bet · GQ01KU27 · 2003-03-25 00:00:00 — För uppgiftsom omfattas av sekretess enligt bl.a. 7 kap. 1-6 §§(hälso- och sjukvården) gäller detta endast såvittangår misstanke om brott för vilket inte ärföreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år.Enligt 14 kap. 4 § första stycket sekretesslagengäller sekretess till skydd för enskild inte iförhållande till den enskilde själv och kan i övrigthelt eller delvis efterges av honom om inte annatföljer av bestämmelse i denna lag.MotionernaI motion 2002/03:Ju234 av m.fl. (fp)föreslås att ger regeringen till känna somsin mening vad i motionen anförs om behovet avöversyn av reglerna för i vilka situationer vissapersonalgrupper skall anmäla fall av våld motkvinnor (yrkande 9). På samma sätt som inom hälso-och sjukvården föreskrivs också för socialtjänstenhinder för att anmäla fall av våld mot kvinnoreftersom det måste stå klart att straffsatsen förövergreppen skall ge fängelse.Reglerna för när personal inom dessa sektorer skallanmäla våldsbrott bör därför ses över.I motion 2002/03:K227 av m.fl. (m)föreslås att ger regeringen till känna somsin mening vad i motionen anförs om en sänkning avsekretesstiden för uppgifter om enskildas personligaförhållanden i vissa fall. Motionärerna anför bl.a.att en av viktigaste utgångspunkterär att dess insatser i individuella ärenden skallpräglas av frivillighet och självbestämmande.Socialnämndens insatser för den enskilde skallutformas och genomföras tillsammans medvederbörande. I motiven till lagen sägs också attsamråd med andra myndigheter i regel inte bör skeutan att den enskilde samtycker till det.Lagstiftningen har utformats så att den enskildeskall känna förtroende och respekt försocialtjänsten och så att den enskilde skall vågavända sig till denna. På motsvarande sätt angerhälso- och sjukvårdslagen att en god hälso- ochsjukvård särskilt skall bygga på respekt förpatientens självbestämmande och integritet. Även härbetonas att vården och behandlingen så långt det ärmöjligt skall utformas och genomföras i samråd medpatienten. När det gäller hälso- ochsjukvårdsområdet och socialtjänstområdet gör sigkravet på sekretess för enskildas personligaförhållanden med hänsyn till ovanstående särskiltstarkt gällande. är det självklartangeläget att sekretessen inte är så sträng att denförsvårar polisens spanings- ochutredningsverksamhet när det gäller allvarligabrott. Det kan finnas vissa typer av brott där detfinns ett större intresse av effektivbrottsbekämpning än vad gäller andra. Utöver brottmot barn och ungdomar, för vilka det redan i vissa lättnader i sekretessen, gäller detenligt motionärernas förmenande också grovavåldsbrott, inte minst de som riktar sig motkvinnor. Det kan där finnas goda skäl att gepersonalen inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten möjlighet att utan samtycke från denenskilde lämna polisen uppgifter om brott i störreutsträckning än . Motionärerna anser attuppgifter skall få lämnas från hälso- och sjukvårdenoch när det gäller misstanke om brottmed ett straffminimum fängelse. De anserockså att denna generella sänkning av gränsen påfängelsestraffets längd skall gälla inte bara närdet gäller fullbordade brott utan också vidmisstankar om försök till brott.BakgrundRegeringen beslutade atttillkalla en kommitté med uppgift att bl.a.göra en översyn av bestämmelserna om allmännahandlingars offentlighet (dir. 1998:32) -Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju1999:06). Kommittén skall bl.a. undersöka omden nuvarande s.k. tvåårsregeln i 14 kap. 2 §fjärde stycket sekretesslagen i någrasituationer leder till otillfredsställanderesultat och överväga om det för några fallfinns skäl att vidga möjligheten att lämna utuppgifter om ett brott från socialtjänsteneller hälso- och sjukvården till polis- elleråklagarmyndigheter eller andra myndigheter somär skyldiga att ingripa mot brottet. Kommitténskall även beakta regeringens slutsatser omuppgiftslämnande i proposition 1997/98:55 omkvinnofrid, när det gäller våldsbrott motkvinnor som begås av närstående.Utredningsarbetet skall vara avslutat senastden 31 december 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motionerna 2002/03:Ju234 (fp)yrkande 9 och 2002/03:K227 (m) med hänvisning tillatt den översyn som görs inom ramen förOffentlighets- och sekretesskommitténs arbete böravvaktas.Justitiekanslerns rollUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkande rörandeJustitiekanslerns roll (c) med hänvisningtill tidigare ställningstagande.Jämför reservation 13 (c).MotionenI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att ger regeringen till känna somsin mening vad i motionen anförs om att stärkaJustitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen (yrkande 34). Motionärernaanför bl.a. följande. Alla försök att begränsameddelarfriheten måste bekämpas med kraft. För attanställda skall våga utnyttja meddelarfriheten ärdet av stor vikt att det finns sanktioner vidövergrepp. Möjligheten till sådana sanktioner böringå som en komponent i att stärka Justitiekanslernsmöjligheter att värna offentlighetsprincipen.BakgrundEnligt 5 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslernstillsyn får Justitiekanslern () som särskildåklagare väcka åtal mot befattningshavare som harbegått brottslig gärning genom att åsidosätta vadsom åligger honom i tjänsten eller uppdraget.Om en befattningshavare har åsidosatt vad somåligger honom i hans tjänst och felet kan beivrasgenom disciplinärt förfarande får JK, enligt 6 §,göra anmälan till den som har befogenhet att beslutaom disciplinpåföljd. Anser JK det vara påkallat attbefattningshavare avskedas eller avstängs från sintjänst på grund av brottslig gärning eller groveller upprepad tjänsteförseelse, får JK göra anmälanhärom till den som har befogenhet att besluta om ensådan åtgärd.Av 14 § lagen (1994:260) om offentlig anställningframgår att en arbetstagare, som uppsåtligen ellerav oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter ianställningen, får meddelas disciplinpåföljd förtjänsteförseelse. Disciplinpåföljderna är enligt 15§ varning och löneavdrag. Disciplinpåföljd fårmeddelas bara om arbetstagaren frånförseelsen skriftligen har underrättats om vad somanförs mot honom (17 §). När en åtgärd har vidtagitsför att åtal skall väckas mot en arbetstagare fårarbetsgivaren, enligt 18 § första stycket, inteinleda eller fortsätta ett disciplinärt förfarandemed anledning av vad som föranlett åtgärden. Om engärning har prövats i straffrättslig ordning fårenligt andra stycket ett disciplinärt förfarandeinledas eller fortsättas bara om gärningen av någonannan orsak än bristande bevisning inte ansetts varanågot brott.Tidigare behandlingHösten 2000 avstyrkte ettliknande motionsyrkande som det nu aktuella (bet.2000/01:KU9). Utskottet hänvisade till kampanjenÖppna och till att Justitiekanslern enligtutskottets mening redan hade vittgående befogenheteratt ingripa när offentlighetsprincipen träds förnär.Konstitutionsutskottet behandlade även frågan ibetänkande 2001/02: KU17, vari liknandemotionsyrkande avstyrktes med hänvisning tilltidigare ställningstagande.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Motion 2002/03:K241 (c) yrkande 34 avstyrks därför.Begreppet potentiella handlingarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkande rörandeutredning av begreppet potentiella handlingar(m) med hänvisning till tidigareställningstagande.Jämför reservation 14 (m).Gällande reglerEnligt 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen förståsmed handling framställning i skrift eller bild samtupptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annatsätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel.Handling är allmän, om den förvaras hos myndighetoch enligt 6 eller 7 § är att anse som inkommen tilleller upprättad hos myndighet.En upptagning som avses i första stycket ansesförvarad hos myndighet, om upptagningen ärtillgänglig för myndigheten med tekniskt hjälpmedelsom myndigheten själv utnyttjar för överföring isådan form att den kan läsas, avlyssnas eller påannat sätt uppfattas. En sammanställning avuppgifter ur en upptagning för automatiseradbehandling anses dock förvarad hos myndighetenendast om myndigheten kan göra sammanställningentillgänglig med rutinbetonade åtgärder.En sammanställning av uppgifter ur en upptagning förautomatiserad behandling anses dock inte förvaradhos myndigheten om sammanställningen innehållerpersonuppgifter och myndigheten enligt lag ellerförordning saknar befogenhet att görasammanställningen tillgänglig. Med personuppgiftavses all slags information som direkt ellerindirekt kan hänföras till en fysisk person.MotionenI motion 2002/03:K254 av Per m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen låteranalysera konsekvenserna av införande av begreppetpotentiella handlingar i enlighet med vad som anförsi motionen (yrkande 3). Motionärerna anför bl.a.följande. Införandet av begreppet potentiellahandlingar kommer att göra det omöjligt att förutsevad som kommer att anses vara en allmän handling.Potentiella handlingar kommer heller inte att finnasi något diarium. Följderna av att införa begreppetpotentiella handlingar måste utredas.BakgrundI myndigheternas elektroniskt lagrade materialfinns, utöver vad som kan benämnas som färdigaelektroniska handlingar (t.ex. e-brev och beslut ielektronisk form), också s.k. potentiellahandlingar. Härmed avses möjliga sammanställningarav uppgifter ur stora databaserade register. Det rörsig alltså om uppgifter som inte utgör på förhandfixerade informationsmängder. Ett typiskt exempel påpotentiella handlingar är uppgifter som förekommer istora datoriserade myndighetsregister, exempelvisvägtrafikregistret och Patent- ochregistreringsverkets aktiebolagsregister.Uppgifterna i sådana register kan skifta från tidtill annan, och viss information avses blisammanställd efter önskemål i det enskilda fallet.Enligt gällande rätt är en myndighet skyldig att påbegäran tillhandahålla allmänheten ensammanställning av uppgifter ur upptagningar förautomatiserad databehandling om sammanställningen ärtillgänglig för myndigheten med rutinbetonadeåtgärder (se prop. 1975/76:160 s. 90 f.). Innehållerupptagningen personuppgifter krävs, för att denskall anses förvarad hos myndigheten, därutöver attmyndigheten enligt lag eller förordning saknarbefogenhet att göra sammanställningen tillgänglig.Detta följer av 2 kap. 3 § tredje styckettryckfrihetsförordningen.Frågor med anknytning till begreppet potentiellhandling har behandlats av i betänkandetOffentlighetsprincipen och den nya tekniken (SOU2001:3). Kommitténs bedömning överensstämmer därvidmed regeringens överväganden i proposition2001/02:70 Offentlighetsprincipen ochinformationstekniken, vari bl.a. föreslogs att det i2 kap. tryckfrihetsförordningen skall komma tillklart uttryck att en sammanställning av uppgifter uren upptagning för automatiserad behandling skallanses förvarad hos myndigheten om myndigheten kangöra sammanställningen tillgänglig med rutinbetonadeåtgärder. Regeringen framhöll i propositionen bl.a.följande. I myndigheternas elektroniskt lagradematerial finns, utöver vad som kan benämnas somfärdiga elektroniska handlingar, i och för sig ocksås.k. potentiella handlingar, sammanställningar avuppgifter, som alltså inte utgör på förhand fixeradeinformationsmängder. Detta förhållande utgöremellertid enligt regeringens mening inte i sig etttillräckligt tungt vägande skäl för att frångåhandlingsbegreppet. Härvid beaktar regeringen attdet i propositionen föreslås ett klargörande ilagtexten om att även sammanställningar av uppgifterur upptagningar anses förvarade hos en myndighet omde kan tas fram med rutinbetonade åtgärder. Genomdet förslaget torde vissa av de svårigheter somansetts förknippade med handlingsbegreppet i enelektronisk miljö undanröjas.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet tillstyrkte i betänkande2001/02:KU17 bifall till proposition 2001/02:70.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU22 frågan om potentiella handlingar, ochavstyrkte däri en motion rörande utredning avbegreppet potentiella handlingar. Utskottet ansågatt de förslag till ändringar i 2 kap. 3 § andrastycket tryckfrihetsförordningen som lagts fram iproposition 2001/02:70 klargjorde det rättsläge somhittills har kommit till uttryck i praxis och sominnebär att en sammanställning av uppgifter ur enupptagning för automatiserad behandling ansesförvarad hos myndigheten om myndigheten kan görasammanställningen tillgänglig med rutinbetonadeåtgärder. Enligt utskottets mening saknadesanledning att ytterligare utreda frågan ompotentiella handlingar.Konstitutionsutskottet anmälde och tillstyrkte förslutligt beslut i betänkande 2002/03:KU5 ett vilandebeslut om ändring i 2 kap. 3 §tryckfrihetsförordningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande. Motion 2002/03:K254(m) yrkande 3 avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Införande av en generell integritetslag(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K241 yrkande 25.StällningstagandeDet behövs ett starkt skydd för integriteten.Lagstiftningen måste utgå från att förbjuda missbrukav personuppgifter och otillbörliga intrång i denpersonliga integriteten, inte som från attreglera vad som är tillåtet. Regeringen bör snarasttillsätta en utredning syftande till att utforma ensådan lagstiftning. Detta bör ges regeringen tillkänna.2. Förstärkning av integritetsskyddet ochutredning om teknikoberoendeintegritetslagstiftning (punkt 2)av (), (m),(), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K254 yrkandena 6 och 7.StällningstagandeVi menar att den tekniska utvecklingen steg för stegökar möjligheterna att blicka in i medborgarnasprivatliv, vilket innebär ett växande hot mot denenskildes integritet. Vi anser därför att detföreligger ett stort behov av en omfattande analysav grunderna för integritetsskyddets framtidautformning. Regeringen bör lägga fram förslag omförstärkning av skyddet för den personligaintegriteten och tillsätta en utredningrörande en generell teknikoberoendeintegritetslagstiftning. Detta bör ges regeringentill känna.3. Upphävande av 7 kap. 16 § sekretesslagen(punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:241 yrkande 30.StällningstagandeI samband med att personuppgiftslagen antogsändrades även 7 kap. 16 § sekretesslagen så attsekretess gäller för personuppgift, om det kan antasatt ett utlämnande skulle medföra att uppgiftenbehandlas i strid med personuppgiftslagen. Det ärsvårt att se att denna paragraf kan tillämpas utanatt syftet med att efterfråga handlingen undersöks,liksom identiteten hos den som efterfrågarhandlingen. Intentionerna i paragrafen kan såledesantas stå i strid med den grundlagsfästaoffentlighetsprincipen. Regeringen bör verka för att7 kap. 16 § sekretesslagen upphör. Detta börges regeringen till känna.4. Upphävande av PuL och BBS-lagen (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar nedan framlagda förslag till lag omupphävande av personuppgiftslagen (1998:204) ochförslag till lag om upphävande av lagen (1998:112)om ansvar för elektroniska anslagstavlor. Därmedbifaller utskottet motion 2002/03:K241 yrkandena 26och 27.Förslag till lag om upphävande avpersonuppgiftslagen (1998:204)Härigenom föreskrivs att personuppgiftslagen (1998:204) skallupphöra att gälla vid utgången av år 2003.Förslag till lag om upphävande av lagen (1998:112)om ansvar för elektroniska anslagstavlorHärigenom föreskrivs att lagen (1998:112) omansvar för elektroniska anslagstavlor skall upphöraatt gälla vid utgången av år 2003.StällningstagandeJag konstaterar att lagen om elektroniskaanslagstavlor, i förening med personuppgiftslagen,har medfört alltför stor restriktivitet itillhandahållandet av öppna debattforum på Internet.Det fria ordet är inte skyddat på individuell nivåav yttrandefrihets- och tryckfrihetsgrundlagarna.Bland annat detta förhållande har gjort det möjligtatt inskränka yttrandefriheten på Internet, t.ex.genom PuL och BBS-lagen. Det skydd som PuL och BBS-lagen skall erbjuda mot övergrepp kan i all huvudsaktillgodoses genom andra lagar. Då det fria ordetmåste värnas bör PuL och BBS-lagen upphävas.5. Utsträckning av dataskyddsdirektivet(punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K241 yrkande 29.StällningstagandeI syfte att skydda yttrandefriheten i hela deneuropeiska unionen är det angeläget att tillse atten utvidgning av dataskyddsdirektivet till attomfatta även juridiska personer förhindras.Regeringen bör aktivt arbeta för att förhindra attså sker. Detta bör ges regeringen till känna.6. Översyn av registerlagstiftningen m.m.(punkt 9)av (), (m) ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K254 yrkandena 2 och 4.StällningstagandeI dag finns minst ett 60-tal författningar, s.k.registerlagstiftning, vars regler gäller trotsbehandlingen av personuppgifter i PuL.Lagstiftningen är svåröverskådlig och svårtillämpad.Denna situation är ohållbar, och mot bakgrund häravbör regeringen tillse att en översyn avregisterlagstiftningen genomförs. Vidare kankonstateras att praktiskt taget alla personuppgifterhos myndigheterna läggs över i elektroniskaregister. Den heltäckande lagstiftning som vårt landhar på bl.a. socialförsäkringsområdet innebär attmänniskor i i mycket större utsträckning äni övriga är registrerade i offentligaregister även om en del av dessa ärsekretessbelagda. Många människor är rädda för attmyndigheterna i allt större utsträckning kommer attsamköra registren samt att det blir lättare förenskilda att få tillgång till registren och att dedärmed kommer att kunna kartlägga andra människorsliv. Man bör vara uppmärksam på att den nya teknikengör det betydligt lättare att sammanställa en stormängd uppgifter som finns lagrade i elektroniskahandlingar och sedan med enkla sökbegrepp kartläggavissa personer och/eller sprida uppgifterna.Konsekvenserna av detta bör ses över så att denpersonliga integriteten påverkas i minsta möjligamån. Detta bör ges regeringen till känna.7. Avveckling av SPAR (punkt 10)av (), (m) ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K254 yrkande 5.StällningstagandeVi vill framhålla att är ettregister utan särskilda ändamål. Den som får köpauppgifter från registret kan vidare skapa profilerom i princip alla bosatta i . Mot bakgrund avdataskyddsdirektivets syfte och krav på attbehandling av personuppgifter skall ske efter påförhand bestämda ändamål, kan det enligt vår meninginte anses förenligt med direktivet att låta SPARfinnas kvar. Enligt vår mening bör regeringendärför, i enlighet med vad som anförs i motion2001/02:K254, vidta åtgärder för att avveckla SPAR.Detta bör ges regeringen till känna.8. Offentlighetsprincipen (punkt 12)av (), (m),(), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K254 yrkande 1.StällningstagandeDen svenska offentlighetsprincipen möjliggör förmedborgarna att ta del av allmänna, offentligahandlingar. Tanken bakom offentlighetsprincipen - enhörnsten i svensk demokrati - är att medborgarnaskall kunna kontrollera makten genom att få tillgångtill information hos myndigheterna. Med den nyatekniken erbjuds medborgarna nya och förbättrademöjligheter att utnyttja sin medborgerliga rätt tillinsyn i myndigheternas verksamhet. Detta ärmöjligheter som måste tas till vara. Emellertid nya tekniken också inneburit attoffentlighetsprincipen har utvecklats till att bl.a.fungera som ett effektivt instrument för kontroll avmedborgarna och inte, som avsett, ett instrument förförvaltningskontroll. Detta sker bl.a. genom attmyndigheterna skickar personuppgifter sinsemellan,vissa myndigheter har t.o.m. gjort försäljning avpersonuppgifter till en affärsidé.Offentlighetsprincipen öppnar dessutom möjligheterför enskilda personer att granska och kontrolleravarandra utan att det föreligger någon som helstkoppling till myndighetsutövning. Övervakning avmänniskor i har kraftigt förstärkts desenaste 30 åren. De ansvariga har oftast motiveratökningen med att de vill göra brottsbekämpningeneffektivare. Den tekniska utvecklingen ökar helatiden möjligheterna att blicka in i medborgarnasprivatliv. Utvecklingen går i små steg som vart ochett kan förefalla oskyldigt. Sammantagna innebär deemellertid ett växande hot mot den enskildesintegritet. Den tekniska utvecklingen öppnaroavbrutet nya vägar för staten att kontrolleramedborgarna. Viktiga delar av en människas liv kankartläggas genom att granska t.ex. användningen avInternet, bankomatkort och apotekskort. Genommobilsamtalsregister kan myndigheter fastställa huren person reser. De nya elektroniskatelefonapparaterna kan utnyttjas för hemligavlyssning av samtal i ett rum även när luren liggerpå. I den explosionsartade framväxten avövervakningen ingår bl.a. att det finns över20 000 TV-kameror uppsatta på allmänna platser och ibutiker runt om i landet. Hemlig avlyssning ochövervakning av teletrafik har mer än fördubblats detsenaste årtiondet. Sammanfattningsvis kankonstateras att den tekniska utvecklingen hela tidenöppnar nya möjligheter att kontrollera enskildasprivatliv. Bland allmänheten växer oron förframväxten av ett "storebror-ser-dig-samhälle", tillföljd av stora register- och kartläggningssystem somt.ex. folk- och bostadsräkningen, kameraövervakningm.m., i kombination med offentlighetsprincipen ochde möjligheter som den ger till spridning avpersonuppgifter. Härtill kommer också myndigheternashandel med sådana personuppgifter som tvångsvis haravkrävts den enskilde. Offentlighetsprincipens syftemåste enligt vår mening ses över mot bakgrund av detovanstående. Detta bör ges regeringen till känna.9. Försvårad ändring av sekretessbestämmelser(punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K241 yrkande 31.StällningstagandeI många fall är det påkallat med sekretess, somt.ex. i fråga om personlig integritet. Det finnssäkerligen också tillfällen då detta skydd börstärkas. Det är alltså inte sekretess i sig som ärfel, utan det faktum att man med stor lätthet kanutöka undantagen från en grundlagsfäst rättighet.Ett sådant förfarande innebär också att debattenkring vilka undantag som bör finnas och hur de börgöras försvåras, inte minst med tanke på hur oftalagstiftningen ändras.