bet · GQ01UBU14 · 2003-04-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 42 motionsyrkanden från allmänna motionstiden2002 som gäller olika frågor om forskning och forskarutbildning.Utskottet avstyrker samtliga yrkanden.Yrkandena handlar om inriktningen av forskningspolitiken m.fl. över-gripande frågor, forskningsråden, forskningsstiftelserna, fördelning av forsk-ningsresurser, forskarutbildning, forskarkarriär samt forskning inom vissaämnesområden.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet, liberalerna,, de gröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottets över-väganden föreslår utskottet att fattar följande beslut.1. Inriktning av forskningspolitikenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub449 yrkandena 2 och 7 och2002/03:Ub486 yrkandena 13 och 22.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Utredning om samspelet mellan offentlig sektor ochforskningssystemetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub309.Reservation 3 (v)3. Den akademiska frihetenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 18.Reservation 4 (c)4. Arbetsmiljöns påverkan på forskningens kvalitetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 25.Reservation 5 (v, c)5. Kommersialisering av forskningsresultatRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub367 yrkande 4,2002/03:N306 yrkande 7 och2002/03:N396 yrkande 21.Reservation 6 (c)6. ForskningsrådenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 17 och2002/03:Ub489 yrkande 24.Reservation 7 (m, fp)Reservation 8 (c, mp)7. Ämnesråden inom VetenskapsrådetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 18.Reservation 9 (fp)8. ForskningsstiftelsernaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub306 yrkandena 1 och 2 och2002/03:Ub323 yrkande 20.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (v)9. Principer för fördelning av forskningsresurser mellanlärosätenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub308,2002/03:Ub323 yrkande 22,2002/03:Ub486 yrkande 17 och2002/03:Ub489 yrkande 19.Reservation 12 (m)Reservation 13 (kd, c)Reservation 14 (fp)Reservation 15 (v)10. Framtida ökning av fakultetsmedelRiksdagen avslår motion2002/03:Ub471.11. Upphävande av forskarutbildningsreformRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 23,2002/03:Ub449 yrkandena 6 och 8 och2002/03:Ub486 yrkande 19.Reservation 16 (m, fp, kd)12. ForskarskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub486 yrkande 18.Reservation 17 (m)13. Antagning till studier för licentiatexamenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub486 yrkande 20.Reservation 18 (m)14. Forskarstuderandes inflytande inom högskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 5.Reservation 19 (c)15. Utvärdering av forskarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 20.Reservation 20 (c)16. Doktorsprogram för icke disputerade lärareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 23.Reservation 21 (c)17. Insatser för postdoktorala akademikerRiksdagen avslår motion2002/03:Ub486 yrkande 21.Reservation 22 (m)18. Sakkunnigs ställning vid lärartillsättningarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 21.Reservation 23 (fp)19. Förstärkt FN-forskningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub370 och2002/03:Ub475.20. FörsäkringsmedicinRiksdagen avslår motion2002/03:Sf333 yrkande 5.Reservation 24 (kd)21. Forskning inom vissa andra ämnesområdenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub232 yrkande 2,2002/03:Ub249 yrkande 1,2002/03:Ub390 yrkande 2,2002/03:Ub459,2002/03:So365 yrkande 4 och2002/03:A239 yrkande 37.22. De biologiska museernas organisationRiksdagen avslår motion2002/03:MJ431 yrkande 2.Reservation 25 (mp)den 10 april 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Britt-MarieDanestig (v), (), (), (), (), (), (), PerBill (m), (), (), (), MikaelDamberg (s), (), (), Axel Darvik(fp) och ().2002/03UbU14Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motioner omolika forskningsfrågor. En del av yrkandena behandlades i utskottets budget-betänkande för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (bet.2002/03:UbU1). Fyra yrkanden kommer att behandlas i samband med propo-sitionen Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50). Återstående yrkandenbehandlas här.Yrkandena i detta betänkande handlar om inriktningen av forskningspoliti-ken m.fl. övergripande frågor, forskningsråden, forskningsstiftelserna, fördel-ning av forskningsresurser, forskarutbildning, forskarkarriär samt forskninginom vissa ämnesområden.Förslagen i motionerna, sammanlagt 42 yrkanden, återges i bilagan.Utskottets övervägandenInledningSedan ett par decennier lägger regeringen en gång varje valperiod fram enövergripande forskningspolitisk proposition. Den senaste av dessa var Forsk-ning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. UbU6, rskr. Nästa forsknings-proposition är planerad till hösten 2004.Utskottet behandlar i det följande 42 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden i olika forskningsfrågor.Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker och Kristdemokraternasmotionsyrkanden om inriktningen av forskningspolitiken.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (kd).Riksdagen bör inte göra några tillkännagivanden om samspeletmellan offentlig sektor och forskningssystemet, om forskningensfrihet och om arbetsmiljöns påverkan på forskningens kvalitet.Jämför reservationerna 3 (c), 4 (c) och 5 (v, c).Utskottet avstyrker också tre motionsyrkanden om kommersialise-ring av forskningsresultat.Jämför reservation 6 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenInriktningen av forskningspolitiken tas upp av i motion2002/03:Ub486. De begär ett tillkännagivande av om statens roll isamband med forskning (yrkande 13). Den skall enligt vara attkomplettera andra forskningsfinansiärer. Tyngdpunkten skall läggas pågrundforskningen samt forskarutbildningen. Staten bör regelbundet göracentrala avvägningar, dels mellan fasta och rörliga medel, dels mellan olikaforskningsområden, dels mellan koncentration, profilering och decentralise-ring av forskningsresurserna. Däremot bör staten avhålla sig från detaljstyr-ning av forskningsanslagen. Internationellt forskningsutbyte och samverkaninom högre utbildning och forskning bör stå i fokus för de svenska satsning-arna (yrkande 22).Kristdemokraterna vill enligt motion 2002/03:Ub449 ha en ändrad inrikt-ning på forskningspolitiken (yrkande 2). Motionärerna anser att det i nulägetär viktigare att lärosätena själva har en god finansiering för forskning inomolika vetenskapsområden än att en allt större del av forskningsfinansieringenfördelas via de centrala forskningsråden. Den fria, ämnesdisciplinära forsk-ningen skall garanteras (yrkande 7). Lärosätena måste, så snart utrymme ges,tillföras ökade infrastrukturresurser för att som utförare säkra långsiktig kärkompetens.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivan-den.Statens uppgifter i fråga om forskning och utvecklingsarbete fastställdes avriksdagen efter förslag i proposition 1998/99:94 (bet. 1999/2000:UbU3, rskr. Då slogs fast att staten har det primära ansvaret för grund-forskning och forskarutbildning och att staten skall ge förutsättningar fördeltagande i internationellt forskningssamarbete. De forskningspolitiska pro-positioner som regeringen lägger fram under varje valperiod brukar innehållajust sådana avvägningar som nämns i motion. Utskottet är inteberett att förorda att balansen mellan medel som anvisas direkt till lärosätenaoch medel som fördelas av forskningsråden skall förändras på det sätt somKristdemokraterna vill.Vänsterpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub309 att regeringen skall tillsättaen utredning för att dels belysa vilken roll forskning och utvecklingsarbete(FoU) kan och bör spela för den offentliga sektorn, dels hitta tänkbara formerför att förbättra samspelet mellan offentlig sektor och forskningssystemet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.I den senaste forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3 s. 210)beskrivs ett program, Forskning om offentlig sektor (FOS), som inleddes ibörjan av och fortfarande pågår. anordnar dennadag () en konferens om forskning om offentlig sektor. Kon-ferensen vänder sig till forskare, forskningsfinansiärer, forskningsadminist-ratörer, politiker och anställda inom offentlig sektor, arbetsmarknadens orga-nisationer och ideella organisationer samt massmedier. Syftet är att redovisanågra inslag i stora forskningsprogram , framför allt FOS-programmet, resultat och erfarenheter, problem och möjligheter. Man vill visavad forskningen kan bidra med för människor, för stat, kommun, landstingoch organisationer i den omvandling som pågår. Frågorna har också upp-märksammats av Forskningsforum.Utskottet anser inte att frågan om samspelet mellan offentlig sektor ochforskningssystemet är försummad. Det finns därför inte anledning för riksda-gen att göra det begärda tillkännagivandet.Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub489 yrkande 18 att regeringen skallåterkomma med förslag som tryggar den akademiska friheten. Enligt motio-närerna finns det svårigheter att hävda den enskilde forskarens frihet gent-emot en högskolas styrelse, då makten flyttas från de kollegialt utnämndafakultetsnämnderna.U t s ko t t e t föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har på förslag av utskottet avslagit motsvarande yrkanden vidtidigare tillfällen, (bet. 1999/2000:UbU9). Liksom då hän-visar utskottet till att högskolelagens bestämmelse om forskningens frihet ärlika förpliktande för högskolestyrelser som för fakultetsnämnder.En utredning om arbetsmiljöns påverkan på forskningens kvalitet föreslås avCenterpartiet i motion 2002/03:Ub489 yrkande 25. Att många forskare måsteägna mycket tid åt att ansöka om medel för sin forskning och sin egen lönriskerar att skapa otrygghet om framtiden och skrämma bort doktorander frånen framtid inom den akademiska forskningen. I vilken omfattning det sker,och vad det får för konsekvenser för forskarens sociala situation och forsk-ningens kvalitet bör utredas närmare, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Just den ordningen att en hel del av forskningen vid universitet och hög-skolor finansieras av forskningsråd och andra externa finansiärer, hos vilkaforskarna söker medel i konkurrens, är till för att garantera att den forskningsom får medel är av högsta möjliga kvalitet.Tre motioner tar upp frågor om kommersialisering av forskningsresultat.Centerpartiet anser enligt motion 2002/03:N306 yrkande 7 att forskareinom lärosätena i högre grad måste vara beredda att avstå delar av rättigheter-na till sina forskningsresultat till lärosätet där forskningen bedrivits, om fokaren själv inte har intresse av att kommersialisera dem. På så sätt ökar inci-tamenten för såväl forskare som universitet och högskolor att kommersialise-ra forskningsresultaten, heter det i motionen.I motion 2002/03:Ub367 (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omökad samverkan mellan universitet, forskare och forskningsföretag i närings-livet.Motion 2002/03:N396 (mp) yrkande 21 tar upp nödvändigheten av den en-skilde forskarens aktiva medverkan för en framgångsrik kommersialisering avforskningsresultat. För att stimulera kommersialiseringen bör staten gynna delärosäten som erbjuder sina forskare belöningar i form av royaltyn, delägar-skap eller optioner i ett eller flera företag.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Regeringen har gett Verket för innovationssystem () i uppdrag attanalysera och föreslå åtgärder som kan öka kommersialiseringen av forsk-ningsresultat, särskilt vid universitet och högskolor (N2002/8054/ITFoU). Iuppdraget ingår att studera utformningen av incitament för kommersialiseringoch åtgärder för att immaterialrättsligt bättre skydda forskningsresultat. Ver-ket skall även studera stödstrukturer som teknikbrostiftelser, holdingbolagoch teknikparker i och kring universitet och högskolor som kan underlättakommersialisering. Uppdraget har slutredovisats och ärendetkommer att beredas i Regeringskansliet.ForskningsrådenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om att skall utses en-bart av forskarsamhället och om att de forskarstuderande skall be-redas plats i forskningsrådens styrelser. bör inte begäraomprövning av sammanslagningen av de tekniska och naturveten-skapliga forskningsråden till ett ämnesråd.Jämför reservationerna 7 (m, fp), 8 (kd, c) och 9 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenTvå partier tar upp frågor om forskningsråden.Folkpartiet anser enligt motion 2002/03:Ub323 yrkande 17 att måste skyddas från politisk detaljstyrning. Därför skall inga ledamötertillsättas politiskt, utan och dess ämnesråd skall styras avforskare, utsedda av vetenskapssamhället, och bedömningarna av vilka an-sökningar som tilldelas anslag skall göras enbart utifrån en strikt akademiskbedömning.Centerpartiet för i motion 2002/03:Ub489 yrkande 24 fram förslaget attforskarstuderande skall få rätt till representation i de statliga organisationeför forskningsfinansiering.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.En ny organisation för forskningsfinansiering infördes efter förslagi propositionen Forskning för framtiden - en ny organisation för forsknings-finansiering (prop. 1999/2000:81, bet. UbU17, rskr. Vetenskapsrådetsstyrelse består av tretton ledamöter, av vilka åtta väljs av forskarsamhälletgenom elektorsval och fyra, däribland ordföranden, utses av regeringen. En-ligt propositionen bör de ledamöter som utses av regeringen vara väl förtrog-na med samhällets och näringslivets kunskapsbehov. gene-raldirektör ingår också i styrelsen. Huvuddelen av de medel som anvisas tillVetenskapsrådet fördelas av de tre ämnesråden. Ämnesrådens styrelser bestårav elva ledamöter, av vilka sju utses genom elektorsval och fyra, däriblandordföranden, av regeringen. Varje ämnesråd skall enligt förordningen(2000:1199) med instruktion för främja och stödja forskningav högsta vetenskapliga kvalitet. inrättades fannsunder fyra forskningsråd. Deras styrelser hade elvaledamöter, av vilka fyra utsågs av regeringen och sju valdes av forskarsam-hället genom elektorsval.Utöver finns det två andra forskningsråd, nämligen förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) respektive för arbets-liv och socialvetenskap (Fas). Inget av de tre forskningsråden har ansvar förforskarutbildning. Utskottet anser det inte motiverat att företrädare för deforskarstuderande skall ingå i de tre forskningsrådens styrelser. Så är inteheller fallet i dag.Folkpartiet begär i motion 2002/03:Ub323 yrkande 18 att sammanslagningenav de naturvetenskapliga och tekniska forskningsråden till ett gemensamtämnesråd under skall utvärderas och eventuellt omprövas.U t s k o t t e t anser att skall avslå yrkandet. Som ett led i ut-skottets arbete med uppföljning och utvärdering görs en studie avvissa frågor rörande verksamhet. En rapport skall föreliggaunder hösten 2003.Motionärerna har inte redovisat tillräckliga skäl för att av re-geringen skall begära en sådan utvärdering som föreslås i yrkandet.ForskningsstiftelsernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att forskningsstiftelser-nas styrelse skall utses av forskarsamhället, om att deras kapital tillhögst bör få utgöras av aktier samt om att de skall ha etiskariktlinjer.Jämför reservationerna 10 (fp) och 11 (v).Motioner och utskottets ställningstagandeFolkpartiet anser enligt motion 2002/03:Ub323 yrkande 20 att den direktapolitiska styrningen av forskningsstiftelserna hotar den vetenskapliga kvali-teten. Lagen bör ändras så att stiftelsernas styrelser utses inom och av fors-karvärlden, heter det i motionen.Vänsterpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub306 att reglerna för forsk-ningsstiftelsernas kapitalförvaltning skall förändras (yrkande 1). Forskningensinriktning och omfattning skall inte styras av dem som spekulerar på börsen,anser motionärerna. För att dessutom slippa de kraftiga fluktuationerna iforskningsanslagen bör stiftelsernas kapital placeras på annat sätt än i aktierHögst av kapitalet bör få vara placerat i aktier. Motionärerna vill ocksåatt det skall införas etiska regler för forskningsstiftelsernas kapitalplacerin(yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Att styrelseledamöterna utses av regeringen utgör enligt utskottets meninginget hinder för att stiftelserna är fristående, självständigt arbetande organ.den proposition där bildandet av och Stiftesen för miljöstrategisk forskning föreslogs (prop. 1992/93:171) skrev dendåvarande regeringen att som riktlinje för organisationen borde gälla bl.a. attstyrelserna skulle sammansättas av ledande personer från såväl forsknings-världen som från näringslivet. Utskottet har erfarit att regeringens beslut attutse ledamöter i styrelserna bereds på tjänstemannanivå med utnyttjande avUtbildningsdepartementets omfattande kontaktnät på lärosäten, myndigheterm.m. De kriterier man utgår från är framför allt kompetens, men också geo-grafisk spridning och rimlig fördelning mellan kvinnor och män.Forskningsstiftelserna bestämmer själva sin placeringspolicy. Under de ti-digare åren av stiftelsernas existens har deras kapital kraftigt växt just tackvare att det till stor del varit placerat i aktier. Detta har gjort det möjligtdem att dela ut stora belopp till forskning. Utskottet har erfarit att t.ex. Stsen för strategisk forskning (SSF) - mot bakgrund av dess ansvar att vid-makthålla kapitalet - kraftigt har minskat andelen av kapitaletsom är placerat i aktier. Även förmiljöstrategisk forskning (Mistra) har minskat aktieandelen. I Mistras pla-ceringspolicy ingår att förvaltningen av stiftelsens tillgångar skall präglas aett lågt risktagande och en önskan om att så långt som möjligt begränsa käns-ligheten för snabba kast i börsvärdena. Rent praktiskt sker det genom attplaceringarna fördelas på många olika slags tillgångar och olika finansiellamarknader. Det kan tilläggas att även , som ilikhet med SSF och Mistra tillfördes medel för forskning från de avveckladelöntagarfonderna, har minskat andelen aktier från avkapitalet.SSF har fastställt en kapitalförvaltningspolicy som bl.a. innehåller be-stämmelsen att stiftelsen i sin placeringsverksamhet skall ta hänsyn till etikoch miljö utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning.Denna formulering är hämtad från de s.k. buffertfonderna som inrättades efterförslag i proposition 1999/2000:46 (bet. FiU19, rskr. SSF låter en ellerett par gånger ett utomstående analysföretag granska de företag ivilka stiftelsen har placerat del av sin förmögenhet. Granskningen avser omföretagen följer de internationella konventioner undertecknat, och närdet gäller svenska företag om dessa följer svensk lag. Det är sedan som tar ställning till om några företag skall tas bort från aktiportföljen.ResursfördelningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till kommande forskningspolitiska proposition av-styrker utskottet motioner om resursfördelningen för forskning.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (kd, c), 14 (fp) och 15 (v).Motioner och utskottets ställningstagandenPrinciper för fördelning av forskningsresurser mellan lärosäten tas upp ifyra motioner.Moderata samlingspartiet framhåller i motion 2002/03:Ub486 yrkande 17att det, för att skapa forskningsmiljöer av världsklass, är nödvändigt att kon-centrera resurser till de regioner och forskningsområden där svenska forskareoch forskarlag håller mycket hög klass. Ett antal sådana kun-skapskluster beskrivs i motionen.Folkpartiet pläderar i motion 2002/03:Ub323 yrkande 22 för en koncentra-tion av forskningsresurserna. Vilka lärosäten som tilldelas sådana skall avgö-ras utifrån en vetenskaplig bedömning i efterhand av deras forskningsresultat.Vissa resurser måste sättas av för fördelning till högskolor där intressantaförslag till nysatsningar presenteras.Vänsterpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub308 att regeringen skall till-sätta en utredning för att analysera utifrån vilka kriterier fördelningen av defasta forskningsresurserna mellan de olika lärosätena skall ske i framtiden.Motionärerna påpekar att expansionen av grundutbildningen de senaste årenhar skapat en obalans mellan grundutbildnings- och forskningsanslagen, enobalans som i sin tur kan komma att påverka kvaliteten på undervisningenoch försvåra forskningsanknytningen. I ett litet land som är det nöd-vändigt att sätta fokus på ett antal centrala forskningsområden där vi harmöjlighet att utveckla spetskompetens, heter det i motionen.Centerpartiet hävdar i motion 2002/03:Ub489 yrkande 19 att egen forsk-ning är nödvändig för att säkra grundutbildningens kvalitet vid alla lärosäten.Staten har ett ansvar för att högskolorna ges förutsättningar att själva utvecksin forskning och därmed konkurrera om forskningsmedel t.ex. från forsk-ningsråden. En plan för att bygga upp och stärka forskningsmiljöerna vidlandets alla högskolor bör enligt motionärerna läggas fast.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Regeringen planerar att lägga fram en forskningspolitisk proposition undernästa år. Utskottet utgår från att regeringen där kommer att redovisa sinaöverväganden i de frågor som tas upp i de nu refererade motionerna. Riksda-gen bör inte föregripa regeringens förslag.I motion 2002/03:Ub471 (kd) skriver motionären att fakultetsmedlen för deforskningsintensiva universiteten och högskolorna bör öka väsentligt underden kommande mandatperioden.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Riksdagen bör inte heller på denna punkt föregripa regeringens kommandeförslag.ForskarutbildningenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att forskarutbildningsreform skallupphävas. Motioner om forskarskolor, om antagning till studier förlicentiatexamen och om utvärdering av forskarutbildningenavstyrks med hänvisning till pågående utredning. börinte göra några uttalanden om forskarstudenters inflytande eller omdoktorsprogram för icke disputerade lärare.Jämför reservationerna 16 (m, fp, kd), 17 (m), 18 (m), 19 (c), 20 (c)och 21 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenTre partier föreslår att forskarutbildningsreform skall upphävas.Moderata samlingspartiet anser enligt motion 2002/03:Ub486 yrkande 19att det krav på finansiering , som gäller förantagning till doktorandstudier, kan innebära en kvalitetsförsämring i dokto-randens projekt. Doktorand och handledare tvingas nämligen att välja ettprojekt som säkert bedöms gå att genomföra . Doktorandens möjlig-het att uppnå självständighet minskas kraftigt, då det kan ta atuppnå detta, skriver motionärerna.Folkpartiet tar i motion 2002/03:Ub323 yrkande 23 också upp kravet på fi-nansiering . Tanken att alla forskningsprojekt på doktorandnivå skallta vittnar om en fundamental okunnighet om forskningsprocessensnatur, heter det i motionen. Forskning är till sin natur prövande och oförut-sägbar. De nya bestämmelserna har också slagit hårt mot humaniora ochsamhällsvetenskap, där de statliga resurserna är knappa och möjligheterna attfå extern finansiering är begränsade.Kristdemokraterna anser likaså, enligt motion 2002/03:Ub449, att det ärdags att riva upp reform (yrkande 6). Särskilt inom humaniora ochsamhällsvetenskap är det svårt att finna finansiering för doktorander (yrkande8).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Att forskarutbildningen skall planeras för att doktorsexamen skall kunnauppnås heltidsstudier har gällt , alltså i mer än 30 åUtskottet anser att en bestämmelse om detta är nödvändig och att det är lä-rosätets ansvar att anordna forskarutbildningen på ett sätt som gör det möjligtatt leva upp till den. Den reform som genomfördes hade till syfte atteffektivisera forskarutbildningen och därigenom motverka att brist på fors-karutbildade uppkommer i landet, vilket bedömdes kunna inträffa på relativtkort sikt. Reformen innebar bl.a. att ett lärosäte får anta en doktorand endastom lärosätet bedömer att doktoranden kan få studiefinansiering under heladen fyraåriga studietiden. Ett krav på att en individuell studieplan skall upp-rättas för varje doktorand hade funnits men efterlevts i varie-rande utsträckning.