42 (m) yrkande 3avstyrks därför.Såsom framgår ovan pågår enöversyn av socionomutbildningen. Uppdraget,som skall redovisas senast den 1 oktober2003, omfattar bl.a. de frågor som tas upp imotion So43 (fp) yrkande 1. Enligt utskottetsmening bör resultatet av översynen avvaktas.Utskottet delar uppfattningen i motionernaSo42 (m) yrkande 14, So270 (s) och So350(mp) yrkande 2 att det är angeläget med enhög kvalitet i insatser, inteminst i ärenden där barn far illa eller riskeraratt fara illa. Utskottet kan däremot inte ställasig bakom kraven i motionerna på att införaett system med legitimering av socionomer.Enligt utskottets mening medför ett sådantsystem i sig inte någon höjning av kvaliteten isocionomernas insatser. För att åstadkommadetta krävs i stället främst en bättre grundut-bildning samt satsningar påkompetensutveckling. Utskottet kankonstatera att det pågår ett aktivt arbete påområdet. har i uppdrag attgenomföra en strategi för kunskapsutvecklinginom . Även haruppdrag på området, dels att se översocionomutbildningen och det socialaomsorgsprogrammet, dels när det gällerintegreringen av ihögskoleundervisningen. Utskottet vill ocksåerinra om det tidigare nämnda nationellariskbarncentrumet som planeras för att förstär-ka och förbättra kvaliteten i framtida insatserför barn i utsatta situationer. Utskottet anseratt resultatet av detta arbete bör avvaktas.Vissa motionärer har även framförtargumentet att ett system med legitimering avsocionomer skulle öka möjligheten att utkrävaansvar. Utskottet vill i det sammanhangethänvisa till bestämmelserna om tjänstefel ibrottsbalken och om disciplinpåföljd i lagen(1994:260) om offentlig anställning samt tillde möjligheter till sanktioner som kan finnas ikollektivavtal. Sammanfattningsvis anserutskottet att motionerna bör avslås.Socialtjänstens handläggning av ärendenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om attmöjliggöra för att utredabarns situation utan vårdnadshavarnaskännedom. Utskottet anser att det avrättssäkerhetsskäl inte bör göras avsteg frånprincipen att familjen alltid skall underrättasom att en utredning pågår samt redogör förde möjligheter som finns att skydda det en-skilda barnet. bör även avslåmotioner om att socialnämnden bör varaskyldig att polisanmäla sexuella och andraövergrepp mot barn. Utskottet utgår från attsocialnämnderna som regel görpolisanmälan vid misstanke om sådanabrott.Jämför reservationerna 31 (m, fp) och 32(kd).MotionerI flera motioner efterlyses bl.a. en möjlighetför att utreda barns ochungdomars situation utan vårdnadshavarnaskännedom.I motion Ub557 av m.fl. (c, m,fp) begärs ett tillkännagivande om att ändrasocialtjänstlagen så att det i undantagsfall blirmöjligt att utreda barn och ungdomar under18 år under sekretess (yrkande 5). Enligtmotionärernas mening bör det bli möjligt försocialtjänsten att under sekretess, via dispensfrån länsrätten, i extrema fall agera för enminderårig utan vårdnadshavarens kännedom.I motion Ju279 av ()begärs ett tillkännagivande om behovet av enöversyn av socialtjänstlagen avseendesekretess kring uppgifter om att utredninginletts (yrkande 1).