bet · GR01SKU6 · 2003-11-25 00:00:00 — Ändrade regler för CFC-beskattning (prop. 2003/04:10) SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade regler för CFC-beskattning,dvs. de regler som innebär att svenska delägare i utländska juridiskapersoner i vissa fall beskattas löpande för den utländska juridiskapersonens inkomster. Förslaget kompletterar beslut omskattefrihet fr.o.m. för juridiska personers näringsbetingadeinnehav av andelar i andra företag. De nya CFC-reglerna skall motverkaatt svenska företag kan använda sig av omfattande skatteplanering tillföljd av det nämnda beslutet.Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen om visstytterligare arbete med den filialregel som införs genom de nya CFC-reglerna.De motioner som har väckts i ärendet avstyrks.Till betänkandet har 8 reservationer lämnats. I ett särskilt yttrandeanför utskottets borgerliga ledamöter att de vid behandlingen i kammarenkan komma att stödja en reservation (v, mp) om en justering i övergångsreglerna.Rättelser: S. 3-4, 20, 22, 27-61Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk2 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Sk5.Reservation 1 (fp, c)2. Personer hos vilka CFC-beskattning skall skeRiksdagen godtar regeringens förslag om hur stort ägandet i eller kontrollenav ett utländskt företag skall vara för att CFC-beskattning skallaktualiseras. Därmed bifaller proposition 2003/04:10 i denna deloch avslår motionerna 2003/04:Sk3 yrkande 2 och 2003/04:Sk4 yrkande 1 idenna del.Reservation 2 (m, kd)3. Inkomster på vilka CFC-reglerna skall tillämpasRiksdagen godtar regeringens förslag om vilka inkomster de föreslagnaCFC-reglerna skall tillämpas på. Därmed bifaller proposition2003/04:10 i denna del och avslår motionerna 2003/04:Sk3 yrkande 1 och2003/04:Sk4 yrkande 1 i denna del.Reservation 3 (m, kd)4. Övergångsregler för inkomster från s.k. coordination centres iBelgienRiksdagen antar regeringens i bilaga 2 återgivna förslag till lag omändring i inkomstskattelagen (1999:1229) såvitt avser punkt 3 avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Därmed bifaller riksdagenproposition2003/04:10 i denna del och avslår motion 2003/04:Sk1.Reservation 4 (v, mp)5. Filialregeln m.m.Riksdagen godtar regeringens förslag om att införa en filialregel ochtillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om attregeringen bör göra en förnyad prövning av regelns ändamålsenlighet ochredovisa resultatet av denna prövning till . Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2003/04:10 i denna del.6. Beräkning av lågbeskattade inkomsterRiksdagen godtar att införa regler för beräkning av lågbeskattad inkomsti enlighet med vad regeringen har föreslagit. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:10 i denna del och avslår motion 2003/04:Sk4 yrkande1 i denna del.Reservation 5 (m)7. IkraftträdandetidpunktRiksdagen godtar regeringens förslag i fråga om ikraftträdandetidpunktden . Därmed bifaller proposition 2003/04:10 idenna del och avslår motion 2003/04:Sk4 yrkande 2.Reservation 6 (m)8. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens i bilaga 2 återgivna förslag till1. lag omändring i inkomstskattelagen (1999:1229) till den del lagförslaget inteomfattas av punkt 4 ovan,2. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),3. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt,4.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), och5. lag om ändringi lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.Därmedbifaller proposition 2003/04:10 i denna del.Reservation 7 (m) - villkorad9. Generalklausul mot skatteundandragande genom utländska dotterbolagRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk3 yrkande 3.Reservation 8 (kd)Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning.Stockholm den 25 november 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), AnnaGrönlund (fp), (), Per (), (), Per (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (), (), (), (), () och Per ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2003/04:10 lägger regeringen fram ett förslag om ändraderegler för CFC-beskattning, dvs. de regler som innebär att svenska delägarei utländska juridiska personer i vissa fall beskattas löpande för denutländska juridiska personens inkomster. Fem motioner har väckts medanledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag redovisasi bilaga 1. Regeringens förslag till lagtexter återges i bilaga 2.BakgrundGenom beslut reformerades beskattningen av juridiskapersoners näringsbetingade innehav av andelar i andra företag. Som ettresultat av reformen är kapitalvinster vid försäljning av näringsbetingadeandelar skattefria fr.o.m. och kapitalförluster på sådanaandelar kan inte längre dras av. beslut innebär också attdefinitionen av näringsbetingade andelar har utvidgats, vilket ökarmöjligheterna att skattefritt ta emot utdelningar på företagsägda andelarför beskattningsår efter (prop. 2002/03:96, bet.2002/03:SkU14, rskr. 2002/03:166).Reformen undanröjde en principiellt felaktig kedjebeskattning av vinsteri bolagssektorn. åtgärdades en faktisk asymmetri i systemet somuppkommit genom internationell skatteplanering. Näringsbetingade andelarkunde nämligen avyttras genom utländska dotterföretag i stater som intebeskattar denna typ av kapitalvinster. Vinsten kunde sedan tas hem tillSverige som skattefri utdelning. I en förlustsituation avyttrades i ställetandelarna i det utländska dotterföretaget och kapitalförlusten kunde dåi stället dras av hos det svenska moderföretaget.Enligt den proposition som har legat till grund för de reformerade reglernamåste skattefriheten för kapitalvinster på näringsbetingade andelarkombineras med regler som motverkar transaktioner som leder till att densvenska bolagsskattebasen urholkas. Ett förslag till sådana regler medinriktning på CFC-bolag (CFC står här för )utgjorde en del av det förslag till reformering av beskattningen avnäringsbetingade andelar som lämnades av Företagsskatteutredningari det gemensamma betänkandet SOU 2001:11 Utdelningar och kapitalvinsterpå företagsägda andelar. De CFC-regler som utredningarna föreslog möttesemellertid av kraftig kritik vid remissbehandlingen. Därför omarbetadesutredningsförslaget inom . Arbetet har resulterat iett delvis helt nytt förslag till CFC-beskattning.Det nya förslaget till ändrade CFC-regler har redovisats i en promemoriasom har upprättats i (dnr Fi 2001/709). Promemoriansförslag till förändring av CFC-reglerna har efter remissbehandlingenberetts ytterligare inom och synpunkter har under handinhämtats från , Föreningen samt . Propositionen bygger i väsentliga delar på promemoriansförslag.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår nya regler för CFC-beskattning. Förslaget innebär attreglerna för beskattning av delägares direkta och indirekta innehav avandelar i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster ändras.Obegränsat skattskyldiga och begränsat skattskyldiga med andelar knutnatill ett fast driftställe i berörs.CFC-regler syftar till att förhindra eller försvåra skatteplaneringsåtgärdergenom sådana transaktioner med lågbeskattade utländska juridiska personersom leder till att den svenska skattebasen urholkas. Förslaget till ändradeCFC-regler är en konsekvens av de nya reglerna om skattefrihet påkapitalvinster och utdelning på näringsbetingade andelar (SFS 2003:224).Lågbeskattade inkomster hos en utländsk juridisk person (CFC-bolaget)skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet. Nettoinkomstenskall beräknas som om personen hade varit ett svenskt aktiebolag medtillämpning av reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229, IL). En generellregel definierar vad som skall anses som lågbeskattade inkomster och enligthuvudregeln träffas av CFC-beskattning. Undantag görs sedan för det fallatt den utländska juridiska personen som har sådana inkomster hör hemmai en stat eller en jurisdiktion som räknas upp i en särskild lista.Flertalet stater, både med vilka har skatteavtal och med vilkaSverige saknar sådant avtal, finns upptagna på denna lista.Inkomster hos en utländsk juridisk person som härrör från internationellrederiverksamhet föreslås under vissa förutsättningar undantas frånreglernas tillämpning. Likaså undantas, under vissa förutsättningar, bl.a.finansiell verksamhet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).Inom EES föreslås tillämpningen av CFC-reglerna i princip begränsas tillvissa koncerninterna verksamheter.Det nu gällande kravet på s.k. jämförlig beskattning (24 kap. 15 § IL)föreslås tas bort.Skattskyldighetsbestämmelserna för delägare i en i utlandet delägarbeskattadjuridisk person föreslås flyttas till 5 kap. IL. En ny avdragsbegränsninginförs för underskott i sådana personer.I IL finns i vissa fall särskilda regler inom EES. Om en utländsk statblir medlem i EES under ett beskattningsår föreslås att staten skall ansesha varit medlem under hela beskattningsåret.De nya reglerna föreslås träda i kraft och tillämpaspå beskattningsår som börjar efter utgången av år 2003.Utskottets övervägandenAvslag på propositionen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om avslag på regeringens förslag tillnya CFC-regler och om att regeringen skall genomföra visst ytterligareanalysarbete rörande CFC-beskattning.Jämför reservation 1 (fp, c)MotionernaI motionerna Sk2 yrkande 1 av m.fl. (c) och Sk5 av AnnaGrönlund m.fl. (fp) yrkas om avslag på regeringens förslag om ändradeCFC-regler.Motionärerna befarar att ett införande av de föreslagna CFC-reglerna skulleförsvåra för svenska företag att driva verksamhet i utländska dotterbolagi konkurrens med företag som är baserade i andra länder. Detta skulle isin tur leda till lägre inkomster från bolagsskatter för staten och pålängre sikt till lägre tillväxt och färre arbetstillfällen i hela landet.Motionärerna anser att regeringen inte tillräckligt noga har analyserati vad mån CFC-regler behövs för att motverka skatteflykt. I motion Sk2förs också ett resonemang som utmynnar i att motionärerna anser attregeringens förslag till nya CFC-regler förefaller strida mot EG-rätten meddet innehåll denna har med hänsyn till vissa domar i EG-domstolen.Yrkande 2 i motion Sk2 innehåller en begäran om att regeringen skallgenomföra en analys av den samhällsekonomiska effekten av CFC-beskattningoch redovisa resultatet av denna för . Av analysen bör enligtmotionen framgå bl.a. hur den svenska skattebasens urholkning skall kunnahindras utan nya CFC-regler.Utskottets ställningstagandeDe nuvarande CFC-reglerna bygger på en lagstiftning som harändrats och överförts till inkomstskattelagen.Reglerna har i olika sammanhang kritiserats för att vara tekniskt komplicerade,svårtillämpade och ineffektiva. Avsikten har varit att nya CFC-reglerskulle ingå som en del i det tidigare beslutet om skattebefrielse förnäringsbetingade andelar. Hänsyn har emellertid tagits till den kraftigakritik från bl.a. näringslivshåll som framförts mot det ursprungligautredningsförslaget till den del detta gällde CFC-regler, ochFinansdepartementethar lagt ned mycket arbete på att förbättra reglerna. Den lagstiftningsom regeringen nu föreslår innehåller förbättringar som bör kunna ledatill en större förutsebarhet för de berörda företagen och förskattemyndigheternas tillämpning av CFC-reglerna. De nya reglerna är ocksåallmäntsett mer inskränkande när det gäller tillämpligheten för verksamhet iandra länder inom EES.Utskottet vill betona att det finns ett starkt intresse av attskattelagstiftningen utformas så att den inte bidrar till att snedvridakonkurrensenmellan företag. Skall detta intresse kunna tillgodoses får skattereglernainte öppna vägar till olika utstuderade former av skatteplanering somvissa företag, men inte andra, kan dra fördel av. Företag som inte ärstora nog, eller av annat skäl inte kan utnyttja utländska dotterföretagi skatteplaneringssyfte, bör inte få ett sämre konkurrensläge jämfört medföretag som kan lägga ned resurser på skatteplanering. måstesvenska företag med utlandsverksamhet kunna konkurrera med företag somomfattas av andra länders skatteregler. Vid utformningen av CFC-reglernablir det därför fråga om en ibland besvärlig balansgång mellan dessa bådaintressen.Hur väl den föreslagna nya lagstiftningen kommer att klara de krav somställs på den måste bedömas när regelsystemet varit i kraft en tid.Avsikten är också att lagstiftningen skall följas upp i olika avseenden såatt det senare finns möjlighet att värdera om de valda lösningarna fungerarsom avsett. Det nya kommer att få ett sådant uppdrag somavses bli redovisat senast vid utgången av juni månad . Det ärviktigt att alla de eventuella svårigheter som kan uppkomma också fångasupp i det uppföljande arbetet.Beträffande förenligheten med internationella åtganden är det, som Lagrådethar framhållit, en central fråga hur den föreslagna lagstiftningen förhållersig till EG-rätten. Lagrådet har hänvisat till att ännu inteprövat någon medlemsstats CFC-lagstiftning och vidare att staternasintresse av att skydda sina skattebaser i en rad avgöranden på senare tidhar befunnits väga lätt i jämförelse med de på EG-fördraget grundaderättigheterna till etableringsfrihet och fria kapitalrörelser. EftersomEG:s primärrätt här ger ett mycket stort utrymme för egnabedömningar har Lagrådet kommit till slutsatsen att den föreslagnalagstiftningens förenlighet med EG-rätten är oklar.Frågan om förenligheten med internationella åtaganden ägnas ett stortintresse i propositionen. Den analys som presenteras i propositionenutmynnar i att de föreslagna CFC-reglerna är förenliga med de skatteavtalsom har ingått med andra stater och med EG-rätten. Vidare ansesde föreslagna CFC-reglerna utgöra ett sådant slag av erforderliga motåtgärdersom förutsätts enligt EU:s uppförandekod. Enligt Finansdepartementetsanalys är de föreslagna CFC-reglerna även förenliga med EG-fördragetsregler om etableringsfrihet och om fri rörlighet för kapital. De föreslagnaCFC-reglerna strider inte heller mot moder- och dotterbolagsdirektivet.Enligtutskottets mening bör den oklarhet som består i att har mycketstort utrymme för bedömningar när det gäller EG-rättens innehåll intehindra lagstiftningsåtgärder som måste anses förenliga medEG-rätten och som gäller regelsystem som de flesta andra länder inom EUockså har i någon form. Skulle avgöranden i senare komma attändra läget får reglerna anpassas till detta.Sammantaget anser utskottet, som strax återkommer med ställningstagandenbeträffande vissa regler vars utformning har ifrågasatts i tre av motionerna,att regeringens förslag till nya CFC-regler innehåller sådana förbättringaratt propositionen bör läggas till grund för lagstiftning. Till detta kommeratt i avvaktan på att nya regler om beskattning av CFC-bolagskulle kunna träda i kraft beslutade om att behålla befintliga skyddsreglermot skatteplaneringsförfaranden, dvs. det gällande kravet på att denutländska inkomstbeskattningen av den utländska juridiska personen ärjämförlig med svensk inkomstbeskattning av ett svenskt aktiebolag eller ensvensk ekonomisk förening med samma slags inkomster för att skattefrihetför utdelning skall ges. Bestämmelserna gjordes även tillämpliga förkapitalvinster. Genom att regeringens förslag till nya CFC-regler antaskommer denna tillfälliga lösning inte att kvarstå under någon längre tid.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda yrkandena om avslagpå förslaget om nya CFC-regler i motionerna Sk2 yrkande 1 och Sk5.Med hänsyn till den utvärdering som skall äga rum avstyrker utskottetäven motion Sk2 yrkande 2 om att regeringen skall genomföra en analys aveffekterna av CFC-beskattning.Personer hos vilka CFC-beskattning skall skeUtskottets förslag i korthetRiksdagen godtar regeringens förslag om hur stort ägandet i eller kontrollenav ett utländskt företag skall vara för att CFC-beskattning skallaktualiseras och avstyrker motionsyrkandena.Jämför reservation 2 (m, kd)PropositionenCFC-beskattning aktualiseras när ägandet i eller kontrollen av en utländskjuridisk person - direkt eller indirekt genom annan utländsk juridiskperson - motsvarar av den utländska juridiska personens kapitaleller röster vid utgången av delägarens beskattningsår. Det gällandevillkoret att av rösterna skall kontrolleras av obegränsatskattskyldiga slopas.MotionernaI motion Sk3 yrkande 2 av Per m.fl. (kd) förordas att gränsenför CFC-beskattning skall gå vid ett röstinnehav som överstiger 50 %.Enligt motion Sk4 yrkande 1 i denna del av m.fl. (m) börgränsen för vad som skall anses utgöra kontroll bestämmas till ett innehavav av kapitalet eller rösterna. Som motivering hänvisar motionärernatill svårigheter som kan uppkomma för en minoritetsägare att få fram deuppgifter om den utländska juridiska personen som behövs för deklarationen.Utskottets ställningstagandeGränsen för tillämpning av dagens CFC-regler går vid ett individuelltägande om . Detta framstår som lågt vid en internationell jämförelseoch anses kunna innebära svårigheter för en minoritetsägare att få utinformation som krävs för inkomstredovisningen. Ju mindre innehavet ärdesto större blir troligen dessa svårigheter. Regeringen har bestämt sigför att föreslå att gränsen höjs till . Utskottet finner dennaavgränsning utgöra en lämplig avvägning, och anser således att gränsen intebör bestämmas i enlighet med vad motionärerna föreslår. Utskottet tillstyrkerföljaktligen propositionen i denna del och avstyrker motionerna Sk3 yrkande2 och Sk4 yrkande 1 i denna del.Inkomster på vilka CFC-reglerna skall tillämpasUtskottets förslag i korthetRiksdagen godtar regeringens förslag om vilka inkomster som CFC-reglernaskall tillämpas på samt avstyrker motionsyrkandena om ett generelltundantag för länder inom EU och i Norden.Jämför reservation 3 (m, kd)PropositionenDe föreslagna nya CFC-reglerna riktar in sig på s.k. lågbeskattade inkomsteri utländska juridiska personer. Enligt huvudregeln skall nettoinkomstenhos en utländsk juridisk person anses vara lågbeskattad om den inte nårupp till en beskattning som motsvarar den beskattning som skulle ha sketti om av inkomsten utgjort överskott av näringsverksamhet förett svenskt aktiebolag som bedriver verksamhet i . Det innebär vidgällande bolagsskattesats om att en lägre beskattning än (0,28*0,55=)15,medför CFC-beskattning om övriga villkor för en sådan beskattningär uppfyllda. Delägarens andel av lågbeskattade inkomster skall tas uppsom intäkt i näringsverksamhet.Enligt en kompletteringsregel skall en inkomst hos en utländsk juridiskperson inte anses lågbeskattad om den uppbärs av en utländsk juridiskperson som hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt i en stat elleren annan jurisdiktion eller del av denna som anges i en särskild lista.För vissa länder som tagits upp i listan anges att en viss typ av inkomst(vanligtvis inkomst från bank- och finansieringsrörelse och annan finansiellverksamhet samt försäkringsverksamhet) inte skall vara utesluten frånCFC-beskattning. Finansiell verksamhet inom det Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) skall dock normalt inte bli CFC-beskattad, utomnär det gäller vissa koncerninterna verksamheter. Bland stater som intei sin helhet skall omfattas av kompletteringsregeln är sådana som harskatteregler som kan uppmuntra till ränteavdragsarbitrage eller transaktionermed felaktig internprissättning. Till denna kategori hör , Luxemburgoch . Vissa finansiella inkomster från dotterbolag i omfattas inte heller av kompletteringsregeln. Inkomster hos enutländsk juridisk person som härrör från internationell rederiverksamhetföreslås under vissa förutsättningar undantas från CFC-reglerna.MotionernaEnligt motion Sk3 yrkande 1 av Per m.fl. (kd) skallkompletteringsregelnomfatta alla länder inom EU.I motion Sk4 yrkande 1 i denna del av m.fl. (m) skallkompletteringsregeln utformas så att alla länder inom EU och Nordenundantas från CFC-beskattningen. Motionärerna anser att jämförelseskattesatsen- som är i regeringens förslag - i konsekvens härmed bestämsså att den hamnar i paritet med den lägsta skattesatsen inom EU.Omräkningsfaktorn skall enligt motionen anpassas till detta.Utskottets ställningstagandeI regeringens förslag till nya CFC-regler tas särskild hänsyn till länderinom EU och EES. Så långt möjligt begränsas reglernas tillämpning påinkomster från verksamhet som bedrivs i dessa länder. Verksamheter i länderinom EU och EES som uppmuntrar företag som skall beskattas i tillolika arrangemang i syfte att undvika svenska skatteanspråk bör dock enligtutskottets mening åtminstone omfattas av CFC-reglerna. Detfortsatta arbetet, inte minst inom ramen för EU:s uppförandekod påföretagsbeskattningens område, bör i förlängningen kunna leda till attCFC-reglerna inte alls skall behöva gälla för verksamheter i länder inom EUoch EES.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag i berördadelar och avstyrker motionsyrkandena i motsvarande delar.Övergångsregler för inkomster från s.k. coordination centres i BelgienUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar regeringens förslag till övergångsregler för viss verksamheti s.k. coordination centres belägna i och avslår motionsförslagetom ett utvidgat undantag för sådan verksamhet.Jämför reservation 4 (v, mp) och särskilt yttrande (m, fp, kd, c).PropositionenBedömningen av om CFC-beskattning hos en delägare i skall skeeller inte skall göras separat i förhållande till varje utländsk juridiskperson för sig. Någon koncernsyn, vare sig globalt, regionalt ellernationellt, görs inte. Det viktigaste skälet emot en koncernsyn är principiellt.Syftet med internationell skatteplanering med finansiella inkomsterinblandade, kanske främst genom s.k. internbanker, är ofta att sänka dettotala skatteuttaget i en i övrigt normalt eller högt beskattad koncern(eller i en del av en koncern) . Detta skergenom att vissa finansiella inkomster - som är enkla att geografisktomlokalisera till lågskattemiljöer - blir väsentligt lägre beskattade änkoncernens övriga inkomster. Mot denna bakgrund är det därför enligtpropositionen i princip inte motiverat att tillåta någon koncernsyn inomramen för CFC-beskattningen.Regeringen gör emellertid också bedömningen att såvitt avser coordinationcentres i bör en begränsad möjlighet till koncernsyn införas. Enutgångspunkt för bedömningen har varit att det inom ramen för ettcoordination centre bedrivs en verksamhet som i princip endast syftar tillatt sänka koncernens skattekostnad i den belgiska normalbeskattade delenav koncernen. Det undantag från CFC-beskattning som regeringen föreslåri övergångsreglerna har försetts med långtgående villkor så att påverkanpå den svenska och andra länders skattebaser minimeras. De villkor somföreslås är dels att undantaget avser tillstånd meddelade före den 1januari 2001 enligt den tidigare gällande ordningen för s.k. coordinationcentres, dels att nettoinkomsten från verksamheten huvudsakligen beror påtransaktioner med företag som hör hemma i och dels att det baraavser vissa kvalificerade innehav. Vidare föreslås att detta undantag iprincip begränsas till utlåning inom samt att kapitalet icoordination centret inte genom kapitaltillskott har finansierats från Sverige.Ett förslag om detta har införts i punkt 3 av ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till förslaget om ändring i inkomstskattelagen.MotionenI motion Sk1 av Per och () yrkas att "huvudsakligen"skall bytas ut mot "till minst två tredjedelar" när det gäller i vilkenomfattning nettoinkomsten i coordination centret skall härröra fråntransaktioner med belgiska företag.Utskottets ställningstagandeVid utformningen av det begränsade undantaget för coordination centres iBelgien har det varit en utgångspunkt för regeringens bedömning att detinom ramen för ett coordination centre bedrivs en verksamhet som i principendast syftar till att sänka koncernens skattekostnad i den belgiskanormalbeskattade delen av koncernen.