bet · GQ01SKU11 · 2003-03-25 00:00:00 — Skattesystemet måste varakonsekvent och rättvist men det bör inte vara såbelastande att industrin förlorar konkurrenskraft.Det svenska energiskattesystemet är extremt komplextoch svåröverblickbart och fungerar till synesgodtyckligt genom en mängd särregler, undantag ochnedsättningar. Vi anser att det är dags att ta etthelhetsgrepp på energiskatterna, och enenergiskatteutredning bör presentera ett uthålligtskattesystem där goda miljöegenskaper, högenergieffektivitet och verkningsgrad videlproduktionen premieras medan produktion baserad påfossila bränslen beläggs med styrande miljöavgifter.Regeringen bör vidare utreda hur den skatteväxlingriksdagen beslutat om kan fullföljas utan att deregionala skillnaderna ökar.Kristdemokraterna har länge drivit kravet att EUskall vara mer handlingskraftigt på miljöområdet,eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvud-uppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen voreatt fatta beslut om miljöavgifter med kvalificeradmajoritet. har det till följd av ett fåtalländers blockering varit omöjligt att driva igenomt.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter.Dessvärre har den konsekventmotsatt sig en förändring, med hänvisning till attskattefrågor är en nationell angelägenhet. Vi anseratt miljöfrågor är gränsöverskridande problem sombör hanteras i ett internationellt sammanhang. Detkrävs gemensamma europeiska åtgärder för att sänkakoldioxidutsläppen, och ett effektivt sådant medelvore att lagstifta om miniminivå för miljöavgifter.EU-länderna måste leva upp till Kyotoprotokolletom klimatförändringar genom kraftfulla insatser påhemmaplan, i synnerhet en ökad samordning påenergiområdet. Det behövs också en internationellöverenskommelse om miljöavgifter på transporter,vilken även bör inkludera flygbränsle.Kristdemokraterna anser att effektskatten påkärnkraftverk, liksom andra konkurrenssnedvridandeproduktionsskatter, bör avvecklas eller ersättas meden konsumtionsskatt. Effektskatten riskerar att görakärnkraftsproducerad el olönsam och leda till ökadimport av fossilbaserad elproduktion. bör pröva effektskatten ur ettekonomiskt och miljömässigt perspektiv varvid hänsynbör tas till internationell konkurrens.Regeringen bör genom förhandlingar med ochandra kraftproducerande länder skapa möjlighet attlägga en miljöavgift på importerad kolkraft.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.4. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om energibeskattning,allmänt. Därmed bifaller motionerna2002/03:Fi286 yrkande 24, 2002/03:MJ428 yrkande 13,2002/03:U326 yrkande 9, 2002/03:Sk404, 2002/03:Sk408och 2002/03:Sk413 samt avslår motionerna2002/03:Sk204, 2002/03:Sk252, 2002/03:Sk266,2002/03:Sk268, 2002/03:Sk269, 2002/03:Sk288,2002/03:Sk335, 2002/03:Sk370, 2002/03: Sk400,2002/03:Sk417 yrkandena 7 och 25, 2002/03:N262yrkandena 1 och 3, 2002/03:N271 yrkande 2,2002/03:N301 yrkande 10, 2002/03:N390 yrkandena 4-6,16 och 17, 2002/03:U239 yrkande 6, 2002/03:U324yrkande 14 och 2002/03:MJ315 yrkande 3.StällningstagandeCenterpartiet anser att ekonomiska styrmedel kanvara effektiva för att komma till rätta medmiljöproblem. Väl utformade låser de inteutvecklingen vid vissa tekniska lösningar ellermiljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet ochutveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön ocheffektivisera resursanvändningen genom ständigaförbättringar.Ekonomiska styrmedel som t.ex. skatter ochavgifter ger som en sidoeffekt inkomster tillstatskassan. Det innebär att staten kan sänka andraskatter och avgifter som är störande församhällsekonomin. Grön skatteväxling innebär sänktskatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöringoch användning av ändliga naturresurser. Vi vill seen äkta grön skatteväxling i , vilketförutsätter raka rör mellan höjda miljöskatter ochsänkta arbetsgivaravgifter. Regeringen bör utredahur skatteväxlingen kan fullföljas utan att deregionala skillnaderna ökar.Avsikten med koldioxidskatten har varit att denskall stå i proportion till de faktiskakoldioxidutsläppen från respektive bränsle ochdrivmedel. Mängden bildad koldioxid är ju direktberoende av andelen kolatomer i bränslet. Redan närkoldioxidskatten infördes bestämdes den någotschablonartat för olika typer av bränslen. Vid deårliga justeringarna har skillnaderna av olika skälförstärkts fram till att vi har en relativtsvag koppling mellan verkligt kolinnehåll ochkoldioxidskatt. Vid den senaste budgetpropositionenförstärk-tes missförhållandet ytterligare.Centerpartiet anser att koldioxidskatten börjusteras så att den åter blir strikt proportionellmot kolinnehållet i de olika bränslena. Omnödvändigt bör energiskatten justeras så att desamlade intäkterna från punktskatterna på bränslenblir oförändrade.Ett väl fungerande system för handel medutsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt änlaborerande med skattesatser, användamarknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Handelmed utsläppsrättigheter berör dock inte allaområden, varför skatteväxling är ett brainstrument för att minska miljöförstöring ochanvändning av ändliga naturresurser. Skatteväxlingenmåste vara utformad på ett sätt som gör att enframtida handel med utsläppsrättigheter underlättas.Det har regeringen och samarbetspartierna inteklarat av. I stället förstärker man den befintligaskillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll ochindustri.Centern anser att en koldioxidskatt inom EU skullekunna utgöra ett värdefullt komplement till handelmed utsläppsrättigheter eller vara en alternativlösning så länge det inte finns ett effektivt systemför handel med utsläppsrättigheter. Det är viktigtatt inte koldioxidskatten får utgöra något hinderför länder som vill gå före och ha en högre skatt påkoldioxid. Vi föreslår att skatten utformas som ettminimikrav, men som inte ligger så lågt att den intehar styrverkan.EU saknar fortfarande tänder på viktiga delar avmiljöområdet. Möjligheten att fatta beslut omgemensamma miljöskatter kräver enhälligt beslut irådet, vilket visat sig vara ettoöverstigligt hinder. anser att enstarkare miljöpolitik kräver att majoritetsbeslutanvänds om miljöskatter.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.5. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om energibeskattning,allmänt. Därmed bifaller motionerna2002/03:Sk404, 2002/03:Sk408 och 2002/03:U324yrkande 14 samt avslår motionerna 2002/03:Sk204,2002/03:Sk252, 2002/03:Sk266, 2002/03:Sk268,2002/03:Sk269, 2002/03:Sk288, 2002/03:Sk335,2002/03:Sk370, 2002/03: Sk400, 2002/03:Sk413,2002/03:Sk417 yrkandena 7 och 25, 2002/03:Fi286yrkande 24, 2002/03:N262 yrkandena 1 och 3,2002/03:N271 yrkande 2, 2002/03:N301 yrkande 10,2002/03:N390 yrkandena 4-6, 16 och 17, 2002/03:U239yrkande 6, 2002/03:U326 yrkande 9, 2002/03:MJ315yrkande 3 och 2002/03:MJ428 yrkande 13.StällningstagandeMiljöpartiet anser att klimatfrågan är vår tidsstörsta globala miljöfråga. I då världen hargjort sig beroende av fossila bränslen för sinenergiförsörjning är ett handlingsinriktatinternationellt samarbete nödvändigt för att minskautsläppen av växthusgaser. I det internationellamiljöarbetet räcker det inte med att ställa upp mål.Det behövs också gemensamma styrmedel.Klimatkommittén har visat att ekonomiska styrmedelär det mest kostnadseffektiva sättet att få nedutsläppen av växthusgaser.Inom EU diskuteras just nu ett gemensamt systemmed handel med utsläppsrättigheter för energi- ochindustrisektorerna. Men det är än så länge oklarthur verkningsfullt systemet kommer att bli.En koldioxidskatt inom EU skulle kunna utgöra ettvärdefullt komplement till handel medutsläppsrättigheter eller vara en alternativ lösningså länge det inte finns ett effektivt system förhandel med utsläppsrättigheter. Det är viktigt attinte koldioxidskatten blir ett hinder för länder somvill gå före och ha en högre skatt på koldioxid. Viföreslår att skatten utformas som ett minimikrav,dock inte så lågt att det inte har någon styrverkan,och att intäkterna tillfaller de enskildamedlemsländerna.Avsikten med koldioxidskatten har varit att denskall stå i proportion till de faktiskakoldioxidutsläppen från respektive bränsle ochdrivmedel. Mängden bildad koldioxid är ju direktberoende av andelen kolatomer i bränslet. Redan närkoldioxidskatten infördes bestämdes den någotschablonartat för olika typer av bränslen. Vid deårliga justeringarna har skillnaderna av olika skälförstärkts fram till att vi har en relativtsvag koppling mellan verkligt kolinnehåll ochkoldioxidskatt. Vid den senaste budgetpropositionenförstärktes missförhållandet ytterligare dåkoldioxidskatten höjdes på bensin, diesel ocheldningsolja men däremot inte på naturgas och gasol.Miljöpartiet anser att koldioxidskatten bör justerasså att den åter blir strikt proportionell motkolinnehållet i de olika bränslena. Om nödvändigtbör energiskatten justeras liksom eventuellt nyafiskala skattekomponenter införas så att de samladeintäkterna från punktskatterna på bränslen bliroförändrade.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.6. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö-och energiskatter (punkt 2) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om jordbrukets ochträdgårdsnäringens miljö- och energibeskattning.Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ268yrkande 6, 2002/03: N304 yrkande 5 och 2002/03:Sk260yrkande 2 samt avslår motionerna 2002/03:Sk316,2002/03:Sk332, 2002/03:Sk347 yrkande 1,2002/03:MJ314 yrkande 1, 2002/03:MJ424 yrkandena 3och 21, 2002/03:MJ429 yrkandena 2 och 5 samt2002/03:MJ489 yrkande 5.StällningstagandeSvenska produktionsskatter är negativakonkurrensfaktorer som belastar trädgårdsföretagen ilångt högre grad än i konkurrentländerna. Det ärbeklagligt att regeringen i den senastebudgetpropositionen inte presenterade ett förslag omen sänkning av dieselskatten på jordbruketsarbetsmaskiner. Moderata samlingspartiet anser attjord- och skogsbrukets samt trädgårdsnäringensproduktionsskatter, såsom på diesel ochhandelsgödsel, måste ses i ett gemensamt sammanhangdär även beskattningen av växthusodlingens fossilabränsleanvändning ingår och stäms av efterkonkurrenssituationen. Genom att under en följd avår hänvisa till pågående utredningar låter reger-ingen den snedvridna konkurrensen tära pånäringarnas ekonomi och lönsamhet. Den arealanäringen består till stor del av familjeägda jord-och skogsbruksföretag. Det saknas rimligamöjligheter till generationsväxlingar, vilket ärnödvändigt om företagen skall kunna bestå. För attkomma till rätta med problematiken fordrasförändringar i skattelagstiftningen om reavinsteroch om arv och gåva.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.7. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö-och energiskatter (punkt 2) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om jordbrukets ochträdgårdsnäringens miljö- och energiskatter. Därmedbifaller motionerna 2002/03:MJ424yrkandena 3 och 21 och 2002/03:Sk347 yrkande 1 samtavslår motionerna 2002/03:Sk260 yrkande 2,2002/03:Sk316, 2002/03:Sk332, 2002/03:N304 yrkande5, 2002/03:MJ268 yrkande 6, 2002/03:MJ314 yrkande 1,2002/03:MJ429 yrkandena 2 och 5 samt 2002/03:MJ489yrkande 5.StällningstagandeKristdemokraternas jordbrukspolitik syftar tilluthållig användning av åkermarken förlivsmedelsproduktion med hög kvalitet. Enförutsättning för att jordbruket skall finnaskvar som basnäring i hela landet är att kon-kurrensvillkoren är desamma som omvärldens.Sverige måste inom EU hårt driva frågan omharmonisering av skatter och avgifter som drabbarjordbruket. På annat sätt kan inte likakonkurrensvillkor skapas. De svenska bönderna bärpå en extra skatteryggsäck bl.a. i form av högadieselskatter som måste lyftas av så attlantbruksföretagen kan konkurrera på lika villkormed omvärlden. kräver attregeringen infriar löftet om att sänka skatten pådiesel. Jordbrukssektorn får i vårtbudgetalternativ en dryg miljard mer änvad regeringen föreslagit.Kristdemokraterna har även tidigare ställt krav påatt koldioxidskatten för växthusodlingen skallavvecklas eller reduceras i nivå medkonkurrentländernas beskattning i avvaktan på attett enhetligt system kan läggas fast i EU. I detsammanhanget har vi också ställt krav på att 0,8-procentsregeln avvecklas för växthusodlingens del.Vår kritik mot 0,8-procentsregeln gäller förutom attden ger väsentligt högre koldioxidskatt än ikonkurrentländerna även att den skapar uppenbartskeva konkurrensförhållanden internt inom densvenska växthusodlingen. Genom kopplingen tillmineraloljedirektivet missgynnas växthusföretag medoljeuppvärmning i förhållande till företag mednaturgasuppvärmning.Införandet av 0,8-procentsregeln innebar också iett slag att ett antal företag inom växthusodlingenmed höga omsättningsvärden drabbades av högrekoldioxidskatt än i tidigare nedsättningssystem. Enannan allvarlig invändning mot det nuvarandesystemet är att det straffar företag som spararenergi eller utnyttjar alternativ till fossilaenergikällor.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.8. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö-och energiskatter (punkt 2) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om jordbrukets ochträdgårdsnäringens miljö- och energiskatter. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ314 yrkande 1och avslår motionerna 2002/03:Sk260 yrkande 2,2002/03:Sk316, 2002/03:Sk332, 2002/03:Sk347 yrkande1, 2002/03:N304 yrkande 5, 2002/03:MJ268 yrkande 6,2002/03:MJ424 yrkandena 3 och 21, 2002/03:MJ429yrkandena 2 och 5 samt 2002/03:MJ489 yrkande 5.StällningstagandeCenterpartiet anser att om svenska lantbrukare skallkunna producera livsmedel till rimliga priser måstede få lika villkor som lantbrukare i övriga EU. Denuvarande höga skatterna och avgifterna gör att detsvenska jordbruket konkurreras ut. Enligt ärdet därför rimligt att· dieselskatten sänks till jämförbar EU-nivå förjord- och skogsbrukets maskiner,· kväveskatten på handelsgödsel slopas, enklare regler och minskad byråkrati införs, gränsen på slopas för att få tillbakaskatten på el- och eldningsolja, arbetsgivaravgifterna sänks, samma socialförsäkringar för egenföretagare somför anställda införs, EU-ersättningarna betalas ut senast den 30november,generationsväxlingar underlättas för företagare.Lönsamheten i svenskt jordbruk är helt otillräckligsett utifrån investeringsbehov men även iförhållande till en rimlig ersättning för brukarnaseget arbete och eget kapital. För att ge svensktjordbruk likvärdiga konkurrensvillkor, framtidstrooch möjlighet att delta i omställningen mot ettekologiskt hållbart samhälle måste ovannämndaåtgärder vidtas snarast.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.9. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö-och energiskatter (punkt 2) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om jordbrukets ochträdgårdsnäringens miljö- och energiskatter. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ489 yrkande 5och avslår motionerna 2002/03:Sk260 yrkande 2,2002/03:Sk316, 2002/03:Sk332, 2002/03: Sk347 yrkande1, 2002/03:N304 yrkande 5, 2002/03:MJ268 yrkande 6,2002/03:MJ314 yrkande 1, 2002/03:MJ424 yrkandena 3och 21 samt 2002/03:MJ429 yrkandena 2 och 5.StällningstagandeSverige svarar för av kvävebelastningeni . Med tanke på att vi bara har avbefolkningen i tillrinningsområde betyderdet att utsläpp per invånare är betydligthögre än genomsnittet runt . Av tillförselnav kväve till havet från människors aktiviteter iSverige kommer från jordbruket. Ökningensedan 1970-talet kommer framför allt från jordbruketoch trafiken.Miljöpartiet anser att kvävebelastningen frånjordbruket måste minskas kraftigt genom en radåtgärder. Vi vill bl.a. höja miljöavgiften påkonstgödsel. är det mer lönsamt för bonden attanvända konstgödning än naturgödsel. Detta trots attdet finns naturgödsel i överskott på gårdar somendast håller djur.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.10. Åkerinäringen (punkt 3) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om åkerinäringen. Därmedbifaller motionerna 2002/03: Sk222 och2002/03:Sk260 yrkande 1, bifaller delvis motion2002/03:Sk383 yrkande 10 samt avslår motionerna2002/03:Sk329 och 2002/03:Sk414 yrkande 2.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att situationen föråkerinäringen i vårt land är alarmerande. Vi anseratt skatten på diesel måste sänkas. De redan högakostnaderna för företagen ökade i samband med attregeringen tillsammans med ochMiljöpartiet höjde dieselskatten.Kostnaderna för svenska åkerier ligger cirka20 % över konkurrentländernas, och den högadrivmedelsbeskattningen riskerar kort sagt att drivasvenska arbetstillfällen utomlands, antingen via enutflaggning av svenska åkerier eller genom attutländska åkerier tar jobben.Även för miljön har dieselskatten negativakonsekvenser. tankas utländska lastbilarså mycket det går utanför gränser. Detinnebär att svensk miljödiesel ersätts med utländskdiesel.Branscher som framför allt drabbas av högadrivmedelskostnader är skogsindustrin ochlivsmedelsnäringen. Skogsbruket är den storabeställaren av transporttjänster i vårt land, ochskattehöjningar på drivmedel slår direkt motskogsbrukets netto. Transportnäringen är nödvändigoch viktig, inte minst i glesbygden, ochskattehöjningar på diesel drabbar företag och invå-nare i glesbygden extra hårt. Snöröjning, sandningoch andra servicefunktioner som åkarna utför gör detmöjligt för invånarna och näringsidkare att varakvar på orten. Stänger åkeriet sin verksamhetstänger man också bygden eller byn.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.11. Åkerinäringen (punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om åkerinäringen. Därmedbifaller motion 2002/03:Sk383 yrkande 10och avslår motionerna 2002/03:Sk222, 2002/03:Sk260yrkande 1, 2002/03:Sk329 och 2002/03:Sk414 yrkande2.StällningstagandeKristdemokraterna anser att svensk åkerinäring lidersvårt av de sämre konkurrensvillkor som gäller försvenska företag jämfört med andra i EU. För svensktvidkommande är det främst konkurrensen med danskaoch holländska åkare som är kännbar, men även ländersom har andra villkor än de som gäller iSverige. Åkerinäringen har visat att kostnadernabehöver minska med för att svenskainrikesåkare skall kunna konkurrera med t.ex. danskaåkare. Näringen har föreslagit sänkta socialakostnader, sänkt energiskatt på miljöklass 1-dieselmed per liter samt sänkt fordonsskatt tillEU:s miniminivå för de fordonskombinationer som intehar denna nivå på skatt samt ytterligare sänktskatt för fordon med luftfjädring eller motsvarande.Kristdemokraterna anser att regeringen bör återkommamed en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellansvensk och utländsk åkerinäring. Vi föreslår ensänkning av dieselskatten med per liter (31öre inklusive moms). Kostnaden för detta beräknastill 2003 och 875 miljonerkronor 2004.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.12. Fossila drivmedel (punkt 4) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om fossila drivmedel.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sk226,2002/03:Sk259, 2002/03:Sk301 yrkandena 1 och 2 och2002/03:Sk385 samt avslår motionerna 2002/03:Sk254yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk286 yrkandena 1-3,2002/03:T462 yrkande 8 och 2002/03:MJ429 yrkande 11.StällningstagandeVi anser att det inte finns något annatdrivmedel som vid en sammanvägning av ekonomi, hälsaoch miljö har samma potential som dieselolja. Underde har det utvecklats nya avanceradetyper av dieselmotorer som är mycket bränslesnålaoch ger låga utsläpp av hälso- ochmiljöfarliga avgaser. Kombinationen av nyadieseloljor och nya dieselmotorer innebär ettöverlägset alternativ som inte längre bör missgynnasi fråga om beskattning.Många människor är starkt beroende av bil i ochutanför arbetet. Bensin- och dieselskatterna börsänkas. De höga drivmedelsskatterna slår hårt bl.a.mot alla som bor där allmänna kommunikationer intekan användas för nödvändiga transporter, bl.a.barnfamiljer i glesbygd, pensionärer och mångaandra.Hittills har en oförsvarligt liten del av desamlade fordonsrelaterade skatterna och avgifternaåterförts till investeringar i vägar, annaninfrastruktur och trafiksäkerhetshöjande åtgärder.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.13. Fossila drivmedel (punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om fossila drivmedel.Därmed bifaller motion 2002/03:T462yrkande 8 samt avslår motionerna 2002/03:Sk226,2002/03:Sk254 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk259,2002/03:Sk286 yrkandena 1-3, 2002/03:Sk301 yrkandena1 och 2, 2002/03:Sk385 och 2002/03:MJ429 yrkande 11.StällningstagandeTrafiken på de statliga vägarna ökar kraftigt, inteminst den tunga trafiken. Resultatet är ettaccelererande slitage, då anslagen till drift ochunderhåll av vägar ligger på en nivå som inte ensmedger att dagens standard på det statliga vägnätetupprätthålls. Många av landets främstatransportleder är i behov av en avsevärdstandardhöjning, inte minst sådana som ärrelativt lågtrafikerade. Med ett förbättratunderhåll skulle man få bukt med de tillgänglig-hetsproblem som hindrar trafiken under stora delarav året och därmed skapa bättre förutsättningar förinlandets fortsatta utveckling.För att närmare koppla användningen av vägnätettill kostnaderna för dess underhåll kan det finnasskäl att omvandla en del av skatten på drivmedeltill en väghållningsavgift. bör en modelldär underhållet bekostas med avgifter fråntrafikanterna kunna medföra ett vägunderhåll somstår i bättre överensstämmelse med behoven. En ökadtrafik medför då högre underhållsbehov somden automatiskt genererar högre underhållsanslagtill . En sådan modell har också förordatsav Svenska Kommunförbundet.Kristdemokraterna anser att regeringen skyndsamtbör utreda förutsättningarna för att omvandla en delav energiskatten på drivmedel till en väg-hållningsavgift för att bekosta vägunderhållet.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.14. Alternativa drivmedel (punkt 5) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om alternativa drivmedel.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sk262,2002/03:Sk265 och 2002/03:Sk267 samt avslårmotionerna 2002/03:Sk350 yrkande 3, 2002/03:Sk355,2002/03:Sk389, 2002/03:Sk409, 2002/03:T466 yrkande31, 2002/03:MJ377 yrkandena 3 och 5 samt 2002/03:MJ432 yrkande 1.StällningstagandeVi vill betona vikten av att definitionen avbegreppet koldioxidneutral, som regeringen förnärvarande ser över, blir tillräckligt omfattandeoch tydlig, och praktisk att tillämpa.Definitionen får inte leda till inskränkningar iutvecklingsarbetet mot minskade nettoutsläpp avkoldioxid.