bet · GQ01UU5 · 2003-03-13 00:00:00 — Det avspeglar sig bl.a. i deåtaganden gjort gentemot olikainternationella organ, liksom i att en avhuvuduppgifterna för Försvarsmakten numera är attbidra till fred och säkerhet i omvärlden.Revisorerna konstaterar vidare att försvarsutskottetår (bet. 1999/2000:FöU2) framhöll att detåterstod att fastställa hur en höjd ambitionsnivåför den svenska internationella förmågan skulleförverkligas.I sitt yttrande 2002/03:FöU4y till utrikesutskottetframhåller försvarsutskottet följande i denna fråga.Revisorerna pekar på att de svenska ambitionernaär höga beträffande både freds- ochhjälpinsatser. Det avspeglar sig bl.a. i deåtaganden gjort gentemot olikainternationella organ, liksom i att en avhuvuduppgifterna för Försvarsmakten numera är attbidra till fred och säkerhet i omvärlden.Revisorerna framhåller att försvarsutskottet ifebruari 2000 (bet. 1999/2000:FöU2) konstateradeatt det återstod att fastställa hur en höjdambitionsnivå för den svenska internationellaförmågan skulle förverkligas.Något riksdagsbeslut om hur omfattande Sverigesambitionsnivå skall vara har inte fattats.Regeringen har genom ett antal beslut anmältförband till olika internationella styrkeregistersamt genom den s.k. PARP-processen beslutat omhur samverkansförmågan med Nato skall utvecklas.I samband med försvarsbeslut föråren 2002-2004 (bet. 2001/02:FöU2) framhöllutskottet bl.a. följande:"Utskottet vidhåller sin uppfattning från våren2000 som framfördes i betänkande 1999/2000:FöU2att det är efterfrågan, vår förmåga samt depraktiska och ekonomiska möjligheterna som börstyra vilka förband som skall ha förmåga attdelta i internationella insatser. Avgörande förutvecklingstakten är dels när resurser för attåstadkomma den operativa förmågan kan avdelas,dels inom vilka områden som efterfrågan kanförväntas bli stor liksom inom vilka områden somSverige har goda förutsättningar att lämnabidrag. Beredningen av ärendet visar enligtutskottets uppfattning att även i fortsättningenbör utvecklingen av Försvarsmaktensinternationella förmåga styras av att ekonomiskaoch andra förutsättningar, bl.a. efterfrågan påförband, föreligger.- - -Utskottet vill erinra om att regeringensammanfattningsvis konstaterar att den svenskaanmälan till FN:s och EU:s styrkeregister,kompletterat med vissa förbandstyper urarméstridskrafterna samt enskilda kompletteringarur marin- och flygstridskrafterna innebär enlämplig, och krävande, målsättning förFörsvarsmaktens internationalisering i det kortaoch medellånga tidsperspektivet. Utskottetinstämmer i regeringens bedömning. Utskottetanser vidare i likhet med regeringen det viktigtatt Försvarsmaktens internationalisering ochdärmed sammanhängande resursanspråk sker medbeaktande av andra angelägna delar avominriktningen, som t.ex. ökadförbandsövningsverksamhet och den materiellaförnyelsen. "gör samma bedömning nu idessa frågor. Erfarenheterna av Försvarsmaktensinternationalisering samt anmälan till olikainternationella styrkeregister bör därför följasupp inför nästa försvarsbeslut så att idet sammanhanget tar ställning till vilkenambition skall ha fortsättningsvis ochvilka konsekvenser detta för med sig finansiellt,organisatoriskt och personellt.Utrikesutskottet delar försvarsutskottetsöverväganden i denna fråga.Riksdagens revisorer menar i förslag 1 attregeringen skall redovisa för vilkaåtgärder som vidtagits för att förbättrabeslutsunderlaget och göra beslutsprocessernatydligare samt att regeringen skall redovisa förriksdagen vilka åtgärder som vidtagits för att genomen tydligare anslagsindelning få till stånd enbättre resultatanalys.I motion 2001/02:U4 (m) yrkande 1 (delvis) menarmotionärerna att det behövs en snabb översyn avresursbehov för internationella freds- ochhjälpinsatser. I sammanhanget bör bl.a.anslagsstrukturen ses över för att uppnå transparensi de ekonomiska åtagandena samt beredningsarbetetoch organisationsformerna ses över för att uppnåeffektivitet i insatserna.I samma motion, yrkande 2, menar motionärerna attsamtliga kostnader för internationellafreds- och hjälpinsatser bör föras till en särskildgemensam budgetpost i kommande budgetförslag.Särskilt viktigt är därvid att separera deinternationella åtagandena från den ordinarieverksamheten inom försvaret.Motionärerna bakom motion 2001/02:U5 (mp) yrkande2 menar att anslagsfördelningen mellan utgiftsområde6 Totalförsvar och utgiftsområde 7 Internationelltbistånd står i helt orimliga proportioner tillvarandra och begär ett tillkännagivandeom detta. I yrkande 3 i samma motion anförs att detkrävs en granskning av Försvarsmaktens verksamhetinom det fredsfrämjande området ur etteffektivitets- och förebyggandeperspektiv.Motionärerna menar att trots att internationelltfredsfrämjande arbete är ett av Försvarsmaktenshuvudområden sker alltför lite på ett alltförineffektivt sätt.Utrikesutskottet kan inledningsvis konstatera attregeringens direkta stöd till internationella freds-och hjälpinsatser finansieras genom anslag underutgiftsområdena 5, 6 och 7 i statsbudgeten. Stöd iform av personella resurser finansieras framför alltgenom anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap ochfredsfrämjande truppinsatser m.m. som handhas avFörsvarsdepartementet och som omfattar svenskmilitär närvaro i internationella fredsfrämjandeinsatser. Även medel från anslagen 5:3 Bidrag tillvissa internationella organisationer, 5:6Fredsfrämjande verksamhet och 8:1.1 (Multilateraltutvecklingssamarbete kring bl.a.konfliktförebyggande insatser), somUtrikesdepartementet ansvarar för, används i storutsträckning för att finansiera deltagande medsvensk personal i form av observatörer, poliser ochandra experter i fredsfrämjande verksamhet. Vidarebör framhållas att också anslaget 8:1.2 (Bilateraltutvecklingssamarbete) används för insatser inomkris- och konflikthantering. Detta gäller delar avanslagsposterna Humanitärt bistånd ochkonfliktförebyggande, Enskilda organisationer samtdelar av de anslagsposter som avser landsamarbetet.Utöver dessa kanaler för bistånd från inomkrishanteringsområdet tillkommer även medel frånanslaget 9:1 Samarbete med Central- och Östeuropaomfattande bistånd bl.a. vad gällersäkerhetspolitisk kompetens, demokratiskttotalförsvar och fredsfrämjande insatser.Utrikesutskottet har inhämtat att arbetet för attstärka samordning mellan anslagen förinternationella freds- och hjälpinsatser inomRegeringskansliet pågår. Ett steg i denna riktninggenomfördes genom att ansvaret föranslagen under utgiftsområdena 5 och 7 sammanfördestill en och samma enhet inom Utrikesdepartementet.Enligt utskottets mening ökar denna sammanslagningmöjligheterna till samordning mellan insatser inomutgiftsområdena och bidrar till ökad effektivitetoch koherens i beslutsprocesserna.Utskottet har vidare inhämtat att formerna fördialog med andra berörda departement och myndigheterhar vidareutvecklats i syfte att skapaökad samordning av finansieringen förinternationella freds- och hjälpinsatser. Utrikes-och Försvarsdepartementen anordnar mötenmed deltagare från Försvarsmakten,och Sida för att diskuteraaktuella frågor rörande svensk personal ifredsfrämjande insatser. Vad gäller långsiktigt stödtill organisationer och institutioner skerregelbundna möten med Sida för att diskuteraaktuella insatser.Det förtjänar att framhållas, menar utskottet, attdet inom pågår en inventering ochsystematisering av det svenska stödet förfredsfrämjande och konflikthantering. Detta arbetekan förväntas ge ett fördjupat underlag för attuppnå bättre samstämmighet mellan tillgängligaresurser och regeringens samlade prioriteringar. Iarbetet ingår att försöka stärka rutiner föruppföljning av de svenska freds- ochhjälpinsatserna.När det gäller revisorernas förslag konstaterarutskottet att de fokuserar på ett förbättratbeslutsunderlag, på tydligare beslutsprocesser ochpå en bättre resultatanalys. Utskottet delarrevisorernas uppfattning härvidlag men konstateraratt ett antal åtgärder har vidtagits i detta syftesedan revisorerna genomförde sin granskning.Regeringskansliet har således, som framgått ovan,vidtagit ett antal åtgärder för att förstärkaberedningsarbetet och organisationsformerna, för attuppnå effektivitet i insatserna och för att stärkarutinerna för uppföljning av de svenska freds- ochhjälpinsatserna. Utskottet kan således konstateraatt väsentliga delar av det som revisorernaefterlyser redan är under genomförande, ochutskottet utgår från att regeringen i kommandebudgetpropositioner kommer att redovisa resultatetav detta arbete så att kan följa hur detutvecklas. Enligt utrikesutskottets mening påkallarrevisorernas förslag därför inga ytterligareåtgärder.Försvarsutskottet behandlar dessa frågor medinriktning på utgiftsområde 6 i sitt yttrande2002/03:FöU4y till utrikesutskottet och anförföljande.Revisorerna anser att det är väsentligt attanslagsstrukturen blir sådan att återrapporteringoch resultatanalys beträffande freds- ochhjälpinsatser underlättas och blir meningsfull.Försvarsutskottet delar den uppfattningen.Frågan om en särredovisning av vad sombudgeterats för fredsfrämjande internationellainsatser behandlade utskottet under föregåenderiksmöte i samband med beredningen av regeringensbudgetförslag. Utskottet anförde då (bet.2001/02:FöU1 s. 66-67):"Utskottet ansluter sig till regeringensuppfattning att ett anslag förförbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjandetruppinsatser ger större flexibilitet iplaneringen och användningen av resurserna än vidden tidigare ordningen med två anslag.Information om vilka insatser som planeras förfredsfrämjande truppinsatser och vilka kostnadersom budgeteras härför bör självfalletfå men detta kan ske utan att redovisningen skerunder ett särskilt anslag. "konstaterade att regeringen ibudgetförslaget för inte lämnat deninformation om fredsfrämjande truppinsatser somutskottet efterfrågat. Utskottet instämde därför(bet. 2002/03:FöU1 s. 93-94) i den kritik somlämnats mot detta förhållande av flera motionäreroch förutsatte att regeringen fortsättningsvisuppfyller de informationskrav som utskottet harställt. Utskottets uttalande ligger sålunda ilinje med vad som efterlyses i motion 2001/02:U4(m) yrkande 1.Det viktiga är enligt utskottets bedömning intenödvändigtvis anslagsstrukturen i sig, utan attöka transparensen när det gäller kostnaderna försåväl de internationella åtagandena som för defaktiska insatserna. Detta är en förutsättningför att skall kunna följa upp ochutvärdera den internationella verksamheten i vidmening och besluta om vilka ambitioner som skallupprätthållas. Något ytterligare uttalande tillregeringen utöver de som försvarsutskottet gjorti budgetbetänkandena (bet. 2001/02:FöU1, bet.2002/03:FöU1) behövs intesåvitt avser försvarsutskottets beredningsområde.Utrikesutskottet har ingen annan mening.I motion U4 (m) yrkande 2 anför motionärerna attsamtliga kostnader för internationellafreds- och hjälpinsatser bör sammanföras till ensärskild gemensam budgetpost i kommandebudgetförslag.Utrikesutskottet har tidigare behandlatmotionsyrkanden med denna innebörd och därvid kommitfram till att nuvarande ordning är ändamålsenlig ochatt någon förändring i den av motionärernaförespråkade riktningen ej bör genomföras. Dennabedömning kvarstår.I frågan om en gemensam budgetpost anförförsvarsutskottet följande.Försvarsutskottet har vid skilda tillfällenbehandlat olika frågor som rör anslagen tillFörsvarsmaktens beslutade att dessaskulle finansieras inom utgiftsområde 6Totalförsvar. Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat motionsyrkanden om att föra överutgifterna för fredsfrämjande truppinsatser tillutgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Utskottet har vid samtliga tillfällen avstyrktsådana förslag.På grundval av vad utrikesutskottet ovan anfört,samt försvarsutskottets ställningstaganden,avstyrker utskottet revisorernas förslag 1 samtmotion U4 (m) yrkandena 1 (delvis) och 2.Vad gäller motion 2001/02:U5 (mp) yrkandena 2 och 3framhåller försvarsutskottet följande i sittyttrande till utrikesutskottet.När det gäller förslaget i motion 2001/02:U5 (mp)yrkande 2 om en omavvägning av resurserna mellanutgiftsområdena 6 och 7 anser försvarsutskottetatt detta är en fråga som bör prövas i enbudgetberedning. Något ställningstagande i sak ärinte påkallat nu.I samma motion anser motionärerna att det inomFörsvarsmaktens internationellt fredsfrämjandearbete sker alltför lite, och på ett alltförineffektivt sätt, trots att detta är ett avFörsvarsmaktens huvudområden. Motionärerna anserdärför att det krävs en granskning avFörsvarsmaktens verksamhet ur ett effektivitets-och förebyggandeperspektiv (yrkande 3).Försvarsutskottet delar inte motionärernasbedömning att Försvarsmaktens internationellainsatser ur ett generellt perspektiv skullepräglas av ineffektivitet. En granskning aveffektiviteten i Försvarsmaktens internationellaverksamhet ligger inom ramen för Riksdagensrevisorers, och framgentRiksrevisionens arbete, samt genom en uppföljningoch utvärdering av regeringen som styr riket ochär ansvarig inför . Något särskiltuppdrag till regeringen i denna fråga behöverdärför inte lämnas av riksdagen.Utrikesutskottet gör i denna fråga sammaöverväganden som försvarsutskottet och avstyrkermotion 2001/02:U5 (mp) yrkandena 2 och 3.Redovisningen av freds- och hjälpinsatserRiksdagens revisorer menar i förslag 2 attregeringen bör uppdra åt Sida att se övermyndighetens mål- och verksamhetsstruktur i syfteatt olika insatser skall kunna redovisas på etttydligare sätt.I motion 2001/02:U5 (mp) yrkande 1 efterlyses,liksom revisorerna gör, en bättre redovisning avfreds- och hjälpinsatser genom Sida. Motionärernaanser att Sida och UD bör få i uppgift attåstadkomma en särredovisning av freds- respektivehjälpinsatser och av de enskilda organisationernasfredsinsatser. Även motionärerna bakom motion2001/02:U6 (c) instämmer med revisorerna i deraskritik mot Sidas bristfälliga redovisning avkostnader och resultat i freds- och hjälpinsatser. Imotionens yrkande 2 anför motionärerna att det är avvikt i sammanhanget att det finns enproportionalitet mellan ett projekts storlek ochdess uppföljning. I motionens yrkande 3 menarmotionärerna att de svenska organisationernassamarbetspartner skall motsvara kraven på demokratioch respekt för mänskliga rättigheter. Enligtmotionärernas uppfattning hör respekten för demänskliga rättigheterna och de demokratiska fri- ochrättigheterna ihop med begreppet fredsfrämjande.I motion 2001/02:U5 (mp) yrkande 4 anförs attresurstilldelningen till de enskildaorganisationerna inte står i proportion till dennyckelroll som dessa anses ha när det gällerfredsfrämjande insatser.Utrikesutskottet har inhämtat att Sida hargenomfört två inventeringar av samtliga insatser somdirekt berör konflikthantering, dels för perioden1989-1999, dels för 2000-2001. Under våren 2003kommer en inventering av samtliga insatser för 2002att genomföras. Detta görs dels i syfte att förframtiden öka preciseringen av insatser som Sida ochSverige bör stödja, dels för att skapa ökademöjligheter till uppföljning. För att bättre förståoch förutse konfliktsituationer arbetar Sida vidaremed att utveckla en anpassad modell förkonfliktanalys och konsekvensbedömning. Syftet ärfrämst att stödja land- och regionstrategiarbetetsamt beredning av insatser.Utskottet ser positivt på de åtgärder som Sida harvidtagit i syfte att förbättra redovisning ochuppföljning när det gäller insatser inomkrishantering. vill utskottet framhållaatt det kan vara förknippat med metodsvårigheter attsärskilja insatser för utveckling från sådana somhar en inriktning på krishantering. En insats föratt t.ex. öka tillgång på utbildning för ungaflickor klassificeras i första hand som enutbildningsinsats, men den kan också vara attbetrakta som en insats för att förebygga hiv/aids,att minska fattigdom och, i sin förlängning, attminska risken för väpnade konflikter. Mot dennabakgrund pågår enligt vad utskottet erfaritdiskussioner såväl inom Sida som mellan Sida ochandra bilaterala organisationer, i syfte att sökaförbättra redovisningsinstrumenten och derasprecisering vad beträffar insatser förkrishantering. Utskottet inser att dessaavgränsningar i många fall kan vara svåra att avgöraoch vill i sammanhanget betona att det bör ske utanatt redovisningen av det långsiktiga sociala ochekonomiska utvecklingssamarbetet förlorar iprecision.Utskottet konstaterar att det som Riksdagensrevisorer liksom motionärerna bakom motion2001/02:U5 (mp) efterlyser redan är på väg attgenomföras. Något behov av ett tillkännagivandeföreligger därmed inte, varför utrikesutskottetavstyrker förslag 2 från revisorer samtmotion 2001/02:U5 (mp) yrkande 1.Vad beträffar proportionalitet avutvärderingsinsatser menar utrikesutskottet att deti första hand är karaktären och komplexiteten i eninsats som styr graden av utvärdering. Vissa störreinsatser påkallar minimal analys och utvärderingsamtidigt som en mycket begränsad insats kan påkallastort behov av analys och utvärdering, t.ex.dialogfrämjande insats i fredsförhandlingar. Det ärav den anledningen svårt om inte omöjligt menarutskottet att på ett effektivt sätt förutbestämmauppföljnings- och utvärderingsinsatser enbart påinsatsens storlek.Utskottet delar motionärernas uppfattning om attinsatser för demokrati, mänskliga rättigheter ochfredsfrämjande ofta har ett nära samband. Samspeletmellan Sida som bilateral organisation och deenskilda organisationerna är enligt utskottetsmening en stor tillgång som bör brukas för att finnaen lämplig sammansättning av landinsatserna i syfteatt uppnå respekt för mänskliga rättigheter och endemokratisk samhällsutveckling.Vidare vill utskottet framhålla att Sidasanvisningar för bidrag till enskilda organisationerför utvecklingssamarbete ställer som krav att Sidaendast skall lämna stöd till sådana organisationersom har en demokratisk uppbyggnad och som arbetarför en samhällsutveckling på demokratisk grund. Sidaskall vid varje bidragsansökan avgöra huruvida denansökande kan påvisa att kraven är uppfyllda.Det som i denna del efterfrågas av motionärernabakom motion 2001/02:U6 yrkande 3 är enligtutskottets uppfattning redan en del av regelverketför de enskilda organisationernas samarbetspartner imottagarländerna.Utskottet har vid ett flertal tillfällen framhållitatt enskilda organisationer har en mycket viktigroll i arbetet för fred. I många enskilda fall harerfarenheter visat att sådana organisationer kan haen avgörande roll. Utskottet bedömer det därför somrimligt att en betydande andel av tillgängliga medelför fredsfrämjande riktas till enskildaorganisationer och kan konstatera att såredan är fallet.Utskottet vill framhålla att varken i fråga omSidas bidrag till fredsfrämjande verksamhet ellertill enskilda organisationer är det lämpligt attfastställa ramar för den andel som skall avsättasför enskilda organisationers fredsfrämjandeverksamhet. Det är utskottets mening attfastställande av sådana fasta ramar kan medföra enförsvårande inflexibilitet i förhållande till bidragtill annan verksamhet respektive den somuttryckligen syftar till fredsfrämjande.Det bör även i sammanhanget uppmärksammas att Sidauppmuntrar alla de enskilda organisationermyndigheten samarbetar med att väga in enkrisföljdsbedömning i sin verksamhet i utlandet.Därmed skall också sådana enskilda organisationersom arbetar för miljö, jämställdhet, humanitärtbistånd och andra frågor kunna avgöra hur derasverksamhet kan påverka krisskeenden, och på så visindirekt bidra till fredsfrämjande.På grundval av vad som ovan anförts anserutrikesutskottet att motionerna 2001/02:U6 (c)yrkandena 2 och 3 samt 2001/02:U5 (mp) yrkande 4 böravstyrkas.Samordning mellan civila och militäraorganisationerBeträffande samordning mellan civila och militäraorganisationer förutsätter revisorer attregeringen fortsätter att arbeta med, noga följerutvecklingen inom området och ser till attmyndigheterna samverkar inbördes och med de enskildaorganisationerna men inte lämnar något specifiktförslag inom detta område.I motion 2001/02:U4 (m) yrkande 1 (delvis) menarmotionärerna att det behövs en snabb översyn avresursbehovet för internationella freds-och hjälpinsatser. Motionärerna ser bl.a. behov fören bättre samordning mellan konfliktförebyggandeåtgärder och civila respektive militära insatser isammanhanget. Motionärerna bakom motion 2001/02:U5(mp) yrkande 5 begär ett tillkännagivandeom vad som i motionen anförs om att det finns storabrister i samordningen mellan militära och civilaorganisationer och att samarbetet med de enskildaorganisationerna bör utvecklas vidare.I samma motion yrkande 6 säger motionärerna attsamverkanscentret i för katastrof- ochfredsinsatser () har fåtten tyngdpunkt på krishantering och samverkan mellanolika aktörer i det skedet i krishantering.Motionärerna menar att fokus i stället bör ligga påett förebyggandeperspektiv vad avser kriser ochväpnade konflikter. I yrkande 7 menar motionärernaatt internationellt fredsarbete i fält består avmånga olika insatser. De konstaterar att de militärastyrkornas roll är väletablerad och anför att detinte är vad som det i första hand finns behov för. Istället bör militära insatser förebyggas genomomfattande civila fredsbyggande insatser. Sverigehar här en skyldighet att leva upp till deambitioner som regeringen har angivit för Sverigesräkning. Dessutom har civila insatser för attförebygga väpnade konflikter ännu inte fått denresurstilldelning och prioritet som behövs, menarmotionärerna.Utrikesutskottet har inhämtat att regeringen underde har arbetat aktivt för att förbättraden svenska kapaciteten att bidra till fredsinsatserav mer komplex karaktär med både militära och civiladelar. har också arbetat pådrivande inom EU,FN och för stärkt kapacitet på det civilaområdet och för förbättrad civilmilitär samordning.Inom EU har detta bl.a. bidragit till att ensärskild handlingsplan för civilmilitär samordning ikrishantering togs fram . Sverigeverkar på det civila området inte minst för en merframträdande roll för civilpoliser i fredsfrämjandearbete. 86 svenska poliser deltar ifredsbevarande insatser runt om i världen. Under2003 har regeringen avsatt drygt 108 miljoner kronorspecifikt till stöd för deltagande av svenskapoliser och annan civil personal i fredsfrämjandeverksamhet inom ramen för FN, och har också avsatt ytterligare ca 107miljoner kronor till stöd för andra typer avinsatser inom området konfliktlösning, civilkrishantering, förebyggande av väpnade konflikteroch skydd för de mänskliga rättigheterna.Regeringen har vidare under det senaste åretaktivt arbetat för att förbättra kapacitetatt bidra med relevant expertis på det civilaområdet. Som en del i denna satsning upprättades ettsamverkanscentrum för katastrof- och fredsinsatser,den s.k. , i Kramfors.Akademins huvuduppgift är utbildning och samträningför genomförande av fredsmissioner ochkatastrofinsatser. En viktig del i denna verksamhetbestår i att initiera och själv bedriva gemensamutbildning om samordning av civila insatser ellercivilmilitär samverkan för olika kategorier avsvenska kompetenser som efterfrågas förinternationella insatser. Akademin arbetar under2003 med att utveckla och ge kurser med särskildtonvikt på civilmilitär samverkan och samordning avcivila insatser i fält.Forskningssidan av ägnas huvudsakligen åt konfliktförebyggandefrågor i teori och praktik. Ett antal aktiviteter ärplanerade med denna inriktning, däriblandsamarbetsprojekt med International och samt ett särskilt forskningsprojekt isamarbete med och . Vidarehar ett principbeslut fattats om att det svenskaforskningsbidraget till det multinationellaprojektet , somakademin ansvarar för, skall ha inriktning motkonfliktförebyggande.Utskottet kan konstatera att samarbetet med deenskilda organisationerna även utvecklas inom dettaområde. Utskottet har erfarit att regeringen bidrargenom utbildningsinsatser och stöd till enskildaorganisationer till deras civila fredsarbete.Sverige arrangerar t.ex. flera internationellaförberedande kurser vid försvarets internationellautbildningscentrum för poliser som deltar ifredsfrämjande operationer.