bet · GQ01LU7 · 2003-05-13 00:00:00 — LObiträder därför att en utredning för att se överarbetet med jämställdhet i vårdbolags styrelsertillsätts.Motion L332 tar upp vikten av att både kvinnoroch män finns representerade i bolagsstyrelserutan att yrka på något konkret förslag. LO hållermed motionärerna om att snedvridningen av makteni näringslivet mellan kvinnor och män är ettproblem och biträder därför motionen.Motion L334 vill att alla företag i sinaårsredovisningar ska redovisa hur fördelningen avantal kvinnor respektive män ser ut på ledandeposter i företagen. LO anser att mergenomskinliga system som ger möjlighet attgranska könsfördelningen i företagen kanunderlätta arbetet med att få mer jämställdabolagstyrelser/ledningsgrupper och biträderdärför motionen.Motion A241 yrkande 12 vill att det ska införasjämställdhetsparametrar i årsredovisningen istora och medelstora företag. I likhet medyttrandet till motion L334 menar LO att en ökadtransparens i näringslivet underlättar arbetetför att öka jämställdheten och biträder såledesmotionen.Näringslivets förRegelgranskning (NNR)för Regelgranskning (NNR) haranfört:2002/03:L236 KönskvoteringMotionens innehåll: Tillsätt en utredning meduppgift att ta fram förslag till ändring avaktiebolagslagen innebärande att avvardera könet skall vara representerade ibörsnoterade aktiebolags styrelser samt istatligt och kommunalt ägda aktiebolagsstyrelser.Motionen bygger på att lagstiftning är denbästa lösningen för att öka kvinnorsrepresentation i bolagsstyrelser. I enlighet medförordningarna SFS 1998:1820 samt SFS 1995:1322måste lagstiftaren vid införandet av nyaregleringar först utreda om lagstiftning är denmest ändamålsenliga lösningen. Om en utredningtillsätts bör det därför klart framgå ikommittédirektivet att möjliga alternativ tillreglering måste utredas i en problemanalys.Alternativ till reglering kan vara frivilligalösningar, opinionsbildning, information osv.Om en utredning angående könskvoteringgenomförs är det nödvändigt att enkonsekvensanalys av utredningens förslaggenomförs. I denna konsekvensanalys skallutredaren redogöra för de möjliga alternativentill reglering och för de kostnader ochadministrativa konsekvenser det valda förslagetmedför. I kommittédirektivet skall också angesatt samråd skall ske mednäringslivsrepresentanter redan på ett tidigtstadium i utredningsarbetet. Dessutom börexperter från näringslivet ingå i utredningen.2002/03:L255; 2002/03:L332Motionerna utgår från att jämställdheten ioffentliga verksamheter är mycket bättretillgodosedd än i det privata näringslivet.Syftet med jämställdhetsarbetet bör vara att nåökad jämställdhet i hela samhället och på allaplan, inte bara i bolagsstyrelser eller istyrelser för vårdbolag. Att knyta brist påjämställdhet till vissa driftsformer eller införaeventuella regleringar endast för privatabolagsstyrelser skapar bland annat en snedvridenkonkurrenssituation mellan verksamheter sombedrivs i privata respektive offentligadriftsformer och bidrar sannolikt inte till attjämställdhetsarbetet för samhället i stortfrämjas.Vid eventuell tillsättning av utredning, seresonemanget till motionen angåendekönskvotering.2002/03:L334; 2002/03:A241 Redovisning avkönsfördelning i styrelserNNR hänvisar till sitt yttrande angåendeJustitiedepartementets förslag om redovisning avkönsfördelning i styrelser, vårt Dnr 2002/250 (sebifogad skrivelse).Remiss över promemoria om redovisning avkönsfördelning i företagsledningarI promemorian föreslås att alla aktiebolag iårsredovisningen skall redovisa fördelningenmellan kvinnor och män på balansdagen blandstyrelseledamöter, den verkställande direktörenoch andra personer i företagets ledning. Någondefinition av vad som enligt detta lagförslagsmening skall utgöra företagsledning lämnas ej iförslaget till lagtext. Sammantaget betyder dettaatt cirka 300.000 aktiebolag skall påföras en nyuppgiftsskyldighet. I näringsutskottetsbetänkande /2002:01 framhålls som en viktigfaktor avseende regeringensregelförenklingsarbete: "att nedbringa den tidoch den kostnad som en småföretagare behöverlägga på att uppfylla olika lagar och regler ärenligt utskottets mening, den helt överordnadeuppgiften". NNR konstaterar att den föreslagnanya uppgiftsbördan bara är en i raden av nyttuppgiftslämnande som åläggs företagen.Enligt särskild skrivelse -Riktlinjer för om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor skall göra enkonsekvensanalys av sina förslag. "Vid analysenskall checklistan för särskild konsekvensanalysav reglers effekter för små företag medkommentarer användas".NNR konstaterar att flera av defrågeställningar som enligt checklistan skallbesvaras saknas i promemorians preliminärakonsekvensanalys. Det gäller bl.a. checklistansfrågeställningar: "finns det några alternativalösningar?, går det att kontrollera efterlevnadenav reglerna?, hur kommer reglernas effekter påsmåföretagen att uppmärksammas och granskas?, ochhar samråd som behövs skett med näringslivet ochmyndigheter som särskilt berörs, och vilkasynpunkter av betydelse har kommit fram". Andrafrågeställningar åter är bara delvis besvaradet.ex. vilken tidsåtgång/kostnad de nyauppgiftslämnandet medför för uppgiftslämnaren.Alternativa lösningarNNR finner att förslagsställaren inte har gåttigenom de alternativ som finns vad gäller att tavara på redan existerande information på områdetför att erhålla statistik som kan ge ett rimligtutfall ställt i relation till företagensuppgiftsbörda. Styrelsens ledamöter återfinnsredan hos PRV:s bolagsavdelning i deregistreringsbevis företagen är skyldiga attlämna in. Sammalunda gäller uppgifter om VD ochvice VD samt firmatecknare. De senare oftast VDsamt någon medarbetare i mindre företag. I mindreföretag är därtill företagsledning ofta densammasom ägaren/na. I publika företags "publika"årsredovisningar finns ofta företagsledningeneller delar av densamma namngiven. Genom attanvända sig av existerande uppgifter sominlämnats till staten och de "större företagens"publika" årsredovisningar kan regering ochriksdag skaffa sig en god bild av hurdet ser ut med könsfördelningen iföretagsledningarna i svenska företag utan attålägga företagen ny uppgiftsskyldighet.Går det att kontrollera efterlevnadenEfterlevnaden går bara att delvis kontrollera dåförslagsställaren inte definierat vilkakategorier/personer som skall anses ingå i ettföretags ledning. Det kan enligt NNR inte ansestillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt,något som lagrådet senast uppmärksammat nyligenvad gäller regeringens förslag om att införastatistik i företagens årsredovisningar omsjukfrånvaron. Det bör enligt NNR vara ensjälvklarhet för lagstiftaren att klart ochtydligt definiera vilka uppgifter som enuppgiftslämnare skall lämna in till staten.Samråd med näringslivetEnligt den särskilda checklistan skallkonsekvensanalysen innehålla en beskrivning av desynpunkter som framkommit genom samråd medföreträdare för det organiserade näringslivet.NNR konstaterar att det i den preliminärakonsekvensanalysen saknas uppgifter om med vemman samrått och vilka synpunkter som därvidframkommit. Genom samråd i tidiga skeden avregelgivningsprocessen kan information erhållasom företagens kostnader för den föreslagnaåtgärden och onödig byråkrati ochuppgiftslämnande undvikas.Vilka lönekostnader, andra kostnader ellerresursbelastning i övrigt kan reglerna ledatill?Förslagsställaren räknar med en genomsnittligkostnad på /företag och år () föratt inleverera de nya uppgifterna. Något underlagför hur man kommit fram till denna summaredovisas inte. Sammanlagt skulle företagenskostnader öka med ca 15 miljoner/år för att lämnauppgifter som staten har relativt godtillgång till. Vid 10 minuters merarbete uppgårkostnaden till /år.Stiftelsen Ruter DamStiftelsen har anfört:Stiftelsen avser koncentrera sig på frågan omförslaget om ändring av aktiebolagslageninnebärande att av vardera könet skallvara representerade i börsnoterade aktiebolagsstyrelser samt i statligt och kommunalt ägdaaktiebolags styrelser.Ruter har genomfört en enkätbland 470 kvinnliga chefer som har genomgått vårettåriga chefsutbildning om de önskarlagstiftning om kvotering av kvinnor i styrelser.93,dvs. 439 säger nej till lagstiftningom kvotering.14 dvs. säger ja till lagstiftning omkvotering.17 dvs. säger med tvekan ja tilllagstiftning om kvotering.Ruter Dams uppfattning om kvotering samtförslag:Chefsprogrammet Ruter Dams grunduppfattning äratt vi inte vill lagstifta om kvotering avkvinnliga chefer i börsbolagens styrelser.Istället vill se följande sätt attarbeta på frivillig väg till dess att det ärungefär lika många kvinnor som män bland cheferoch styrelseledamöter:1. I börsföretagen bör man alltid kräva både enkvinnlig och en manlig kandidat till chefsjobboch styrelseposter. Om båda är lika kompetentabör kvinnan väljas.2.3. Ge chefer på alla nivåer i företagen extra rörliglön när de befordrar kvinnliga chefer. fårchefer belöningar för olika typer av resultatekonomiska, kvalitet, miljö eller liknande. RuterDam anser att man kan görasammaledes vad gäller befordran av kvinnligachefer i organisationen.4.5. Genom att andelen kvinnor med "rätt" utbildningoch chefserfarenhet totalt sett ökar i företagenfinns fler kompetenta kvinnor som klarartippjobben på högsta ledande nivå. Med sinanätverk kan kvinnorna identifiera ytterligarekompetens.6.7. Långsiktigt bör målet vara 40/avkvinnor och män på ledande poster och istyrelser, men på frivillig väg - inte genomlagstiftning om kvotering.8.Stiftelsen yrkar avslag på förslagetatt tillsätta en utredning med uppgift att tafram förslag till ändring av aktiebolagslageninnebärande att av vardera könet skallvara representerade i börsnoterade aktiebolagsstyrelser samt i statligt och kommunalt ägdaaktiebolags styrelser.Ruter Dams mål är fler kvinnliga chefer på allanivåer i näringslivet samt offentlig förvaltning.Detsamma gäller på styrelsenivå.Ruter dam önskar att näringslivet på frivilligväg skyndsamt tillsätter fler kvinnliga chefer påexekutiv nivå, inkluderande styrelsenivåer.Stiftelsen KvinnorKanStiftelsen har anfört:2002/03:L236 Könskvotering av m.fl.L255 Kvinnorepresentation i vårdbolags styrelserav och kvinnor i privata bolagsstyrelsen avSylvia och av könsfördelning i styrelser avSiw m. fl. 12 Liberaljämställdhetspolitik av m. fl.Stiftelsen , vars främsta uppgift äratt stärka kvinnors ställning i samhälle ochnäringsliv, deltar aktivt i diskussionen om densneda könsfördelningen i näringslivet och debörsnoterade företagens styrelser.Eftersom vi arbetar för att konkret bidra tillförändringar har vi tagit fram ett förslag tillett omfattande projekt som på ett konstruktivtsätt ska kunna bidra till att får flerkvinnor i de börsnoterade företagens styrelser iframtiden. Syftet är att öka antalet kvinnor somhar erfarenhet av styrelsearbete från störreföretag. Ett flertal undersökningar visar att detfinns en enorm obalans mellan antalet män ochantalet kvinnor som har styrelseerfarenhet frånstörre bolag. Bristen på erfarenheter beror påatt de aldrig fått chansen att skaffa sig dennaerfarenheter.KvinnorKan anser generellt att det bästa sättetatt genomföra förändringar på är att genomopinionsbildade arbete sprida kunskap ochinformation för att få till stånd ett önskatresultat.När det gäller den obalans som råder inäringslivet anser vi dock att man haft så långtid på sig att frivilligt ändra, på denoacceptabla snedfördelningen att andra åtgärdermåste övervägas.Vi ställer oss bakom det förslag som framförtsav vice statsministern och jämställdhetsministerMargareta att ge bolagen en tidsfrist ochom det inte ger något resultat lagstifta för attåstadkomma en nödvändig förändring.Frågan är, som flera av motionärerna påpekar,mångfacetterad. Främst anser vi att landet inteinom något område har råd att avstå denkompetens, de kunskaper och de erfarenheter somhalva befolkningen besitter. Vi blir mer och merövertygade om att jämställdhet också lönar sig.Därför delar vi uppfattningen att detta samtidigtär en demokrati-, jämställdhets- och ekonomisktillväxtfråga. Det är minst sagt märkligt atthälften av kundkretsen inte skulle ha kunskaperoch synpunkter på produkterna värda att ta tillvara. Än allvarligare är att de stora företagensföråldrade ledningsorganisationer sannolikthämmar landets tillväxt.Att allt fler män delar vår uppfattning ingerhopp liksom att det också finns företag inäringslivet som insett att det lönar sig attsatsa på jämställdhet Det är positivt attutredningsdirektiv redan förberetts.KvinnorKan vill tillsist även understrykabetydelsen av att parallellt arbeta för attutveckla chefsutvecklingsprogram ochrekryteringsprocesser så att kvinnliga kandidateri en allt snabbare takt kommer i fråga förstyrelse och ledningsuppdrag.