bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Även inom många företagpågår ett aktivt miljöarbete som driver utvecklingenav anpassad teknik framåt, och så vidare.Jag vill ändå betona att det är viktigt att denpolitiska debatten handlar om och fokuserar på depolitiska lösningarna. Mycket handlar om det somflera har nämnt om att skapa förutsättningar och attfå fram rätt priser.Det var en stor debatt i ompartnerskapsinitiativ. Den debatten missuppfattadesibland som att folk var emot partnerskapsinitiativ,vilket vi naturligtvis inte är. Debatten handlade om- och det är viktigt - att politikerna måste taansvaret för att genomföra sina beslut. De kan inteutlokalisera ett sådant ansvar. Risken var - ochtill en liten del blev det så - att de konkretapolitiska åtagandena ersattes av åtaganden sompolitikerna inte kan hållas ansvariga för. Därför ärdet viktigt att hållbarhetsdebatten i de politiskaförsamlingarna fokuserar vid vad staten,institutionerna och myndigheterna ska göra.Ordföranden: Om , ,har en kort fråga som kräver ett kort svar är detokej att ställa den före kaffepausen, annars väntarvi till efter kaffepausen.Kjell-Erik (): Nej, den är inte kort.Ordföranden: Då väntar vi. Vi sätter dig överst. Vikommer att bryta . och står på listan efter kaffepausen.Ordföranden: in igen efter kaffepausen tilldet offentliga seminariet! Det sammansatta utskottethär består av utrikes-, miljö- ochjordbruksutskotten. Frågor kan ställas om det somhände i och vid det toppmöte som dåbehandlade hållbar utveckling.I blocket före kaffepausen var vi inne på det somhandlar om globalisering och institutionellt ramverkför hållbar utveckling. Jag lovade mina kolleger attde skulle få återkomma och ställa frågor underförutsättning att frågorna är korta. Vi har trefrågor kvar, och därefter ska vi gå över på blocketsom handlar om konsumtions- och produktionsmönsteroch stöd till fattigdomsbekämpning.Kjell-Erik (): Jag skulle vilja ställa enfråga till om WTO och EU:sinvesteringsavtal. saknar 1,2 miljardermänniskor tillgång till rent dricksvatten. 2,4miljarder saknar tillräckligt med vatten för avloppoch tillfredsställande hygien. Med det som bakgrundvill jag fråga : Hur ser ni på vad somhänder med EU:s investeringsavtal och WTO? Skulle nikunna utveckla vad ni tror eller vet om vad dettakommer att leda till?Tove : EU driver ju många av de nyafrågorna i WTO om ett nytt investeringsavtal, om ettkonkurrensavtal och om offentlig upphandling. Detgäller även huruvida om tjänster skautvidgas. Det påverkar framför alltvattendistributionen i många länder, somprivatiseras. Detta gör att många fattiga människorinte längre har råd med rent vatten. Vatten, som ärett så grundläggande behov, ses som en handelsvarabland alla andra.Alla de nya avtalen som EU driver på hårt för iWTO ger ökade möjligheter för framför allttransnationella företag att etablera sig i tredjevärlden. Vi inom och även Friends ofthe har drivit en kampanj införJohannesburg, och vi fortsätter också att göra det,för att företagens ökade möjligheter och rättigheteratt investera också måste balanseras motskyldigheter. Det måste alltså finnas bindanderegler för företagens ansvarighet när det gällersociala frågor, miljöfrågor och arbetsrättsfrågor.Däremot vill vi inte se att detta tas upp inomWTO. Vi vill inte att WTO:s mandat ska utvidgasytterligare, vilket har föreslagits av till exempelIndien och i om handel ochinvesteringar. Vi vill att diskussionerna ska förasvidare i mer lämpliga forum inom FN.Anna : Jag tänkte kommentera de frågor somkom upp under det tidigare passet angående vilkaresurser som kan behövas som stöd förmiljöorganisationer. Det ena är finansiellt stöd,som var inne på. Där kan man se att störredelen av det stöd som finns nationellt blirprojektstöd, vilket innebär att man indirekt styrmiljöorganisationernas arbete in till vissa områden.Det ser vi som en begränsning. Det innebär att viinte alltid kan ta itu med just de frågor som vi sersom mest akuta.Det handlar också om praktiska saker. Många av ossjobbar ideellt. Det kan handla om så enkla saker somatt få en kallelse för att kunna ta ledigtfrån jobbet och så vidare. Man ska alltså heltenkelt vara medveten om att detta är en ganskaresurssvag grupp och att man får anpassa sinametoder till det.Roger (): Jag vill rikta en fråga tillNationalkommittén för och Habitat. Denhandlar om hållbarhet. Hållbarhet byggs för migunderifrån. Särskilt viktigt tycker jag att det är ien alltmer globaliserad värld. Det gäller hållbarhetsom byggs dels av enskilda människor och enskildaföretagare, dels av företag.Min fråga är: Vilka hot och möjligheter serNationalkommittén för i att skapadelaktighet i hållbar utveckling? Jag upplever attvi trots att vi har jobbat med i Sverigeinte har kommit ned från kommunerna och ut tillmänniskorna på ett riktigt bra sätt.Ordföranden: Jag ser att plats är tom.Roger (): Då har jag en alternativsvarare, nämligen man studerat .Ordföranden: Den platsen är också tom. Du får skickafrågan vidare till någon annan.Ola : Jag kan referera från en Agenda 21-konferens som vi hade tillsammans med SvensktNäringsliv och . Därdeltog kommuner, näringslivet, staten ochså vidare.Inom kort går vi ut med ett upprop där vitillsammans visar vad som behövs för att förnyaAgenda 21-arbetet och ge det en förnyad avspark. Detintressanta är att det verkligen behövs. Man fallerned på de ganska grundläggande mänskliga aspekterna.Det behövs fler mötesplatser för kommunikation.Tyvärr har vi alltför bristfällig kommunikationmellan aktörsgrupperna. Näringslivet pratar med sinaaktörer inom sina egna nätverk och kommunerna och deideella organisationerna gör likadant. Det visar sigvara en framgångsfaktor med många mötesplatser. Jufler mötesplatser det finns där människor kan mötas- allmänhet, näringsliv, kommuner, myndigheter,ideella organisationer och inte minst forskare -desto bättre lyckas man med Agenda 21-arbetet.Mikaela (): Några av de svårastefrågorna i Johannesburgprocessen var handelsfrågornaoch fattiga länders krav på att ges större hänsyn.Det var särskilt folkrörelserna som uppmärksammadedetta. Jag skulle vilja rikta en fråga till dels UD,dels Forum Syd, för att höra vilken ni anser attanledningen mer specifikt var till atthandelsfrågorna var så kontroversiella. Och vad börvi i tänka på avseende detta? Hur bör managera framöver i processen för att få med de härdelarna på ett bra och konstruktivt sätt?Kajsa : Det är naturligt att handelsfrågornafår en viktig roll när man diskuterar hållbarutveckling mot bakgrund av att det ekonomiska benetär ett av de viktigare benen för att åstadkommahållbar utveckling och för att bidra tillfattigdomsminskning. Där har vi en ganska dåligtradition när det gäller att öppna våra marknaderför och därmed möjliggöra för dem att medegna medel finansiera sin egen utveckling.Vad vi kan göra är naturligtvis attfortsätta att driva på för att inom den europeiskaunionen öppna våra marknader, särskilt för produktersom är av intresse för . Vi talar dåframför allt om jordbruksprodukter och även omtekoprodukter. Vi har också ett ansvar för att ändrastrukturen på våra handelshinder så att viunderlättar för att exportera ocksåprodukter som har ett ökat förädlingsvärde.Åsa Romson: Jag uppmärksammade att man frånFolkrörelsernas sida framför allt lyfte fram attproblemet med handelsfrågorna när de diskuterades iJohannesburgprocessen handlade omutvecklingsländernas intressen inomhandelspolitiken, som är underordnade de intressensom och EU driver i handelsorganisationen. Dethandlade också mycket om att FN-systemet höll på attkapitulera inför världshandelsorganisationen.Det som jag sade om utvecklingsländernas intresseni världshandelsorganisationen syftar naturligtvisdelvis till det som tar upphär, det vill säga den orättvisa jordbrukspolitiken.Den pratar vi ganska ofta om i , och där ärvi nog ganska överens. Men det är också så atthandelsreglerna på jordbruksområdet tvingarländer att inte - inte ens - ha skyddstullar för varor, inte ensnär det finns ett stort behov av att till exempel gåöver till en hållbar utveckling. Vi vet ju att detkan vara viktigt ibland på jordbrukssidan. Dettastoppar handelsreglerna som de ser ut , och detgör naturligtvis inte situationen lättare författiga länder.Egentligen handlar också obalansen inomhandelsorganisationen om alla de nya avtalen, sominte primärt är handelsavtal. Det kan handla ompatentregler, det handlar om tjänstehandeln, somJordens Vänner tog upp här, och det handlar ännu merom de nyare frågorna som föreligger inför nästaministermöte - investeringsfrågorna. De haregentligen inte något intresse iutvecklingsperspektiv, som vi ser det.När det gäller FN-systemets kapitulation trycktemånga svenska organisationer hårt på en sak. I ochmed att man i diskuteradehandelsfrågorna utifrån att man skulle implementeraDohaagendan och de beslut som var fattade i WTO såunderställde man sig också därmed en annanorganisation, det vill säga WTO. Många folkrörelseroch, trodde vi, kanske även den svenska regeringensåg det som naturligt att FN är den organisation somalltmer är den övergripande organisationen. FN börvara det inom det system som har den övergripandepolitiken för hållbar utveckling. När man då ser attmycket i praktiken undermineras eller hindras inomhandelssystemet så ska också FN vara det system somstår upp för hållbar utveckling och inte till enhandelsorganisation lämnar över till exempeldefinitionerna av vad som är motiverat urmiljösynpunkt och vilka åtgärder som kan varahandelshindrande. Detta bör naturligtvis FN själv setill, och det tryckte man hårt på från bådemiljöorganisationer och det civila samhället istort.Ordföranden: för det! Det här med hållbarutveckling kan vara hur vitt och hur brett somhelst. Men för att försöka få någon styrning på dethela i utfrågningen så går vi nu över till nästablock som frågeställarna kommer att inrikta sig på.Jag repeterar att det handlar om förändradekonsumtions- och produktionsmönster samt stöd tillfattigdomsbekämpning.Nu har vi satt upp en ny talarordning igen. Densom först kommer att ställa en fråga är ChristinNilsson. Därefter är det . Då vill jagåterigen säga, bara så att ni kommer ihåg det:Försök att ställa en fråga. Den ska också riktastill en konkret organisation. Det får max vara två.Och gör helst inte frågan så vid. Vi ska se hur viklarar av den här sista timmen. Varsågod ChristinNilsson, Socialdemokraterna!Christin (): Tack. Jag har en fråga tillForum Syd. Den handlar just om fattigdomsbekämpningkontra hållbar utveckling med inriktning på kvinnor.Vilka är de viktigaste åtgärder vi kan vidta så attäven kvinnorna kommer in i den här processen?Åsa Romson: Jag förstår inte riktigt vad du menarmed "den här processen".Christin (): Processen för en hållbarutveckling kontra detta med en positiv utvecklingför utvecklingsländerna, och då inriktat på justkvinnorna.Åsa Romson: Om kvinnorna inte kommer in i processenär det ju inte en hållbar utveckling. Det stårväldigt tydligt definierat i processen, såsom jaguppfattar hållbar utveckling, att kvinnorna somgrupp är väldigt viktiga. De bär i många delarmöjligheten till en hållbar utveckling. Vi vet ocksåatt när det gäller fattigdomsbekämpning är kvinnornaen oerhört viktig grupp. När den gruppens behov inteär tillgodosedda får vi inte heller någon effektivfattigdomsbekämpning. Så det är naturligtvis enhuvudmålgrupp.Jag tycker att det dokument som kom fram frånJohannesburg diskuterade denna fråga ganska seriöst.Vi hade mycket diskussioner mellan de svenskaföreträdarna och folkrörelserna omkring hur Sverigeskulle driva att få fokus på kvinnorna som grupp närdet gäller fattigdomsbekämpning. Det här är också enfråga där jag upplever att har en ganska godkompetens på biståndsområdet. Egentligen skulle jagkanske vilja bolla över detta även till andraorganisationer, som eller Svenskakyrkan.Ordföranden: Det gör vi ju inte. Vi kan hoppas attnågon kanske har möjlighet att ställa en fråga, inteminst till som jag har fått säga nejtill två gånger när man har försökt bolla överfrågor. Jag säger det lite tydligt så att någon kananta utmaningen. Då går ordet till ,. Därefter är det , !Ewa (): Tack. Jag skulle vilja ställa minfråga till igen. Återigen villjag komma in på miljödelmålen. De åtta mål som finnsär av olika art. Det visar sig att det verkar varamål åtta som är absolut svårast att uppnå. Dethandlar om globalt partnerskap, utveckling avfrihandel och ekonomi och så vidare. måsteman ta med i det här att mål fyra, som handlar omatt utrota sjukdomar, ändå måste vara det som ärmest akut, som jag ser det. Ska man vara lite merdrastisk är det så att om vi inte klarar av målfyra, att minska hiv, malaria, tuberkulos och allaandra allvarliga, i vissa fall dödliga, sjukdomar,kommer fattigdomen så att säga drastiskt attreducera sig själv.Hur ser det ut här? Hur arbetar man? Det måste ändå vara så att mål fyra är det somborde komma allra först. Då tänker jag främst på hurutvecklingen ser ut när det gäller att få fram bra,billiga mediciner i . Hur ser avtalen ut?Kommer man vidare framåt? Man har kommit en bit påvägen genom de här partiella patentlösningarna, menjag skulle vilja se mycket större kraft i just denbiten och en snabbare utveckling.Ordföranden: bara kunna göra detsmidigare för den som ska svara och förtydliga föralla andra vad som menas med mål åtta och mål fyra?Ewa (): Mål åtta handlar om att utvecklaett globalt partnerskap för utveckling. Det är detövergripande målet. Det handlar om att diskuteratullfrihet. Det handlar om att utveckla stabilaekonomier. Det handlar om att skapa demokrati ochhelt enkelt bygga upp bra samhällen att leva i föru-ländernas folk. Mål fyra handlar om att minskabarnadödligheten. Det är därigenom också kopplattill mål sex, att bekämpa hiv, malaria och andrasjukdomar.Ordföranden: Då har vi från UD.Varsågod!Lennart Hjälmåker: Tack. Jag återkommer gärna tillmillenniemålen. Vi tycker nämligen att de är väldigtviktiga. Jag är också glad att frågeställaren görden här distinktionen mellan mål åtta och de andramålen. Man kan konstatera att inte bara mål fyra,utan kanske till och med alla de sju första målen,handlar väldigt mycket om utvecklingen i vårasamarbetsländer medan det åttonde målet, ompartnerskap, handlar om vad vi kan göra från nordför syd.De sju första målen innehåller det här medsjukdomar, hiv/aids. De handlar också om utbildningoch fattigdomsfrågor i ett brett perspektiv. Jag skagärna säga några ord om sjukdomar. Jag kan barakonstatera, också relaterat till den tidigare fråganom jämställdhet, att målet om utbildning är väldigtviktigt. Här talas det om lika villkor mellan pojkaroch flickor, så jämställdhetsaspekten genomsyrarockså de här målen i väldigt hög grad.Det är mycket viktigt att frågan om hiv/aidskommer upp. gör mycket i frågan. Somfrågeställaren säger är det så att om inte folköverlever blir det inte mycket utveckling. Det ärväldigt viktigt att vi ser hiv/aids som det storautvecklingsproblem det är. Det är en ekonomisk ochsocial fråga och en utvecklingsfråga. Det är enhälsofråga, men bara till viss del. Det är mycketmer än en hälsofråga. Vi måste alltså angripa dethär på ett brett sätt.Det gör på olika sätt, multilateralt ochbilateralt. På det multilaterala området är vårastörsta insatser att stödja FN:s program ochatt stödja den globala hälsofonden, fonden för detre sjukdomarna malaria, tuberkulos och hiv/aids. Visitter i styrelsen och driver en aktiv politik i denfonden. Det är förstås viktigt att vi jobbar påbasplanet. Det är viktigt att det här genomsyrarvåra breda, fattigdomsinriktade program och att vikan komma till rätta med detta på basplanet. Jagtror att vi driver detta på ett brett och bra sätt.Ordföranden: tackar för det. Då går vi vidaretill , . Därefter är detRosita Runegrund. Varsågod, !Sverker (): Ett rejält kliv mot hållbarutveckling tror jag kommer att tas när vi förmår attanvända vår offentliga upphandling på ett vettigtsätt. Min fråga är till till attbörja med, men jag vädjar också till ordföranden attnågon fristående ska få svara på frågan. Frågangäller hur trenden ser ut när det gäller offentligupphandling av hållbara varor och tjänster. Finnsdet mätningar, och vad görs för att få den rejälakraften och drivet mot den här utvecklingen?Ordföranden: Då ska jag säga, innan svara, att du får välja vem som ska svara.Sverker (): Då har jag gjort mitt val.Ordföranden: Du har gjort ditt val. Varsågod!Krister : Tackar. Offentlig upphandling ärnaturligtvis oerhört viktigt för att få enutveckling mot hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster. Vi har från regeringens sidaaktivt inom ramen för EU drivit att få en tydlig ochklar tolkning. Man kan väl säga att ett av problemenhar varit huruvida man kan ställa tydliga krav ellerinte inom ramen för de direktiv som har funnits iEU. Den osäkerheten har gjort, kan man väl säga, attutvecklingen inte har gått så fort och så bra som vihade önskat. Direktivet har ändå kommit dithän attvi känner att det ger ett större stöd.För att göra ytterligare insatser har detutvecklats ett system, ett större, ytbaserat stöd,till offentlig upphandling. Det har vi frånregeringens sida stött. Det kommer att läggas framinom ramen för , som är ensamarbetsorganisation mellan kommunerna ochLandstingsförbundet och också näringslivetoch staten. Jag tror att utvecklingen av denoffentliga upphandlingen kopplat till upphandlinggenerellt inom näringslivet och till ökad användningför produktstandarder kommer att bidra till att viinom kommer att få ett nyttinstrument för det som vi också kallar integreradproduktpolitik. Vi tror att det ligger något väldigtpositivt i det.Vi bedriver alltså en aktiv politik där, vilketjag tror kommer att innebära att vi bättre tar varapå den potential som vi tror finns. Några exaktasiffror har jag tyvärr dock inte just nu.Ordföranden: Då tackar vi för det.Då är det , Kristdemokraterna.Därefter är det . Varsågod!Rosita Runegrund: Tack, fru ordförande! Jag skullevilja ställa en fråga angående biståndsnivån. I Riogavs rekommendationen av BNP. vet man attdet ligger på till . FN:srekommendationer är på . Det är viktigt attarbeta med effektivisering och med kopplingen tillMR och demokrati. Min fråga vill jag ställa till UD.Vilka är möjligheterna att relativt snabbt ökabiståndsresurserna globalt? Och hur går arbetet medatt effektivisera det tidigare hårt kritiserade EU-biståndet?Ordföranden: känner sig manad att svara på det?Det är igen.Lennart Hjälmåker: Låt mig börja med biståndsvolymenglobalt, som frågan rörde. Där känner vi alla tillatt FN har en målsättning på avbruttonationalinkomsten. Vi har också sett undermånga år hur andelen har sjunkit. Den har sjunkitmycket för att stora givarländer som tyvärr harsänkt sitt bistånd kraftigt. Vi har också sett hurJapan, som till och med låg över för några årsedan, har tvingats skära ned på sitt bistånd.När man tittar på biståndsvolymen totalt innebarMonterreykonferensen ett genombrott. MargotWallström var inne på det förut. Det intressanta varatt kunde enas och gå till med enenad röst. Den enade rösten satte press på , såatt också kom ut på planen i . Det somhände inför var att efter en hård kampinom i EU, en kamp där tillsammans medHolland hade en ledande roll, lyckades EU:s länderkomma överens om det här målet, som , att vi till 2006 ska nå avBNI.Det låter inte mycket man talar om procenttal, mendet innebär en ökning på mellan sexoch . Det är stora pengar i dethär sammanhanget, när det samlade biståndet ärungefär . Så innebarett genombrott, ett trendbrott. Det var glädjandeoch viktigt. Det innebar att också i Monterreykom fram med nya pengar och lade fem nya miljarderUS-dollar på bordet för att matcha de europeiskainsatserna. Vi ser det som väldigt viktigt att ettenat här kunde sätta press på USA.När det gäller EU-biståndet för vi på olika sätten dialog. Vi följer EU-biståndet. Vi såg att denparlamentariska kommittén Globcom lade fram sittbetänkande för ett drygt år sedan. Där fördes detfram mycket kritik mot EU-biståndet. Detta är enfråga som säkert också kommer att behandlas i denproposition som kommer och som jagnämnde , så jag vill inte säga mer omdetta i dag.Ordföranden: Då går frågan vidare till Kjell-ErikKarlsson, . Därefter är det RogerKarlsson. Varsågod, !Kjell-Erik (): Jag vill ställa min frågatill Forum Syd. Partnerskap mellan regeringar ochföretag kan, som många uppfattar det, leda till bådepositiva och negativa förändringar i konsumtions-och produktionsmönster och i fattigdomsbekämpningen.Kan ni utveckla er syn på partnerskap mellanregeringar och företag? Ger partnerskap positivabidrag till arbetet med en hållbar utveckling ellerser ni risker med det arbetssättet? Vad jag vetfinns det inte något officiellt regelverk för hurpartnerskap ska användas för att man ska nå målen ihandlingsprogrammet.Åsa Romson: Återigen vet jag inte om Forum Syd ärden organisation som bäst kan svara på det. GöranEklöf från var inne på frågantidigare. Jag kan bara ge min bild av dediskussioner som vi har haft underJohannesburgprocessen kring vad som är mångaorganisationers syn på det här. Det är, som ocksåGöran var inne på, inte så att man är negativ tillpartnerskap. Det är i och allmänt känt attvi har haft väldigt positiva partnerskap i vissadelar, som miljöcertifiering och sådant, mellanorganisationer, företag och offentliga institutionereller förvaltningar.Det som kom upp inför var som mångauppfattade det, och det är även min analys, någotsom störde den här ordningen. Man diskuterade vaddet var man skulle kunna hålla politikerna ansvarigaför. Vad ville man att världens företagare,statsministrar och statschefer skulle åka tillJohannesburg och ta på sig för ansvar? Man villeinte att de skulle abdikera från ansvaret genom attsäga att alltihop ska lösas av partnerskap mellanandra aktörer, eller i samarbete med andra aktörer.Det var egentligen den diskussionen som man fördei . Man var positiv till olikapartnerskap. Det fanns olika grenar blandfolkrörelserna. Det var en del som sade att om mantar in denna typ av partnerskap i den här processen,Johannesburgsprocessen, då legitimerar man också attpolitikerna inte tar sitt ansvar för att genomföraen mycket bra och framåtsyftande handlingsplan förden politiska agendan. Det var andra organisationersom framförde att det ännu så länge inte finnsallmänt vedertagna, bindande regler för hur företagfår agera när det gäller lobbying och påverkan frånkortsiktiga ekonomiska intressen, till skillnad frånföretag som naturligtvis också jobbar för delångsiktiga intressena. De hade svårt att se hur manskulle hantera det här utan regler kringpartnerskapens funktion och uppföljning, som duockså och pekade på.Ordföranden: för det, ! har jag på denföranmälda listan , Centerpartiet.Därefter är det . Ni harmöjlighet att vinka till min bisittare SinikkaBohlin om ni vill komma upp lite mer på talarlistan.Då ordnar vi det. Ni kan ju fundera på vilka somännu inte har fått någon fråga. Då var det RogerKarlsson, . Varsågod!Roger (): Tack, fru ordförande! Jag skatillfredsställa fru ordföranden genom att ställa enfråga till . En viktig del iförändrade konsumtions- och produktionsmönster trorjag är kapitalplaceringar, alltså finansiellatjänster, hur vi väljer att placera vårt kapital,till exempel premiepensionskapital. Lite är det juså att en satsning på etik och miljö blir ett slagsavvikande placering. Frågorna till Svenska kyrkanskulle i så fall vara: Hur jobbar ni själva med erakapitalplaceringar? Och hur kan man jobba för attetik- och miljöaspekter blir det normala när manplacerar kapital?Ordföranden: , nu har ni chansen.Karin Lexén: Jag hade hoppats att jag skulle fåprata om vårt internationella arbete. Det ärfaktiskt det som jag arbetar med. Jag vill ändå barapassa på att nämna, i relation till detta medfinansieringsfrågor, en fråga som inte har varituppe här. Det är en fråga som gällerfattigdomsbekämpning och som också har med kvinnorsmöjligheter att göra. Det är mikrokrediter, som vihar flera försök omkring. Det är intressant på detsättet att återbetalningsfrekvensen faktiskt ärväldigt hög från fattiga människor.