bet · GQ01AU5 · 2003-03-11 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 47 motionsförslag frånallmänna motionstiden /03 som rörarbetsmiljöfrågor.I motionerna lämnas förslag om åtgärder avseendebl.a. företagshälsovård, skyddsombudsverksamhet,gränsvärden och personlig skyddsutrustning samt ominsatser för att motverka våld, hot och mobbning iarbetslivet. I betänkandet behandlas också vissalagstiftningsförslag avseende arbetsmiljön.Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag bl.a.med hänvisning till det program som lagtsfram i anslutning till de s.k. trepartssamtalen omarbetsmiljö samt med hänvisning till utredningar somregeringen avser att tillsätta inom kort.I ärendet finns 10 reservationer avgivna avföreträdare för , förslag till riksdagsbeslut1. FöretagshälsovårdRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A239yrkande 19 (c), 2002/03: A273 (s), 2002/03:A288(s), 2002/03:A340 (s), 2002/03:A346 yrkandena 1-7(s), 2002/03:Sf291 yrkande 15 (m) och2002/03:Sf331 yrkande 11 (c).Reservation 1 (m)Reservation 2 (c)2. Vissa förebyggande åtgärder,skyddsombudsverksamhet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A211 (s),2002/03:A214 yrkandena 1 och 2 (fp), 2002/03:A272(fp), 2002/03:A311 (s) samt 2002/03: A313 yrkande1 (s).3. GränsvärdenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A309 (v)och 2002/03:Bo204yrkande 5 (mp).Reservation 3 (v)Reservation 4 (mp)4. Personlig skyddsutrustningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A209 (s)samt 2002/03:A239 yrkandena 20 och 21 (c).Reservation 5 (c)5. Elektromagnetiska fältRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A238 (mp)och 2002/03:A263 yrkandena 1-3 (mp).Reservation 6 (mp)6. Vissa särskilda arbetsmiljöfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A235yrkandena 1 och 2 (kd), 2002/03:A268 (s) samt2002/03:A353 (s).7. Våld och hotRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A283 (s),2002/03:A345 (s) och 2002/03:A365 yrkande 6 (v).Reservation 7 (v)8. MobbningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A239yrkande 23 (c), 2002/03: A331 yrkandena 1-3 (s)och 2002/03:Ub492 yrkande 10 (kd).Reservation 8 (kd)Reservation 9 (c)9. Vissa lagstiftningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A223yrkande 1 (c), 2002/03: A231 (s), 2002/03:A248(s), 2002/03:A276 (v) och 2002/03:A349 (s).Reservation 10 (c)10. Kostnader för arbetsmiljöarbeteRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A232 (s) och2002/03:A301 (s).Stockholm den 11 mars 2003På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (), (), (), (), BeritHögman (s), (), (),(), (), TobiasBillström (m), (), (), () och ().2002/03AU5Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet47 motionsförslag från allmänna motionstiden 2002som rör arbetsmiljöfrågor.Tidigare under har utskottet ibetänkande 2002/03:AU2 behandlat regeringensbudgetproposition /03:1 volym 7 avseendeutgiftsområde 14 Arbetsliv och 58 motionsyrkandensom väckts under den allmänna motionstiden. Defrågor som togs upp i det nämnda budgetbetänkandetavsåg inriktningen av arbetslivspolitiken och frågorom ohälsan i arbetslivet, förslag av i huvudsakstrikt budgetrelaterad art samt ett antal motionerom individuellt kompetenssparande ochkompetensutveckling.Också i andra betänkanden frånarbetsmarknadsutskottet behandlasmotionsförslag med anknytning tillarbetslivsområdet. Det gäller bl.a. betänkanden omarbetsrätt samt jämställdhet och diskriminering.Samtliga motioner anges nedan utan årtal, 2002/03.Utskottets överväganden1 InledningSom framgått behandlades i ovannämndabudgetbetänkande /03:AU2 Utgiftsområde 14Arbetsliv bl.a. frågor om inriktningen avarbetslivspolitiken och ohälsan i arbetslivet.Därvid redovisade utskottet bl.a. regeringensstrategi för bättre hälsa i arbetslivet, vilken harformen av ett 11-punktsprogram. Likaså redovisadesden komponent i programmet som avser trepartssamtalmellan regeringen och arbetsmarknadens parter isyfte att minska ohälsan i arbetslivet.Kort efter det att riksdagsbehandlingen avbudgetbetänkande AU2 hade slutförts i december 2002framlades en rapport från trepartssamtalen,programmet En arbetsmarknad för alla. Efterremissbehandling av arbetsmarknadens parterpublicerades en slutrapportfrån samtalen. Parternas synpunkter framgår avslutrapporten.I det beslut som låg till grund förtrepartssamtalen angav regeringen att dessa skulleskapa samsyn och samordna insatserna i strategin förbättre hälsa i arbetslivet. Samtalen skulle avsesåväl förebyggande arbete som rehabilitering.Tre områden som var angelägna att behandla isamtalen framhölls särskilt: arbetsorganisationenoch inflytandet över den egna arbetssituationen,ledarskapet på arbetsplatserna liksom möjligheternaför äldre att stanna kvar i arbetslivet. Vidare sågsfrågan om införande av ekonomiska drivkrafter fördet förebyggande och rehabiliterande arbetet som enviktig del i samtalen. Regeringen slog fast attsamråd skulle ske med arbetsmarknadsparterna vadavser genomförandet av programmets olika delar. Ianslutning till trepartssamtalen skulle eninformationssatsning göras tillsammans med parterna.Slutrapporten från trepartssamtalen är publiceradpå hemsida. Programmet Ettarbetsliv för alla som ingår i rapporten behandlarfrågor om ledarskap och arbetsorganisation,utbildning i arbetsmiljöfrågor,konsekvensbeskrivning av arbetsmiljön, ekonomiskadrivkrafter, äldre i arbetslivet, företagshälsovård,livsstilsfrågor, rörlighet, rehabilitering,sjukskrivningsprocessen och en informationssatsningför att minska ohälsan i arbetslivet.I slutrapporten finns förslag om att tillsätta enarbetsgrupp med representanter från arbetsgivare,arbetstagare och . Gruppen föreslåsfölja upp och stämma av arbetet utifrån följandehållpunkter.2003: Gruppen initierar processer på arbetsplatsernaoch utarbetar en utvärderingsplan.2004: Arbetsmarknadens parter behandlar de aktuellafrågorna i avtalsrörelsen.2006: Resultatet av avtalsrörelsen utvärderas liksomresultatet av andra insatser med anledning avprogrammet. Vid behov vidtas ytterligare åtgärder.2008: En slutlig avstämning av insatserna görs isamband med att ohälsomålet (regeringens mål om atthalvera antalet sjukdagar till 2008) skall varauppnått.Inledningsvis kan vidare nämnas att regeringennyligen har presenterat ett förslag till mål förfolkhälsan i proposition 2002/03:35. Där föreslåsett övergripande nationellt folkhälsomål och ensektorsövergripande målstruktur med elva målområden.Ett av målområdena, Ökad hälsa i arbetslivet(målområde 4), innebär enligt regeringen att ett braarbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor minskarden arbetsrelaterade ohälsan och bidrar till enallmänt förbättrad folkhälsa samt minskar de socialaskillnaderna i ohälsa. Den aktuella propositionenbehandlas i riksdagen.Inom EU har en ny arbetsmiljöstrategi för 2002-2006 fastställts(KOM (2003) 118, Faktapromemoria2001/02:FPM97, resolution A5-0310/2002 (. Strategin angerinriktningen på gemenskapsarbetet inomarbetsmiljöområdet för den aktuella femårsperioden.Utskottet återkommer senare i betänkandet till vissakomponenter i arbetsmiljöstrategin.Kommissionen framhåller tre element i strategin:· Den anlägger ett övergripande synsätt påarbetstrivsel med beaktande av förändringarna iarbetslivet och de nya - särskilt psykosociala -riskerna i arbetslivet, för att på så sätt skapaen ökad arbetskvalitet med en sund och tryggarbetsmiljö som ett väsentligt inslag.·· Den grundas på en konsolidering av detriskförebyggande arbetet, på en kombination avolika politiska instrument - lagstiftning, socialdialog, progressiva åtgärder och kartläggning avde bästa lösningarna, företagens sociala ansvaroch ekonomiska incitament - och på en uppbyggnadav partnerskap mellan alla aktörer som verkar påarbetsmiljöområdet.·· Den visar därmed att en ambitiös socialpolitik ären konkurrensfaktor, och omvänt, att enbristfällig politik medför kostnader som belastarekonomi och samhälle.·2 FöretagshälsovårdUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner omföretagshälsovård. Jämför reservationerna 1 (m) och 2(c).MotionerFrågor rörande företagshälsovård tas upp i motionerfrån och liksom i ettantal enskilda motioner från socialdemokrater.Moderaterna är i motion Sf291 (yrk. 15) kritiska motatt regeringen genomfört begränsningar avföretagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso-och sjukvård. Partiet föreslår att en del sådanauppgifter återförs till företagshälsovården, vilketskulle kunna innebära en effektivisering avarbetsgivarnas arbetsmiljöarbete.Centerpartiet betonar i motionerna A239 (yrk. 19)och Sf331 (yrk. 11) att företagshälsovården förmånga företag utgör en resurs i arbetsmiljöarbetet.Regeringen bör lägga fram förslag som förbättrarförutsättningarna för företag att anlita kompetensinom företagshälsovården för förebyggande insatser.I fyra enskilda motioner behandlas ocksåföretagshälsovårdsfrågor.Kerstin och (båda s) förordar i motion A273 en översyn avföretagshälsovården och lagstiftningen om denna.Enligt motionärerna har företagshälsovårdenförsämrats avsevärt sedan statsbidragen till sådanverksamhet togs bort. Motionärerna hävdar attföretagshälsovårdens förebyggande verksamhet harupphört på många håll och att vissa företag har valtatt avstå från företagshälsovård.Kurt m.fl. (s) menar i motion A288 attföretagshälsovård såsom oberoende expertresurs inomområdena arbetsmiljö och rehabilitering skallförebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatseroch ha kompetens att identifiera och beskrivasambanden mellan arbetsmiljö, organisation,produktion och hälsa. Det måste bli en rättighet föralla anställda att ha tillgång tillföretagshälsovård som är bra och som är inriktad motförebyggande arbete.I motion A340 poängterar m.fl. (s)företagshälsovårdens roll i arbetsmiljöarbetet ochbedömer att den skulle kunna förebygga en hel delarbetsskador. Företagshälsovården bör bliobligatorisk på alla arbetsplatser.Även och (båda s)pläderar i motion A346 (yrk. 1-7) för obligatoriskföretagshälsovård. Detta förutsätter enligtmotionärerna att statsbidrag för sådan verksamhetåterinförs.Motionärerna anser att () böråläggas att definiera miniminormer förbidragsberättigad företagshälsovård.Företagshälsovården bör ges en aktiv och tydlig rollsåväl när det gäller förebyggande arbetsmiljöarbetesom när det gäller arbetsrelaterad sjukvård ochrehabilitering. Det är enligt motionärerna viktigtatt de fackliga organisationerna ges ett stortinflytande över företagshälsovården. För attunderlätta för småföretag att ansluta sig tillföretagshälsovård bör man utreda ett stöd förtillskapande av samverkansformer, exempelvisarbetsgivarringar.Utan närmare motivering begär motionärerna vidareen översyn av de personal-, utbildnings- ochforskningsbehov som aktualiseras vid en utbyggnad avföretagshälsovården.BakgrundEnligt undersökningArbetsmiljön 2001 uppgav nästan tre fjärdedelar avsysselsatta kvinnor respektive män som är 30 åreller äldre att de hade tillgång tillföretagshälsovård. I varandelen betydligt lägre, bland männen ochdrygt bland kvinnorna.I undersökningen var det en större andel män (51,) än kvinnor (38,) som hade tillgång tillföretagshälsovård och som uppgav att de också hadevarit i kontakt med företagshälsovården under detsenaste året.Företagshälsovården regleras främst genomarbetsmiljölagen (1977:1160) och genom föreskrifteroch allmänna råd som utfärdas av AV. Nedan redovisashuvuddragen i denna reglering.Företagshälsovårdsfrågor är som framgått ett av deämnen som behandlats inom ramen för de s.k.trepartssamtalen mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter.I rapporten från trepartssamtalen föreslås bl.a.att regeringen tar upp diskussioner med landstingenoch företrädare för företagshälsovården i syfte atti ökad utsträckning få till stånd vårdavtal. Somexempel på en samverkansform nämns den s.k.Värmlandsmodellen som innefattar dels vårdavtalmellan sjukvårdshuvudmannen ochföretagshälsovårdsenheter, dels ett ramavtal mellanföretagshälsovården och . Modellensyftar till att ge företagshälsovården möjligheteratt behålla och utveckla kompetens inom arbetsmiljö-och rehabiliteringsområdet som vissbehandling i form av läkarvård och sjukgymnastik kanbehållas.En annan fråga rörande företagshälsovård sombehandlas i rapporten från trepartssamtalen gällerförslag om att utreda kvalitetssäkring/certifieringav sådan verksamhet. Vidare föreslås att reglerna omarbetsgivarens skyldighet att anordnaföretagshälsovård skall stramas upp. Enligt detförslag som förs fram skall skyddsombud, eller omsådant saknas, en enskild arbetstagare, kunna begäraatt arbetsgivaren ansluter sig tillföretagshälsovården. Om arbetsgivaren vägrar skallfrågan kunna föras till en företagshälsovårdsnämndför avgörande. Nämnden skall bestå av tre ledamöterutsedda av arbetsgivarorganisationerna, treledamöter utsedda av arbetstagarorganisationernasamt två ledamöter utsedda av AV. Verket föreslåstillsätta ordföranden.Sedan den 1 januari 2000 gäller enligt 3 kap. 2 b§ arbetsmiljölagen att "arbetsgivaren skall svaraför att den företagshälsovård somarbetsförhållandena kräver finns att tillgå".Företagshälsovården definieras i samma paragraf somen "oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljöoch rehabilitering. Företagshälsovården skallsärskilt arbeta för att förebygga och undanröjahälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens attidentifiera och beskriva sambanden mellanarbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa".Ordalydelsen gäller enligt beslut omändring av arbetsmiljölagen (bet.1999/2000:AU2, rskr. Syftet var att förtydligaarbetsgivarens ansvar för företagshälsovård och atti lag införa en definition av företagshälsovård.För att renodla företagshälsovårdenskärnverksamhet i riktning mot förebyggandearbetsmiljöarbete och rehabilitering beslutaderiksdagen också om ändringar i lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) omersättning för sjukgymnastik. Ändringarna innebaratt en läkare eller en sjukgymnast inte längreskulle kunna få ersättning enligt dessa lagar förverksamhet som bedrevs inom företagshälsovårdensram. Avsikten med ändringarna var inte att heltavskilja sjukvården från företagshälsovården.Verksamheten förutsätter att det förekommer visssjukvård. Det skulle dock inte längre vara möjligtför företagshälsovårdsenheter att erbjuda offentligtfinansierad sjukvård utan att avtal om dettaträffats med sjukvårdshuvudmannen.Övergångsbestämmelsen utformades så att de läkareoch sjukgymnaster som förikraftträdandet av lagändringen hade rätt tillläkarvårds- respektive sjukgymnastikersättningenligt de nyssnämnda lagarna skulle ha fortsatt rätttill ersättning enligt äldre regler till utgången avår 2003. Lagändringarna har alltså ännu inte fåttverkan fullt ut.Enligt AV:s föreskrifter om systematisktarbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) skall arbetsgivarnaundersöka, bedöma, åtgärda och följa upp såvälfysiska som psykosociala risker i arbetsmiljön.Detta skall ske kontinuerligt och ingå i det dagligaarbetet. Saknas bred arbetsmiljökompetens inom denegna verksamheten skall företagshälsovård anlitas.I kommentarerna till de nämnda föreskrifterna sägsatt företagshälsovård kan upphandlas utifrån ellerordnas som en självständig del av företagetsverksamhet. Det är viktigt att den är partsneutral.Det är angeläget att arbetstagarna och skyddsombudenfår möjlighet att medverka vid upphandling avföretagshälsovård liksom vid beslut om uppdragetsutformning och genomförande. Frågor omföretagshälsovård tas upp i skyddskommittén.I föreskrifterna framhålls också attföretagshälsovården skall kunna utnyttjas av bådearbetsgivare och arbetstagare. Det är lämpligt attden anlitas som en sammanhållen resurs och inteenbart för enstaka tjänster. Därmed säkraskontinuitet och en allsidig bedömning avarbetsmiljöförhållandena. Företagshälsovårdensexpertkunskap är ofta nödvändig både när det gälleratt undersöka och bedöma de fysiska och psykiskariskerna och när det gäller att föreslå åtgärder ochmedverka vid genomförandet. Företagshälsovården ärockså en viktig resurs närrehabiliteringsutredningar skall göras och vidarbetsanpassningsåtgärder för enskilda arbetstagareoch grupper av anställda. Det gäller exempelvis ifråga om arbetstagare som är särskilt känsliga förrisker i den aktuella arbetsmiljön.Om det finns särskilda arbetsmiljöproblem kan detenligt föreskrifterna ibland vara ändamålsenligtatt arbetsgivaren ansluter sig till enföretagshälsovård med speciell branschkompetens. Detkan ibland finnas behov av resurser som saknas inomföretagshälsovården. I dessa situationer kanarbetsgivaren behöva anlita annan sakkunnig hjälp.Det är viktigt att arbetsgivaren samverkar medföretagshälsovården. I föreskrifterna betonas attarbetsgivaren dock alltid har kvar sitt ansvar förarbetsmiljön.Utskottets ställningstagandeSom framgått skall resultatet av programmet Ettarbetsliv för alla följas upp och utvärderas genomen rad olika aktiviteter . Ett av deområden som behandlas i programmet avserföretagshälsovård. Enligt vad utskottet erfaritavser regeringen att tillsätta enutredning med uppgift att närmare överväga förslagom företagshälsovård som lagts fram i programmet.Med anledning av förslag omföretagshälsovård i motion Sf291 vill utskottetframhålla att företagshälsovårdens huvuduppgift ävenframgent bör vara förebyggande arbetsmiljöarbete ocharbetslivsinriktad rehabilitering. Detta innebär attutskottet vidhåller den uppfattning som redovisats ibetänkande 2001/02:AU4.Utskottet vill dock peka på att offentligtfinansierad sjukvård även i fortsättningen kanbedrivas av en företagshälsovårdsenhet underförutsättning att vårdavtal träffats mellan dennaoch sjukvårdshuvudmannen, något som utskottet ocksåframhöll i det nämnda betänkandet.Möjligheterna att i ökad utsträckning träffavårdavtal är som framgått en av de frågor som hartagits upp inom ramen för de s.k. trepartssamtalen.Frågan skall behandlas i den utredning omföretagshälsovårdsfrågor som regeringen avser atttillsätta inom kort.Motion Sf291 yrkande 15 (m) avstyrks av utskottet.Flera av de frågor som tas upp i övrigamotionsförslag om företagshälsovård berör aspektersom skall behandlas av den nämnda utredningen.Det gäller bl.a. förbättringar av förutsättningarnaför att anlita företagshälsovård, rätten tillföretagshälsovård och kvalitetssäkringsfrågor.När det gäller frågor om metodutveckling,forskning och utbildning inom företagshälsovårdenvill utskottet inledningsvis framhålla att det urstatsbudgeten satsats totalt10 på utbildning och metodutvecklinginom företagshälsovården.Av beloppet har använts förregionala utbildningsinsatser särskilt avsedda föratt främja företagshälsovårdens arbetsmetoder.Vidare har avsatts till åtgärderför att öka tillgängligheten tillarbetsmiljörelaterad information medan 0,5 miljonerkronor avsett analys av hittillsvarandekvalitetsarbete. Dessutom har 3 miljoner kronoranslagits till att utveckla god praxis iföretagshälsovårdens arbete, exempelviskvalitetssäkring och metodutveckling på nya områden.Av budgetpropositionen (utg. omr. 14)framgår att av anslaget tillArbetslivsinstitutet skall användas tillförstärkt utbildning av personal inomföretagshälsovården.AV skall enligt instruktionen (2000:1211) isamverkan med berörda myndigheter och organisationerfölja och främja företagshälsovårdens utveckling. begärde regeringen attmyndigheten skulle redovisa vilka insatser som underåret gjordes från verkets sida inom ramen förtillsynsverksamheten för att förmå arbetsgivare effektivt utnyttja en oberoende expertresursinom områdena arbetsmiljö och rehabilitering(företagshälsovård). Inriktningen av krav ochförelägganden skulle belysas iresultatredovisningen.Utskottet kan konstatera att AV enligtårsredovisningarna har utarbetaten tillsynsstrategi för företagshälsovården. Enligtden senaste årsredovisningen, som verket överlämnadetill regeringen , har strateginbörjat tillämpas i hela tillsynsverksamheten. Avårsredovisningen framgår också att AV under perioden2000-2002 i väsentligt ökad utsträckning ställt kravpå arbetsgivare att utnyttja företagshälsovård. År2000 ställdes 17 sådana krav i form avinspektionsmeddelanden medan antalet uppgick till428 . Enligt verket har inga krav senare letttill förelägganden, vilket uppges vara en indikationpå att kraven också tillgodosetts.Utskottet ser för sin del positivt på att en radinsatser görs för att främja företagshälsovård ochvill framhålla att expertis inom företagshälsovårdenkan göra viktiga insatser när det gäller attmotverka såväl kemiska och fysikaliskaarbetsmiljörisker av mer traditionell art somexempelvis stressrelaterad ohälsa. Likaså ärutskottet övertygat om att företagshälsovården kanutgöra ett viktigt stöd i det lokala förebyggandeskyddsarbetet.De diskussioner om åtgärder för att främjaföretagshälsovård som förts i trepartssamtalen harlett till att företagshälsovårdsfrågor i ökadutsträckning kommit i blickpunkten. Utskottet serdetta som mycket positivt. Genom förslaget tillstegvis uppföljning och avstämning av programmet Ettarbetsliv för alla (se avsnitt 1) ökar ocksåförutsättningarna för att arbetet med dessa frågorskall ge långsiktiga effekter.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna A239 yrkande 19 (c), A273 (s),A288 (s), A340 (s), A346 yrkandena 1-7 (s) och Sf331yrkande 11 (c).3 Vissa förebyggande åtgärder,skyddsombudsverksamhet m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner omfriskvård i arbetet, måltidsuppehåll,utbildning i arbetsmiljöfrågor,skyddsombudsverksamhet m.m. Samtliga motioneravstyrks.MotionerVissa förebyggande åtgärderHans Unander m.fl. (s) begär i motion A311 att detinförs regler om obligatorisk friskvård i arbetet.Nyamko Sabuni (fp) poängterar i motion A214 (yrk. 1och 2) måltidsuppehållets betydelse för hälsa ochtrivsel på arbetsplatsen och hävdar att utvecklingeni arbetslivet innebär att det tidigare naturligauppehållet mitt , lunchen, håller på att gåförlorad. kastar många i sig maten, ibland vidsin arbetsplats, eller hoppar över lunchen. Enligtmotionären visar en undersökning attoffentliganställda har sämre villkor kringarbetsmåltiden och motionären menar att staten måsteta sitt arbetsgivaransvar i syfte att förbättraförhållandena.Yvonne och (båda fp) anser imotion A272 att information till dagens ochmorgondagens arbetstagare om hur de själva kanpåverka sin arbetsmiljö borde ha positiv effekt påsjuktalen i arbetslivet. Därför bör en utredninggöras av möjligheterna att införa utbildning iarbetsmiljöfrågor på olika nivåer iutbildningssystemet.Skyddsombudsverksamhet m.m.I motion A211 förespråkar ochChristina Nenes (båda s) att medel anslås tillutbildning av lokala skyddsombud. Motionärernahänvisar till uppgifter om att problemen attrekrytera skyddsombud sammanhänger med attitydfrågoroch anser att arbetsmiljöcertifiering börkompletteras med åtgärder för att få till ståndattitydförändringar gentemot dem som åtar sig attarbeta med lokala arbetsmiljöförbättringar.Också i motion A313 (yrk. 1) av Ann-KristineJohansson och (båda s) behandlasdet lokala arbetsmiljöarbetet. Enligt motionärernabehövs fler skyddsombud, ett ökat samhällsstöd tillden regionala skyddsombudsverksamheten samtförbättrad skyddsombudsutbildning och en bredfolkbildningsinsats.Utskottets ställningstagandeVissa förebyggande åtgärderSom framgått (avsnitt 1) har ett förslag tillinformationssatsning lagts fram i programmet Ettarbetsliv för alla. Där identifieras ett antalviktiga områden för ökad kunskap, debatt ochinformation, däribland vikten av återhämtningspauseri arbetet och betydelsen av att öka skoleleverskunskaper om förebyggande arbetsmiljöarbete ochsjukskrivningar, alltså frågor som tas upp imotionerna A214 (fp) och A272 (fp).Utskottet välkomnar för sin del ett ökat intressekring de nämnda områdena och vill framhålla såvälbetydelsen av återhämtning i arbetet som vikten avatt dagens och morgondagens arbetstagare vet hur desjälva skall kunna påverka sin arbetsmiljö.När det gäller frågan om undervisning iarbetsmiljöfrågor inom utbildningssystemet som tasupp i den sistnämnda motionen vill utskottetframhålla att skolan i arbetsmiljölagens mening ären arbetsplats som alla andra.