bet · GR01KU5 · 2003-11-20 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 69 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden i fråga om arbetsformer och riksdagsledamöternasvillkor. En stor del av motionerna behandlas förhållandevis översiktligtmot bakgrund av att utskottet utförligt behandlat de aktuellafrågeställningarna. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Utskottet föreslår också på eget initiativ mindre ändringar i riksdagsordningenoch lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Hanteringen av EU-frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K215 yrkandena 1-3, 2003/04:K218,2003/04:K271 yrkande 6, 2003/04:K286 yrkande 2, 2003/04:K289 yrkandena2-4, 2003/04:K290 yrkande 17, 2003/04:K309, 2003/04:K378 yrkande 2,2003/04:K389 yrkande 1, 2003/04:K393, 2003/04:K409, 2003/04:K416 yrkande 20,2003/04:K419 yrkandena 4-6 och 2003/04:K426.2. Ärendenas väckande och ärendeberedningen i övrigtRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K312, 2003/04:K343, 2003/04:K357,2003/04:K367, 2003/04:K410 yrkandena 1 och 4 och 2003/04:So499 yrkande 3.Reservation 1 (mp)3. BudgetprocessenRiksdagen avslår motion 2003/04:K392.Reservation 2 (kd)4. ForskningsbudgetRiksdagen avslår motion 2003/04:K350.Reservation 3 (m, fp, kd, c)5. kontrollfunktionRiksdagen avslår motion 2003/04:K289 yrkande 11.Reservation 4 (fp)6. Ärendenas avgörandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K283 och 2003/04:K427.7. Debatter/interpellationer och val av utskottsordförandeRiksdagen avslår motion 2003/04:K267 yrkandena 1 och 2.8. Val av riksrevisorRiksdagen avslår motion 2003/04:K289 yrkande 7.Reservation 5 (fp)9. GenusperspektivRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K428, 2003/04:K429 och 2003/04:K430.10. Arvoden och inkomstgarantiRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K204, 2003/04:K237, 2003/04:K308yrkandena 1-4, 2003/04:K328 yrkandena 1-3 och 2003/04:K407 yrkandena 1och 2.Reservation 6 (mp)11. Det ledamotsnära stödetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K410 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:K411.12. Dubbelarbetande riksdagsledamöterRiksdagen avslår motion 2003/04:K291.13. IT-policyRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K261 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:K262yrkandena 1 och 2.14. Riksdagslokalernas tillgänglighetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K238, 2003/04:K325, 2003/04:K371 och2003/04:K406 yrkandena 1-3.15. Flaggor i plenisalenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K255, 2003/04:K260 och 2003/04:K301.16. Ungdomars besök i avslår motionerna 2003/04:K268, 2003/04:K279 och 2003/04:Ub293.17. LagförslagRiksdagen antar bifogat förslag till1. lag om ändring i riksdagordningen2.lag om ändring i lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen.Stockholm den 20 november 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), KenthHögström (s), (), (), (),(m), (), (), KerstinLundgren (c), (), (), BillyGustafsson (s), () och ().Ärendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 69 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden i frågor som gäller arbetsformer ochriksdagsledamöternas villkor.En rad av motionsyrkandena har samma innebörd som motioner som våren 2003fick en utförlig behandling i utskottets betänkande 2002/03:KU19 Riksdagensarbetsformer. Dessa motioner har fått en förenklad behandling.Utskottet lägger vidare i detta betänkande på eget initiativ fram förslagtill lag om ändring i riksdagsordningen och lag om ändring i lagen (2000:419)med instruktion för riksdagsförvaltningen. De föreslagna ändringarna ärav rättelsekaraktär.Utskottets övervägandenHanteringen av EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en rad motionsyrkanden som gäller hanteringav EU-frågor i skilda avseenden, med hänvisning till Riksdagskommitténsuppdrag att göra en bred översyn av hantering av EU-frågor.MotionernaI en rad motioner begärs förändringar i arbete med EU-frågor.I motion K215 av m.fl. (c) yrkandena 1-3 begärs att regeringenskall lämna en beskrivning till om sina avsikter när det gälleratt fördjupa samarbetet med i EU-frågor, att skallläggas ned och att samrådet med regeringen skall ske direkt i fackutskotten.Bo Lundgren m.fl. (m) begär i motion K271 yrkande 6 att riksdagsarbetetreformeras med utgångspunkt i att EU-frågor skall behandlas inom ramenför normala arbetsformer där sakutskotten bereder ärendena.Riksdagens makt att kontrollera regeringen och lägga fast svensk politikskall värnas. m.fl. (mp) begär i motion K389 yrkande 1 attriksdagsstyrelsen ges i uppdrag att utreda riksdagsordningen i syfte attavskaffa , integrera EU-frågorna i den sedvanliga utskottsbehandlingenoch främja möjligheter att utöva inflytande och kontroll överregeringens EU-arbete. bör enligt motionen avskaffas ochsakutskotten ansvara för EU-frågorna och deras behandling i . Enanalys av andra medlemsstaters ordning i detta avseende bör genomföras.Också i motion K309 av () och motion K218 av Mariettade () begärs att skall läggas ned. I motionK409 av och () begärs förutom att EU-nämndenavskaffas, att EU-frågorna ges en mer central placering i arbetegenom att respektive fackutskott i fortsättningen skall hantera dem. BeritHögman m.fl. (s) begär i motion K426 att riksdagsstyrelsen skall göra enöversyn av EU-frågornas hantering i . Det är enligt motionen högtid att se över det system och de arbetsformer som finns förEU-frågornas hantering så att dessa frågor på ett bättre sätt integreras idet övriga riksdagsarbetet.I motion K419 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs att fackutskottendjupare engagerar sig i EU-aspekterna inom det egna politikområdet. Vidarebegärs i denna motion ( yrkande 4) liksom i motion K289 av . (fp) yrkande 4 en grundregel om att sammanträden skallvara öppna för allmänheten och medierna.I motion K289 yrkande 2 begärs att formerna för regeringens samråd medriksdagen i Europapolitiken utvecklas bl.a. genom att fackutskotten gesen utvidgad roll i kontrollen av regeringens Europapolitik. I motionenanges att liberalerna inte är berett föreslå att EU-nämndenavskaffas men inte utesluter en sådan lösning . Vidare begärs( yrkande 3) en utredning och analys i fråga om hur synpunktertill regeringen i EU-frågor skall efterkommas. m.fl. begäri motion K378 yrkande 2 att tillkännagivande till regeringen om hanteringenav sådana EU-ärenden av principiellt stor räckvidd, där behandling enbarti kan vara otillräcklig.I motion K393 av m.fl. (kd) begärs att det i riksdagsordningeni enlighet med praxis skall föreskrivas en skyldighet för regeringen attsamråda med inför möten med eller underregeringskonferenser. Genom förslaget till konstitutionellt fördrag frånEU:s framtidskonvent får en mer framträdande roll ochkommer att i vissa fall bli beslutande. Därmed är det enligt motionenrimligt att även statsministerns samråd med regleras iriksdagsordningen. m.fl. (kd) begär i motion K416 yrkande 20 attriksdagens utskott i ökad utsträckning involveras och informeras redan iden beredningsprocess som föregår presentationen av vitböcker och grönböcker.I motion K286 av m.fl. (s) yrkande 2 begärs etttillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att EU-frågorna i likhet med t.ex.jämställdhetsfrågorna skall beaktas i utskottsbetänkandena. Det bör framgåav betänkandena inom ett sakområde hur området behandlas inom EU samtvilka positioner den intar eller intagit i frågan.I motion K290 yrkande 17 och motion K419 av m.fl. (fp)yrkande 6 begärs att svenska EU-parlamentariker ges yttranderätt i riksdagenoch en möjlighet att delta i vissa debatter i riksdag.Uppdrag till har haft till uppgift att se över bl.a. arbetemed EU-frågor. Kommittén fick i uppdrag av riksdagsstyrelsenatt fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör utvecklingen avriksdagens arbetsformer. Kommittén har haft och har ett mycket brettuppdrag och kan förutsättningslöst pröva andra frågor av vikt förriksdagsarbetets utveckling och andra frågor som uppstår underutredningsarbetets gång. Bland annat nämndes att det fanns anledning att denärmaste åren följa upp och utvärdera beslut med anledning avkommitténs huvudbetänkande, såsom arbete med EU-frågor.Riksdagsstyrelsen beslöt att ge ett nytt uppdrag tillRiksdagskommittén. I beslutet framhölls att det finns skäl som talar föratt redan nu inleda kommitténs arbete med utvärdering av riksdagsbeslutetom hantering av EU-frågor. Ett nytt konstitutionellt fördragför EU håller på att arbetas fram, nya medlemsstater kommer attinträda i unionen och formerna för samarbetet mellan EU-parlamentenutvecklas. Vidare pågår ansträngningar inom med att finna fastareformer för hantering av EU-samarbetets olika dimensioner.Det pågående förändringsarbetet inom EU kräver enligt vad riksdagsstyrelsenanför en översyn av hantering av EU-frågor i olika dimensionerbåde vad gäller ansvars- och befogenhetsfrågor och organisation av arbetet,som den senaste utvärderingen och förändringen av riksdagensEU-arbete gjordes för , varför det också av detta skälfinns anledning att göra en samlad översyn.Kommittén gavs i uppdrag attkartlägga och analysera konsekvenserna för av det nya fördragetbåde vad gäller formella regler och sakligt innehåll samt utvärderariksdagens beslut om EU-frågornas hanteringdärefter förutsättningslöst pröva formerna för arbete medEU-frågor och föreslå de organisatoriska och författningsmässiga förändringarkommittén finner nödvändiga för att skall kunna delta iEU-samarbetet på ett effektivt och ansvarsfullt sättfinna former för hantering av och beslut om EU-samarbetetsolika dimensioner och som ett led i detta arbete också pröva formerna förkontakterna med regeringen.Det skall stå kommittén fritt att i övrigt, i enlighet med kommitténsuppdrag, pröva andra EU-frågor av vikt för riksdagsarbetets utveckling påsikt. En utgångspunkt för kommitténs arbete är att EU-frågorna så långtmöjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet och att allaledamöter skall ha möjlighet att sätta sig in i och följa EU-frågorna. Enannan utgångspunkt är att tydliggöra roll och stärka riksdagensinflytande i EU-samarbetet. EU-arbetet i skall slutligen präglasav öppenhet med goda möjligheter till insyn för medborgarna.Kommittén skall utse en parlamentarisk referensgrupp med uppgift attfortlöpande delta i utredningsarbetet i denna del. Referensgruppen biträdsav en expertgrupp under riksdagsdirektörens ledning. En avrapporteringtill kommittén skall göras senast i maj 2004.Utskottets ställningstagandeRiksdagskommittén har genom riksdagsstyrelsens beslut den 1 oktober 2003fått ett brett uppdrag att se över hantering av EU-frågor iolika dimensioner. Mot bakgrund av den uttalade utgångspunkten attEU-frågorna så långt möjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetetoch med hänsyn till vikten av att fackutskottens arbete med EU-frågorutvecklas och fördjupas kan det enligt utskottets mening förutsättas attdenna fråga blir central för kommitténs arbete. Också frågor om regleringeni riksdagsordningen, om tidig delaktighet i EU:s beredningsprocess, omöppenhet och insyn, om utskottens beredningsarbete och om yttranderätt ikammaren för svenska EU-parlamentariker kan förutsättas beröras av kommitténsarbete. Enligt utskottets mening bör arbete avvaktas.Motionerna K215 (c) yrkandena 1-3, K218 (m), K271 (m) yrkande 6, K286(s) yrkande 2, K289 (fp) yrkandena 2-4, K290 (fp) yrkande 17, K309 (fp),K378 (fp) yrkande 2, K389 (mp) yrkande 1, K393 (kd), K409 (m), K416 (kd)yrkande 20 och K419 (fp) yrkandena 4-6 samt motion K426 (s) avstyrks.Ärendenas väckande och ärendeberedningen i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet vidhåller tidigare ställningstaganden och avstyrker motioner ommotionstidens längd och om utskottsindelningen. Jämför reservation 1 (mp).MotionernaI flera motioner begärs ändring av motionstiderna. I motion K410 avAnne-Marie () yrkande 1begärs att den motionstid som gäller förväckande av följdmotioner med anledning av propositioner förlängs tillförslagsvis en månad samt ( yrkande 4) att motionsrätten i samband medavlämnandet av budgetpropositionen tas bort för enskilda ledamöter.Resurserna bör användas för att skriva färre men bredare motioner, dvs.partimotioner och kommittémotioner som speglar partiets allmänna uppfattningpå viktiga områden snarare än enskilda motioner om marginella frågor. Imotion K312 av och () begärs att motionstidenför följdmotioner förlängs till 30 dagar.I motion K343 av () och (), motionK357 av m.fl. (mp) och motion K367 av ochLennart Kollmats (fp) begärs en ständig allmän motionsrätt. I motion K367anges att ett alternativ kan vara att lägga in i kvartalet.Arbetsfördelningen över året skulle bli jämnare och antalet motioner mindremen med högre kvalitet.I motion So499 av och () yrkande 3 begärsatt det inrättas ett familjeutskott.Tidigare behandlingUtskottet behandlade motionsyrkanden med samma innebörd somflera av de nu aktuella (bet. 2002/03:KU19). En motion (fp) snarlik motionK367 om ständig motionstid alternativt motionstid 3-4 gånger om åretavstyrktes med hänvisning till fortsatta arbete medfrågor som gäller arbetsformer.Ett motionsyrkande (kd) med samma innebörd som So499 yrkande 3 om ettfamiljeutskott liksom en motion om överföring av jordbruksfrågor tillnäringsutskottet avstyrktes med hänvisning till tidigare uttalande om attutskottet inte var berett förorda en sådan allmän översyn av ärendefördelningenmellan utskotten som bl.a. dessa motioner kunde anses förutsätta.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller tidigare ställningstaganden. Motionerna K312 (m),K343 (mp), K357 (mp), K367 (fp), K410 (m) yrkandena 1 och 4 samt So499yrkande 3 avstyrks.BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande enmotion (kd) om det andra steget i budgetbehandling och en (fp)om en sammanhållen forskningsbudget. Jämför reservation 2 (kd) och 3 (fp).MotionernaI motion K392 av m.fl. (kd) begärs att riksdagsstyrelsenskall utvärdera budgetprocessen i och återkomma med förslag pålösningar för att åstadkomma en mer relevant process för andrasteg i budgetbehandlingen.I motion K350 av () begärs att regeringen i sina budgetförslagskall lämna en samlad redovisning - en sammanhållen "forskningsbudget"-av anslagen till forskning över alla utgiftsområden i statsbudgeten.Tidigare behandlingEn motion med samma innebörd som K392 om utvärdering av budgetprocessenbehandlades i betänkandet 2002/03:KU19. Utskottet avstyrktemotionen med hänvisning till tidigare ställningstagande. En reservation(kd) förelåg.Två motionsyrkanden (fp resp. c) om en samlad forskningsbudget behandladeshösten av utbildningsutskottet (bet. 2001/02:UbU1). Utbildningsutskottetframhöll att de forskningspropositioner som regeringen regelbundet läggerfram ger en samlad bild av svensk forskning i internationellt perspektivoch ligger inte bara till grund för beslut utan kan också geaktuell information till en bredare krets. görsammanställningar av såväl statliga som andra forskningsinsatser, vilketgör att aktuell information finns tillgänglig också för år närforskningspropositioner inte läggs fram. och analysenheten inomVetenskapsrådet kommer på olika sätt att kunna bidra till den samladebilden av svensk forskning. Enligt utbildningsutskottets mening krävdesför den samlade överblicken inte att alla anslag till forskning,forskarutbildning och utvecklingsarbete förs samman till en "forskningsbudget".I en reservation (m, kd, c och fp) begärdes att en ordning prövas därall offentlig forskningsfinansiering redovisas samlat.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden när det gäller detandra steget i budgetprocessen. Motion K392 (kd) avstyrks.I budgetpropositionen (utgiftsområde 16) redovisas en sammanställning avanslag inom politikområdet Forskningspolitik fördelade på utgiftsområdena9, 16, 17, 20, 23 och 24. När det gäller frågan om en mer fullständigtsamlad redovisning av forskningsanslag vill utskottet hänvisa tillutbildningsutskottets tidigare bedömning. Motion K350 (fp) avstyrksföljaktligen.Riksdagens kontrollfunktionUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående arbete en motion (fp) omriksdagens granskande funktion. Jämför reservation 4 (fp).MotionenI motion K289 av m.fl. (fp) yrkande 11begärs en översyn avregler och bestämmelser i syfte att stärka granskande roll.Det är enligt motionärerna synnerligen angeläget att avsättertid, kraft och engagemang till att granska förvaltningen av de resursersom den ställer till regeringens och den övriga förvaltningens förfogande.Behandlingen av statsbudgeten bör förenklas och ge fackutskotten störreutrymme att granska och följa upp tidigare fattade beslut. Fler debatterskulle också kunna hållas i kammaren om t.ex. hur statens medel i praktikenanvänds, vilken effektivitet och genomslagskraft de fattade besluten haroch om det verkliga utfallet stämmer överens med de intentioner som lågbakom besluten.BakgrundEnligt 4 kap. 18 § riksdagsordningen skall i utskottens beredning avärendena ingå uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inomutskottens ämnesområden. Enligt förarbetena (riksdagsstyrelsens förslag2000/01:RS1) skulle i ökad utsträckning följa upp och utvärderafattade beslut för att åstadkomma ett bättre berednings- och beslutsunderlagi den politiska styr- och beslutsprocessen. Riksdagsstyrelsen framhöllatt från konstitutionella utgångspunkter har ett övergripandeansvar, och får med uppföljning och utvärdering av tidigare fattade beslutmöjlighet att pröva innehållet i och ta ställning till de - i första hand- övergripande mål som är fastlagda på olika politikområden. Bland annatföreslogs att en förbättrad verksamhetsplanering skulle åstadkommas iutskottsarbetet, att utskotten skulle bli mer aktiva och ta ett störreansvar för att ta initiativ till uppföljnings- och utvärderingsaktiviteter,att en särskild stödfunktion skulle inrättas för utskottens arbete meduppföljning och utvärdering samt ökade utbildningsinsatser och resurserför uppföljnings- och utvärderingsarbetet.Att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut var enligt riksdagsstyrelsenatt betrakta som en del i utövandet av konstitutionellabefogenheter. Uppföljnings- och utvärderingsarbetet utgör en integrerad deli beredningsarbetet genom att man inför nya beslut följer upp mål ochresultat eller andra förhållanden i tidigare beslut.Konstitutionsutskottet och ställde sig i allt väsentligt bakomriksdagsstyrelsens förslag (bet. 2000/01:KU23).För har avsatts till utvärdering samt 7miljoner kronor för som avsetts bl.a. för kostnader förtvå nyanställda utredare vid utredningstjänsten som arbetar med att biståutskotten med uppföljnings- och utvärderingsinsatser. har ungefärhälften av utskotten fått hjälp med uppföljning och utvärdering av debåda utredarna.Utskottets ställningstagandeRiksdagskommittén utredde frågan om formerna och resursernaför uppföljning, utvärdering och kontroll och lämnade en radförslag, bl.a. om reglering i riksdagsordningen och om en handlingsplan,vilka ställde sig bakom. Inom pågår sedan flera årett aktivt arbete med att följa handlingsplanen i syfte att stärka ochvitalisera utvärderings- och uppföljningsverksamhet. Utskottet,som anser att det är mycket angeläget att riksdagsledamöterna ges tidoch förutsättningar att ägna sig åt utvärderings- och uppföljningsinsatser,vill hänvisa till att frågan om hur nya arbetsuppgifter kan förenas medandra uppgifter och vilka prioriteringar som behöver göras kan antas kommaupp inom ramen för uppgifter. Enligt utskottets meningbehövs mot denna bakgrund inte något tillkännagivande i detta avseende.Motion K289 (fp) yrkande 11 avstyrks.Ärendenas avgörandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) om att tillgodosedda yrkanden skallanses bifallna och en motion (m) om ändring i turordningen mellan utskottenför ärendenas behandling i kammaren.MotionernaI motion K427 av () begärs ett tillkännagivandetill riksdagsstyrelsen om att tillgodosedda yrkanden skall betraktas sombifallna i stället för avslagna. En sådan ordning skulle höja andelenbifall som vanligtvis ligger kring 2-3%.I motion K283 av () begärs att det uppdras åtriksdagsstyrelsen att ändra turordningen mellan utskotten i kammaren så attdebattordningen blir mer flexibel och inte samma ordning ständigt gällerpå föredragningslistan.Gällande reglerEnligt riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 2.7.1 punkt 5 skall, ominte talmannen bestämmer annat, utskottsbetänkanden tas upp påföredragningslistan i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelsen 4.2.1.Enligt denna bestämmelse skall tillsätta sexton utskott:1. ett konstitutionsutskott (KU),2. ett finansutskott (FiU),3. ett skatteutskott (SkU),4. ett justitieutskott (JuU),5. ett lagutskott (LU),6. ett utrikesutskott (UU),7. ett försvarsutskott (FöU),8. ett socialförsäkringsutskott (SfU),9. ett socialutskott (SoU),10. ett kulturutskott (KrU),11. ett utbildningsutskott (UbU),12. ett trafikutskott (TU),13. ett miljö- och jordbruksutskott (MJU)14. ett näringsutskott, (NU),15. ett arbetsmarknadsutskott (AU) och16. ett bostadsutskott (BoU).Det är praxis i kammaren att på föredragningslistan ta upp särskiltprioriterade ärenden före andra ärenden som annars skulle ha tagits uppenligt denna utskottsordning. Särskilt prioriterade är ärenden med lagarsom av tidsskäl behöver promulgeras av regeringen under de närmaste dagarnasamt ärenden av särskilt intresse.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett tillstyrka att tillgodosedda yrkanden skallhanteras som bifallna. Utskottet vill peka på att det är fråga om motionersom inte avses föranleda någon särskild åtgärd från sida. MotionK427 (mp) avstyrks följaktligen.När det gäller turordningen mellan utskotten i kammararbetet vill utskottetunderstryka värdet av att det finns en huvudregel för en given turordningatt utgå ifrån vid olika former av arbetsplanering. Som motionären framhållerligger det också ett värde i att det finns en viss flexibilitet ikammarhanteringen. Utskottet vill emellertid understryka att ett frångåendeav den reglerade ordningen endast bör ske i undantagsfall. Motion K283(m) avstyrks.Debatter/interpellationer och val av utskottsordförandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till arbete ettmotionsyrkande (m) om interpellationer till utskottsordförande och avstyrkerett motionsyrkande i samma motion om principerna för val av utskottsordförande.MotionernaI motion K267 av () yrkande 1 begärs attinterpellationsinstitutetändras så att interpellationer även får framställas till ordförande irespektive utskott i . Eftersom dessa är ytterst ansvariga förberedningen av ett ärende behövs en sådan ny kontrollfunktion. En ordförandei ett utskott skall enligt motionären kunna interpelleras i kammaren iett ärende och redogöra för den politik som utskottet önskar att riksdagenlägger fast.I motionen ( yrkande 2) begärs också att principerna för val av ordförandeändras, så att dessa poster alltid besätts med företrädare förmajoritetspartierna i . Det saknas enligt motionären rationella skälför att representanter för oppositionspartierna i skall ha etthuvudansvar för att förbereda ärenden till kammaren.Gällande reglerEnligt 12 kap. 5 § regeringsformen får riksdagsledamot framställainterpellation eller fråga till statsråd i angelägenhet som angår dennestjänsteutövning. Enligt 6 kap. 1 § riksdagsordningen skall en interpellationha ett bestämt innehåll och vara försedd med motivering. En interpellationskall besvaras av statsråd . Enligt tilläggsbestämmelsen6.1.3 får svaret lämnas i ett anförande som räcker längst sex minuter.Statsrådet kan därutöver få ordet för ytterligare tre anföranden varav detvå första får räcka längst vardera och den tredje . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden, varavde första två får räcka längst vardera och den tredje . Detta kan jämföras med debattreglerna vid vanlig överläggningi kammaren.