bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — Det viktiga är att anslutningen faktiskt tillhandahålls,inte på vilket sätt detta sker så länge kapacitetskraven är uppfyllda.I artikel 5.1 i USO-direktivet anges att medlemsstaterna skall säkerställa attminst en fullständig abonnentförteckning finns tillgänglig för slutanvändarna.Denna skall tillhandahållas i en form som har godkänts av den berörda myn-digheten, i tryckt eller elektronisk form eller bådadera. Abonnentförteckning-en skall uppdateras regelbundet, minst en gång per år.För närvarande är det bara Sonera som i tillståndsvillkor förpliktatsatt tillhandahålla nummerupplysning.Regeringen bedömer att telefonautomater fortfarande utgör ett viktigt kom-plement till användningen av mobiltelefoni, speciellt i glesbyggd, där äventäckningsgraden i det mobila nätet kan variera. Regeringen anser således atten möjlighet att förplikta en operatör att tillhandahålla telefonautomater börinföras i den nya lagen. Regeringen finner emellertid att det mot bakgrund avden utveckling som skett på marknaden för mobiltelefoni kan antas att beho-vet att alltjämt tillhandahålla telefonautomater minskat.När det gäller funktionshindrades behov skall medlemsstaterna enligt arti-kel 7.1 i USO-direktivet vid behov vidta särskilda åtgärder förslutanvändare med funktionshinder för att säkerställa att dessa fårtillgång till allmänt till- gängliga telefonitjänster till överkomligapriser i samma utsträckning som för andra slutanvändare. Detta gäller bl.a.tillgång till larmtjänster, abonnentupp- lysning och abonnentförteckningar.Vidare får medlemsstaterna, enligt punk- ten 2 i samma artikel, vidtasärskilda åtgärder, mot bakgrund av nationella förhållanden, för attsäkerställa att även slutanvändare med funktionshinder kan dra nytta av detutbud av företag och tjänsteleverantörer som är till- gängligt förflertalet slutanvändare.Förpliktelsen att vidta särskilda åtgärder för slutanvändare med funktions-hinder avser att säkerställa att funktionshindrade får tillgång tillallmänt till- gängliga telefonitjänster (inbegripet att t.ex. hörselskadadepersoner och personer med nedsatt talförmåga tillhandahålls allmännatexttelefoner eller liknande och att synskadade eller delvis seendepersoner på begäran tillhan- dahålls specificerade teleräkningar ialternativt format) på likvärdiga villkor som för andra slutanvändare.Härvid måste förstås att de villkor som erbjuds funktionshindrade skallvara likvärdiga till de villkor som andra konsumenter kan erhålla genom attvälja mellan flera operatörer.Skyldigheten att tillhandahålla telefonautomater skall utformas så att ävenfunktionshindrades behov beaktas. Telefonkiosker skall således dimensione-ras för rullstolsburna och telefonapparater för sådan användning handi-kappanpassas.Erfarenheterna av att säkerställa funktionshindrades behov genom statligupphandling har varit mycket goda. Regeringen anser därför att det är angelä-get att upphandling även framgent skall kunna ske på samma vis som i dag.Hinder mot detta föreligger inte då medlemsstaterna enligt artikel 7.2 i USO-direktivet är fria att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa de funk-tionshindrades särskilda behov.Den grundläggande regleringen om överkomliga priser i USO-direktivetåterfinns i artikel 3.1, som har något av målkaraktär över sig. I bestämmelsenföreskrivs, som tidigare nämnts, att medlemsstaterna skall säkerställa slutan-vändarnas tillgång till de angivna samhällsomfattande tjänsterna till ett över-komligt pris med hänsyn till nationella förhållanden.Ett överkomligt pris är enligt USO-direktivet ett pris som medlemsstatenfastställer på nationell nivå mot bakgrund av särskilda nationella förhållan-den. Det kan innefatta gemensamma taxor som är oberoende av geografiskbelägenhet eller särskilda taxealternativ för användare med låga inkomster.Syftet med sådana prisregleringar är i första hand att skydda de abonnentersom träffas av regleringen mot för höga priser.Av förarbetena till nu gällande lagstiftning framgår att rimligheten i prisetbör ses utifrån konsumentens perspektiv, kostnaderna för tillhandahållandetav tjänsterna och en viss korrelation mellan regioner eller marknadssegment itillhandahållandet av mer eller mindre likvärdiga tjänster (prop. 1996/97:61,s. Regeringen bedömde där att alltför stora prisvariationer mellan regio-ner eller mellan olika marknadssegment i tillhandahållandet av mer ellermindre likvärdiga tjänster inte borde accepteras och att genomsnittspriserborde vara styrande. Regeringen ansåg emellertid att den domine-rande operatören måste tillåtas möta konkurrensen i de områden där konkur-rensen är hårdast och att geografiska variationer i taxorna borde tillåtas.Dessa bedömningar är alltjämt giltiga. Regeringen ser för tillfället inte skälatt föreskriva om generell prisreglering vad gäller användningen av allmänttillgängliga telefonitjänster till en fast anslutningspunkt.De samhällsomfattande tjänsterna skall enligt artikel 3.1 i USO-direktivettillhandahållas till en viss angiven kvalitet. Denna kvalitet bör följa den ut-veckling som sker på respektive marknad för de aktuella tjänsterna och imöjligaste mån följa de standarder som omfattas av åtaganden gjorda inomramen för och de som utarbetas av de europeis-ka standardiseringsorganen (),för standardisering inom elområdet (Cenelec) ochEuropeiska ().Regeringen föreslår att det i lagen skall anges att följande tjänster är sam-hällsomfattande tjänster:- Tillhandahållandet av anslutning till det allmänt tillgängliga telefonnätetoch tillgång till telefonitjänster till en fast anslutningspunkt. Anslutningenskall medge funktionell tillgång till Internet.- En fullständig abonnentförteckning.- En komplett nummerupplysningstjänst.- Tillhandahållande av telefonautomater.- Särskilda åtgärder för slutanvändare med funktionshinder.Regeringen skall bemyndigas att föreskriva vilken datahastighet som skallanses medge funktionell tillgång till Internet. Tjänsterna skalltillhandahållas till överkomliga priser. Myndigheten skall ges möjlighetatt föreskriva pre- standamål för de tjänster som någon har förpliktats atttillhandahålla.Tillhandahållande och finansiering av samhällsomfattande tjänsterOm det visar sig att skyldigheten att tillhandahålla en samhällsomfattandetjänst skulle vara oskäligt betungande skall tjänsten upphandlas.Regeringen instämmer med flertalet remissinstanser om att möjligheten tillupphandling visat sig vara väl lämpad för vissa tjänster, såsom särskildatjänster för funktionshindrade och att upphandlingsmodellen utgör ett värde-fullt instrument som inte bör inskränkas.Regeringen föreslår att när marknaden inte tillgodoser behovet av en sam-hällsomfattande tjänst skall ansvarig myndighet kunna förplikta den som ärlämplig att tillhandahålla tjänsten.Den samhällsomfattande tjänsten skall upphandlas om det är särskilt på-kallat med hänsyn till kostnaderna för tillhandahållandet av denna.Kontroll av utgifterRegeringen föreslår att den som tillhandahåller en allmänt tillgängligtelefo- nitjänst till fast nätanslutningspunkt avgiftsfritt skalltillhandahålla specifice- rade telefonräkningar och tillämpa ett förfarandevid utebliven betalning där abonnenten innan avstängning sker måste hauppmanats att betala inom skälig tid.Vidare skall en operatör som har att tillhandahålla samhällsomfattandetjänster på begäran avgiftsfritt spärra vissa typer av utgående samtal ellernummer. En sådan operatör skall även kunna åläggas att tillhandahålla möj-lighet för konsumenter till kreditspärr samt förhands- och delbetalningar.NummerportabilitetDet bör uppmärksammas att kravet på nummerportabilitet inte gäller mellanfasta nät och mobilnät.Regeringen föreslår att den som tillhandahåller allmänt tillgängliga telefoni-tjänster skall se till att abonnenterna kan behålla sitt telefonnummer vid byteav operatör. Den överlämnande operatören skall ha rätt till ersättning endastfrån den operatör som den anropande abonnenten ingått avtal med om för-medling av ett meddelande och endast för driftskostnader för överlämnandet.Den överlämnande operatören skall inte debitera abonnenten för kostnadermed anledning av överlämnandet.Den överlämnande operatören skall vara skyldig att till den som tillsyns-myndigheten bestämmer lämna sådana uppgifter om överlämnade telefon-nummer som är nödvändiga för dirigering av telemeddelanden till dessa tele-fonnummer. Andra uppgifter som kan vara personuppgifter än uppgifter omtelefonnummer och berörda teleoperatörer skall dock inte få lämnas utansamtycke.Tillsynsmyndigheten skall kunna utse någon (en referensdatabasoperatör)att ta emot, sammanställa och vidarebefordra uppgifterna. Denne skall till-handahålla uppgifterna till operatörerna på skäliga och konkurrensneutralavillkor.Tillsynsmyndigheten skall bemyndigas att bestämma att uppgifterna ävenskall lämnas till andra.Prefixval och förval av nätoperatörRegeringen förslår att den som har ett betydande inflytande på marknaden förfast telefoni skall för sina abonnenter möjliggöra prefixval och förval avoperatör. Ersättning för ändring av förval skall få grundas endast på drifts-kostnaden.Reglering av tjänster som riktar sig mot slutkunderRegeringen föreslår att en aktör med betydande inflytande på en viss slut-kundsmarknad, om andra åtgärder enligt lagen bedöms vara otillräckliga,skall kunna förpliktas att vidta en lämplig åtgärd. En sådan förpliktelseskall kunna avse att tillämpa ett visst högsta eller lägsta pris, att intevidta konkur- renshindrande åtgärder, eller att inte göra en tjänst som kantillhandahållas fristående beroende av att även någon annan tjänsttillhandahålls.Hyrda förbindelserRegeringen föreslår att den som har betydande inflytande på marknaden förtillhandahållandet av minimiutbudet av hyrda förbindelser skall kunna för-pliktas att följa de grundläggande principerna om icke-diskriminering, kost-nadsorientering och insyn.Särskilda rättigheter för abonnenter m.m.Alla åtgärder som införs för att garantera öppenhet när det gäller priser,taxor och villkor kommer att öka konsumenternas möjligheter att optimerasina val och därmed att till fullo dra nytta av den konkurrens som finnseller kommer att åstadkommas genom tillämpningen av den nya lagstiftningen.I den nämn- da artikeln ges därför en grundläggande bestämmelse om attslutanvändarna, särskilt konsumenterna, kan kräva att ett avtal med eneller flera operatörer som tillhandahåller tjänster som ger anslutningeller tillträde till det allmänna telefonnätet skall vara utformat på visstsätt.Regeringen föreslår att lagen skall ange vissa rättigheter som abonnenter ochslutanvändare har vid avtal.AbonnentupplysningRegeringen förslår att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefoni-tjänst skall lämna ut abonnentuppgifter som inte omfattas av sekretess ellertystnadsplikt till den som bedriver eller avser att bedriva abonnentupplysning.Uppgifterna skall lämnas ut på villkor som är rättvisa, kostnadsorienteradeoch icke-diskriminerande.Nätets driftssäkerhetElektroniska kommunikationer fyller en mycket viktig samhällsfunktion. Detär därför av högsta vikt att dessa elektroniska kommunikationer tryggas sålångt det är möjligt, såväl vid höjd beredskap som vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.I 2 § telelagen anges att () har möjligheten tillupphandling av säkerhetshöjande åtgärder. Enligt 5 § förordningen(1997:401) om instruktion för PTS skall myndigheten genom upphandlingbl.a. tillgodose totalförsvarets behov av post- och teletjänster under höjdberedskap och stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar av tele-systemet i fred.Regeringen anser att det är av vikt att även framgent kunna ålägga aktöreratt beakta totalförsvarets behov under höjd beredskap. Det vore dock enligtregeringens mening alltför långtgående att genomföra detta i form av en gene-rell skyldighet för samtliga anmälningspliktiga aktörer. Även Internetoperatö-rer och de som tillhandahåller rundradionät omfattas t.ex. av den nya anmäl-ningsplikten. Regeringen föreslår i stället att tillsynsmyndigheten skall gesmöjlighet att ålägga en sådan skyldighet att beakta totalförsvarets behov påaktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller elektroniskakommunikationstjänster av särskild betydelse från allmän synpunkt. Dettakan inbegripa större Internetoperatörer och kan exempelvis omfatta skyldig-heter att skydda vissa noder och säkra vissa viktiga funktioner för Internet.För att undvika begreppsförvirring vad gäller hanteringen av fredstida nöd-situationer anser regeringen att det är angeläget att knyta an till befintligterminologi. När det gäller definitionen av extraordinära händelser bör be-greppet förstås som en händelse mellan normaltillstånd och höjd beredskap.Extraordinära händelser omfattar större olyckshändelser som hotar liv, hälsa,miljö eller egendom. Typiska händelser som avses är väderrelaterade händel-ser av större omfattning, som t.ex. större översvämningar och omfattandesnöoväder.Regeringen bedömer att extraordinära händelser i fredstid förefaller välöverensstämma med vad som avses i USO-direktivet och föreslår därför attdetta begrepp används i den nya lagen.Regeringen anser inte att det går att utesluta att en omfattandekapacitets- brist kan uppkomma i en allvarlig krissituation. I samband medkrissituationer är det troligt att många abonnenter vill utnyttjatelefoner vilket kan medföra en överbelastning och att vissa samtal intekan kopplas fram.Enligt regeringens mening vore därför en bestämmelse om prioritering avkommunikationerna för att i möjligaste mån tillgodose räddningstjänstensbehov av elektroniska kommunikationer förenlig med det nya . Regeringen avstår dock nu från att lägga fram något förslag omdetta.Regeringen föreslår att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefo-nitjänst skall se till att det allmänna telefonnätet till fast anslutningspunktuppfyller rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållig-het och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid.Den som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt till-gängliga elektroniska kommunikationstjänster av särskild betydelse frånallmän synpunkt skall kunna förpliktigas att beakta totalförsvarets behov avelektronisk kommunikation under höjd beredskap.Det gemensamma europeiska larmnumretMedlemsstaterna skall även säkerställa att samtal till det gemensamma euro-peiska larmnumret 112 besvaras korrekt och behandlas på bästa sätt medbeaktande av nätens tekniska möjligheter. Vidare anges det att medlemssta-terna skall säkerställa att företag som driver allmänna telefonnät skalltillhan- dahålla information om varifrån samtal till larmnumret 112 kommertill de myndigheter som ansvarar för larmtjänsterna, i den mån som det ärtekniskt genomförbart.Regeringen föreslår att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefo-nitjänst skall medverka till att nödsamtal kan förmedlas avgiftsfritt och utanavbrott samt, i den mån det är tekniskt genomförbart, tillhandahålla lokalise-ringsuppgifter vid nödsamtal.9.2 MotionsförslagI motion 2002/03:T13 av m.fl. (fp) tas frågor upp som rör desamhällsomfattande tjänsterna.Enligt motionärerna är det klokt att i lag inte fastskriva vissa kommunika-tionshastigheter i den fas av snabb utveckling som vi befinner oss. Förutomde telefoninära tjänster som berörs, är användningen av Internet som bärareav samhällsinformation särdeles viktig. Alla medborgare måste kunna garan-teras ett utbud av grundläggande informativa samhällstjänster. Detta är ettdemokratiskt krav. För detta är Internet naturligt. Därmed är tillgången tillInternet en väsentlig samhällsfråga.För närvarande har ungefär två tredjedelar av svenska folket tillgång tillInternet. Merparten använder smalband, endast har bredband. Bred-band innebär en väsentlig teknisk utveckling, men bredband kan inte ansesnödvändigt för alla samhällstjänster. Även med en tydlig ökning av takten iutbyggnad av bredband kommer det rimligen att ta , kanske mellan 10och , innan merparten av svenska medborgare har tillgång tillbredband. Det är viktigt att staten upprätthåller en teknikneutralitet isitt eget agerande. Det finns alltfler uppgifter som tyder på att debredbandsmedel som står till regeringens förfogande används på ett sätt, såatt privata alternativ väljs bort till förmån för kommunala bolag.Resultatet av en sådan utveckling främjar inte nödvändigtvis företag ochprivatpersoner i glesbygder (yrkande 5).I samma motion T13 (fp) framhålls att beslut kan inledas med attfrämja tillgång till smalband till alla samhällsmedborgare i ett demokratisktperspektiv. Därmed sprids kunskap om Internets fördelar, med en ökandeefterfrågan på bredband som följd. Detta resonemang leder fram till att det ärav värde att och för framåt, med information, utbildningm.m. stödja tillgången på smalband för förmedling av samhällsinformativatjänster, särskilt till geografiskt avlägsna delar av vårt land och socialt föranvändning av särskilda medborgargrupper (yrkande 6).Det framgår vidare av motionen T13 (fp) att det i propositionen anges att det iden nya lagen särskilt bör anges att funktionshindrades behov skall beaktas.Detta bör ske såsom en samhällsomfattande tjänst. I propositionstexten skrivsatt alla som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst skall varaskyldiga att tillhandahålla tjänster som är anpassade till funktionshindradesbehov. Det finns anledning att oreserverat ställa sig bakom denna utveckling(yrkande 7).Förslag på utformningen av teletaxorna tas upp i motion 2002/03:T496 avKristina m.fl. (s). Motionärerna anser att de höga kostnadernaför datakommunikation i glesbygden och i många mindre orter är ett storthinder för utvecklingen av näringslivet. En förutsättning för att denmoderna tekni- kens möjligheter skall kunna tas till vara är att helalandet får tillgång till den nya tekniken på likvärdiga villkor. Staten börverka för att teletaxorna så långt som möjligt görs avståndsoberoende(yrkande 10).I motion 2002/03:N267 av m.fl. (fp) framhålls betydel-sen av att alla i på den avreglerade telemarknaden får tillgång tilltelefoni till rimliga priser (yrkande 7 i denna del).9.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motion T13 (fp) yrkandena 5 och 6 om sam-hällsomfattande tjänster anföra följande.Inledningsvis kan utskottet konstatera att regeringen bedömer att det sak-nas tillräckligt underlag för att med nödvändig bestämdhet nu föreslå vilkendatahastighet som står i överensstämmelse med direktivets krav. Utskottetdelar också regeringens synsätt att ett angivande av en viss hastighet i lagtexten skulle låsa fast rättstillämpningen på ett olyckligt sätt. Inom området förelektroniska kommunikationer går utvecklingen mycket snabbt framåt. Vadsom framstår som en acceptabel överföringshastighet kan inom kortanses som en orimligt låg hastighet. Tidsåtgången för att åstadkomma lag-ändringar är inte anpassad för utvecklingen på en dynamisk marknad.I en redovisning från Länssamverkan bredband - länsstyrelsernas och deregionala självstyrelseorganens/samverkansorganens gemensamma bred-bandsprojekt - framgår att huvudinriktningen för utbyggnaden av IT-infrastrukturen är att den skall ske i marknadens regi, dvs. När marknaden inte kan genomföra detta, så kan staten via stimulans-bidrag stödja utbyggnaden. Genom förordningarna (2000:1469) om stöd tillkommuner för anläggande av lokala telenät och (2001:350) om stöd tillkommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät m.m. samt förord-ningen (2003:62) om stöd till kommuner för anläggande av anslutning tillriksträckande telenät, ges kommunerna möjlighet att erhålla statliga bidrag föratt planera och initiera utbyggnad samt etablera en infrastruktur för bred-bandskommunikation inom kommunen. Förmedlingen av det statliga stödetskall göras genom s.k. konkurrensutsättning, som utgår från principerna ilagen om offentlig upphandling.Efter det att eller det regionala självstyrelseorga-net/samverkansorganet godkänt kommunens IT-infrastrukturprogram kankommunerna ansöka om statligt stöd till de utbyggnadsprojekt som kommu-nen avtalat med operatören om att genomföra. Om konkurrensutsättningeninte leder till att skäligt anbud inkommit får kommunen anlägga nätet självmed hjälp av de statliga medlen.I samband med utskottets offentliga utfrågning om bl.a.IT-infrastrukturens utbyggnad framkom bl.a. att ca 250 kommuner har antagitett infrastrukturprogram och att 170 kommuner har påbörjat eller avslutat enupphandling inför utbyggnaden.Utskottet kan också konstatera att av Länssamverkan bredbands redovis-ning av läget framgår att det endast är privataföretag som fått uppdrag att bygga bredband med statligt stöd, något somockså påpekats i motion T13 (fp). En förklaring till denna låga andel är bl.a.den omstrukturering som skett på IT-marknaden. Utskottet vill dock fram-hålla att när det gäller utbyggnaden av den fysiska infrastrukturen dominerasdenna av statligt ägda aktörer och kommunala stadsnätsbolag medan förhål-landet är det motsatta när det gäller leverantörer av innehåll och tjänster påIT-marknaden.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört avstyrks motion T13 (fp) yrkan-dena 5 och 6.Utskottet vill med anledning av vad som tas upp i motion T13 (fp) yrkande 7om funktionshindrades behov framhålla att EU-medlemsstaterna skall vidtasärskilda åtgärder för slutanvändare med funktionshinder så att dessa fårtillgång till allmänt tillgängliga telefonitjänster till överkomliga priseri samma utsträckning som för andra slutanvändare.Avsikten med förpliktelsen att vidta särskilda åtgärder för slutanvändaremed funktionshinder är att säkerställa att funktionshindrade får tillgång tillallmänt tillgängliga telefonitjänster (inbegripet att t.ex. hörselskadade personer och personer med nedsatt talförmåga tillhandahålls allmänna texttelefonereller liknande och att synskadade eller delvis seende personer på begärantillhandahålls specificerade teleräkningar i alternativt format) på likvärdigavillkor som för andra slutanvändare. Skyldigheten att tillhandahålla telefon-automater skall också utformas så att även funktionshindrades behov beaktas.Telefonkiosker skall således dimensioneras för rullstolsburna och telefonap-parater för sådan användning handikappanpassas.Utskottet ställer sig liksom motionärerna i motion T13 (fp) bakom den po-sitiva utveckling för funktionshindrade som den nya EU-regleringen innebär.Utskottet har tidigare betonat betydelsen avtillgänglighet för funktionshindrade inom utskottets beredningsområde,senast i ett yttrande till socialutskottet (2002/03:TU3y) om uppföljning avden nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken. Som utskottet serdet ligger den nya lagen om elektronisk kommunikation väl i linje med vadsom efterfrågas i motio- nen. Motion T13 (fp) yrkande 7 avstyrks därmed.I motionerna T496 (s) yrkande 10 och N267 yrkande 7 i denna del tas frågorupp som rör teletaxorna.Utskottet vill hänvisa till vad regeringen i propositionen redovisar om attdet föreskrivs att medlemsstaterna skall säkerställa slutanvändarnas tillgångtill de angivna samhällsomfattande tjänsterna till ett överkomligt pris medhänsyn till nationella förhållanden.Ett överkomligt pris är ett pris som medlemsstaten fastställer på nationellnivå mot bakgrund av särskilda nationella förhållanden. Det kan innefattagemensamma taxor som är oberoende av geografisk belägenhet eller särskildataxealternativ för användare med låga inkomster. Syftet med sådana prisre-gleringar är i första hand att skydda de abonnenter som träffas av regleringenmot för höga priser.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att i ett uttalande vid riks-mötet /02 ansåg utskottet bl.a. att de senaste årens utveckling avteletax- orna har bidragit positivt till att uppfylla det telepolitiskamålet om att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor(bet. 2001/02:TU8).Utskottet, som därvidlag inte ändrat uppfattning, bedömer också att dennya lagen om elektronisk kommunikation kommer att bidra till en utvecklingsom efterfrågas i motionerna.