bet · GR01SOU1 · 2003-11-25 00:00:00 — I motion So364 av () framställs ett i stort likalydande yrkande.I motion So475 av och (båda m) begärs tillkännagivande om en förändring avvilka som är berättigade till bilstöd.I motion So622 av och (båda s) begärs tillkännagivande om behovetav en översyn av bilstödet för en mer långsiktiglösning.I motion So609 av och (båda s) begärs tillkännagivande om att vidöversynen av bilstödet beakta 65-årsgränsen.Motionärerna anför att behovet av att leva ettsjälvständigt liv och att ha sociala kontakter inteupphör när man fyller 65 år.AktuelltRegeringen har tillkallat en särskildutredare (dir. 2003:137) med uppgift att göra enöversyn av regler och tillämpning för bilstöd tillpersoner med funktionshinder samt lämna förslag tillett effektivare och förbättrat system för bilstöd.Enligt direktivet skall det nya stödet vara enkeltatt administrera. Vidare skall det möjliggöra godkontroll och innehålla goda förutsättningar föransvarig huvudman att styra kostnaderna. Dessutomskall utredaren i arbetets inledning genomföra enfördjupad studie där kostnader för och nyttan avfärdtjänst respektive bilstöd jämförs och analyserasutifrån ett individ- och samhällsperspektiv.Utredaren skall därefter analysera och överväga- vilka personer som bör omfattas av stödet,-- om bilstödet skall ha någon koppling tillförvärvsarbete eller inte,-- om uppdelningen av bilstödet i grund-,anskaffnings- och anpassningsbidrag ärändamålsenligt samt vilka möjligheter den en-skilde skall ha att välja fordon,-- hur ett system för behovsbedömning avbilanpassningen skall kunna upprättas, vilkenkompetens som bör knytas till detta, vem som börvara huvudman och vem som skall utöva tillsynöver verksamheten,-- förändringar i organisation och ansvarsfördelningför verksamheten,-- om man kan effektivisera och förbättraadministrationen och tillämpningen av stödetgenom att koncentrera handläggning av bil-stödsärenden till ett mindre antal beslutenhetersamt-- övrig reglering av stödet.-Utredaren skall redovisa första delen av uppdraget senast den31 . Uppdraget i övrigt skall redovisassenast den 31 december 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte, som just redovisats, ställa sigbakom förslaget att slå samman anslaget för bilstödtill handikappade med anslaget för bidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation för attdärigenom införa en statlig hjälpmedelsgaranti.Motion So586 (m) yrkande 21 avstyrks därmed.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker motionerna So575(fp) yrkande 2 och Fi240 (fp) yrkande 20 delvis.Utskottet välkomnar att regeringen slutligentillkallat en utredare för att göra en översyn avregler och tillämpning för bilstöd till personer medfunktionshinder samt lämna förslag till etteffektivare och förbättrat system för bilstöd. Defrågor som tas upp i motionerna omfattas avdirektivet. Motionerna So206 (m), So255 (fp), So347(kd), So364 (kd), So475 (m), So609 (s) So622 (s)samt So642 (kd) yrkande 9 är därmed i huvudsaktillgodosedda.Kostnader för statligassistansersättning (16:8)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:8 Kostnaderför statlig assistansersättning. Vidare börriksdagen avslå motioner med förslag tilländringar avseende assistansreformen.Utskottet hänvisar till att regeringen förnärvarande bereder direktiv för en bred,parlamentarisk, översyn av lagen (1993:389)om assistansersättning. Jämför reservation 20(m, fp, kd, c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 10 061 000 000 kranvisas under anslag 16:8 Kostnader för statligassistansersättning.Statlig assistansersättning lämnas tillfunktionshindrade personer som har behov avpersonlig assistans för sin dagliga livsföring underi genomsnitt per vecka.Anslaget disponeras av . Deallmänna försäkringskassorna administrerar ochbeslutar om ersättningen. Frågor om assistanser-sättning regleras i lagen (1993:389) omassistansersättning och i förordningen (1993:1091)om assistansersättning. Rätten gäller för svårtfunktionshindrade personer som inte fyllt ochsom bor i eget boende, eller hos familjeller anhörig. Från och med den 1 januari 2001gäller att personer som beviljatsassistansersättning får behålladenna rätt även därefter.Såväl antalet personer som beviljatsassistansersättning som antalet assistanstimmar harökat kraftigt sedan reformen infördes 1994.Utgiftsökningen beror till största delen på attantalet assistanstimmar per person och vecka ökatväsentligt.Vidare anförs i propositionen (s. 102) attregeringen har för avsikt att tillsätta enparlamentarisk utredning med uppgift se över lagen(1993:389) om assistansersättning. avse hur lagen fungerat i praktiken, äveninnefattande bemötandefrågor, personalförsörjningen,hur den långsiktiga finansieringen kan se ut samtanalysera utgiftsutvecklingen.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till anslaget 16:8Kostnader för statlig assistansersättning för år2004 anvisar utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 22). Motionärernavill återföra det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens första till staten.De anser att rätten till personlig assistent, ävenunder skoltid och vid vistelse på dagcenter, skallåterinföras samt att schabloniseringen avassistansersättningen skall slopas. Rätten tillpersonlig assistans bör också omfattafunktionshindrade i gruppboende. För detta avsättermotionärerna ytterligare samt villåterföra av kommunernaskostnader för de första till staten.I motion So487 av m.fl.(m) begärs tillkännagivande om att det ekonomiskaansvaret för assistansreformen bör återföras tillstaten (yrkande 4). Motionärerna anser att insatseroch stöd till funktionshindrade skall utförasindividuellt. Stödet skall riktas direkt tillenskilda människor och inte gå omvägen överkommunen. Det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens 20 första timmar bör därföråterföras till staten.I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkasatt till anslaget 16:8 Kostnader förstatlig assistansersättning åtgärder anvisar 300miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit(yrkande 20 delvis). Ett yrkande med denna innebördfinns också i motion So575 av andre vice talmannenKerstin m.fl. (fp) yrkande 3.I motion So209 av och ElizabethNyström (båda m) begärs tillkännagivande om att påprov införa en icke schabloniserad assistans-ersättning.Övriga motionerI motion So575 av andre vice talmannen m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om vadsom i motionen anförs om direktiven för utrednings-arbete om assistansverksamhet m.m. (yrkande 4).Motionärerna anför att statligt finansieringsansvaroch kvalitetsförbättring, i den utsträckning detinte täcks av förra beslut, bör beaktas idirektiven för utredningsarbetet.I motion So504 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om attfunktionshindrade skall ha tillgång till personligaassistenter även vid studier (yrkande 31).Motionärerna anser att assistentens insatser behövsför att ge eleven trygghet i att allt kring hanseller hennes person fungerar så bra att övrigakrafter kan användas till att satsa på skolarbeteteller i den pedagogiska leken.I motion Ub391 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att låta vuxenutbildning varaunderlag för rätt till assistent enligt LSS (yrkande20).I motion So614 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om en översyn av regelverket förpersonlig assistans enligt lagen om assistanser-sättning (). Motionärerna lyfter därvid särskiltfram dels assistansersättningens nivå då assistansenutförs av föräldrar eller make, dels personlig assi-stans som vård i livets slutskede.I motion So627 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om personlig assistans.Motionärerna anför att insatser som ges ikommunal regi, t.ex. gruppboenden, ibland skullekunna ersätta personlig assistans och ge högrekvalitet för brukaren. Detta bör tas i beaktande viden översyn av , anförs det.Tidigare behandlingUtskottet behandlade senast motionsyrkanden rörandestatlig assistansersättning i betänkande2002/03:SoU1, vartill hänvisas. Utskottet anförde dåbl.a. följande (s. 68 f.)Utskottet står fast vid bedömningen attassistansreformen har inneburit ökad valfrihet,större inflytande och bättre livskvalitet förmånga svårt funktionshindrade personer. Lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) syftar till att främjajämlika levnadsvillkor och full delaktighet isamhällslivet för de personer som omfattas av la-gen. Målen för verksamheten skall vara att denenskilde får möjlighet att leva som andra trotssitt funktionshinder (5 § LSS). Såväl antaletpersoner som beviljats assistansersättning somantalet assistanstimmar har ökat kraftigt sedanreformen infördes . Utskottet noterar attregeringen räknar med en fortsatt ökningframöver. - - -Utskottet anser att tiden nu är mogen för enkartläggning och analys av hur tillämpningen serut vad gäller makars och sambors gemensammaansvar för hem och hushåll när den ene ärfunktionshindrad och har rätt till personligassistans. Det behövs också en kartläggning ochanalys av hur barns rätt till personlig assistansutvecklats i tillämpningen. Regeringen böråterkomma till med en redovisning avresultaten i dessa båda avseenden samt om detbehövs även med förslag till åtgärder.Utskottet anser det också angeläget att belysasituationen för psykiskt funktionshindrade. 1995års psykiatrireform syftade till att förbättrapsykiskt funktionshindrade personers situation isamhället genom att bl.a. stimulera utbyggnadenav bostäder och utveckla dagliga verksamheter.Genom reformen tydliggjordes kommunernas ansvarför boende, sysselsättning, m.m. för gruppenpsykiskt funktionshindrade. Utskottet står fastvid sin bedömning att psykiatrireformen varit ihuvudsak positiv för psykiskt funktionshindradepersoner. Enligt 5 kap. 7 § socialtjänstlagen(2001:453) skall socialnämnden verka för attmänniskor som av fysiska, psykiska eller andraskäl möter betydande svårigheter i sin livsföringfår möjlighet att delta i samhällets gemenskapoch att leva som andra. skall bl.a.medverka till att den enskilde får en meningsfullsysselsättning.Utskottet anser att det finns skäl att nukartlägga och analysera hur psykisktfunktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses.Utskottet anser det också värdefullt attkartlägga och analysera huruvida psykisktfunktionshindrade får daglig verksamhet enligtlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Regeringen bör, även i dessabåda avseenden, återkomma till med enredovisning av resultaten och med förslag tillåtgärder.Med delvis bifall till ett antal motioner föreslogutskottet att skulle ge regeringen tillkänna vad som anförts ovan. Vidare avstyrkte utskottet bifall tillett antal motioner rörande bl.a. statligtkostnadsansvar för assistansersättningen. Även därföljde utskottet (res. m, fp, kd och c).Utskottet har därefter i betänkande 2002/03:SoU19Översyn av lagen (1993:389) om assistansersättningföreslagit att regeringen skall ges tillkänna att utskottet anser att tiden nu är mogen fören bred översyn av lagen (1993:389) om assi-stansersättning (). Utskottet ansåg attöversynen bl.a. skall avse hur lagen har fungerat ipraktiken, även innefattande bemötandefrågor,personalförsörjningen och hur den långsiktigafinansieringen skall se ut. Det uttalades vidare somutskottets mening att översynen skall göras av enparlamentarisk utredning (s.y. m, fp, kd, och c).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2002/03:193) .Utskottets ställningstagandeUtskottet finner den föreslagna medelsanvisningenväl avvägd och ställer sig inte bakom motionsförslagom bl.a. att överföra det ekonomiska kostnadsan-svaret för de 20 första timmarna till staten.Utskottet tillstyrker därmed den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker motionerna So209(m), So487 (m) yrkande 4, So575 (fp) yrkande 3 So586(m) yrkande 22 och Fi240 (fp) yrkande 20 delvis.Utskottet har erfarit att regeringen, mot bakgrundav utskottets initiativ och riksdagenstillkännagivande (2002/03:SoU19, rskr. 2002/03:193),bereder direktiven för en bred,parlamentarisk, översyn av lagen (1993:389) omassistansersättning. Något ytterligare initiativfrån sida behövs inte. Motionerna, So504(fp) yrkande 31, So575 (fp) yrkande 4, So614 (s),So627 (s) samt Ub391 (c) yrkande 20 avstyrks.Handikappombudsmannen (16:10)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:10Handikappombudsmannen. bör därmedavslå ett motionsyrkande om att inte anvisamedel till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 18 682 000 kranvisas under anslag 16:10 () har till uppgift attbevaka frågor som angår funktionshindrade personersrättigheter och intressen. HO skall arbeta meduppföljning och utvärdering och kan ge enskilda stödoch hjälp att få sina rättigheter och intressentillgodosedda. En viktig del i HO:s arbete är att iSverige bevaka efterlevnaden av FN:s standardreglerom delaktighet och jämlikhet för personer medfunktionshinder. HO har också i uppgift att bevakalagen (1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av funktionshinder och lagen(2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan samt lagen (2003:307) om förbud motdiskriminering. HO kan även föra talan i domstol förenskilda som anser sig diskriminerade.Genom den nya lagen (2003:307) om förbud motdiskriminering har skyddet mot diskriminering avfunktionshindrade utvidgats till att gälla nya sam-hällsområden, t.ex. arbetsmarknadspolitiskverksamhet, start eller bedrivande avnäringsverksamhet, yrkesutövning samt yrkesmässigttillhandahållande av varor, tjänster och bostäder.För dessa ändamål förstärks Handikappombudsmannensanslag med i enlighet medförslag på tilläggsbudget samt med 1,5 miljonerkronor och med 1 miljonkronor.Motion med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att avslår förslaget att för år2004 anvisa medel till anslag 16:10 Handikappom-budsmannen (yrkande 23). I samband med riksdagensbehandling av diskrimineringslagarna framfördemotionärerna förslaget att slå ihop flera olikaombudsmannaverksamheter, varav handikappombudsmannenvar en, till en enda myndighet. Motionärernavidhåller denna ståndpunkt och anser att medel samlad ombudsmannamyndighet bör anvisas underutgiftsområde 14. Således bör något anslag tillhandikappombudsmannen inte tilldelas underutgiftsområde 9.Tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade ett likalydande yrkande vidfjolårets budgetbehandling, betänkande 2002/03:SoU1.Utskottet konstaterade att den parlamentariskakommitté som bl.a. har till uppdrag att överväga eneventuell sammanslagning av uppgifter ochansvarsområden för de olika ombudsmännen och över-väga en eventuell sammanslagning av dessa skallredovisa resultatet av sitt arbete senast den 1december 2004. Utskottet ansåg att kommitténsförslag borde avvaktas. Den föreslagnamedelsanvisningen tillstyrktes och motionsyrkandetavstyrktes.Från har inhämtats att denovan beskrivna parlamentariska kommittén harerhållit tilläggsdirektiv omfattande nya arbetsupp-gifter och att i samband därmed tiden för näruppdraget skall redovisas har flyttats fram till den1 (dir. 2003:69).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att den parlamentariskakommitténs arbete bör avvaktas. Utskottettillstyrker den föreslagna medelsanvisningen ochavstyrker motion So586 (m) yrkande 23.ingav anslagsnivå för 2004-2006, förstöd till handikappadebildningsstödBostadsstöd till funktionshindrade (16:11,förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 16:11 Bostadsstöd tillfunktionshindrade.Motion med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att i enlighet med vad somanförs i motionen till utgiftsområde 9 för år 2004anvisar ett nytt anslag, 16:11 Bostadsstöd tillfunktionshindrade, om (yrkande24). För att undvika ett ökat socialbidragsberoendeför funktionshindrade och för att underlätta förkommunerna ekonomiskt anser motionärerna att ettsärskilt bostadsstöd för funktionshindrade börinrättas.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat likalydande yrkanden vidbudgetbehandlingen , senast ibetänkande 2002/03:SoU1. Utskottet har intefunnit skäl att föreslå ett nytt anslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning ochfinner inte skäl att föreslå ett nytt anslag. MotionSo586 (m) yrkande 24 avstyrks.Hjälpmedelsgaranti (16:12, förslagtill nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 16:12 Hjälpmedelsgaranti. Vidare börriksdagen avslå ett motionsyrkande om attutreda införandet av en hjälpmedelsgaranti.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att i enlighet med vad somanförs i motionen till utgiftsområde 9 för år 2004anvisar ett nytt anslag, 16:12 Hjälpmedelsgaranti,om (yrkande 25). Som tidigareredovisats vill motionärerna slå samman resursernaunder anslag 16:6 Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation och 16:7 Bilstöd tillhandikappade till ett nytt stöd - enhjälpmedelsgaranti.I motion So487 av m.fl.(m) begärs att regeringen lägger fram förslag om attutreda införandet av en hjälpmedelsgaranti (yrkande3). Motionärerna anför att kostnaden för enhjälpmedelsgaranti kommer att kräva ytterligareresurser och att den bör byggas ut stegvis. Den kon-kreta utformningen av hjälpmedelsgarantin bör bliföremål för en särskild utredning där noggrannaanalyser och avvägningar görs. Inte minst är det,enligt motionärerna, problematiskt att det saknassammanhållna genomgångar av hjälpmedelsverksamheten,vilken är spridd på många huvudmän.Tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade senast en motion med begäran omatt slå ihop anslaget Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation och anslaget Bilstöd förhandikappade till ett nytt anslag,Hjälpmedelsgaranti, i betänkande 2002/03: SoU1 (s.72 f.). Utskottet vidhöll sin tidigare ståndpunktoch avstyrkte motionen. Den tidigare ståndpunkteninnefattar att det inte finns realistiska förut-sättningar för en hjälpmedelsgaranti. Utskottet hari samband med behandling av motionsyrkanden om enhjälpmedelsgaranti, samma betänkande som ovan, ävenhänvisat till att regeringen tillkallat en särskildutredare för att analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet (dir. 2001:81). Utredaren hardärefter erhållit tilläggsdirektiv om att även seöver det nuvarande systemet för arbetshjälpmedel(dir. 2002:20).Från har inhämtats attutredaren på hjälpmedelsområdet har erhållitförlängd tid till att redovisa sittuppdrag (dir. 2003:111).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt ochavstyrker därmed förslaget att slå ihop anslagetBidrag till utrustning för elektronisk kommunikationoch anslaget Bilstöd för handikappade till ett nyttanslag för en statlig hjälpmedelsgaranti. MotionSo586 (m) yrkande 25 avstyrks således.Utskottet erinrar om att en särskild utredare hari uppdrag att analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder.Uppdraget skall redovisas senast den 15 juni 2004.Riksdagen bör inte föregripa kommande förslag påområdet. Motion So487 (m) yrkande 3 avstyrks därför.Tillgänglighetsreform (16:13,förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 16:13 Tillgänglighetsreform.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkasatt till anslag 16:13Tillgänglighetsreform anvisar (yrkande 20 delvis).Ett yrkande med denna innebörd finns också i motionSo575 av andre vice talmannen . (fp) yrkande 1.Tidigare behandlingUtskottet behandlade likalydande motioner ibetänkande 2002/03:SoU1. Utskottet anförde dåföljande (s. 75):Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning attinsatser behövs för att förbättratillgängligheten i vardagsmiljön och attutvecklingen mot en bättre tillgänglighet föralla måste påskyndas. Utskottet vill dock än engång understryka att ansvars- ochfinansieringsprincipen ligger fast. Utskottet kandärmed inte ställa sig bakom förslaget om attinrätta ett särskilt anslag för entillgänglighetsreform. Motionerna - - - avstyrks.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte ändrat uppfattning vad beträffarfrågan om att inrätta ett särskilt anslag för entillgänglighetsreform. Motionerna So575 (fp) yrkande1 och Fi240 (fp) yrkande 20 delvis avstyrks därför.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisning till 16:9Statens utbildningsstöd harinte mött någon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelstilldelningen. Utskottet tillstyrker de sniv2004-2006, förPolitikområde ÄldrepolitikStimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken (17:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken. bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 29 946 000 kranvisas under anslag 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att för ramanslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitikeningå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 10 000 000kr efter 2004.Anslaget omfattar vissa insatser inom äldreområdeti enlighet med beslut med anledning avregeringens proposition Nationell handlingsplan föräldrepolitiken (prop. 1997/98:113). Från och med år2001 omfattar anslaget även bidrag tillpensionärsorganisationerna.Handlingsplanen genomfördes under perioden1999-2001. Bland annat beviljades stimulansbidragför uppbyggnad och utveckling av 15 regionalaforsknings- och utvecklingscentrum. Därefter harytterligare tre FoU-centrum etablerats. Fortsattstöd utgår till verksamheten med 20miljoner kronor per år.I samband med behandling av dennationella handlingsplanen för äldrepolitikenbeslutades att bidrag skulle utgå för utveckling avlongitudinella områdesdatabaser. Satsningen syftartill att beskriva och över tiden följa de äldreshälsa, funktionsförmåga och behov av vård ochomsorg. Fyra huvudmän har beviljats medel föruppbyggnad av longitudinella databaser.I budgetpropositionen framhålls att en effektivtillsyn är viktig för att snabbt kunna uppmärksammaoch påpeka brister inom äldreomsorgen samt för attkunna bidra till kunskaps- och metodutveckling inomområdet. Det är också angeläget att tillsynens rolloch innehåll utvecklas i takt med förändrade kravoch behov. Regeringen påpekar att tillsynen nyligenhar förstärkts genom att medel ()har utgått till länsstyrelserna för anställning avuppemot 100 äldreskyddsombud. Medel har ocksåtillförts tillsyn. Regeringen avseratt medverka till en fortsatt utveckling avtillsynen. Det är bl.a. angeläget att samarbetetmellan de båda tillsynsmyndigheterna ytterligare kanutvecklas.Regeringen anför vidare att kvaliteten inomäldreomsorgen systematiskt och fortlöpande måsteutvecklas och säkras. Regeringen har inom ramen förden nationella handlingsplanen för hälso- ochsjukvården gett i uppdrag attutveckla metoder och system förinformationsöverföring mellan huvudmännen samtbättre verksamhetsuppföljning inom vården. Arbetetskall bedrivas i samverkan med Landstingsförbundetoch . Syftet är att åstad-komma en mer allsidig och tillförlitlig beskrivningav vården och omsorgen om äldre. Regeringen anseratt det är angeläget att normeranderoll tydliggörs och stärks och har därför beslutatatt myndigheten skall utveckla sin normering inomområden där det finns behov av statlig vägledning.I propositionen redovisas en rad åtgärder somregeringen har initierat för att få underlag förfortsatta åtgärder när det gäller brister ochtillkortakommanden inom vård och omsorg om äldre (s.123 f.).