bet · GQ01NU9 · 2003-04-08 00:00:00 — Moderata samlingsparti-et anser inte att staten med skattemedel skall snedvrida konkurrensen ochdärmed inverka hämmande på verksamheter som skulle må bättre av en friaretillvaro, sägs det. Dessutom bedriver en rad myndigheter konkurrensutsattverksamhet, vilket leder till att konkurrenssituationen på marknaden påverkas,säger motionärerna. De föreslår att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om att avveckla denna typ av konkurrenssnedvridning.Trots statens dominans över företag i har det aldrig funnits någrahållbara förklaringar till varför staten skall äga företag, utan motivenhar varierat, anför motionärerna. De pekar på att det i industrialismensbarndom ansågs viktigt att staten kunde utöva inflytande över användningenav naturresurserna och att motiveringarna senare ofta har varit avregionalpolitisk eller beredskapsmässig karaktär. I vissa fall har statenäven ansett det angeläget att ta över nedläggningshotade företag, sägermotionärerna. De framhåller att med början har dock en nysyn på statligt företagsägande vuxit fram, med innebörd att privatiseringarmer är en praktisk än en ideologisk fråga. Skälen till förändringen ärflera, t.ex. starkare krav på tydliga och aktiva ägare i företagen,ansträngda statsfinanser och krav på högre effektivitet både för statenoch för de nya ägarna. I regeringens skrivelse om företag med statligtägande finns det inte redovisat några motiv i anslutning till de berördabolagen till varför de bör vara statliga, säger motionärerna. De anser attregeringen i skrivelsen för varje bolag bör motivera varför det även ifortsättningen skall ägas av staten. De företag vars koppling till stateninte kan motiveras bör ingå i den privatiseringsplan som motionärernaföreslår att regeringen omgående skall presentera. I syfte att bl.a.förbättra arbetsmiljöerna, förbättra konkurrenssituationen, ökaallmänhetens aktieägande och ge de statligt ägda företagen förbättrademöjligheter på den internationella marknaden föreslås att ett trettiotalstatligt ägda bolag skall privatiseras i ett inledande skede.Privatiseringarna måste ske på ett ansvarsfullt sätt och så att företa-gens framtidsförutsättningar stärks, säger motionärerna. De anser att detdessutom är viktigt att privatiseringarna genomförs på ett sådant sättatt staten får god ersättning och att försäljningarna bidrar till attsprida aktieägandet.Ett tillkännagivande om privatisering av de statliga företagen begärs i mo-tion 2002/03:Fi236 (m). Där föreslås också att skall bemyndigaregeringen att privatisera och omstrukturera de i motionen uppräknadestatliga företagen. Det statliga ägandet av företag innebär enmaktutövning som är till ondo för det svenska näringslivsklimatet, anförmotionärerna. De menar att en viktig förutsättning för en fungerande ocheffektiv konkurrens är att det gäller lika villkor för privata ochoffentliga aktörer. Offentligt ägda företag kan påverkas negativt av sinägarstruktur, anser motionärerna och hänvisar till följande: Företagenriskerar att bli redskap för politiska ambitioner som kan komma att gå utöver rent affärsmässiga prioriteringar; Statligt ägande kan vara ett hinderför tillväxten på exportmarknaderna eftersom andra länder kan uppfatta detstatliga ägandet som en dold subvention. Även annan internationellexpansion - t.ex. företagsuppköp, sammanslagningar och s.k. joint ventu-res - kan hindras på grund av statligt ägande.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken skall vara att skapa ramaroch regler för företagens verksamhet och bidra till att skapa gynnsammaförutsättningar för långsiktig tillväxt, fler företag, flerarbetstillfällen och god konkurrens, anför motionärerna vidare. De föreslårsom nämnts att de statliga företagen skall privatiseras. Genom försäljningav statliga företag avlastas staten uppgifter och kan ägna sig åt andra,viktiga uppgifter som ingen annan än staten kan ta ansvar för, sägermotionärerna. De anser att genom privatiseringar kan de statligaföretagen ges mer konkurrenskraftig struktur, kompetenta ägare ochtillgång till riskkapitalmarknaden via börsen. Försäljningen av de statligaföretagen måste ske på ett ansvarsfullt sätt, vilket innebär att hänsynmåste tas till företagens intressen, bl.a. vid valet av tidpunkt förförsäljning, ägarstrukturen och metoderna för genomförande, anförmotionärerna. De anser att staten skall sträva efter att öka intresset försvenska aktier genom breda spridningar av aktierna i de statliga företagentill allmänheten och till de anställda. Motionärerna vill också attprivatiseringarna skall bidra till att göra ett svenskt ägande avnäringslivet möjligt. Trenden med placeringar av svenskt sparkapital iutländska fonder, försäkringar eller investmentbolag med utländskbeskattning motverkar det svenska ägandet i , vilketär olyckligt, anser motionärerna. Alla privatiseringar av statliga företagkan dock inte genomföras som breda aktiespridningar till börs ochallmänhet, utan företagen måste behandlas individuellt, sägs det. I vissafall, såsom när det gäller eller , kan det vara aktuellt attsälja börsposter, medan det i andra fall kan gälla försäljning tillfolkrörelser, t.ex. AB till idrottsrörelsen, och när detgäller företag som handlar det om att bryta monopol ochgenomföra strukturförändringar, anför motionärerna.I motionen anges följande bolag vara aktuella för omstruktureringar i ettinledande skede: , och flygplatser, , , (), , ,Posten, SAS, (), SJ, SveaskogAB, , , Svenska SkogsplantorAB, , AB , Svensk-Danska BroförbindelsenAB (), , och , , , , , och Produktion.I motion 2002/03:N269 (m) begärs ett tillkännagivande om utförsäljning avskog till enskilda. Det är angeläget att familjeskogsbruket inte minskaroch att offentligt ägd skog utnyttjas för att tillgodose behovet avkollektiva nyttigheter, anför motionärerna. De konstaterar att stateninnehar närmare 4,8 miljoner ha produktiv skogsmark som förvaltas av ettantal myndigheter, varibland är inräknat. Staten bör ta särskiltansvar för sådan skog som kan behövas för att bevara speciella naturvärden,kunna erbjuda ersättningsmark till enskilda brukare vid reservatsbildningoch ta ansvar för markbytesreserv i omarronderingsområden, ansermotionärerna. De menar dock att det även måste ingå i statlig markpolicyatt sälja ut mark som lämpligen kan ägas av enskilda. Ett ökat inslag avenskilt ägande i statliga bolag är eftersträvansvärt, anser motionärernaoch som efterföljansvärt exempel hänvisar de till den försäljning av AssiDomän som den borgerliga regeringen beslöt om. Statens förvärv avAssi Domän via innebär en motsatt utveckling, säger motionärerna.De anser att det saknas skäl för att staten skall äga och förvalta skog påkommersiella grunder.Två tillkännagivanden begärs i motion 2001/02:N67 (fp), nämligen om ensystematisk försäljning av de statligt ägda företagen och om att statligtägda företag snedvrider konkurrensen på marknaden. Motiven för det statligaägandet är mycket grumliga och har ofta historisk, överspelad,bakgrund, anför motionärerna. De hänvisar till att i industrialismensbarndom ansågs det t.ex. viktigt att staten hade kontroll över nationellaresurser, såsom skog och gruvor. Statligt ägande och statligt monopol inomkommunikationssektorn, såsom järnvägen och teletrafiken, motiverades avatt det saknades förutsättningar för fler företag på marknaden, dvs. detansågs föreligga s.k. naturliga monopol, säger motionärerna. De menar dockatt den tekniska utvecklingen, t.ex. informationstekniken, har medförtatt detta begrepp alltmer saknar relevans. Flera statliga, kommunala ochprivata monopol har brutits upp och utsatts för ökad konkurrens, t.ex.telemarknaden, elmarknaden, posten, flyget och järnvägen, konstaterarmotionärerna. De anser att den omständigheten att det finns vissaoffentliga åtaganden som staten vill skall bli uppfyllda inte i sig ärett tillräckligt skäl för att motivera statligt ägande av bolag. I ställetkan lagar användas för att se till att företag inom en viss branschuppträder på ett önskat sätt. Ekonomiska styrmedel och koncessionsförfaran-den är andra lösningar som gör det möjligt att kombinera offentligaåtaganden med privat ägande, sägs det.I de fall det framstår som önskvärt att det offentliga skall svara för enproduktion är det dock inte självklart att bolagsformen är den bästa,anför motionärerna. De anser att i sådana fall kan myndighets- ellerstiftelseformer ofta vara att föredra. Bakom det omfattande statligabolagsägandet finns framför allt ideologiska motiv - statligt ägda företaghar varit, och är fortfarande, ett inslag i socialdemokratisknäringspolitik - säger motionärerna. liberalerna intar motsattståndpunkt: statligt ägande är aldrig något självändamål. Statliga ochkommunala bolag är ett hot mot demokratin och den fria konkurrensen,politiker är ofta dåliga företagsledare och det statliga bolagsägandetinnebär ett stort slöseri med skattebetalarnas pengar, anför mo-tionärerna. Staten är en stor aktör i svenskt näringsliv, och de berördaföretagen bedriver verksamhet av skiftande karaktär, konstaterarmotionärerna. De anser att de näringsområden inom vilka företagen medstatligt ägande är verksamma är sådana som privata företag minst lika braskulle kunna klara av att driva företag inom. Det finns många exempel påatt statligt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller doldsubvention och diskriminerande offentlig upphandling, hävdarmotionärerna. Därigenom får privata företag sämre lönsamhet ochexpansionsmöjligheter, och några tvingas lägga ned sin verksamhet.Politiskt subventionerade konkurrenter skapar också en extra osäkerhet förprivata företag som inte kan falla tillbaka på att tillfredsställapolitiska önskemål, säger motionärerna. De påpekar att i stort sett samt-liga statliga företag dessutom agerar på en marknad där det redan finnsprivata företag.En renodling av statens roll, så att staten inte agerar domare och spelare påsamma gång, skapar förutsättningar för fler livskraftiga företag med fler akti-va och engagerade ägare, anför motionärerna. De anser att ett mer spritt ägan-de av företagen ger ett större utrymme för tillväxtbefrämjande investeringargenom att företagens tillgång till kapitalmarknaden ökar. Motionärerna före-språkar en successiv försäljning av de statliga företagen i en takt som mark-naden medger - vissa bolag kan säljas omgående och utan några speciellariktlinjer, andra bör säljas till många små ägare och en tredje grupp av bolagmåste först avmonopoliseras. har tidigare pekat ut följande företagsom lämpliga för försäljning: hela det statliga innehavet i , innehavet iNordea AB, (bl.a. ), Vin & Sprit, , , , , , , , , Teracom.Uppdelningen i skrivelsen av företagen i sådana som har marknadsmässigakrav och sådana som inte har det bör kunna utgöra riktlinje för en utförsälj-ning av bolag, anser motionärerna.I motion 2002/03:N263 (fp) begärs också ett tillkännagivande om försälj-ning av statliga företag - med en likartad motivering som i nyssnämnda mo-tion 2001/02:N67 (fp).Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om ökad ägarspridning genom ut-försäljning av statliga företag, anförs det i motion 2002/03:N395 (kd).Eftersom staten sätter spelreglerna inom näringspolitiken bör staten intesjälv äga företag, utom i undantagsfall, anser motionärerna. De menar attstatens dubbla roller inom näringspolitiken hindrar förutsättningarna fören sund och rättvis konkurrens. Det statliga ägandet är till nackdel förekonomins funktionssätt, för företagen och deras anställda, och innebären orimlig inlåsning av statens förmögenhet, anför motionärerna. Ett skälför försäljning av statens aktier är, enligt motionärerna, att renodlastatens roll. Ett annat är att ägandet bör spridas. Ett omfattande privatsparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nyaföretag skall kunna bildas och nya jobb skapas, sägs det. Ett tredje skälär att det förbättrar förutsättningarna för de berörda företagen - enägarspridning ger företaget kapital för framtida investeringar, vilketenligt motionärerna inte bör finansieras via statsbudgeten. Försäljningenskall ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig medhänsyn till andra introduktioner på aktiemarknaden, säger motionärerna. Deanser dock att vissa företag skall behållas av sociala eller hälsopolitiskaskäl, t.ex. bör staten av dessa skäl inte avhända sig ägandet avSystembolaget. Staten bör gå vidare med att minska sitt ägande av företag,i princip enligt det program som antogs av , menarmotionärerna. De föreslår att - utöver de företag som då var aktuella -bl.a. följande företag skall bli föremål för försäljning: ,Vin & Sprit, resterande delar av SAS, , och . Deföretag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsattverksamhet, anför motionärerna. De anser att monopolföretag inte kansäljas innan omstrukturering skett och att allmänheten och de anställda iföretagen bör vara en viktig målgrupp vid en utförsäljning.Även i motion 2001/02:N65 (kd) begärs en ökad utförsäljning av statligaföretag, med likartade motiveringar som i den nyssnämnda motionen2002/03:N395 (kd). Vidare begärs ett tillkännagivande av om stat-ligt och privat ägande. Statens roll i samhällsekonomin skall vara attsätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt, anför motionärerna. De anser att när staten agerarsåväl domare som spelare på marknaden uppstår en rad problem, bland vilkaföljande omnämns: risk för konkurrenssnedvridning; risk för icke optimalainvesteringsbeslut; svårigheter att tillföra kapital till företag sombehöver kapital för expansion. En renodling av statens roll bör bl.a. skegenom en successiv utförsäljning av statliga företag, säger motionärerna.De anser att statligt ägande bör avvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte socialaeller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande.Ett tillkännagivande av om privat och statligt ägande inom detsvenska skogsbruket begärs i motion 2002/03:MJ425 (kd). Regering ochriksdag har tidigare markerat samstämmighet i synen på ägarstrukturen i detsvenska skogsbruket, vilket inneburit att det enskilda ägandet skall stimulerasi förhållande till ett ökat storbolagsägande, säger motionärerna. De anser attstatligt ägande av den produktiva skogsmarken inte är ett primärt intresse menatt det ibland kan finnas skäl som talar för statligt ägande. Enskilda skogsägare och privata bolag kan bruka skogen miljö- och tillväxtsmässigt lika brasom staten, och därför finns ingen anledning för staten att äga produktions-skog i stor omfattning, anför motionärerna. De menar att statens uppgift är attta hand om områden med höga naturvärden som skall undantas brukning, attinförskaffa och hålla viss produktionsmark som bytesvara när allmänintressetkräver att privata skogsägares marker kan brukas. Behovet är,enligt motionärerna, störst i , där mer mark behöver skyddas.Statens ägarutövning, m.m.I motion 2002/03:N316 (s) föreslås att regeringen skall göra en utvärderingav statens ägarpolitik. Den miljö i vilken de statliga företagen verkar hardramatiskt förändrats - internationaliseringen harinneburit en hårdare konkurrens, monopol har brutits ned eller heltförsvunnit, den tekniska utvecklingen har tagit nya språng - sägermotionären. Han anser att avregleringar och bolagiseringar av statligverksamhet i många fall har inneburit att samhällsintressen har fått ståtillbaka för vinstintressen, en utveckling som han finner olycklig. Det iskrivelsen angivna målet med den statliga ägarpolitiken - att skapa värde- menar han är torftigt och omodernt. Det statliga ägandet skall användasför att styra utvecklingen på vissa marknader eller på områden därmarknadslösningar inte är lämpliga, anför motionären. Han anser det ärsynnerligen tveksamt att företag som t.ex. Posten och SJ har värdeskapandesom mål för sin verksamhet, eftersom det kan tränga undan desamhällsuppgifter som dessa företag måste ha. skall,enligt motionären, kunna användas för att ta till vara arbetsmarknads-,närings- och regionalpolitiska intressen, och statliga verksamheter skallgenerellt sett inte ha vinstmaximering och värdeskapande som övergripandemål. I den av motionären föreslagna utvärderingen anser han att följandefrågeställningar skall analyseras: Vilket är syftet med det statligaägandet? Finns det anledning att ha ett statligt ägande på marknader där enfungerande och sund konkurrens föreligger, och vilka krav skall staten somägare ställa på dessa företag? Kan och skall det statliga ägandet användasför att även ta till vara arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiskaintressen, och på vilket sätt kan det ske? Är det möjligt att kombineravinstintressen med ett samhällsansvar, och i vilka företag är dettamöjligt? Kan rent företagsekonomiska mål kombineras med och balanseras avandra mål? Vilka åtgärder kan och bör staten som ägare vidta? skall fortsätta att drivas vidare i bolagsform, ochvilka är lämpliga att ha i myndighetsform?Motion 2001/02:N66 (m) innehåller förslag till tillkännagivanden om bl.a.offentliga bolagsstämmor i statliga företag och om ökad öppenhet i förvalt-ningen av dessa företag. Hanteringen av vissa statliga bolag visar att detfinns betydande brister i form av mörkläggning och hemligstämpling, anförmotionärerna vidare. De hänvisar till att när hade extrabolagsstämma hemligstämplade Kulturdepartementetdagordningen till bolagsstämman. Riksdagsledamöter, som har rätt attnärvara, visste alltså inte i förväg vilka frågor stämman skulle behandla,konstaterar motionärerna och påpekar att allmänhet och journalister intehade rätt att närvara. Vid färdigställandet av propositionen om TeracomAB - garanti och omstrukturering (prop. 2001/02:76) gjorde regeringenbedömningen att bolagets ekonomiska ställning inte kunde redovisas ipropositionen och heller inte var nödvändig för beslut, sägermotionärerna. Allt underlag var hemligstämplat. I ett privatägt börsnoteratföretag vore ett sådant hemlighetsmakeri otänkbart, anför motionärerna.Öppenheten i statliga företag bör öka - allmänhet och journalister bör gesmöjlighet att närvara vid bolagsstämmor, dagordningar bör intehemligstämplas, underlag för större beslut på bolagsstämmor bör också varaoffentliga - föreslår motionärerna.Också i motion 2002/03:N276 m) begärs ett tillkännagivande om offentli-ga bolagsstämmor i de statligt ägda bolagen. Även i detta fall hänvisas tillomständigheterna omkring och den extra bolagsstämman hösten2001.I motion 2001/02:N65 (kd) begärs tillkännagivanden i bl.a. följande tre av-seenden: om ägarutövningen; om ägaransvaret och laglydigheten; om etiskpolicy. Enligt regeringens skrivelse sker ägarförvaltningen i huvudsak inomsärskilda ägarenheter på Närings- och Finansdepartementen. Vid tidpunktenför skrivelsens färdigställande förvaltades därutöver vissa företag av Social-,Kultur-, Miljö-, Utrikes-, Justitie- och Utbildningsdepartementen. Motionä-rerna anser att av de statliga företagen börsamordnas så att ägarkompetensen utnyttjas maximalt. Det anses inte effektivtatt ägarförvaltningen är spridd på flera departement. Värdemaximering är detuttalade gemensamma målet för de företag som verkar under marknadsmässi-ga villkor, och förvaltningen av dessa företag bör föras samman till en enhet,anför motionärerna. De anser att även förvaltningen av företag med särskildasamhällsintressen bör kunna föras samman till en gemensam enhet.En lång rad statliga företag har fått utstå kritik försitt agerande, säger motionärerna vidare. De hävdar att flera statligabolag inte följer lagen (1992:1558) om offentlig upphandling. Staten är denföretagsägare som är mest förekommande hos , både somanmäld och som fälld, uppger motionärerna. De anser att detta väcker fråganom statens lämplighet som företagsägare och menar att det i ägaransvaretligger en skyldighet att tydligt markera vilket förhållningssätt som skallråda. De statliga företagens agerande väcker också frågan om deras etiskaförhållningssätt, säger motionärerna vidare. De hänvisar till att de storasvenska privata företagen har insett behovet av att utveckla etiska ochsociala principer för verksamheten och att ställa krav påunderleverantörerna. Om inte en etisk policy redan finns i de statligaföretagen bör regeringen kräva en sådan, anser motionärerna. Deförordar att varje företags etiska policy skall redovisas i årsbe-rättelsen och att det i regeringens årliga redogörelse skall anges omföretaget har en etisk policy, på motsvarande sätt som görsbeträffande miljöarbete, mångfald och jämställdhet. Regeringens riktlinjerför incitamentsprogram för anställda i bolag som är helägda av statenanses bidra till att stimulera de anställda att arbeta för de aktuellaverksamhetsmålen, noterar motionärerna. De menar dock attincitamentsprogrammen kan ifrågasättas när det gäller sådana statliga bolagsom har till huvudsaklig uppgift att tillhandahålla lokaler och tjänstertill andra statliga företag och myndigheter som inte verkar på denkonkurrensutsatta marknaden. De anser att det uppstår en risk för rundgångav statliga medel och att incitamentsprogram därför bör användas medförsiktighet.Tillkännagivanden i följande sex avseenden begärs i motion 2002/03:N281(v): om de statliga bolagsstämmorna; om fler indikatorer för att utvecklade statliga företagen; om ägarstyrning; om forskning och utveckling (FoU)och de statliga företagen; om ökade rekryteringsmöjligheter för de statligaföretagen; om sponsring. Det statliga ägandet har utvecklats ochförändrats ; tidigare naturliga statliga monopol förinfrastruktur har helt eller delvis blivit konkurrensutsatt verksamhet,noterar motionärerna. De erinrar om en motion av hösten1998, i vilken presenterades olika förslag avseende de statliga företagen -önskemål om åtgärder när det gäller regionalt ansvar, jämställdhet,miljöpolicy och en aktiv personalrekrytering för att motverka etniskdiskriminering. Motionärerna anser sig kunna konstatera att en hel delhar hänt inom de nämnda områdena men att det nu är dags att gå vidare. FörVänsterpartiet är det självklart att det statliga ägandet har en funktion ien marknadsekonomi. Ägandet bör vara långsiktigt, engagerat och aktivt samtha kompetens, inte bara för att skapa värden utan också för att bidra hållbar tillväxt, säger motionärerna. De anser att det statliga ägandetbör fungera som förebild för näringslivet och präglas av framsynthet,lyhördhet och ansvarstagande.Motiven bakom de statliga företagen måste förankras hos medborgarna,anför motionärerna. De anser att medborgarna, som är både ägare och kunder,måste få mer att säga till om utan att omvägen via statsmakterna behöver tas.För närvarande har endast riksdagsledamöter rätt att bevista ett statligt före-tags bolagsstämma. I de statliga företagens årsredovisningar finns inte heller- till skillnad från de börsnoterade bolagen - några uppgifter om var och närbolagsstämman skall hållas, och i de flesta fall saknas dessa uppgifter ocksåpå företagens hemsidor och någon annonsering i pressen äger inte rum, sägermotionärerna. De föreslår att bolagsstämmorna i statliga bolag skall varaoffentliga. De anser också att stämmor ibland borde kunna förläggas till an-nan plats än och att de små statsägda företagen skulle kunnagenomföra gemensamma stämmor för företag med likartad verksamhet, t.ex.inom fastighetsbranschen.Det måste utvecklas fler indikatorer för att mäta utvecklingen i de statligaföretagen på ett bättre sätt och för att se om ägarens krav uppfylls, anser mo-tionärerna vidare. Enligt deras mening är den traditionella måttstocken medavkastning, soliditet och kassaflöde inte tillräcklig.