bet · GQ01NU6 · 2003-03-20 00:00:00 — I en reservation (kd, fp) begärdes ettuttalande av om att regeringen skulleåterkomma med förslag som medför att de extra kostnadersom en etablering av en småskalig elproduktionsanläggninginnebär inte särskilt skall drabba de aktuellanätföretagen. Det är uppenbart att den berördabestämmelsen i ellagen har påtagliga negativa effekter,anförde reservanterna och menade att det faktum attnätägaren och därmed de elanvändare som finns i detaktuella nätområdet får svara för hela den kostnad somregleringen medför innebär en orättvisa för dem som ärboende i dessa regioner. De ansåg det angeläget att detberörda problemet - utan ytterligare fördröjandeutredningsarbete - skulle få en snar lösning.I uppdraget för den tidigare nämnda, tillsattautredningen om fortsatt utveckling av el- ochnaturgasmarknaderna ingår, som redovisats, att kartläggakonsekvenserna av att bestämmelsen om att de småskaligaelproducenterna endast skall betala för den del avnättariffen som motsvarar årlig kostnad för mätning ochrapportering tas bort. I direktiven refereras tillpropositionen om samverkan för en trygg, effektiv ochmiljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143), ivilken regeringen presenterade sin bedömning att gällandebestämmelse om att de småskaliga elproducenterna endastskall betala för den del av nättariffen som motsvararårlig kostnad för mätning och rapportering får vissaeffekter som inte är önskvärda och att den därför bör tasbort eller ändras. Det saknades dock ett tillräckligt välunderbyggt underlag för att bedöma vilka konsekvenserdetta kan få för den småskaliga elproduktionen. Utredarenskall kartlägga konsekvenserna av att ta bort gällandebestämmelse, men han skall även föreslå alternativ tillatt ta bort bestämmelsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar de bedömningar som görs i de här aktuellamotionerna 2002/03:N315 (s) och 2002/03:N301 (m) om att degällande reglerna för de småskaligaelproduktionsanläggningarna, som innebär att dessa endastskall betala den del av nätavgiften som motsvarar denårliga kostnaden för mätning, beräkning och rapportering,kan få icke önskvärda effekter. Regleringen kan medförahögre nättariffer för elkunder i vissa områden och utgöraett hinder för den fortsatta utvecklingen av miljövänligaelproduktionsanläggningar. Det är inte tillfredsställandeatt en bestämmelse som från början var avsedd att främjasmåskalig elproduktion kan få motsatt effekt.I uppdraget för den nyssnämnda utredningen om fortsattutveckling av el- och naturgasmarknaderna ingår, somredovisats, att kartlägga konsekvenserna av att denaktuella bestämmelsen tas bort. Utredaren skall ävenföreslå alternativa lösningar. Med detta får de bådanämnda motionerna anses tillgodosedda och de avstyrksdärmed.Reformering av elmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om enreformering av elmarknaden. Utskottet hänvisartill att en utredning om fortsatt utveckling avel- och naturgasmarknaderna har tillsatts.Jämför reservationerna 14 (v) och 15 (mp).MotionernaI två motioner från förordas att det skalltillsättas en utredning om elmarknaden. I motion2002/03:N297 (mp) föreslås ett tillkännagivande avriksdagen om behovet av en utredning om en reform avelmarknaden. Ett av flera stora problem med den nuvarandeelmarknaden är att konsumenternas incitament till eneffektiv elanvändning blockeras, anför motionärerna. Deanser att elmarknaden är en onaturlig marknad, eftersomtillgång och efterfrågan inte matchas med hjälp av priset.Den nuvarande situationen på marknaden ses som ett arvfrån monopoltiden. I syfte att minska oljeberoendetbyggdes kärnkraften ut så mycket att den förutom att förseindustrin med billig kraft även kunde användas för attvärma villor, säger motionärerna. De påpekar att det nuinte längre finns någon överkapacitet på elmarknaden,varför den måste reformeras. Den verkligakonkurrenshandeln med fysisk el sker på spotmarknaden,anför motionärerna och anser att även konsumenterna måstefå tillgång till denna handel. På spotmarknaden bildas ettjämviktspris som skapar balans mellan produktion ochkonsumtion av fysisk el. För att bilda priset måsteförutom säljbud från producenterna konsumenternassammanlagda vilja att konsumera el vid olika prisnivåerläggas in, vilket skulle kunna göra,menar motionärerna. De konstaterar att i så fall skulle denuvarande elsäljarna inte behövas, och i och med dettaskulle även behovet av att rapportera mätvärden ochleverantörsbyten mellan nätbolagen och säljarna försvinna.Mätningen och avräkningen av konsumenternas leveransskulle endast behöva hanteras av de lokala nätbolagen.Resultatet skulle bli en stor förenkling ocheffektivisering, säger motionärerna. De anser att denföreslagna reformen bör kompletteras med utökad timvismätning och system som sprider information om spotprisettill konsumenterna så att de i ökad omfattning kan styrasin konsumtion utifrån priset. Konsumenter som vill låsapriset på el skall kunna göra det med separataprisförsäkringar, föreslår motionärerna.Prisförsäkringarnas funktion skulle därmed bli att spridainvesteringsrisker på marknaden. En producent som harinvesterat kan sälja prisförsäkringar som motsvarar deninstallerade kapaciteten till ett stort antal konsumenter,varigenom konsumenterna har möjlighet att välja vilkainvesteringar som de vill stödja, t.ex. investeringar igrön el eller effektbesparande åtgärder, anförmotionärerna. De misstänker att avsikten medorganiseringen av den nuvarande elmarknaden är attavskärma konsumenterna från den egentliga konkurrensen påelmarknaden och i stället skapa en oligopolmarknad för attgöra till en europeisk aktör. Det äruppenbart att elmarknaden lider av ett stort systemfel,sägs det.I den andra här aktuella motionen - 2002/03:N298 (mp) -begärs ett tillkännagivande om att en utredning börtillsättas med syfte att förändra elprissättningen iriktning mot rörliga priser och förstärkteffektprissättning. Många miljöproblem hänger samman medden höga energiförbrukningen och för att minskaenergiförbrukningen är ekonomiska styrmedel mycketeffektiva, anför motionärerna. De anser att det inte baraär högre energipriser som är positiva från miljösynpunkt,utan prissättningens utformning är också viktig för attstimulera en effektiv energianvändning. Det är positivtatt konkurrensen på elmarknaden har ökat sedanomregleringen, men upplever många kunder det somett stort problem att den fasta nätavgiften är hög, sägermotionärerna. De påpekar att kunderna inte kan väljanätbolag och genom att det fasta nätpriset utgör en såstor del av det totala elpriset är incitamentet föreffektiv elanvändning inte så stort som ett helt rörligtelpris skulle vara. Elpriserna skulle också behövaförändras i riktning mot mer effektprissättning, ansermotionärerna, med hänvisning till att om det var störreprisskillnad mellan dagar/timmar med stort respektivelitet effektbehov skulle sparande och effektiviseringstimuleras inom hushålls- och företagssektorerna. Enmöjlighet för att åstadkomma detta kan vara att lagstiftaom att alla som levererar el skall förse elkunderna medmätare med kontinuerlig registrering av elförbrukningen,föreslår motionärerna. De menar dock att frågan om enutformning av en utökad effektprissättning behöver utredasinnan beslut kan fattas, varför regeringen bör anmodas atttillsätta en utredning med uppgift att belysa såväl rörligprissättning av el som effektprissättning.Vissa kompletterande uppgifterI samband med behandlingen av den s.k.energimarknadspropositionen (prop. 2001/02:56) våren 2002redovisade direktör , Svenska KraftbörsenAB, i en skrivelse till utskottet, ett förslag tilländring av ellagstiftningen liknande det som förordas iden här aktuella motionen. Det föreslagna systemet hadeföljande beståndsdelar: nätbolagen skall varabalansansvariga för konsumenterna; nätbolagen skallupphandla el på spotmarknaden (i normalfallet motsvarandeden förväntade inmatningen av effekt i nätet); nätbolagenfår endast debitera spotpris för levererad eloch beräknade nätförluster, plus tillägg på nätägarenskostnader; nätbolagen får inte handla med eller säljariskförsäkringar. Vid sidan av handeln med fysisk elföreslås att en helt separat prisförsäkringsmarknad gesmöjlighet att utvecklas. Utskottet tog i det då aktuellabetänkandet (bet. 2001/02:NU9) inte ställning tillförslaget, eftersom det inte fanns något motionsyrkande isaken, utan noterade endast att skrivelsen hade inkommit.Utskottets ställningstagandeDet förslag till reformering av elmarknaden som föreslås imotion 2002/03:N297 (mp) innebär enligt utskottets meningen dramatisk förändring av det gällande regelverket. Attändra elmarknadens regelverk i den utsträckningen finnerutskottet inte rimligt och det måste anses osäkert om detskulle komma att ge de vinster som sägs i motionen. Detskulle bl.a. innebära att nätföretagen hamnar i enmonopolsituation gentemot konsumenterna, varför det inteskulle finnas några direkta incitament att pressa prisernapå börsen. Det skulle heller inte finnas någon möjlighetför elkunderna att byta elleverantör om de inte är nöjdamed sitt elpris.En annan faktor att beakta är att den nuvarandeellagstiftningen är förenlig med . Hur detförslag som läggs fram i motionen förhåller sig i dettaavseende har inte prövats.Utskottet noterar också att i uppdraget för den nyligenbeslutade utredningen om fortsatt utveckling av el- ochnaturgasmarknaderna ingår, som redovisats, att analyseraom det finns tänkbara förbättringar att göra påelmarknaden och naturgasmarknaden och om så är falletföreslå åtgärder för detta. I direktiven sägs attellagstiftningen har förändrats efter avregleringen.Övergångssystemet med leveranskoncession har avskaffats,kravet på timvis mätning för byte av elleverantör hartagits bort och ersatts av ett system som baseras på attelförbrukningen fördelas över tiden enligt enschablonkurva som baseras på förbrukningen i ettnätområde, den s.k. schablonberäkningsreformen. Efteravregleringen har även omfattande strukturförändringarskett på elmarknaden. Antalet elleverantörer har minskatoch flera av de aktörer som vid avregleringen gav sig inpå marknaden har lämnat den igen. Utredaren skallutvärdera elmarknadens funktionssätt med huvudinriktningpå hur strukturförändringarna har påverkat konkurrensen påelmarknaden och även belysa konkurrensen på elmarknaden urett nordiskt och europeiskt perspektiv. Utredaren skalläven föreslå metoder för hur konkurrensen på elmarknadenskall följas upp. I uppdraget ingår också att kartläggahur konkurrensen på elmarknaden övervakas i andra länder.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2002/03:N297 (mp) och 2002/03:N298 (mp), den sistnämnda ihär aktuell del.I den sistnämnda motionen berörs också frågan om fastanätavgifter. Nätverksamhet är en kapitalintensivverksamhet med höga fasta kostnader som inte påverkas avmindre variationer i eldistributionen. Nätavgifterna skallgrundas på kostnader som hör till nätverksamheten och deskall vara kostnadsriktiga. Enligt utskottets meningfaller det sig därför naturligt att en stor del avnätavgiften är fast. I sammanhanget vill utskottetdessutom påpeka att praktiskt taget samtliga nätföretagför närvarande tillämpar en nätavgift som består av bådeen fast och en rörlig del. Den rörliga delen avnätavgiften styrs av konsumentens förbrukning och innebärsåledes ett incitament till effektivare elanvändning.Enligt utskottets mening bör inte statsmakterna gripa ini elmarknaden genom att reglera förhållandet mellan fastaoch rörliga avgifter. Däremot vill utskottet betona viktenav tillsyn av att nätavgifterna ärskäliga. I det sammanhanget har konsumenterna en viktigfunktion att fylla när det gäller att uppmärksammamyndigheten på de fall av avvikelser från skäligheten iavgifter som kan förekomma. Det är också angeläget attmyndigheten agerar snabbt och effektivt i dessa fall.Med detta avstyrks motion 2002/03:N298 (mp) även i förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om inrättandeav ett centrum för vindkraftsinformation. Jämförreservationerna 16 (kd) och 17 (mp).MotionernaI två motioner - 2002/03:N293 (s) och 2002/03:N206 (c) -begärs tillkännagivanden om att det skall inrättas ettnationellt centrum för vindkraftsinformation som börknytas till Högskolan på . är världsledandepå ny teknik för integration av vindkraft i elnätet, sägsdet i den förstnämnda motionen. Högskolan på harinrättat ett centrum för vindkraftsinformation, med syfteatt samordna och utveckla högskolans forskning ochutbildning inom området samt att verka för inrättandet avett nationellt centrum för vindkraftsinformation vidhögskolan, konstaterar motionärerna. De påpekar attVindkraftsutredningen i sitt betänkande Rätt plats förvindkraften (SOU 1999:75) föreslog att ettinformationscentrum för vindkraft skulle inrättas. PåGotland finns drygt 150 vindkraftverk i drift, det bedrivsmycket forskning om vindkraft på och många företagpå arbetar med vindkraftsprojektering, anförmotionärerna. De menar att verksamheten vid det föreslagnacentrumet kan bestå av följande delar: allmän informationoch rådgivning, erfarenhetsåterföring, utredningar ochforskning samt inrättandet av en kunskapsbank. Ettinformationscentrum för vindkraft på kanorganisatoriskt utgöra en del av högskolans avdelning församverkan med näringslivet (Innova), och centrumet bör haen egen finansiering för att inte belasta högskolan, sägermotionärerna.I den andra motionen - 2002/03:N206 (c) - sägs attbehovet av nya kunskaper om vindkraften från tekniska,miljömässiga och ekonomiska utgångspunkter, liksom av attsprida information om dessa aspekter, är mycket stort.Även i denna motion refereras till Vindkraftsutredningensförslag och till de speciella, gynnsamma förutsättningarsom finns för ett centrum för vindkraftsinformation vidHögskolan på . Kommunen är en av få i somgjort en fördjupad översiktsplan för vindkraft, och detfinns en samsyn och en bred uppslutning inom regionen förvindkraften, anför motionären.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag om attinrätta ett centrum för vindkraftsinformation liknande dehär aktuella (bet. 2001/02:NU17).Utskottet redovisade att dåvarande näringsminister hade besvarat en fråga (fr.2001/02:903) av () om att inrätta ettnationellt centrum för vindkraftsinformation på . Isitt svar framhöll statsrådet olika satsningar somregeringen gjorde och avsåg att göra för vindkraften,däribland förslagen i den då aktuella energipolitiskapropositionen (prop. 2001/02:143). Han påpekade samtidigtatt han inte hade möjlighet att ta ställning till ominrättandet av ett nationellt centrum förvindkraftsinformation var aktuellt. Enligt de uppgiftersom utskottet hade inhämtat bereddes då frågan ominrättande av ett nationellt centrum förvindkraftsinformation inom Regeringskansliet.Utskottet såg flera fördelar med att ett sådantinformationscentrum grundas och delade många av de imotionerna framförda synpunkterna. Utan att ta ställning ifrågan ansåg utskottet att är en av de platser sombör övervägas när lokaliseringen av ett eventuelltinformationscentrum diskuteras. Genom att knyta ettinformationscentrum till en högskola kan befintligkompetens tillvaratas på ett effektivt sätt, och vidGotlands högskola finns kompetens på området som skullevara värdefull i detta sammanhang, anförde utskottet. Dåfrågan om inrättande av ett vindkraftscentrum bereddesinom menade emellertid utskottet att ettriksdagsuttalande kunde undvaras.I en reservation (kd) förordades att regeringen skulleöverväga att ge stöd till ett nationellt centrum förvindkraftsinformation på . I en annan reservation(mp) förordades också att ett informationscentrum skulleinrättas, varvid nämndes som etttänkbart alternativ.Enligt uppgift från finns det flerauniversitet och högskolor som har inriktning motvindkraftsområdet. Den bedömning som den dåvarandenäringsministern gjorde om att ett inrättandeav ett nationellt centrum för vindkraftsinformation intevar aktuellt gäller enligt departementet fortfarande.Vidare konstateras att det inte finns några medel tillregeringens förfogande för ett eventuellt inrättande avett centrum för vindkraftsinformation.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan - som också framhölls dålikartade motionsyrkanden behandlades - se flera fördelarmed att ett centrum för vindkraftsinformation inrättas.Utskottet delar också många av de i motionerna framfördasynpunkterna. Som redovisats finns det flerauniversitet och högskolor, förutom Högskolan på ,som bedriver verksamhet med inriktning påvindkraftsområdet. Utskottet ser positivt på en sådanverksamhet. Att skulle göra ett tillkännagivandeav den typ som begärs i motionerna kan utskottet dock inteförorda; de båda här aktuella motionerna avstyrks därmed.Strålningsrisker m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omkunskapsläget rörande strålningsrisker.Remissbehandling av en rapport på området frånElsäkerhetsverket pågår. Jämför reservation 18(fp).Riksdagen bör också avslå motionsyrkanden om rutiner avseendeförlängning av nätkoncession, med hänvisning tillEnergimyndighetens arbete i frågan. Jämförreservation 19 (v, mp).MotionernaI motion 2002/03:N264 (fp) begärs ett tillkännagivande omstrålningsriskerna från kraftledningar. Elsäkerhetsverketfick i uppdrag av regeringen att utreda fråganom strålningsrisker, konstaterar motionärerna. De anseratt det är viktigt att denna utredning nu ger resultat ipraktiken. Mot bakgrund av att det finnsbostadsområden, skolor och daghem som ligger närakraftledningar och där barn vistas under längretid, bör farhågorna om strålningsrisker tas på stortallvar, anför motionärerna.Tillkännagivande i följande två avseenden begärs imotion 2002/03:Bo237 (v): om tydligare bestämmelser vidansökan om förlängning av nätkoncession; omsanktionsmöjligheter mot nätföretag som inte lämnaransökan inom fastställd tid. Om den s.k.försiktighetsprincipen, dvs. att elanläggningar ochbyggnader skall utformas och placeras så att exponeringenför elektromagnetisk strålning begränsas, bör gälla förnyanläggningar så bör den också gälla för befintliga,anför motionären. Eftersom flyttning eller nedgrävning aven befintlig ledning blir en extra kostnad förnätinnehavaren - i de fall en förändring måste ske förekoncessionens utgång - anser motionären att det är rimligtatt kommunerna eller andra som berörs står för en del avkostnaderna. Beträffande förlängd koncession är praxis förnärvarande sådan att om nätföretaget lämnar in enpreliminär ansökan, utan t.ex. miljökonsekvensbeskrivning,innan koncessionen löper ut, så fårkraftledningen fortsätta att användas, säger motionärernaDet finns ett krav att ansökan om ny koncession skalllämnas in innan den gällande går ut. Det har dockvisat sig att bestämmelsen ofta inte efterlevs, hävdarmotionären. Hon anser att lämpliga sanktioner för dem somåsidosätter gällande bestämmelser bör införas.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner liknande de häraktuella (bet. 2001/02:NU9). Utskottet noterade attregeringen - som svar på det tillkännagivande riksdagengjorde om en utredning av åtgärder och metoderför att reducera strålningsriskerna från kraftledningar(bet. 2000/01:NU8) - givit i uppdrag attgenomföra den begärda utredningen och att uppdraget skulleredovisas . Iutredningsuppdraget ingick att ta fram förslag tillincitament för kommuner och kraftbolag för de aktuellaåtgärderna samt en bedömning av kostnaderna föråtgärderna. Utskottet såg positivt på att den begärdautredningen kom till stånd. Mot bakgrund av att det finnsbostadsområden, skolor och daghem som ligger närakraftledningar, där barn vistas ,ansåg utskottet att farhågor om strålningsrisker bör taspå allvar. Utskottet framhöll också vikten av attforskning på det aktuella området drivs vidare.Elsäkerhetsverket redovisade tillregeringen sitt uppdrag i rapporten, Reduktion avmagnetfält från kraftledningar. Utredningen utgår frångällande EU-rekommendationer och tidigare gjordautvärderingar, bl.a. av dåvarande Rådet förarbetslivsforskning () beträffande riskbedömningar. Irapporten från , Elöverkänslighet och hälsorisker avelektriska och magnetiska fält, redovisades att det rådersamstämmighet i de internationella utredningar ochutvärderingar som har genomförts om attdet inte finns tillräckligt vetenskapligtstöd för att lågfrekventa elektriska och magnetiska fältorsakar negativa hälsoeffekter som skulle motiveratvingande exponeringsbegränsande åtgärder. En vissmisstanke finns dock om att förhöjd exponering förmagnetfält kan öka risken för att insjukna i vissa formerav cancer.I genomgås olika strategierför att begränsa eventuella hälsorisker vid exponering förelektriska och magnetiska fält. Vidare redogörs för EU:srekommendationer som bygger på underlag från deninternationella strålskyddsorganisationen (InternationalCommission on Non-Ionizing Radiation Protection, ICNIRP).Bedömningar av ett underorgan tillVärldshälsoorganisationen (forResearch on Cancer, IARC) redovisas och det redogörskortfattat för standarder, regelverk ochförsiktighetsprinciper. IARC har klassificerat extremtlågfrekventa magnetfält som möjligen cancerogena. Ingacancerogena effekter har dock påvisats, varför det finnsbehov av ytterligare forskningsinsatser för att avvisaeller påvisa sådana effekter.Eftersom ett samband mellan kraftledningars magnetfältoch bl.a. leukemi inte kan uteslutas har i SverigeArbetarskyddsstyrelsen, , ,och i samrådutarbetat en s.k. försiktighetsprincip. Denna innebär attom åtgärder som generellt minskar exponeringen kan vidtastill rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt bör deteftersträvas att reducera fält som avviker starkt från vadsom kan anses normalt i den aktuella miljön. När detgäller nya elanläggningar och byggnader bör målet redanvid planeringen vara att utforma och placera dessa så attexponeringen begränsas. Det övergripande syftet medförsiktighetsprincipen är att reduceraexponeringen för magnetfält för att minska risken attmänniskor skadas.I redovisas och diskuterasolika metoder och åtgärder för reduktion av magnetiskafält samt görs olika kostnadsuppskattningar. Vidare görsen genomgång av incitament för kommuner och kraftbolag attvidta åtgärder för att reducera verkan av magnetfält frånkraftledningar. I rapporten föreslås följande:- Tillämpningen av el- respektive miljölagstiftningenmed avseende på hantering av frågor kring elektriska ochmagnetiska fält skall klarläggas, och det bör direkt iellagen respektive anges vilken lag som ärtillämplig.- "För ledningar med högre magnetfält än x (T(mikrotesla( reduceras fälten till minst 0,4 (T. Detta börbeaktas av kraftbolagen vid såväl nya som förnyadekoncessioner.- För ledningar som har högre magnetfält än 0,4 (T menmindre eller lika med x (T bör berörda kommuner ochkraftbolag åläggas att samarbeta för att reducera fältenned till minst 0,4 (T. "avser att genomförastudier av antal boende vid kraftledningar med olikaexponeringsnivåer för att få underlag för förslag tillställningstagande till de olika typer av incitament somredovisas i rapporten.Elsäkerhetsverkets rapport har skickats påremiss. Remisstiden utgår den 1 juni 2003.När det gäller den fråga som tas upp i motion2002/03:Bo237 (v) och som rör hur den tidigare nämndaförsiktighetsprincipen tillämpas för befintliga ledningari samband med förlängning av nätkoncession redovisadeutskottet i betänkande 2001/02:NU9 att enligtgällande bestämmelser (2 kap. 14 och 15 §§ ellagen) skallförlängning av en nätkoncession prövas enligt sammakriterier som gäller för en ansökan om ny nätkoncession.Detta gäller också kravet på miljökonsekvensbeskrivningarsom infördes /99. Detta krav hademedfört bl.a. en stor anhopning av ärenden hosEnergimyndigheten, men myndigheten uppgavs ha kommit tillrätta med de inkörningsproblem som uppstod ochprioriterade att tillse att företagen fullgör sinaskyldigheter och kommer in med ansökan om förlängning avnätkoncession inom föreskriven tid och med rättbeslutsunderlag.