bet · GQ01KU27 · 2003-03-25 00:00:00 — Sekretess gäller iverksamhet som avser omhändertagande avpatientjournal inom enskild hälso- och sjukvård föruppgift om enskilds hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden. Utan hinder av sekretessenfår uppgift lämnas till hälso- och sjukvårdspersonalom uppgiften behövs för vård eller behandling ochdet är av synnerlig vikt att uppgiften lämnas. Enlandstingskommunal eller myndighet sombedriver hälso- och sjukvård får lämna uppgift tillannan sådan myndighet för forskning ochframställning av statistik eller för administrationpå verksamhetsområdet, om det inte kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs.Enligt 7 kap. 2 § sekretesslagen undantas frånsekretess1. beslut i ärende enligt lagstiftningen ompsykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård,om beslutet angår frihetsberövande åtgärd,2. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472), ombeslutet angår frihetsberövande åtgärd och avserannan sjukdom än som anges i 1.3 bilagan till nämndalag,3. beslut i ärende om ansvar eller behörighet förpersonal inom hälso- och sjukvården,4. beslut i fråga om omhändertagande elleråterlämnande av patientjournal.Enligt 18 § personuppgiftslagen (1998:204) - PuL -får känsliga personuppgifter behandlas för hälso-och sjukvårdsändamål, om behandlingen är nödvändigföra) förebyggande hälso- och sjukvård,b) medicinska diagnoser,c) vård eller behandling, ellerd) administration av hälso- och sjukvård.Den som är yrkesmässigt verksam inom hälso- ochsjukvårdsområdet och har tystnadsplikt får ävenbehandla känsliga personuppgifter som omfattas avtystnadsplikten. Detsamma gäller den som ärunderkastad en liknande tystnadsplikt och som harfått känsliga personuppgifter från verksamhet inomhälso- och sjukvårdsområdet.Enligt 19 § PuL får känsliga personuppgifterbehandlas för forsknings- och statistikändamål, ombehandlingen är nödvändig på sätt som sägs i 10 §och om samhällsintresset av det forsknings- ellerstatistikprojekt där behandlingen ingår klart vägeröver den risk för otillbörligt intrång i enskildaspersonliga integritet som behandlingen kan innebära.Personuppgifter får lämnas ut för att användas isådana projekt om inte något annat följer av reglerom sekretess och tystnadsplikt.Enligt 10 § PuL får personuppgifter behandlas baraom den registrerade har lämnat sitt samtycke tillbehandlingen eller om behandlingen är nödvändig föratta) ett avtal med den registrerade skall kunnafullgöras eller åtgärder som den registrerade begärtskall kunna vidtas innan ett avtal träffas,b) den personuppgiftsansvarige skall kunna fullgöraen rättslig skyldighet,c) vitala intressen för den registrerade skall kunnaskyddas,d) en arbetsuppgift av allmänt intresse skall kunnautföras,e) den personuppgiftsansvarige eller en tredje mantill vilken personuppgifter lämnas ut skall kunnautföra en arbetsuppgift i samband medmyndighetsutövning, ellerf) ett ändamål som rör ett berättigat intresse hosden personuppgiftsansvarige eller hos en sådantredje man till vilken personuppgifterna lämnas utskall kunna tillgodoses, om detta intresse vägertyngre än den registrerades intresse av skydd motkränkning av den personliga integriteten.MotionernaI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att beslutar att 7 kap. 16 §sekretesslagen upphävs (yrkande 30). Motionärernaanför att ser mycket allvarligt på detendenser till att begränsa yttrande- ochoffentlighetsprinciperna som förekommit, vanligenmed hänvisning till EU-regler. Både riksdag ochregering har vid upprepade tillfällen meddelat attoffentlighetsprincipen skall tillämpas fullt ut,oaktat medlemskapet i EU. förekommerinskränkningar, t.ex. genom personuppgiftslagen. Isamband med att personuppgiftslagen antogs ändradesäven sekretesslagen så att "sekretess gäller förpersonuppgift, om det kan antas att ett utlämnandeskulle medföra att uppgiften behandlas i strid medpersonuppgiftslagen" (7 kap. 16 §). Centerpartiethar svårt att se att denna paragraf kan tillämpasutan att syftet med att efterfråga handlingenundersöks, liksom identiteten hos den somefterfrågar handlingen. Intentionerna i paragrafenkan således antas stå i strid med den grundlagsfästaoffentlighetsprincipen. bör därmed beslutaatt 7 kap. 16 § sekretesslagen upphävs.I motion 2002/03:K352 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att ändrapersonuppgiftslagen och sekretesslagen så attuppgifter om barns tillväxt kan samlas i en databas,oberoende av hos vilken huvudman data insamlats, ochatt individen eller vårdnadshavaren blir ägare av deidentifierbara uppgifterna (yrkande 1). Vidareföreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om attavidentifierade uppgifter kan göras tillgängliga förhälsoövervakning och forskning (yrkande 2).Motionären anför bl.a. att barns tillväxt i dagföljs inom barnhälsovård, skolhälsovård samt vidsjukvårdskontakter. Avvikelser i tillväxt hos detindividuella barnet kan vara första symtomet påsomatisk sjukdom men också spegla att barnet ärutsatt för vanvård eller övergrepp. För enpopulation av barn speglar växandet hur barnsuppväxtförhållanden är i samhället. Tillgång tillbarnets tillväxtuppgifter gynnar det enskilda barnetmen bidrar också till ett effektivareresursutnyttjande inom hälso- och sjukvård, genomett bättre beslutsunderlag för att optimeramedicinskt utredningsbehov. Förslaget skaparförutsättningar att följa förändringar ibarnpopulationens tillväxt och därigenom få en bildav förändringar i socioekonomiska förhållandenmellan olika områden. Problemet är att demätningar som utförs bara i liten omfattning kananvändas i dessa två syften genom att uppgifternaägs av olika huvudmän, exempelvis kommun ochlandsting, och genom att uppgifter lagras på lokaladatabaser. Eftersom de deltagande vårdenheternatillhör olika myndigheter (i det här fallet iprincip lika med politiskt tillsatta nämnder ellerstyrelser), tillämpas tryckfrihetsförordningens ochsekretesslagens regler om utlämnande avsekretessbelagd "allmän handling", den s.k. yttresekretessen. Lagstiftningen bör därför ändras så atttillväxtdata får överföras och lagras i en databasoberoende av hos vilken huvudman data är insamlade.Vidare skall ägandet av identifierbara dataöverföras till individen eller vårdnadshavaren, såatt denne ägare vid kontakter med hälso- ochsjukvård kan ge sitt omedelbara tillstånd till får tillgång till uppgifterna, dvs. Dessutom bör avidentifierade datafrån databasen tillåtas användas förkvalitetsstudier och populationsuppföljning.BakgrundSåsom nämnts under avsnittet gällande regler finnsenligt 7 kap. 1 § femte stycket sekretesslagen enpresumtion för att uppgifter som lämnas mellankommuner och landsting för forskning, statistik-eller administrationsändamål får lämnas ut.I kommittédirektiv 2002:31 Översyn avpersonuppgiftslagen anges bl.a. att utredaren skallöverväga behovet av en ändring i 7 kap. 16 §sekretesslagen, i syfte att förtydliga bestämmelsensinnebörd. I direktivet anges vidare att vidpersonuppgiftslagens tillkomst ändrades 7 kap. 16 §sekretesslagen och i samband härmed uttalades attändringarna endast utgjorde följdändringar i syfteatt samordna bestämmelsen med bestämmelserna ipersonuppgiftslagen. Bestämmelsen i 7 kap. 16 §sekretesslagen har dock enligt kommittédirektivet isjälva verket fått ett vidare tillämpningsområde.Tidigare kunde sekretess komma i fråga enbart vidutlämnande av personuppgifter från en myndighetsdatoriserade personregister för behandling i sådantregister. Efter ändringen kan sekretess gälla föralla personuppgifter, om det kan antas att ettutlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas istrid med personuppgiftslagen (jfr SOU 2001:3 s. 213ff.). Bestämmelsen har medfört viss osäkerhet vidrättstillämpningen. Med anledning härav ansågs skälför att överväga behovet av en ändring i 7 kap. 16 §sekretesslagen i syfte att förtydliga bestämmelsensinnebörd finnas. En sådan översyn ansågs varanödvändig bl.a. för att regeringen skall kunnaöverväga hur en skyldighet för myndigheter att lämnaut allmänna handlingar i elektronisk form börutformas (prop. 2001/02:70 s. 34).Vidare anges idirektivet bl.a. att i frågor med anknytning tillsekretess skall utredas och att utredaren i dessafrågor skall samråda med . Utredaren skall även samråda medden kommitté som får i uppdrag att göra en bredkartläggning avseende skyddet för den personligaintegriteten i det moderna samhället. Utredarenskall dessutom hålla sig underrättad omDatainspektionens arbete med att utforma konkretvägledning för tillämpningen av vissa bestämmelser ipersonuppgiftslagen. Utredningsuppdraget skallredovisas senast den 31 mars 2003.Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06)skall bl.a. göra en allmän översyn avsekretesslagen. I denna översyn ingår att undersökai vilken utsträckning lagen kan förbättras, t.ex.genom att onödiga bestämmelser upphävs och att lagengörs mer överskådlig, med bibehållen balans mellanintresset av offentlighet och insyn å ena sidan ochintegritetsskyddsintressen och andrasekretesskyddsintressen å andra sidan (dir.1998:32). Kommittén beräknas avsluta sitt arbete den31 december 2003.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet avstyrkte i betänkande2001/02:KU17 ett motionsyrkande om att upphäva 7kap. 16 § sekretesslagen med hänvisning till denöversyn av paragrafen som aviserats i proposition2001/02:70 Offentlighetsprincipen ochinformationstekniken.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motionerna 2002/03:K241 (c)yrkande 30 och 2002/03:K352 (s) yrkandena 1 och 2med hänvisning till att resultaten av den översyn avpersonuppgiftslagen som pågår, och den aviseradeutredningen med uppgift att kartlägga, analysera ochutvärdera sådan lagstiftning som berör den enskildesintegritet, bör avvaktas.Översyn av personuppgiftslagen,lagen om ansvar för elektroniskaanslagstavlor och EG:sdataskyddsdirektiv, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande motionsyrkandenrörande upphävande av PuL, BBS-lagen samt omåtgärder för att förhindra att PuL utsträckstill att gälla även juridiska personer (c).Utskottet avstyrker motionsyrkanden rörandeöversyn av registerlagstiftningen ochreglering av myndigheternas möjligheter attsamköra register (m) med hänvisning till attden aviserade utredningen med uppgift attkartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskildesintegritet bör avvaktas.Jämför reservationerna 4 och 5 (c) och 6 (m).Gällande reglerSåsom tidigare angetts reglerar dataskyddsdirektivethanteringen av personuppgifter och har genomförts iSverige genom personuppgiftslagen. Denpersonuppgiftsansvarige skall se till bl.a. attpersonuppgifter behandlas på ett korrekt sätt och ienlighet med god sed, att personuppgifter bara fårsamlas in för särskilda, uttryckligt angivna ochberättigade ändamål och att de inte får behandlasför något ändamål som är oförenligt med det ändamålför vilket uppgifterna samlades in. I 10 § PuL angesatt personuppgifter bara får behandlas om denregistrerade har lämnat sitt samtycke tillbehandlingen, eller om behandlingen är nödvändig förolika i lagen uppställda ändamål, t.ex. ettberättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige,om detta intresse väger tyngre än den registreradesintresse av skydd mot kränkning av den personligaintegriteten. Enligt 6 § PuL undantas från lagenstillämpningsområde en fysisk persons hantering avpersonuppgifter som ett led i en verksamhet av rentprivat natur.Lagen (1998:112) om ansvar för elektroniskaanslagstavlor - BBS-lagen - som trädde i kraft den 1maj 1998, innebär att den som tillhandahåller enelektronisk anslagstavla, dvs. en tjänst förelektronisk förmedling av meddelanden, skall hauppsikt över tjänsten (4 §). Tillhandahållaren skallvidare vara skyldig att lämna användare avtjänsten viss information (3 §) och att ta bortvissa slag av straffbara meddelanden (5 §). Omtillhandahållaren inte lämnar föreskriveninformation eller om han försummar sin skyldighetatt ta bort vissa meddelanden, kan han straffas(6-7 §§). Datorer och annan utrustning som använtsvid brott mot lagen skall under vissaförutsättningar kunna förverkas (8 §).MotionernaI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att beslutar att PuL skallupphävas (yrkande 26) och att BBS-lagen skallupphävas (yrkande 27). Motionärerna anför attCenterpartiet eftersträvar att utöka den reellayttrandefriheten - vars och ens möjlighet att görasig hörd och uttrycka sina åsikter. Främst handlardet om att ta vara på de möjligheter nya medier,främst distribuerade via Internet, erbjuder. Detfria ordet är emellertid inte skyddat på individuellnivå av yttrandefrihets- ochtryckfrihetsgrundlagarna, som i stället tar fasta påetablerade aktörer. Bland annat detta förhållandehar gjort det möjligt att inskränka yttrandefrihetenpå Internet, t.ex. genom PuL och BBS-lagen. Enligtmotionärerna har, enligt de erfarenheter somvunnits, PuL och BBS-lagen inte i någonstörre utsträckning bidragit till att skyddaenskildas integritet. I stället har lagarna kommitatt användas för att förhindra det fria ordet ochundvika prövning av innehållet i yttranden. Detskydd dessa lagar skall erbjuda mot övergrepp kan iall huvudsak tillgodoses genom andra lagar.Centerpartiet har upprepade gånger krävt långtgåendeförändringar av PuL och ett intensifierat arbete föratt värna det fria ordet. Då detta uppenbarligenförefaller vara en oframkomlig väg menarCenterpartiet att helt enkelt bör upphävaPuL och BBS-lagen.I samma motion yrkas vidare att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att förhindra attdataskyddsdirektivet utsträcks till att ocksåomfatta juridiska personer (yrkande 29).Motionärerna anför bl.a. att regeringen måsteintensifiera det arbete som görs inom ramen för EUför att förändra dataskyddsdirektivet syftande tillatt stärka yttrandefriheten i hela unionen. Särskiltangeläget är det nu att förhindra en utvidgning avdataskyddet till att omfatta juridiska personer.I motion 2002/03:K254 av Per m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen verkarför en översyn av registerlagstiftningen i enlighetmed vad som anförs i motionen (yrkande 2).Motionärerna anför bl.a. att det finns minstett 60-tal författningar, s.k. registerlagstiftning,vars regler gäller trots behandlingen avpersonuppgifter i PuL. Lagstiftningen ärsvåröverskådlig och svårtillämpad. Inte ens de somarbetar med dessa frågor på en daglig basis kännertill alla registerförfattningar som finns. Dennasituation är ohållbar. Mot bakgrund härav ansermotionärerna att en översyn avregisterlagstiftningen bör göras.I samma motion föreslås även att regeringen läggerfram förslag om reglering av myndigheternasmöjligheter att samköra register (yrkande 4).Motionärerna anför att praktiskt taget allapersonuppgifter hos myndigheterna läggs över ielektroniska register. Den heltäckande lagstiftningsom vårt land har på bl.a. socialförsäkringsområdetinnebär att människor i i mycket högreutsträckning än i övriga är registrerade ioffentliga register, även om en del av dessastundtals är sekretessbelagda. Många människor ärrädda för att myndigheterna i allt störreutsträckning kommer att samköra registren, att detblir lättare för enskilda att få tillgång tillregistren och att de därmed kommer att kunnakartlägga andra människors liv. Man bör således varauppmärksam på att den nya tekniken faktiskt gör detbetydligt lättare att sammanställa en stor mängduppgifter som finns lagrade i elektroniskahandlingar och sedan med enkla sökbegrepp kartläggavissa personer och/eller sprida uppgifterna.Konsekvenserna av detta bör ses över så att denpersonliga integriteten kränks i minsta möjliga mån.BakgrundUnder presenterade Justitiedepartementetett utkast med förslag till ändring i EG-direktivet.Den föreslagna ändringen syftar till en förenkladreglering av skyddet för personuppgifter och ärinriktad på att förhindra missbruk av sådanauppgifter. bjöd departementet inrepresentanter för riksdagspartierna att ingå i ensamrådsgrupp om EG-direktivet. För att få insynpunkter på eventuella tillämpningsproblem som EG-direktivet orsakat utarbetade Justitiedepartementetvidare en enkät för en offentlig utvärdering av EG-direktivet och utkastet till missbruksmodell.Enkäten remitterades tillmyndigheter, organisationer och företag och kundeockså besvaras av var och en via Internet.Enkätsvaren har sammanställts i promemorian EG-direktivet om personuppgifter - En offentligutvärdering, Ds 2001:27. Av sammanställningenframgår bl.a. att utkast tillmissbruksmodell fick ett överväldigande positivtgensvar. Den offentliga utvärderingen visade ocksåatt det finns en betydande osäkerhet om hurbestämmelserna skall tillämpas. Regeringen gavdärför Datainspektionen i uppdrag att under år 2002publicera konkret vägledning på väsentliga punkter.Datainspektionen har publicerat skrifterom intresseavvägning enligt PuL, samtycke enligt PuLoch om hur länge man får spara personuppgifter.Regeringen avvaktar den rapport om genomförande avEG:s dataskyddsdirektiv, eventuellt försedd medlämpliga ändringsförslag, som kommissionen skalllämna enligt artikel 33 i direktivet. Rapporten harblivit försenad och kommer enligt uppgift frånJustitiedepartementet sannolikt att lämnas undervåren 2003. Vid tillfälle då rapporten aviseradeskomma uppgav regeringen att dessföresats var att använda tiden fram till dess rap-porten lades fram för att främja att ett förslagtill revidering läggs fram och för att ökaförståelsen för de förändringar som enligt svenskuppfattning är önskvärda.Sverige tog vid ett ministerrådsmöte i november2001 med upp frågan om rapporten ocheventuella ändringar i EG-direktivet. Sverigeframförde därvid sin syn på behovet av att ändra EG-direktivet till en mera missbruksinriktadregleringsmodell. har också tagit uppbehovet av ändringar mot en mer missbruksinriktadmodell inom ramen för arbete.Regeringen beslutade (dir.2002:31) att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över personuppgiftslagen i syfte attåstadkomma ett regelverk som mera tar sikte påmissbruk av personuppgifter. Enligt direktiven skallutredaren närmare analysera förutsättningarna - inomramen för dataskyddsdirektivet - för en regleringsom tar sikte på missbruk av personuppgifter snarareän varje slags hantering av sådana uppgifter. Syftetär i första hand att underlätta vardaglig hanteringav personuppgifter och opinionsbildning samtkommunikation som enskilda ges etteffektivt skydd mot missbruk av uppgifterna ochandra obefogade intrång i den personligaintegriteten. Regleringen skall liksom varateknikoberoende. I den utsträckning det med hänsyntill EG-direktivet är möjligt med lättnader ihanteringsreglerna skall utredaren föreslå debestämmelser som är nödvändiga för att förhindramissbruk av personuppgifter och andra obefogadeintrång i den personliga integriteten. I frågor somhar anknytning till sekretess skall utredaren ävensamråda med Offentlighets- och sekretesskommittén(dir. 1998:32). Utredaren skall vidare samråda medden kommitté som får i uppdrag att göra en bredkartläggning avseende skyddet för den personligaintegriteten i det moderna samhället. Utredarenskall också hålla sig underrättad omDatainspektionens arbete med att utforma konkretvägledning för tillämpningen av vissa bestämmelser ipersonuppgiftslagen. Utredningen beräknas avslutasitt arbete den 31 mars 2003.Personuppgiftslagen riktar sig till alla,myndigheter och enskilda, som behandlarpersonuppgifter på det sätt som omfattas av lagen(på helt eller delvis automatiserad väg eller imanuellt register). Eftersom personuppgiftslagen ärgenerellt tillämplig på behandling avpersonuppgifter, kommer den att gälla i den mån inteavvikande bestämmelser finns i annan lag ellerförordning. Nyare registerförfattningar får därföruppfattas vara uppbyggda så att de harpersonuppgiftslagen som bas, vilket ibland angesuttryckligen i författningen (t.ex. ipolisdatalagen, SFS 1998:622). Sådana författningarinnehåller således regler som syftar till att iförhållande till personuppgiftslagens bestämmelserantingen begränsa eller utöka myndighetensbefogenhet att behandla personuppgifter i vissutsträckning. Av dataskyddsdirektivet följer attavvikelser från direktivens bestämmelser endast kanförekomma inom rättsområden som inte omfattas av EG-rätten (se prop. 1997/98:44 s. 40). Inom EG-rättensområde måste särskilda registerförfattningar alltsåvara i överensstämmelse med reglerna i direktivet.Av Kartläggning avregisterförfattningar, Rapport (dnr RA 20-2003/158)med syfte att kartlägga registerlagar och hantera defrågor som kan uppkomma i anslutning tillproblematiken arkiv-registerlagar, bl.a. bevarande,gallring och leveranser framgår bl.a. följande.Trots att PuL har infört begreppet behandling avpersonuppgifter lever fortfarande begreppetregisterlagar kvar, detta för att beteckna sådanalagar som reglerar behandlingen av särskiltintegritetskänsliga personuppgifter och somkompletterar PuL. Inventeringen avregisterförfattningar har skett genom sökning iRixlex. Databasen innehåller 121 poster med 168registerförfattningar. Den metod som har använts gerinte en fullständig bild, men fångar sannolikt in deför syftet viktigaste registerförfattningarna.Tidigare behandlingI ett yttrande till justitieutskottet överproposition 1997/98:15, Ansvar för elektroniskaanslagstavlor, avstyrkte konstitutionsutskottetbl.a. en motion där det föreslogs att riksdagenskulle avslå regeringens förslag till lag omelektroniska anslagstavlor. Vidare tillstyrkteutskottet bifall till propositionen. Därvid anfördekonstitutionsutskottet att det fanns behov av enreglering för att bygga upp ett rättsmedvetande förhanteringen av elektroniska anslagstavlor. Denföreslagna lagen kunde enligt utskottet ha en viktigpreventiv funktion. Genom den skyldighet att ta bortvissa slag av straffbara meddelanden som åladestillhandahållaren skulle, enligt utskottet,spridningen av sådana meddelanden med hjälp avelektroniska anslagstavlor självklart komma attförekomma i mindre utsträckning (bet.1997/98:JuU11).Konstitutionsutskottet avslog i betänkande2001/02:KU21 en motion (c) om upphävande av behandlade i betänkande2001/02:KU22 frågor om dataskyddsdirektivet och PuLoch anförde därvid bl.a. att det alltjämt var avuppfattningen att det var av stor vikt att densvenska regeringen inom EU verkade för att detkommer till stånd en revidering avdataskyddsdirektivet med inriktning mot att det ärmissbruk av personuppgifter som skall beivras.Utskottet noterade de initiativ som regeringenvidtagit och som den avsåg att vidta på EU-planet. Ienlighet med vad som tidigare anförts utgickutskottet från att regeringen i sitt arbete för enrevidering av dataskyddsdirektivet kraftfullt skulleagera för att slå vakt om den svenskaoffentlighetsprincipen. Utskottet ville i likhet medvad som tidigare hade uttalats (bet. 2000/01:KU19) framhålla att i regeringensarbete med att verka för en revidering avdataskyddsdirektivet torde en självklarutgångspunkt vara att direktivet inte skallutsträckas till att omfatta också juridiskapersoner. Någon åtgärd från sida medanledning av vad som hade anförts i en motion(c) om en utsträckning av dataskyddsdirektivet tillatt också omfatta juridiska personer ansågs intebehövas. Motionen avstyrktes därmed. När det gälldefrågan om upphävande av personuppgiftslagen sågutskottet inte några skäl att frångå sin tidigarebedömning att ett upphävande av lagen voreoförenligt med dels EG-rättens krav, delsbestämmelsen i 2 kap. 3 § regeringsformen somföreskriver att varje medborgare i den utsträckningsom närmare anges i lag skall skyddas mot att hanspersonliga integritet kränks genom att uppgifter omhonom registreras med automatisk databehandling. Ettmotionsyrkande om upphävande av personuppgiftslagenavstyrktes därför. Vad gäller upphävande av BBS-lagen vidhöll utskottet sitt tidigareställningstagande vad gäller behovet av en regleringför att bygga upp ett rättsmedvetande förhanteringen av elektroniska anslagstavlor ochavstyrkte därför motionen.