bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — En delav remissinstanserna betonar att de stöder avbindning i princip men attde motsätter sig en ensidig svensk avbindning. Avbindningen av detsvenska biståndet måste göras i samma takt som det görs internationellt.En ensidig svensk avbindning skulle inte gynna utvecklingsländerna.Däremot skulle svenskt näringsliv diskrimineras i internationell konkurrens.Avbindningen av svenskt bistånd bör ske i samma takt som internationellavbindning.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U9yrkande 33.27. Skuldavskrivningar, punkt 27 (m)av i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:U11 yrkande9 och 2003/04:U248 yrkande 9 och avslår motionerna 2002/03:U263 yrkande9, 2002/03:U313 yrkande 21, 2003/04:U6 yrkande 15, 2003/04:U7 yrkandena19-22, 2003/04:U9 yrkande 23, 2003/04:U10 yrkande 17, 2003/04:U12yrkandena 11 och 12, 2003/04:U261 yrkande 3 och 2003/04:U308 yrkandena2-5.StällningstagandeSverige anses vara ett föredöme i förmågan att hantera skuldkriser. Denförsta borgerliga regeringen skrev av u-landsskulder redan1978. Den borgerliga regeringen hanterade skuldkrisen på ettsätt som väckt stor uppmärksamhet och respekt i finansiella kretsar.Sverige bör också inom EU, och andra forum föreslå attvästvärlden gemensamt gör en avskrivning av de högt skuldsattalåginkomstländernas (HIPC) skuldbörda. bör än en gång föregå medgott exempel och ta initiativ till en total skuldavskrivning år 2005för högt skuldsatta låginkomstländer, varav huvuddelen finns i Afrika.Skuldavskrivningen måste ske på ett ansvarsfullt sätt och uppfyllafyra kriterier. För det första måste de frigjorda resurserna komma defattiga människorna till del, t.ex. genom att satsas på skolor så attalla flickor och pojkar verkligen får en utbildning. Det finns ingenursäkt för att barn och ungdomar inte går i skolan. Det måste gällabåde flickor och pojkar. Lika viktigt är det att satsa på hälsovård.Hiv/aids, malaria, mässling och många andra sjukdomar skördar storaoffer. För det andra får skuldavskrivning inte gynna korruption ochvanstyre. Det vore illa om pengarna hamnade på ministrars bankkonton.För det tredje får de frigjorda resurserna inte användas för att finansierakrig och konflikter. Det vore illa om de ökade resurser som ställs tillu-länders förfogande skulle användas för ökade krigsansträngningar t.ex.i , ett land där många länder har trupper. För det fjärde fårinte skuldavskrivning medföra ny upplåning. Det vore orimligt om fattigaländer gick från en skuldbörda till en ny.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U11 yrkande 9 samt 2003/04:U248 yrkande 9.28. Skuldavskrivningar, punkt 27 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U10 yrkande 17och avslår motionerna 2002/03:U263 yrkande 9, 2002/03:U313 yrkande 21,2003/04:U6 yrkande 15, 2003/04:U7 yrkandena 19-22, 2003/04:U9 yrkande23, 2003/04:U11 yrkande 9, 2003/04:U12 yrkandena 11 och 12, 2003/04:U248yrkande 9, 2003/04:U261 yrkande 3 och 2003/04:U308 yrkandena 2-5.StällningstagandeMånga fattiga länder dras med omfattande externa skulder, som är ett avflera hinder för deras politiska och ekonomiska utveckling.Skuldavskrivningsfrågorna diskuteras inom EU i det s.k. , där Sverigesom en följd av folkomröstningsresultatet inte är företrätt. Tredje världen kan knappast annat än förlora på attSverige inte är företrätt i diskussion och beslut omgemensamma EU-ståndpunkter visavi finansiella institutioner som ,som hanterar skuldavskrivningar, och IMF och , ochinternationella ekonomiska konferenser om problem. Skuldfråganmåste icke desto mindre prioriteras. Såväl som övriga i-länderbör göra mer för att minska skuldbördan i de allra fattigaste länderna.Skuldavskrivningar måste förses med villkor för ekonomiska ochdemokratiska reformer. kan inte acceptera att skulder avskrivstill länderna som är ovilliga att genomföra demokratiska och ekonomiskareformer. Det skulle enbart gynna eliten och korruption. Utan ekonomiskaoch politiska reformer kommer länderna aldrig att kunna ta sig ur denskuldfälla de hamnat i.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U10yrkande 17.29. Skuldavskrivningar, punkt 27 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U6 yrkande 15och avslår motionerna 2002/03:U263 yrkande 9, 2002/03:U313 yrkande 21,2003/04:U7 yrkandena 19-22, 2003/04:U9 yrkande 23, 2003/04:U10 yrkande17, 2003/04:U11 yrkande 9, 2003/04:U12 yrkandena 11 och 12, 2003/04:U248yrkande 9, 2003/04:U261 yrkande 3 och 2003/04:U308 yrkandena 2-5.StällningstagandeFör många utvecklingsländer utgör skuldbördan ett enormt problem somkraftigt begränsar deras möjligheter att utvecklas. Enbart räntekostnadernaför lånen överskrider i många fall intäkterna från ländernas export.Utlandsskulden för de fattigaste länderna är både i absoluta tal ochsom andel av BNP avsevärt större än . För att devärst skuldsatta länderna skall ta sig ur skuldkrisen krävs radikalaskuldavskrivningar parallellt med genomförandet av en konsekvent ekonomiskpolitik som främjar utveckling och tillväxt. För genomförandet avskuldavskrivningar är det en nödvändighet att ställa villkor och krav påden ekonomiska politiken, den demokratiska utvecklingen, respekten förde mänskliga rättigheterna och på konkreta handlingsplaner författigdomsbekämpningen. föreslår en modell förskuldavskrivningsom innebär att den skuldsatta statens små steg mot dessa mål skall gebetydligt större steg i skuldavskrivning. Detta för att komma snabbareur den hopplösa situation som råder bland många fattiga länder och föratt verka som morot för länderna att skynda mot uppbyggnaden av merasunda samhällsstrukturer. Vi anser att bör vara ett föregångslandoch leda den globala opinionen för en sådan skuldavskrivningsmodell.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U6yrkande 15.30. Skuldavskrivningar, punkt 27 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U308 yrkandena2-5 och avslår motionerna 2002/03:U263 yrkande 9, 2002/03:U313 yrkande21, 2003/04:U6 yrkande 15, 2003/04:U7 yrkandena 19-22, 2003/04:U9 yrkande23, 2003/04:U10 yrkande 17, 2003/04:U11 yrkande 9, 2003/04:U12 yrkandena11 och 12, 2003/04:U248 yrkande 9 och 2003/04:U261 yrkande 3.StällningstagandeCenterpartiet föreslår en omfattande avskrivning av utvecklingsländernasskulder. Detta måste gälla både de multilaterala och de bilateralaskulderna. Skuldavskrivning spelar en central roll för att frigöraresurser i utvecklingsländerna, vilka i sin tur skall riktas till attuppnå en hållbar utveckling.För att skuldavskrivningen skall vara verksam måste skulderna minskastill en nivå där de fattiga länderna kan utvecklas socialt, ekonomisktoch ekologiskt, på egna villkor. och är institutionersom går med vinst. Dessa vinster som ackumulerats bordeanvändas till att skriva av delar av egna fordringar påde fattigaste länderna.Ett centralt initiativ för skuldavskrivning är det s.k. HIPC-initiativet(Heavily indebted poor countries) som syftar till att skriva av skulderför de fattigaste länderna. Tyvärr har alltför få länder, mindre än 10av de 42 länder som omfattas av HIPC-initiativet, fåttskuldlättnad så att de kommit ner i en så kallad hållbar skuldnivå. Dettavisar att programmet inte håller måttet utan behöver utvärderas ochreformeras.En annan del av debatten om skuldavskrivningar är de stora lån som givitstill diktaturer. Det är inte rimligt att kräva att befolkningen i sammaländer skall betala sina diktatorers skulder. På detta sätt kan varkenVärldsbanken eller någon annan fordringsägare kräva att folkskall betala för apartheidregimens skulder. Det senaste exemplet ärifall befolkning skall betala skulder. Centerpartietanser att dessa skulder inte kan anses legitima. bör också ägnadiskussionen kring illegitima skulder betydligt större intresse inomIMF, i syfte att underlätta för de fattiga ländernas folk att komma urskuldfällan.Konsekvensen av att vissa skulder blir klassade som illegitima innebäratt det är fordringsägarna som får stå för kreditförlusterna. Det skullekanske leda till en viss återhållsamhet i långivningen som i längdengynnar låntagarna. IMF och måste ta sitt ansvar för vilkaprojekt de lånar ut pengar till. Ekologiskt riskfyllda projekt skallinte få pengar.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U308 yrkandena 2-5.31. Skuldavskrivningar, punkt 27 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U12 yrkandena11 och 12 och avslår motionerna 2002/03:U263 yrkande 9, 2002/03:U313yrkande 21, 2003/04:U6 yrkande 15, 2003/04:U7 yrkandena 19-22, 2003/04:U9yrkande 23, 2003/04:U10 yrkande 17, 2003/04:U11 yrkande 9, 2003/04:U248yrkande 9, 2003/04:U261 yrkande 3 och 2003/04:U308 yrkandena 2-5.StällningstagandeDe fattiga länder som har höga och ohanterliga skuldbördor behöversnabbare och effektivare skuldavskrivningar. För att detta skall blimöjligt bör verka för att HIPC-initiativet reformeras så attnivån på skuldlättnader kopplas till länders möjligheter att uppnå FN:smillenniemålsättningar.Den ekonomiskt fyrkantiga och socialt likgiltiga definitionen om hållbarskuld beaktar inte de enskilda ländernas behov och förutsättningar.HIPC-initiativet räcker inte då det bistånd som ges i praktiken baratäcker återbetalningar på den skuldnivån.En förutsättning för att nå de internationella utvecklingsmålen, som defastställs i , är att av HIPC-ländernasskulder skrivs av.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U12yrkandena 11 och 12.32. Bistånd till sexuell och reproduktiv hälsa, punkt 29 (m)av i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U2 yrkande 1och avslår motionerna 2002/03:U235 yrkande 4, 2002/03:U294 yrkande 17,2002/03:U314, 2003/04:U5 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U10 yrkande 13,2003/04:U232 och 2003/04:U276 yrkande 4.StällningstagandeSverige uppfyller den internationella överenskommelsen om attavsätta av biståndet till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusivehiv/aids. Det är förvisso bra, och vi välkomnar det utrymme som regeringenupplåter åt SRHR i det svenska utvecklingsarbetet och ser fram emot attområdet integreras i samtliga de åtta huvuddragen och mer specifiktinom området jämställdhet. Vi menar dock att och andra ledandegivare på området måste höja den finansiella nivån med målet att avsättaminst av biståndsbudgeten till området sexuell och reproduktivhälsa.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U2yrkande 1.33. Bistånd till insatser mot hiv/aids, punkt 30 (m, kd)av i (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U295 yrkandena17-20 och 2003/04:U11 yrkande 5 och avslår motionerna 2002/03:U284yrkande 24, 2002/03:U290 yrkande 8, 2002/03:U294 yrkande 18, 2002/03:U313yrkande 11, 2002/03:U327 yrkandena 3-6, 8 och 9, 2003/04:U6 yrkande 18,2003/04:U9 yrkande 24, 2003/04:U228 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U245yrkandena 1, 2, 8-14, 16 och 17, 2003/04:U246 yrkande 3, 2003/04:U248yrkandena 5 och 7, 2003/04:U251 yrkandena 3, 5, 9 och 10, 2003/04:U261yrkande 9, 2003/04:U295, 2003/04:U300 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U312yrkande 3 och 2003/04:U348 yrkande 21.StällningstagandeHiv/aids-epidemin har fått förödande konsekvenser i stora delar avvärlden, och ännu har epidemin inte kulminerat. Varje minut smittas 10människor med hiv, 9 av dessa 10 lever i , och sammanlagt är dettaungefär 15 000 nya hivinfekterade , , världen över.Av uppskattningsvis mer än 42 miljoner hivsmittade människor i världenfinns över två tredjedelar i söder om . Det tillkommer merän 5 miljoner nya smittade . av dessa är i och del är barn . Medellivslängden i de värst drabbadeländerna har redan sjunkit med nästan tio år.I millenniedeklarationen är ett av delmålen fokuserat på hiv/aids ochdet är fundamentalt att man lyckas nå framsteg i detta, för att detövergripande målet om att halvera fattigdomen skall vara möjligt attgenomföra på rätt sätt. aids är en betydande riskfaktor i detta arbete.FN:s organ har prognosticerat att 68 miljoner människor kommer att döi aids i de värst drabbade länderna . Överalltdär epidemin sprider sig är det främst unga människor som smittas ochdet är den gruppen som bygger framtiden. Ungefär 14 miljoner barn övervärlden har förlorat en förälder eller blivit helt föräldralösa på grundav aids. Förutom det direkta lidande och den skada sjukdomen orsakarförsvårar det också utvecklingsansträngningarna i ett större perspektiv.Människor som lider av sjukdomar och ohälsa får svårare att ha denenergi och den utvecklingskraft som behövs för att få ett samhälle attblomstra.Med en snabb ekonomisk utveckling skulle sjukdomarna inte få de förödandekonsekvenser som de nu har. Den basala hälsovård som länderna borde hautvecklat för länge sedan, skulle väsentligt kunna reducera problemenmed sjukdom och ohälsa. Detta skulle i sin tur kraftfullt kunnat främjabåde social och ekonomisk utveckling.Epidemin förväntas kulminera . Vi vet ännu inte om det är möjligtatt skydda människor mot hivinfektion med hjälp av vaccin. Den katastrofalautbredning vi ser är oacceptabel och måste brytas. Redan år 2020förväntas 480 miljoner människor ha dött i aids om vi inte fokuserar påhivbekämpning i mycket större utsträckning än förut. Det pågår dock ettintensivt arbete för att utveckla nya vaccin för att kunna stoppaepidemin . Vidare har man nu i några länder, exempelvis ,med effektiva informationskampanjer och stort stöd vad gäller öppenhetatt diskutera sjukdomen visat att den negativa utvecklingen går, att ominte vända, så åtminstone att plana ut epidemin och minska spridningstakten.Ett annat viktigt steg är också att hiv nu kommit fram i ljuset ochatt medvetenheten ökar bland världens ledare och politiker.Förutom de insatser som redan görs anser vi moderater att vi från svenskthåll måste delta ännu mer aktivt än vad vi nu gör i det internationellaarbetet. Två viktiga delar är utbildning och hälsovård. Utbildning ochinformation är nödvändigt för att kunna förebygga smitta och är detviktigaste instrumentet för att öka kunskap och ta bort vanföreställningar.Sverige tillsammans med andra länder bör göra ytterligare störreansträngningar för att bekämpa hiv i . är stora resurserutlovade, men få av dem har ännu nått fram i verkligheten. Både prevention,behandling samt forskning rörande hiv måste genomföras i störreutsträckning. För detta krävs ytterligare fokusering och mobilisering avhumankapital. Ett viktigt steg skulle kunna tas genom att riksdagenantar ett specifikt program för hivbekämpning som sedan kan implementerasvidare i andra givarländers biståndsverksamhet och leda till en bredsamsyn. Frågan om större engagemang av fler människor som sprider kunskapom hiv är essentiell för att vi skall lyckas vända trenden i denkatastrofala hivepidemin.Program för bekämpning av hiv i Afrika:Verka för en snabb medvetenhet hos alla och för att fler politiska ledaredeltar fullt ut i kampen mot hiv, speciellt gällande afrikanska stateroch öka samarbetet mellan stater, regeringar och frivilliga och/ellerenskilda organisationer för att ytterligare sprida kunskap om hiv.Arbeta för ökad respekt för mänskliga rättigheter och stärkande avkvinnors rätt till egen bestämmanderätt över sin sexualitet, samt minskavåld mot kvinnor, unga flickor och barn.Information, medvetandegörande och spridande av kunskap till barn, ungaoch vuxna om preventivmedelsanvändning, sexuellt beteende och sexuelltöverförbara sjukdomar inklusive hiv. En mycket viktig del för attpåskynda detta är att målsättningen om att utbildning för alla barn iAfrika blir verklighet.Ekonomisk möjlighet för afrikanska stater att själva kunna tillverkaeller efterfråga antivirala medel för att kunna distribuera till allahivsmittade gravida kvinnor i . Detta innebär att behandlingskostnadernaför både hälsovård, sjukvård och medicin ytterligare måste sänkas samtatt garantier för utveckling av läkemedel mot sjukdomar som drabbarAfrikas länder förverkligas.Ytterligare resurser bör också tillföras för att öka möjligheten förmänniskor i att hivtesta sig, samt att öka tillgången till ochkunskapen om preventivmedel för män i Afrika.Förebygga spridning av hiv genom att samverka till byggande av socialastrukturer som minskar rörlighet orsakad av bräckliga ekonomier, samthindra illegala flyktingströmmar och illegal människohandel mellan länder.Satsningar på strukturuppbyggnad av hälso- och sjukvård i mindre byar,lokala samhällen, städer och stater i . Inom denna uppbyggnadbör också ingå att inrätta hivpreventionsprogram på alla lokalaarbetsplatser och bygemenskaper i Afrika.Sverige bör bidra med fler utvecklingsenheter som arbetar med hivpreventionpå plats i för att på ett mer effektivt sätt kunna föra utbudskapen om hivprevention.Ytterligare satsningar på forskning för att utveckla ett vaccin mot hiv.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U295 yrkandena 17-20 samt 2003/04:U11 yrkande 5.34. Samarbetet med , punkt 34 (m)av i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U11 yrkande 16och avslår proposition 2002/03:122 punkt 3 och motionerna 2002/03:U230,2002/03:U237 yrkandena 6, 8-11, 13-16 och 18, 2002/03:U240 yrkandena6-8, 2002/03:U246, 2002/03:U294 yrkandena 6 och 21, 2002/03:U316,2002/03:U323 yrkande 28, 2003/04:U6 yrkande 29, 2003/04:U10 yrkande 26,2003/04:U220 yrkandena 3 och 4 och 2003/04:U249 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att tidsperspektivet för stödet till ärrelativt kort jämfört med annat bistånd, som har betydligt längreperspektiv. Därför är det inte rätt att slå samman dessa två skildaverksamheter, särskilt som biståndet till de minst utvecklade länderna ihögre grad inriktas på de allra fattigaste länderna. Dessa länder harproblem som är väsentligen skilda från problemen i Central- och Östeuropa.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U11yrkande 16.35. Samarbetet med , punkt 34 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U294 yrkande 6och avslår proposition 2002/03:122 punkt 3 och motionerna 2002/03:U230,2002/03:U237 yrkandena 6, 8-11, 13-16 och 18, 2002/03:U240 yrkandena6-8, 2002/03:U246, 2002/03:U294 yrkande 21, 2002/03:U316, 2002/03:U323yrkande 28, 2003/04:U6 yrkande 29, 2003/04:U10 yrkande 26, 2003/04:U11yrkande 16, 2003/04:U220 yrkandena 3 och 4 och 2003/04:U249 yrkande 4.StällningstagandeSedan 1998 har biståndet till varit en radikal föregångareför framtidens demokratibistånd. Vitrysslandsprogrammet bör därförförlängas. I programmet bör insatser som gynnar demokratisering ochjämställdhet prioriteras. Vidare bör erfarenheterna från Vitrysslandsprogrammetanvändas som en grund för ett mer omfattande folkrörelseinriktatdemokratibiståndsprogram eftersom det i många totalitära och auktoritärastater finns demokratirörelser som vill samarbeta med svenska folkrörelserför att stärka sitt eget demokratiarbete.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U294 yrkande 6.36. Samarbetet med , punkt 34 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U6 yrkande 29och avslår proposition 2002/03:122 punkt 3 och motionerna 2002/03:U230,2002/03:U237 yrkandena 6, 8-11, 13-16 och 18, 2002/03:U240 yrkandena6-8, 2002/03:U246, 2002/03:U294 yrkandena 6 och 21, 2002/03:U316,2002/03:U323 yrkande 28, 2003/04:U10 yrkande 26, 2003/04:U11 yrkande 16,2003/04:U220 yrkandena 3 och 4 och 2003/04:U249 yrkande 4.StällningstagandeRegeringen föreslår att skall fortsätta att bedriva ett effektivtutvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna och attsamarbetet med och det internationellautvecklingssamarbetet slås samman. är starka förespråkareför ett effektivt svenskt utvecklingssamarbete och bistånd riktat motCentral- och . Men vi delar inte regeringens uppfattning attdessa politikområden bör slås samman. Vi menar att det finns en riskför att resurser från andra minst lika behövande områden omfördelastill politikområdet för Central- och Östeuropa.Tidsperspektivet för stödet till är en relativtsnar avveckling, medan u-landsbiståndet har ett längre perspektiv. Detvore således fel att slå samman dessa två skilda verksamheter, särskiltsom u-landsbiståndet i allt högre grad inriktas på de fattigaste länderna,främst låginkomstländer i . Deras problem är väsentligt annorlundaän problemen i . Förslaget om sammanslagning böravvisas.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U6yrkande 29.37. Samarbetet med övriga länder, punkt 35 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U10 yrkande 20och avslår motionerna 2002/03:U209, 2002/03:U257 yrkande 3, 2002/03:U266yrkande 3, 2002/03:U273 yrkandena 7-9, 2002/03:U284 yrkande 9, 2002/03:U290yrkande 3, 2002/03:U294 yrkande 7, 2002/03:U297 yrkandena 3 och 4,2002/03:U304 yrkandena 4 och 5, 2002/03:U328 yrkande 18, 2003/04:U206,2003/04:U217 yrkande 2, 2003/04:U225 yrkande 3, 2003/04:U244 yrkandena2 och 3, 2003/04:U263, 2003/04:U267 yrkandena 3 och 5 och 2003/04:U348yrkande 12.StällningstagandeDet svenska biståndet har dessvärre i många fallbidragit till att hålla korrumperade och maktfullkomliga regeringar vidmakten. Detta bland medborgarna välkända faktum berörs inte i propositionenvilket ger ett något mindre ärligt intryck. kan inte fortsättaatt plöja ned pengar i odemokratiska länder utan reformvilja.