bet · GR01MJU3 · 2003-09-18 00:00:00 — Regeringen ansågatt, eftersom statens eget skogsinnehav har ökatavsevärt , det nu finns bättremöjligheter att underlätta markägarnas efterfråganpå bytesmark. Av budgetpropositionen framgår vidareatt och utvecklarrutiner och former för att i ökad utsträckning kunnaerbjuda markägare bytesmark vid reservatsbildning,och verket genomför även naturvärdesbedömning av allstatlig skogsmark samt bedömer vilka områden som börges formellt skydd. I samverkan med länsstyrelsernaoch skogsvårdsorganisationen arbetarNaturvårdsverket med att identifiera urskogsartadeskogar och utveckla förslag till hur dessalångsiktigt skall skyddas. Som anfördes ibudgetpropositionen kommer artinriktadeåtgärdsprogram för hotade arter även framöver attvara ett värdefullt komplement till skydd och vårdav värdefulla naturområden för bevarande avbiologisk mångfald (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:MJU1, rskr. 2002/03:82). Det kan noteras attNaturvårdsverket i samverkan med Artdatabankenarbetar för att upprätta och inledaåtgärdsprogram för hotade arter som är i behov avriktade åtgärder. Med det anförda och med hänvisningtill vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovanfinner utskottet syftet med motion MJ431 (mp)yrkandena 5 och 6 i allt väsentligt tillgodosett.Motionen i dessa delar bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.När det gäller frågan om kontinuitetsskogar villutskottet hänvisa till rapportSUS 2001, där lyfte framkontinuitetsskogar som prioriterade projekt.Begreppet kontinuitetsskogar är emellertid intedefinierat, och finns inget relevantunderlag för en sådan definition. Utskottet harinhämtat att, i syfte att som ett första steg göraen kartläggning av skogarna i fråga, Skogsstyrelsenhar inlett ett samarbete med Riksskogstaxeringen föratt gå vidare med en förstudie under år 2003.Uppgiften att överväga lämpliga skogsbruksmetoderingår i nästa stadium av projektet. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion MJ431 (mp)yrkande 8 i väsentliga delar tillgodosett utan någonytterligare åtgärd.I betonas särskilt fråganom avverkningsbesiktning. Tanken är attskogsvårdsstyrelsernas personal bör få mera tid attarbeta konkret i fält med att följa uppavverkningsanmälningarna före avverkning. Dettagäller särskilt kända nyckelbiotoper ochhänsynsarealer inom objektet, men ävenproduktionsaspekter. I rapporten framgår attresurserna är en begränsande faktor, ochendast av anmälningarna, som uppgår till ca50 000 , besöks före avverkning. I sinfördjupade anslagsframställning för perioden 2004-06framhåller att en förstärkning avmyndighetsanslaget ökar möjligheterna tillrådgivning och information till skogsägarna isamband med avverkningsbesiktningen förnaturvårdande insatser. Med hänvisning härtill fårsyftet även med motion MJ431 (mp) yrkande 9 iväsentliga delar anses tillgodosett utan någonytterligare åtgärd.Utskottet har inhämtat att underår 2003 har gjort en genomgång av all statligskogsmark. Genomgången ligger till grund för verketsnyligen inledda arbete med en översyn avnationalparksplanen. Med det anförda avstyrkerutskottet motion MJ431 (mp) yrkande 10.Som utskottet anförde (bet.2001/02:MJU24) innebär åtagandet enligt konventionenom biologisk mångfald att de insamladekulturväxterna måste bevaras långsiktigt och på etttillfredsställandet sätt. Utskottet redogjorde dåför regeringens uppdrag till att genomföra ettnationellt program för bevarande av växtgenetiskaresurser i , där kulturväxter utgör denviktigaste delen. Förhoppningen är att detta programskall svara för att alla värdefulla kulturväxterbevaras långsiktigt och på ett lämpligt sätt. Vidarehar regeringen givit uppdrag att utveckla och analysera Sverigesefterlevnad av konventionen om biologisk mångfaldoch framhålla eventuella problem i det svenskagenomförandearbetet av konventionen. Centrum förbiologisk mångfald skall därutöver belysa frågan omimmaterialrättsligt skydd av traditionell kunskapsamt hur biologisk mångfald hanteras imiljökonsekvensbeskrivningar för bl.a. nya vägareller vägplaner och kommunala översiktsplaner.Uppdragen förväntas redovisas . Medhänvisning härtill avstyrks motion MJ431 (mp)yrkandena 1 och 3 i den mån motionsyrkandena intekan anses tillgodosedda.I likhet med många andra länder upprättar Sverigerödlistor över hotade eller sällsynta växt- ochdjurarter. I de svenska rödlistorna grupperasarterna i enlighet med internationellakriterier i ett system med sex kategorier för olikagrad av sällsynthet och risk för utdöende. Arter sombedöms uppfylla kriterierna för någon avkategorierna kallas rödlistade arter. Kategoriernaär kunskapsbrist, missgynnad, sårbar, starkt hotad,akut hotad och försvunnen. Listorna uppdateraskontinuerligt när ny kunskap om en arts förekomstoch utbredning föreligger. Med anledning av motionMJ219 (kd) vill utskottet framhålla att det ikategorin missgynnad kan vara fråga om en art som ärhänsynskrävande endast lokalt. Enligt vad utskotteterfarit kan det vara olämpligt att i ett sådant fallfreda arten, eftersom en sådan åtgärd omfattar helanationen och eventuellt ännu större regioner.Naturvårdsverket följer de rödlistade djurarter somär jaktbara och föreslår vid behov regeringen attreglera jakttiderna i jaktförordningen (1987:905).Med det anförda finner utskottet syftet medmotionens yrkande 1 tillgodosett. Motionen i dennadel bör inte medföra någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Enligt utskottet är det väsentligt att dengenetiska variation som representeras av vårlantraser bevaras för framtiden. Stöd till hotadelokala husdjursraser utbetalas av Jordbruksverketinom ramen för miljö- och landsbygdprogrammet ochförutsätter en avelsplan för rasen. Den skall vidarevara registrerad i genbank eller ingå i respektiverasförenings officiella härstamningskontroll. Stödkan utgå även inom ramen för Kompetensutveckling förlantbrukare, KULM. Verket arbetar också medövergripande nationella avelsfrågor som inte ärkopplade till miljöstödet och har utarbetat ettnationellt program för förvaltning avhusdjursgenetiska resurser, inklusive hotade arter.Arbetet pågår i kontinuerligt samarbete med olikaavels- och rasföreningar. På regeringens uppdrag harverket även utarbetat en landsrapport till FAO omhusdjursgenetiska resurser. Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ209 (c) yrkande 4 lämnas utanåtgärd från sida.Med anledning av motion MJ346 (s) om enbevarandeplan för fjällkon vill utskottet erinra omden bevarandeplan med avelsplan som har upprättasför den rena fjällrasen. Som utskottet anfört ovanär en avelsplan en förutsättning för stöd förutrotningshotade raser. För rasen svensk kulligboskap (SKB) finns däremot inte någon bevarandeplaneftersom rasen av inte ansesutrotningshotad, en uppfattning som har fått stöd avEU. Med det anförda föreslår utskottet att motionenlämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har inhämtat att Hundskolan i ett aktiebolag som ägdes av en stiftelse medanknytning till . Skolan varsåledes ett privaträttsligt subjekt på vilketaktiebolagslagen (1975:1385) är tillämplig.Hundskolan försattes i konkurs sommaren 2002.Utskottet har vidare inhämtat att Försvarsmakten den20 fick i uppdrag att lokalisera denavelsverksamhet som svarar mot försvarets behov avtjänstehundar till , och verksamheten skallbyggas upp . Det anförda innebär attmotion N342 (c) yrkande 3 avstyrks.I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr.2001/02:173, bet. 2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316)redovisade regeringen sin uppfattning att Sverigebör verka för möjligheten att på ett enklare ochsnabbare sätt kunna ändra i EG:s naturvårdsdirektivsbilagor. I dessa bilagor anges de arter ochnaturtyper för vilka medlemsländerna har särskildaskyldigheter att vidta bevarandeåtgärder. Förståelseför de gemensamma reglerna är en grundförutsättningför att en gemensam naturvårdspolitik skallrespekteras inom varje medlemsland. Gemensammaregler innebär dock alltid kompromisser eftersomförhållandena och behoven är olika inom olika delarav EU. Som regeringen påpekar förändrasförhållandena även i naturen, vilket innebär behovav omprioritering, t.ex. när det gällerbevarandeinsatser för olika arter. Arter kan minskaeller öka i antal och utbredning relativt snabbt -skarven är här ett exempel - och det kan medförabehov av att såväl flytta arter mellan olika bilagorsom att lägga till eller ta bort arter frånbilagorna; allt i syfte att göra rätt prioriteringarutifrån ett EU-perspektiv. Detta är viktigt ochmotiverat för att inom landet få acceptans för dekrav och regleringar som den gemensammanaturvårdspolitiken ibland medför. I likhet medregeringen anser utskottet att det därför måste blilättare att modifiera de olika bilagorna till fågel-respektive art- och habitatdirektivet. Som utskottetframhöll och (bet.2002/03:MJU9) bör det vara mindre komplicerat attändra innehållet i bilagorna än att ändra artiklarnai direktivens huvudtext. Detta innebär att problemav det slag som tas upp i motionerna MJ372 (s) ochMJ460 (s) härigenom kan hanteras på ett enklare ocheffektivare sätt. Syftet med motionerna får därmedanses tillgodosett utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan.Som utskottet anfört ovan följer Naturvårdsverketde arter, även rödlistade, som är jaktbara ochföreslår vid behov regeringen att reglerajakttiderna i jaktförordningen (1987:905). Med detanförda avstyrks motion MJ387 (fp) yrkande 4.Enligt 7 kap. 12 § (MB) fårlänsstyrelsen eller kommunen, om det behövs särskiltskydd för en djur- eller växtart inom ett visstområde, meddela föreskrifter som inskränker rättentill jakt eller fiske eller allmänhetens ellermarkägarens rätt att uppehålla sig inom området. Denstraffrättsliga regleringen i MB är föremål förMiljöbalkskommitténs uppmärksamhet. Slutbetänkandetskall redovisas (dir.1999:109, 2003:61 m.fl.). I avvaktan påMiljöbalkskommitténs förslag föreslår utskottet attmotion MJ383 (v) yrkandena 1 och 2 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Miljömålen för såväl söt- som saltvattenförutsätter att alla bestånd av öring bevaras ochsköts på ett uthålligt sätt. Inom ramen för dettaarbete har, enligt vad utskottet inhämtat,och berörda länsstyrelser nuintensifierat sitt arbete med öring i ochVästerbotten. Utskottet har vidare inhämtat attmiljöförbättringar harvidtagits i rinnande vatten, och berörda myndigheterplanerar nu åtgärder i kustområdena både för attinformera om problemen och hur fisket bör bedrivasoch för att praktiskt restaurera de havsvandrandebestånden i länens vattendrag. Utskottet vill ävenhänvisa till , som tillsattesav regeringen , som i sitt slutbetänkandehar belyst effekterna av gifter i påsåväl öring som andra arter. Uppdraget redovisadestill regeringen (SOU 2003:72).Härutöver har utskottet inhämtat att Fiskeriverketarbetar med en översyn av behovet av begränsningar ifisket utmed kusten just för att minska bifångsternaav havsöring. I sammanhanget vill utskottet erinraom att regeringen i propositionen Hållbart fiske ochjordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr.1997/98:116) redovisade en ökad satsning på enförbättrad fiskevård. Anslaget för fiskevårddisponeras av och används bl.a. förbildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn,främjande av den biologiska mångfalden ochbiotopvård, insatser för bevarandet av hotade arteroch utsättning av fisk. Härutöver kan tilläggas attallmän fiskevård delvis finansierasav anslaget för fiskevård men också avvattenavgiftsmedel i enlighet med vattendomar.Anslaget används till fiskevård, främst i allmännaoch enskilda vatten med fritt handredskapsfiske, ikustområden och i sjöarna i . Ibudgetpropositionen för , utgiftsområde 23,konstaterar regeringen att det finns ett fortsattbehov av insatser inom fiskevårdens område. Motbakgrund av det svenska miljömålsarbetet ärregeringens bedömning att en förstärkning avanslaget krävs. Slutligen vill utskottet erinra omden proposition om vissa fiskefrågor som är aviseradtill . Med denna redovisning finnerutskottet syftet med motion MJ467 (s) tillgodosettutan någon ytterligare åtgärd.Som utskottet anförde (bet.2001/02:MJU24) utgör med hänsyn tillpåverkansgrad och biologisk mångfald ett av landetsvärdefullaste vattendrag. Trots många mindrekraftverk finns fortfarande betydande forssträckor,och jämte Helgeån är artrikast i landet vadgäller fisk med arter som lax, mal och asp. Dessutomfinns där utter och flera hotade fågel- ochväxtarter. Emåns nedre huvudfåra utgör ett Natura2000-område och stora delar av vattendraget är avriksintresse ur natur- och kulturskyddssynpunkt.Fiskeriverket och har tillsammansmed länsstyrelser, kommuner och andra organisationeraktivt bidragit till att göra till ettpilotprojekt med anledning av genomförandet avramdirektivet för vatten (2000/60/EG), ochregeringen har satsat mer än pårestaurering av tidigare PCB-utsläpp och avtungmetalldepositioner vid Jungnerholmarna. anförde får det anses vara enangelägen uppgift att i möjligaste mån och efterlagenlig prövning säkra en så naturlig vandringsvägsom möjligt för såväl fisk som andra organismer frånmynningen och upp till nedersta naturligavandringshinder. I detta arbete är det också viktigtatt beakta de eventuella reproduktionsproblem somförekommer i ån och att i möjligaste mån utredaorsakerna. Utskottet har härefter inhämtat attLänsstyrelsen i län för erhöll medelför att utföra en miljökonsekvensbeskrivning. För år2003 anvisades emellertid inte några medel, varförarbetet fick avbrytas. Medel saknas även förpågående förrättningar, men planerartrots detta att genomföra vissa åtgärder såsomlegalisering av redan byggda . Mot dennabakgrund förutsätter utskottet, som återigen villframhålla Emåns stora betydelse för den biologiskamångfalden och den vikt som måste tillmätas enrestaurering av vattendraget, att frågan snarastmöjligt får sin långsiktiga och tillfredsställandelösning. Med hänvisning härtill föreslår utskottetatt motionerna MJ402 (v, c, kd, fp) yrkandena 1-3,MJ403 (v) och MJ409 (s) lämnas utan vidare åtgärd.Nationalparker, naturreservat m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motioner (fp, kd, c)om utökat områdesskydd, reservatsbildning påstatligt ägd mark, lokalt förankradeskötselplaner och konsekvensutredningar vidbildande av naturreservat. Vidare avstyrks enmotion (c) om en utredning avnaturvårdsintressen och brukanderätt förskogsägare samt en motion (m) om miljömåletseffekter på miljö och produktion. I samtligafall hänvisar utskottet till regeringensskrivelse /02:173 En samladnaturvårdspolitik och till det arbete som iövrigt pågår på området. Med hänvisning tillNaturvårdsverkets arbete med en nynationalparksplan avstyrker utskottet fyramotioner (s, fp, kd, mp) om att börbli nationalpark.MotionernaEnligt motion MJ315 (fp) behövs fler nationalparkeroch natur- och kulturreservat för att skyddaexklusiva natur- och kulturlandskap (yrkande 16delvis).Reservatsbildning bör enligt motion MJ327 (kd)till största delen ske på samhällets marker. Iövriga fall bör så långt möjligt frivilligaskötselavtal med avtalstid upprättas, ochmarkägaren bör ha inflytande på utformningen avnaturvården. Även i motion MJ367 (c) tas frågan uppom behovet av lokalt förankrade skötselplaner isamband med kommande reservatsbildningar.Långsiktigt hållbara lösningar bör utformas isamarbete med tänkta brukare (yrkande 1). När detgäller konsekvensutredningar vid bildandet avnaturreservat bör en utvärdering göras av nuvarandeskyddsplaner för att skapa bästa möjligaförutsättningar för kommande reservatsbildningar(yrkande 2). Behovet av ansvar, resurser och aktivaplaner för att hålla skärgårdens marker öppnapåtalas (yrkande 3).I motion MJ392 (c) begärs en utredning omnaturvårdsintressen och brukanderätt för skogsägare.Syftet bör vara att mot bakgrund av ny kunskap angeriktlinjer för hur konflikten mellanbevarandeintresset och det berättigade intresset hosskogsägare att kunna bruka sin skog skall kunnalösas. Enligt motion N269 (m) bör en granskninggöras av erfarenheterna vid avgränsning ochgenomförande av skogsreservat. Staten måste enligtmotionärerna skaffa sig en bättre bild av vilkeneffekt insatser avseende miljömålet kan få ipraktiken på miljön och produktionen (yrkande 7).I fyra motioner, MJ244 (kd), MJ254 (s), MJ295 (fp)och MJ323 (mp), anförs att bör skyddas ochförvaltas som nationalpark.Utskottets ställningstagandeI skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr.2001/02:173) redogjorde regeringen för sin grundsynpå naturvårdspolitiken. Naturvården skall omfattahela landskapet. Endast områdesskydd kommer inte atträcka för att miljökvalitetsmålen som rör naturvårdskall kunna uppnås. För att målen om exempelvisLevande sjöar och vattendrag, Hav i balans samtlevande kust och skärgård, Myllrande våtmarker,Levande skogar samt Storslagen fjällmiljö skallkunna uppnås krävs en lång rad andra åtgärder ochinsatser. Detta framgår också av delmålen till deolika miljökvalitetsmålen som harfastställt. Även om reservaten fyller enviktig roll för bevarande av naturtyper och arterinnefattar de enligt regeringen inte, med några fåundantag, den mer långsiktiga, storskaliga dynamikenpå landskapsnivå, eftersom de i regel är för små.Reservaten bör anpassas för att fungera i denlandskapsdynamik de är en del av och bör i allthögre grad betraktas som dynamiska refuger och delarav ett större geografiskt sammanhang; ett landskap.Reservat och övrigt områdesskydd bör också ses somdelar i ett system av skyddade områden där regionalfördelning och representation m.m. vägs in. Reservatär öppna system som i hög grad påverkas avmarkanvändningen i det omgivande landskapet ochvattenmiljön och utnyttjandet av naturresurser,t.ex. skogsbruk respektive fiske i hav ochsötvatten, och av storskaliga störningar som sällanstannar vid reservatsgränsen. Enligt regeringeninnebär detta inte att områdesskydd inte har enfortsatt viktig roll att spela inom naturvården.Tvärtom medför de av fastlagda delmålen,kopplade till olika miljökvalitetsmål, en fortsattstark satsning på bevarande av särskilt värdefullaområden. Ett stort antal delmål handlar mer ellermindre direkt om områdesskydd för de mest värdefullaområdena. Som exempel nämns i skrivelsenåtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- ochkulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skyddunder miljökvalitetsmålet Levande sjöar ochvattendrag och delmålet om att undanta ytterligare900 skogsmark från skogsproduktion undermiljökvalitetsmålet Levande skogar. Till detta kanläggas delmål 1 under Ett rikt odlingslandskap somhandlar om bevarande och skötsel av samtliga ängs-och betesmarker.Vid sin behandling av skrivelsen anslötsig utskottet till denna grundsyn (2001/02:MJU24).Utskottet delade regeringens uppfattning att olikaformer av områdesskydd är ett viktigt inslag inaturvårdsarbetet, såväl areellt som när det gällerprioritering av statliga medel. Utskottetkonstaterade att arbetet med områdesskyddet har ökati intensitet till följd av stigande anslagsnivåer.Skydd av skogsmark har prioriterats under senare årmen även andra naturtyper har skyddats. Vid utgångenav fanns t.ex. totalt 3 393 områden skyddadesom naturreservat, nationalparker, naturvårds- ochdjurskyddsområden.I ett interpellationssvar (interpellation 2001/02:495) aviserademiljöministern sin avsikt att ge iuppdrag att se över vilka marker som finns istatens ägo och som har så stora naturvärden att debör ha ett formellt skydd i form av naturreservat.Genom bl.a. dessa åtgärder hoppades miljöministernatt staten skall bli ett föredöme för andraskogsägare när det gäller att bevara skyddsvärdskog. Utskottet har inhämtat att Naturvårdsverketunder gjort en sådan genomgång. Genomgångenskall ligga till grund för verkets arbete med denöversyn av nationalparksplanen som har inletts.Med det anförda finner utskottet syftet med motionMJ315 (fp) yrkande 16 (delvis) tillgodosett.Motionen i denna del bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.När det gäller genomförande av områdesskyddframhöll regeringen i skrivelsen En samladnaturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) attområdesskydd, inklusive skydd av vattenmiljöer, ihögre utsträckning bör värderas i ettlandskapssammanhang. Arbetsformerna bör utvecklas iriktning mot öppenhet och dialog samt godinformation tidigt i processen. Samverkan medmänniskor som lever i eller nära områden som avsesskyddas, liksom med andra intressenter, börutvecklas. nationalparksplan börses över och nya tänkbara områden för nationalparkerövervägas. Inrättandet av nya nationalparker bör skei dialog med regionala och lokala aktörer. Vidarebehövs en bättre kartläggning av naturtyper, arteroch livsmiljöer som redan skyddats, och ennaturtypsindelning läggas fast. Väl definieradenaturtyper liksom bristanalyser som relaterar tilltotalförekomster av olika naturtyper och arter böranvändas i det fortsatta arbetet. Därutöver börintegreringen av Natura 2000-arbetet i övrignaturvård fortsätta. Statens skogar skallfortsättningsvis förvaltas på ett föredömligt sättbåde ur produktions- och miljösynpunkt för atttrygga en långsiktigt ekologisk ochproduktionsmässig hållbar utveckling. När det gällerfrågan om bättre förutsättningar förnaturvårdsmyndigheterna att kunna erbjuda bytesmarkavser regeringen att återkomma till . Innanköp eller intrångsersättning används vidområdesskydd bör bl.a. övervägas vilka naturtypersom dominerar, vilka inskränkningar i markägarensdispositionsrätt som planeras mot bakgrund avbevarandemålens kostnadseffektivitet, ochförvaltningen av skyddade områden bör förstärkas.Även vid förvaltning och skötsel bör enligtregeringen arbetsformerna präglas av öppenhet, bradialoger och deltagande av olika intressenter samtav god information mycket tidigt i processen.Innovativa lokala förvaltningsformer bör prövas.Förvaltningen av skyddade områden bör underlätta ettökat nyttjande av områdena för upplevelser,friluftsliv, natur- och kulturturism m.m. Ensatsning på information, skyltning och guidning, somsyftar till att öka tillgängligheten, börgenomföras. , vårda, visa framhålls iskrivelsen som vägledande nyckelord för den framtidaförvaltningen. Övervakning och uppföljning avvärdefull natur bör ses som en del av övervakningenav miljötillståndet. Slutligen ansåg regeringen attuppföljningen av att bevarandemålen upprätthålls ärett eftersatt område som bör förstärkas. Regeringenanförde vidare att, , uppmärksamheten bör riktas på attuppnå de delmål som har lagt fast. För attklara detta krävs att organisationen och verktygenför genomförande av områdesskydd förbättras ochutvecklas, och processen måste effektiviserasytterligare. Genomförandet kommer att präglas av ettmycket stort antal objekt som i sin tur kommer attberöra ett stort antal fastigheter och ännu flerfastighetsägare. Enligt regeringen finns det iallt väsentligt en bra organisation för att klaradetta genomförande. Utskottet delade dennauppfattning (bet. 2001/02:MJU24). Det bör tilläggasatt, vilket framgår av budgetpropositionen för år2003, utgiftsområde 20, eftersom statensskogsinnehav har ökat avsevärt under det gångna åretdet nu finns bättre möjligheter att underlättamarkägarnas efterfrågan på bytesmark.Det ovan anförda innebär att utskottet finnersyftet med motionerna MJ327 (kd), MJ367 (c)yrkandena 1 och 2, MJ392 (c) och N269 (m) yrkande 7i allt väsentligt tillgodosett. Motionerna bör intemedföra någon ytterligare åtgärd.Av utskottets redogörelse ovan framgår attgrundsynen i regeringens naturvårdspolitik är attnaturvården skall omfatta hela landskapet. Endastområdesskydd kommer inte att räcka för attmiljökvalitetsmålen som rör naturvård skall kunnauppnås. För att målen om exempelvis Hav i balanssamt levande kust och skärgård skall kunna uppnåskrävs en lång rad andra åtgärder och insatser. Dettavisar sig i formuleringen av delmålen till de olikamiljökvalitetsmålen som har fastställt.Som utskottet framhöll (bet.2001/02:MJU24) riktas ofta en mängd olikautvecklingsintressen mot kustområden somde är miljömässigt känsliga områden med storabevarandevärden. Det finns därför ett starkt behovav att utvecklingsinsatserna samordnas med skydd ochvarsam skötsel av områdenas unika resurser.