bet · GR01FIU6 · 2003-10-30 00:00:00 — AP-fondernas verksamhet 2002 (skr. 2002/03:130) behandlar i betänkandet skrivelse 2002/03:130Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002. I skrivelsen lämnas enredovisning av AP-fondernas verksamhet - det andra verksamhetsåretmed den nya organisationen och de nya placeringsreglerna. Redovisningeninnehåller bl.a. en sammanställning av fondernas årsredovisningar och enutvärdering av fondernas mål och förvaltning 2001-2002 samt en utvärderingav Sjätte förvaltningsresultat den senaste femårsperioden.Vidare redovisas utvärderingar av fondernas kostnader och Första-FjärdeAP-fondernas ägarstyrning.AP-fondernas samlade marknadsvärderade resultatuppgick till -85,. Skillnaden mellanpensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gav ett överskottpå . Kostnaden för administrationen uppgick till 1,1miljard kronor. Sammantaget innebär detta att AP-fondernas samlade kapitalunder minskade med , från 565,2 miljarderkronor till i slutet av2002.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna.Utskottetbehandlar också fem motioner med anknytning till frågor om ägarstyrningav fonderna, överföring av medel från AP-fonderna till staten, fondernasplaceringsregler, samt bonussystem för personalen ifonderna. Utskottet föreslår att motionerna avstyrks. I betänkandet finns6 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. AP-fondernas verksamhet2002Riksdagen lägger skrivelse 2002/03:130 till handlingarna.2. Överföringav medel från AP-fonderna till statsbudgetenRiksdagen avslår motion2003/04:Sf360 yrkandena 6 och 7.Reservation 1 (v)3. Ägarstyrning avAP-fondernaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi30 yrkande 1 och2002/03:Fi33.Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c)4. Nya riktlinjerför AP-fondernas placeringarRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf360yrkande 9.Reservation 4 (v)5. Bonussystem i AP-fondernaRiksdagenavslår motion 2002/03:Fi32.6. Sjätte avslårmotionerna 2002/03:Fi30 yrkande 2 och 2002/03:Fi31.Reservation 5(fp)Reservation 6 (m)den 30 oktober 2003På finansutskottetsvägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Sven-Erik (), (), (), KjellNordström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), GunnarNordmark (fp), () och ().Redogörelse för ärendetI skrivelsen 2002/03:130 Redovisning av AP-fondernasverksamhet 2002 lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas verksamhetunder 2002. Redovisningen innehåller bl.a. en sammanställning av fondernasårsredovisningar och en utvärdering av fondernas mål och förvaltning2001-2002 samt en utvärdering av Sjätte förvaltningsresultatden senaste femårsperioden. Vidare redovisas utvärderingar av fondernaskostnader och Första-Fjärde AP-fondernas ägarstyrning. Med anledningen avskrivelsen har fyra motioner väckts. Under allmänna motionstiden väcktesytterligare en motion som behandlas i betänkandet. Förslagen i motionernaåterges i bilaga 1.Utskottets övervägandenAP-fondernas verksamhet 2002Utskottets förslagi korthetUtskottet föreslår att regeringens skrivelse 130 Redovisningav AP-fondernas verksamhet 2002 läggs till handlingarna.SkrivelsenIskrivelsen lämnas en redovisning av AP-fondernas verksamhet -det andra verksamhetsåret med den nya organisationen och de nyaplaceringsreglerna. Redovisningen innehåller bl.a. en sammanställning avfondernasårsredovisningar och en utvärdering av fondernas mål och förvaltning2001-2002 samt en utvärdering av Sjätte förvaltningsresultatden senaste femårsperioden. Vidare redovisas utvärderingar av fondernaskostnader och Första-Fjärde AP-fondernas ägarstyrning. Till hjälp medutvärderingarna har regeringen haft bl.a. ,Bacon & och KPMG.Fondernas resultatAP-fondernas (exkl. SjundeAP-fonden) sammanlagda s.k. marknadsvärderade resultat (direktavkastningplus realiserade och icke realiserade värdeförändringar av kapitalet)uppgick till -85,, visar sammanställningenav fondernas årsredovisningar.Skillnaden mellan pensionsavgifterna ochpensionsutbetalningarna gav ett överskott på 9 miljarder kronor.Kostnaden för administrationen uppgick till (någothögre än då administrationskostnaderna ökade kraftigttill följd av omorganisationen och förberedelserna inför de nyaplaceringsreglerna). Sammantaget innebär detta att AP-fondernas samlade kapitalunder minskade med , från 565,2 miljarderkronor till i slutet av 2002.Fondernas resultat motsvarar en nominell avkastning på -, vilket kanjämföras med en avkastning på -4,. Räknas inflationen bortblev den reala avkastningen -16,. var den realaavkastningen -7,. har buffertfondernasavkastning (Första-Fjärde AP-fonderna plus ) legat på igenomsnitt . Den reala avkastningen var under samma tidsperiodpå -0,9 %.Sammantaget har buffertfonderna (inklusive )gett ett resultat på -111,och detsamlade kapitalet har minskat med (överföringarnatill staten 2001 borträknade). Förlusten beror på de kraftiga prisrasenpå världens aktiebörser i kombination med att fonderna, till följd av deändrade placeringsreglerna, kraftigt ökade andelen aktieri portföljerna på bekostnad av placeringar i räntebärande värdepapper.Som framgår av tabell 1 bestod fondernas portföljer ,efter överföringen av i olika typer av obligationertill staten, av svenska och utländska aktier till ett värde av 165,9miljarder kronor (motsvarande av kapitalet). Värdet av räntebärandevärdepapper uppgick till (68 %av kapitalet). hade värdet av aktierna ökat till 278,2miljarder kronor (av kapitalet) medan värdet av de räntebärandevärdepapperena hade minskat till 192,2 (av kapitalet).Tabell 1.Buffertfondernas tillgångar (mdr kr)Tillgångar 1/12001 31/12 2001 31/12 2002Svenska och utländska aktier 165,9 326,1 278,2Svenskaoch utländska räntebärande värdepapper 392,6 220,9 192,2Fastigheter 20,5 18,3 17,1Totalt 578,9 565,3 487,5varav utomlands 72,1 287,8 279,0varavvalutaexponering 34,7 54,3 55,0Det innebär att andelen aktier iportföljerna ökat från till av den totala portföljen,uteslutande på grund av omfattande köp av utländska aktier.FörstaAP-fondenDet marknadsvärderade resultatet för Första AP-fonden blevunder 2002 -18,, vilket motsvarar en avkastning på-13,. Det var sämre än fondens jämförelseindex.AndraAP-fondenAndra AP-fondens resultat uppgick till -21,4 miljarder kronor.Det motsvarar en avkastning på -15,, vilket är bättreän jämförelseindex, enligt fondens beräkningar.Tredje AP-fondenTredjeAP-fonden visade ett marknadsvärderat resultat på -17,5 miljarderkronor. Det ger en avkastning på totalt -12,, vilket enligt fonden är0,bättre än jämförelseindex (avkastningen för fastigheterexkluderad).Fjärde AP-fondenFjärde AP-fondens resultat blev -23miljarder kronor. Det motsvarar en avkastning på ungefär -16,, vilketför helåret är lägre än jämförelseindex.SjätteAP-fondenSjätte totala resultat uppgick till -5,1 miljarderkronor, vilket motsvarar en avkastning på omkring -30,. Det är bättre än jämförelseindex som sjönk med 35,7 %.SjundeAP-fondenSjunde AP-fonden är det statliga fondalternativet inompremiereservsystemet. Den s.k. premiesparfonden, vilken är den fond som des.k. icke-väljarna i premiereservsystemet placeras i, gav enavkastning på -26,, vilket är knappt en procentenhet lägre änjämförelseindex. Den s.k. premievalsfonden, som är den valbara statliga fonden,gav en avkastning på -30,, vilket är 1,4 procentenhetersämre än jämförelseindex.Regeringens utvärdering av de sammanlagdaresultaten 2001-2002Regeringen gör följande bedömning av fondernasförluster under 2001 och 2002:Första-Fjärde AP-fonderna har förlorat 106miljarder kronor under 2001-2002 efter att snabbt ha ökat aktieandelen iett, som det skulle visa sig, tidigt skede av börsfallet. Förluster avdenna omfattning utgör i sig grund för kritik och de har medverkat tillatt pensionssystemets balanstal har minskat från 1,03 till1,01. har risken för att den automatiska balanseringenskall aktiveras ökat från . Det kan ifrågasättas om detvar lämpligt att köpa aktier i stor omfattning i ett skede när risken varbetydande för att marknadernas grundläggande värdering i ett långsiktigtperspektiv var alltför högt uppdriven. Den kritik som kan riktas motAP-fondernas styrelser i detta avseende träffar emellertid i minst likastor omfattning branschen i stort. Det bör beaktas attbörsutvecklingen i betydande utsträckning påverkats av omständighetersom inte var kända, och endast svårligen kunde förutses, vid ingången av2001.Regeringens utvärdering av fondernas målFörsta-Fjärde AP-fondernasamt Sjunde AP-fonden ska enligt lag utarbeta mål för verksamheten pågrundval av pensionssystemets långsiktiga åtaganden. I tabell 2 nedansammanfattas ytterst kortfattat regeringens synpunkter på fondstyrelsernasmål för den strategiska inriktningen av placeringarna, de s.k.normalportföljerna.Tabell 2. Sammanfattning av regeringens bedömning av fondernasmålRegeringen bedömningFörsta AP-fonden Fonden bör utveckla analysenav risk, mot bakgrund av ambitionen att leverera en hög avkastning medmarginal. Fonden har ännu inte tagit fram jämförelseindex för alla delari portföljen. Det bör åtgärdas.Andra AP-fonden Fonden har på nyttövervägt styrelsens beslut om normalportfölj dock med resultatet attplaceringarna inte ändrats speciellt mycket. Fondens jämförelsenorm försvenska aktier är innovativ och ger viss diversifiering i förhållande tillövriga fonder.Tredje AP-fonden Fonden tar nu hänsyn till marknadernasgrundläggande värdering vid beslut om normalportföljen. Det är ett lovvärtinitiativ men är ingen garanti för att förluster kan undvikas. Fonden harjämfört med övriga fonder en mer allsidig belysning av riskerna i olikaplaceringar.Fjärde AP-fonden Fonden har endast genomfört småförändringar i normalportföljen. En större översyn av den strategiskaplaceringsinriktningen görs under 2003.Sjätte för 2002återspeglar inte fondens tydligare inriktning mot onoterade aktier. Fr.o.m.2003 har dock styrelsen bytt målet mot ett absolut avkastningsmål förhela fonden. Det är en positiv utveckling.Sjunde AP-fonden Fondensinriktning i Premiesparfonden utgår från en genomsnittligpremiepensionssparare. Enligt regeringen bör det övervägas om denna inriktningpå sikt bör ersättas av en mer differentierad placeringsinriktning medavseende på spararnas ålder och därmed återstående tid till pensionen,dvs. en typ av generationsfonder.I utvärderingen av AP-fondernasverksamhet 2001 (skr. 2001/02:180) menade regeringen att det underlag, iform av t.ex. långsiktiga demografiska prognoser och medelfristiga ekonomiskabedömningar, som finns tillgängligt för fondernas analyser av pensionssystemetslångsiktiga åtagande var bristfälligt. I årets utvärdering konstaterarregeringen att analysunderlaget fördjupats något genom att () genomfört kompletterande beräkningar utifrån de önskemål som fondernaframfört. Regeringen anger dock att den avser att fortsätta att hållafrågan om fondernas beslutsunderlag och riskerna med ett bristfälligtunderlag under uppsikt.Regeringens utvärdering av AP-fondernas förvaltningi förhållande till målenRegeringens ambition är att presentera enutvärdering av respektive fonds förvaltning . I åretsskrivelse görs detta för enbart . Förvaltningen i de övrigafonderna analyseras för , eftersom den nya organisationenoch de nya placeringsreglerna började gälla . I tabell 3 nedanredovisas kortfattat regeringens synpunkter på fondernas förvaltningsresultat:Tabell3. Sammanfattning av regeringens bedömning av fondernas förvaltningRegeringenbedömningFörsta AP-fonden Fondens resultat i förhållande till jämförelseindexär negativt. Den sämre avkastningen hänför sig helt till anpassningsperiodenförsta , vilket bör beaktas vid en slutlig bedömning.AndraAP-fonden Fondens resultat i förhållande till målet är positivt och beroruteslutande på anpassningsperioden som för Andra AP-fondens del pågickunder de första tre kvartalen 2001.Tredje AP-fonden Fondens har underperioden nått ett högre resultat än jämförelseindex. Fonden är också denenda fond som i förväg beräknat ett korrekt jämförelseindex för periodenmed början 2001.Fjärde AP-fonden Fonden visar ett negativt resultatjämfört med jämförelseindex för hela perioden 2001-2002.SjätteAP-fonden Fondens avkastning den senaste femårsperioden överstiger någotjämförelseindex, främst till följd av det långsiktiga resultatet i denonoterade aktieportföljen.Sjunde AP-fonden Både Premiesparfondens ochPremievalsfondens resultat understiger jämförelseindex de senaste tvååren.Regeringens utvärdering av AP-fondernas kostnaderMed hjälp avuppgifter som bl.a. tagits fram av revisionsfirman gör regeringen iskrivelsen en jämförelse mellan förvaltningskostnaderna i de svenskaAP-fonderna och förvaltningskostnaderna i liknande fonder i ochStorbritannien. En jämförelse görs också mellan de svenska fonderna.Somframgår av tabell 4 har Andra AP-fonden den högsta förvaltningskostnadenbland de fyra buffertfonderna. Till viss del förklaras Andra AP-fondenshögre kostnader av att fonden haft extraordinära kostnader för att startaverksamheten. Till skillnad från de övriga fonderna byggdes Andra AP-fondenupp som en helt ny fond . Om man granskar enskildakostnadsposter framgår t.ex. att Första AP-fonden har de högsta kostnadernaför IT i verksamheten, har de högsta lokal- ochdepåkostnaderna medan Tredje AP-fonden har den högsta personalkostnaden.Tabell4. Fondernas förvaltningskostnaderFond Förvaltningskost. 2002 (milj.kr) Andel av fondkapital 2002 Andel av fondkapital 2001FörstaAP-fonden 166 0,13 0,13Andra AP-fonden 197 0,16 0,14TredjeAP-fonden 177 0,14 0,08Fjärde AP-fonden 165 0,13 0,13Sjätte 302 2,1 1,5SjundeAP-fonden - 0,33 -Genomgången av ett antal fonder i och ,som ungefär motsvarar Första-Fjärde AP-fondernas storlek ochplaceringsinriktning,visar på en ganska stor skillnad i kostnader mellan fonderna. Kostnadernai motsvarande brittiska fonder ligger en bra bit av förvaltatkapital, medan kostnaderna i fonderna i i genomsnitt ligger kring 0,av kapitalet. Regeringen menar att detta visar att Första-FjärdeAP-fonderna bedriver en rimligt kostnadseffektiv förvaltning eftersom deraskostnadsandel ligger ungefär mitt emellan kostnadsandelen i de brittiskaoch amerikanska fonderna. Förutsättningen är dock att AP-fonderna bedriveren aktiv förvaltning eftersom undersökningen visar att fonder med passivförvaltning har låga kostnader medan fonder med en mer aktiv förvaltningdrar på sig högre kostnader.Till följd av Sjätte inriktningmot onoterade aktier ligger fondens kostnader naturligt nog en bra bitöver Första-Fjärde AP-fondernas kostnader. Men enligt utvärderingen liggerSjätte kostnader högt även vid en internationell jämförelse.Regeringen menar dock att man inte bör dra alltför långtgående slutsatserav resultatet eftersom det är svårt att finna användbara utländskajämförelseobjekt - fonderna har olika inriktning och det är svårt få tillgångtill tillförlitlig information. Därför är det, enligt regeringen, intemöjligt att dra långtgående slutsatser av resultatet. Regeringen angerdock att den avser att fortsätta att analysera skillnaden i kostnadermellan och utländska motsvarigheter.Sjunde verkar vara kostnadseffektiv vid en internationell jämförelse,enligt utvärderingen. Detta gäller när hänsyn tas till att Sjunde AP-fondenhar en högre andel aktier i sin portfölj jämfört med sina internationellamotsvarigheter samt när Sjunde AP-fondens låga förvaltningsavgifterbeaktas.Regeringens utvärdering av Första-Fjärde AP-fondernasägarstyrningFörsta-Fjärde AP-fonderna ska formulera en verksamhetsplan.Verksamhetsplanen ska vid sidan av placeringspolicy och riskhanteringsplaneräven innehålla en ägarpolicy. Enligt förarbetena till AP-fondernas nyaregelverk ska AP-fonderna utöva ägandet i syfte att bättre tillvaratamöjligheterna till högre avkastning på förvaltade medel, dock med beaktandeav de olika ägarbegränsningsregler som gäller för fonderna.Enligtutvärderingen har samtliga fonder upprättat ändamålsenliga regler för sinägarstyrning. Samtliga fonder anger också att målet med ägarinflytandetär att uppnå en högre långsiktig avkastning.Som medel för att utövaägarinflytande anger fonderna att de t.ex. ska utnyttja rösträtten vidbolagsstämmor, delta i nomineringen av styrelseledamöter, samverka medövriga ägare, ha direkta kontakter med företrädare för företagen samtaktivt informera om fondernas inställningar i olika ägarfrågor. Samtligafonder anser att nomineringskommittéer bör inrättas i företagen för attta fram förslag på styrelseledamöter och revisorer. Enligt fonderna börockså styrelserna i företagen präglas av mångfald. Andelen kvinnor ibolagsstyrelserna bör öka och i varje styrelse bör det finnas ledamötersom är oberoende i förhållande till huvudägare och det aktuellabolaget.Regeringen bedömer att fonderna agerat i enlighet med de riktlinjerde ställt upp samt att fonderna därigenom kan anses ta det ägaransvar somföljer av deras roller som förvaltare av allmänna pensionsmedel ochbetydande ägare av bl.a. svenska börsföretag.FinansutskottetsställningstagandeUtskottet har granskat regeringens skrivelse 2002/03:130Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002.Utskottet konstaterar, precissom utskottet gjorde i anslutningen till förra årets skrivelse, attfonderna gjort stora förluster eftersom samtliga fondervalde att genomföra en omfattande och snabb omväxling från räntebärandevärdepapper till aktier i ett tidigt skede av de senaste årens börsfall.Som regeringen skriver i utvärderingen har förlusterna lett till attpensionssystemets balanstal minskat och risken ökat för att den automatiskabalanseringen i systemet ska aktiveras.Utskottet noterar dock atthalvårsrapporterna visar att Första-Fjärde AP-fondernas resultatstigit relativt kraftigt , till följd av bl.a.stigande aktiekurser. Sammantaget gav fondernas förvaltning ett överskottpå nästan 32 miljarder kronor.Utskottet föreslår att skrivelsen läggstill handlingarna.Överföring av medel från AP-fonderna tillstatsbudgetenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion Sf360 (v)med motiveringen att det inte finns någon anledning att nu ha synpunkterpå en eventuell ytterligare överföring av medel från AP-fonderna tillstaten eller på vilka fonder som i så fall ska svara för överföringen.Frågan kommer att beredas och eventuella förslag kommer,i likhet med tidigare överföringar, att underställas för beslut.Jämför reservation 1 (v).MotionenI motion Sf360 av m.fl.(v) konstateras att det överförts 245 miljarderkronor från AP-fonderna till statsbudgeten och att ett slutligtöverföringsbelopp ska fastställas vid en kontrollstation 2004. Enligtmotionärernabör inte mer medel överföras från AP-fonderna till statsbudgeten eftersomdet bl.a. finns stora frågetecken om pensionssystemets långsiktiga hållbarhet(yrkande 6). Vidare anser motionärerna att bör undantasfrån en eventuell slutlig överföring. skiljer sig frånövriga buffertfonder genom sin inriktning mot onoterade tillgångar.Dessutom saknas den koppling mellan fonden och in- och utflödena ipensionssystemet som finns för Första-Fjärde AP-fonderna. Sjätte är också mindre likvida än övriga fonders vilket även det talarför att regeringen bör undanta vid den slutliga överföringen(yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeI samband med beslutetom principerna för överföring från Allmänna pensionsfonden till statenoch omorganisation av Allmänna pensionsfonden (prop. 1999/2000:46, bet.1999/2000:19) beslutade att en kontroll av buffertfondernasstyrka och den slutliga storleken på överföringen från AP-fonderna tillstaten ska genomföras 2004. Om ytterligare medel ska överföras ska dettaske den 1 januari 2005.Enligt uppgifter som utskottet inhämtat frånRegeringskansliet kommer frågan att beredas . Det materialsom framför allt kommer att utgöra grunden för kontrollen är den balansräkningöver pensionssystemet som kommer att publicera isin årsredovisning för 2003.Enligt utskottets meningen finns det ingenanledning att nu ha synpunkter på en eventuell ytterligare överföring avmedel från AP-fonderna till staten eller på vilka fonder som i så fallska svara för överföringen. Som framgår av redovisningen ovan kommer fråganatt beredas och eventuella förslag kommer, i likhet medtidigare överföringar, att underställas för beslut.Med det ovananförda avstyrker utskottet motion Sf360 (v) yrkandena 6 och 7.Ägarstyrningav AP-fondernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionFi30 (fp) samt motion Fi33 (c), i vilken det föreslås att en översyngenomförs av AP-fondernas mål och förvaltning. Jämför reservationerna 2(fp) och 3 (c).MotionernaI motion Fi30 av m.fl. (fp)anförs att pensionssystemet är långsiktigt. Därför är det svårt att efterenbart verksamhet göra en rättvisande utvärdering av resultatet.Målen för fonderna är, och bör vara, så generellt formulerade att det ärsvårt att från dem direkt värdera fondernas verksamhet på kort sikt.Motionärerna anför vidare att det inte bör vara regeringens eller riksdagensuppgift att ta ställning till enskildheter i fondernas förvaltningar. Denutvärdering av fondernas verksamhet som regering och riksdag gör bör därförmer vara ett inslag i debatten om verksamheten och analysen av verksamheten.Tendenser till detaljstyrning av fonderna från regeringens sida måsteavvisas. Den offentliga ägarrollen bör framför allt utövas genom attregeringen utser styrelserna för AP-fonderna (yrkande 1).I motion Fi33av m.fl. (c) anförs att det är mycket riskfyllt att vara placerarepå aktiemarknaden. Riskerna har också ökat genom att marknaderna alltmerfjärmar sig från analytiska grunder i sin placeringsstrategi, för att merövergå till psykologiska och känslomässiga kriterier. Dessa förutsättningarborde haft större inverkan på AP-fondernas styrelsers agerande ochplaceringsstrategier . I en situation därmarknadsförutsättningarnakontinuerligt förändras är det svårt eller rent felaktigt av en ägare attge direktiv om placeringsinriktningar av olika former. Enligt motionärernakan det inte uteslutas att den ägarstyrning som uppenbarligen ägt rum iAP-fondernas fall bidragit till de förluster som noterats 2002. Dagenssituation på marknaderna ställer, enligt motionärerna, stora krav påstyrelserna i AP-fonderna, vilket ägaren bör ha i åtanke vid rekryteringav styrelseledamöterna. Ägaren ska också vara tydlig med avseende på demål som ska uppnås. En tydlig målformulering definierar indirekt den risksom styrelsen får ta i förvaltningen av tillgångarna. Enligt motionärernavisar utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2002 att denna tydlighetsaknas. Detta leder i sin tur till oklara formuleringar om styrelsensansvar för det uppnådda resultatet. Enligt motionärerna bör det göras engrundlig översyn av AP-fondernas avkastningsmål, ägarens krav på förvaltningenoch den därmed sammanhängande ägarstyrningen.FinansutskottetsställningstagandeFör utskottets del är det naturligt att den offentligaägarstyrningen av AP-fonderna utövas genom den beslutade lagstiftningen påområdet samt genom tillsättningen av AP-fondernas styrelser. Utskottethar härvidlag samma uppfattning som motionärerna ger uttryck för. Eftersomlagstiftningen ger fonderna relativt omfattande frihetsgrader i förvaltningensamtidigt som det är styrelsernas ansvar att besluta om t.ex. fondernasplaceringsinriktning, portföljsammansättning och riskprofil ställs storakrav på styrelsernas sammansättning och kompetens, särskilt i fråga omsamhällsekonomi och kapitalförvaltning. En genomgång av styrelserna visar,enligt utskottets mening, att styrelserna har en relativt godsammansättning av människor med bred erfarenhet av såväl samhällsliv somfinansiell förvaltning.I motion Fi33 (c) föreslår motionärerna att enöversyn görs av fondernas förvaltning och avkastningsmål.Det nyaregelverket för Första-Fjärde AP-fonderna infördes , vilketinnebär att systemet varit i kraft . Enligt utskottets meningär det en för att det ska vara möjligt att utföra enrättvis och långsiktig utvärdering av fondernas mål och resultat. Detbehövs, enligt utskottets mening, ytterligare innan enmeningsfull översyn av AP-fondernas verksamhet kan genomföras.