bet · GQ01LU16 · 2003-04-15 00:00:00 — Vidare kan det ligga i ettanställningsavtal även utan en uttryckligavtalsklausul att förfoganderätten till verk somarbetstagaren skapar som ett led i sinaarbetsuppgifter skall tillkomma arbetsgivaren.Upphovsrätten till datorprogram har genomimplementeringen av ett EG-direktiv fåtten särreglering vad gäller anställningsförhållanden.Enligt 40 a § upphovsrättslagen övergårupphovsrätten till ett datorprogram som är skapat aven arbetstagare som ett led i hans eller hennesarbetsuppgifter eller efter instruktioner avarbetsgivaren på arbetsgivaren, om inte annat äravtalat. Utvecklingen av datorprogram innebärnämligen som regel en betydande investering, och detär därför viktigt för arbetsgivaren att kunnatillgodogöra sig datorprogrammets ekonomiska värde(prop. 1992/93:48, bet. LU17).Regelns tillkomst innebar emellertid inte någonegentlig förändring av rättsläget, eftersomsedvänjan på detta område också tidigare innebar attprogram, tillkomna i anställningsförhållanden,ansetts överlåtna på arbetsgivaren på grund avanställningsavtalet.MotionenI motion L259 av () yrkas etttillkännagivande om en översyn av upphovsrättslagenstredje kapitel och särskilt frågan om upphovsrätteni anställningsförhållanden. I ettanställningsförhållande är det arbetsgivaren somstår för produktionskostnaderna, lön,semesterersättning och andra sociala förmåner tillden anställde upphovsmannen, som därutöver ärtillförsäkrad anställningstrygghet. Motionären anserdärför att upphovsrätten till vad som framställs iett anställningsförhållande bör innehas avarbetsgivaren. Den för anställningsförhållandegrundläggande principen om att frukterna av arbetetskall komma arbetsgivaren till godo får här integenomslag. Nya produkter och användningsformer sominte kunnat förutses och uttryckligen avtalas om vidanställningsförhållandets tillkomst kan enligtmotionären inte tas i bruk utan förhandlingar ochofta kostsamma särregleringar rörande upphovsrätten.Tidigare behandlingI samband med behandlingen av ett motsvarandemotionsyrkande framhöll utskottet attUpphovsrättsutredningens arbete avslutades år 1990utan att utredningen hunnit lägga fram förslag i defrågor som regleras i upphovsrättslagens tredjekapitel, dvs. Vidareanfördes att regeringen därefter i olika sammanhangutlovat en översyn av reglerna om upphovsrätten ianställningsförhållanden (se prop. 1994/95:58 s. 1996/97:111 s. 31). Något översynsarbetehade emellertid inte kommit till stånd. mening var det angeläget att det utlovadearbetet sätts i gång. Utskottet förutsatte att såkommer att ske senast i samband med att direktivetom upphovsrätten i informationssamhället skallgenomföras i svensk rätt. Ett genomförande avdirektivet kommer nämligen att kräva en översyn avden svenska upphovsrättslagen, och utskottetförutsatte därför att bestämmelserna omupphovsrätten i anställningsförhållanden kommer attses över i det sammanhanget. Något formellttillkännagivande från sida i fråganansågs enligt utskottets mening inte behövligt.Motionen avstyrktes därför (bet. 2000/01:LU8).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att det inomRegeringskansliet pågår arbete med att genomföradirektivet om upphovsrätt i informationssamhället(2001/29/EG). Enligt vad utskottet erfarit skallarbetet med en mera allmän översyn avupphovsrättslagen påbörjas när direktivet ärgenomfört. Utskottet finner inte anledning att nuföreslå någon åtgärd från sida medanledning av motionen men förutsätter attbestämmelserna om upphovsrätt ianställningsförhållanden ses över i detsammanhanget.Med det anförda avstyrks motion L259.Ersättning för kopieringUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden som kritiserar den nuvarandeordningen för fördelning avkopieringsersättning bör avslås. Utskottethänvisar till pågående arbete inomRegeringskansliet. Jämför reservation nr 1(kd).BakgrundRätten att framställa exemplar för enskilt bruk, somslås fast i 12 § upphovsrättslagen, innebär att deframställda exemplaren inte får användas för andraändamål. Endast enstaka kopior får göras med stöd avbestämmelsen. För att lösa problemet förupphovsmännen med skolornas och universitetens brukav fotokopierat material tillkom ensärreglering avseende exemplarframställning isamband med undervisning (prop. 1979/80:132, bet. LU1979/80:34).Bestämmelsen, som finns i 13 §upphovsrättslagen (prop. 1992/93:214, bet. LU44),innebär att framställning genom reprografisktförfarande, främst fotokopiering, av verk, liksomupptagning av verk från radio-och TV-sändningar, fårske för undervisningsändamål om det finns en sådanavtalslicens som avses i 26 i § upphovsrättslagen.Därmed avses ett avtal om verksutnyttjande somträffats mellan en organisation som företräder ettflertal svenska upphovsmän på området och någon sombedriver undervisningsverksamhet i organiseradeformer. Det krävs dock inte att organisationenföreträder alla de kategorier av upphovsmän som kaningå i området som sådant.Den organisation som på reprografiområdet ingårsådana avtal är Bonus Presskopia (Bild Ord NotUpphovsrättslig ). Enligtavtalslicensbestämmelsen i 26 i § ger avtalslicensenanvändaren rätt att utnyttja verk av det slag somavses med avtalet trots att verkens upphovsmän inteföreträds av organisationen. Utanförståendeupphovsmän har rätt till samma ersättning och andraförmåner som upphovsmän företrädda av organisationenhar rätt till. Dessutom har de utanförståendeupphovsmännen tillförsäkrats en rätt att alltid fåersättning även i de fall då organisationen valt attanvända sina medel till annat.MotionernaI motion Kr336 av () framförs atteftersom Bonus Presskopia inte tillåter allakonstnärsorganisationer att bli medlemmar måstestaten överväga om den nuvarande metoden är denbästa för att fördela den statligaupphovsrättsersättningen. Motionärerna efterlyser enutvärdering av det rådande fördelningssystemet(yrkande 10).Även m.fl. (kd) i motion Kr370anser att en sådan utvärdering bör komma till ståndeftersom alla konstnärsorganisationer inte tillåtsbli medlemmar (yrkande 19).Tidigare behandlingNär de i motionerna upptagna spörsmålen behandladesav utskottet bedömde utskottet att detorde ingå i de frågeställningar som blir aktuellavid övervägandena i samband med genomförandet isvensk rätt av EG-direktivet om upphovsrätten iinformationssamhället (2001/29/EG). Med hänsyn tilldetta ansåg utskottet att det då inte var påkallatmed någon åtgärd (bet. 2001/02:LU17).Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit pågår för närvarandearbete inom med att genomföradirektivet om upphovsrätt i informationssamhället.Utskottet förutsätter alltjämt att motionsspörsmålenkommer att bli föremål för överväganden inom ramenför detta arbete och anser därför att böravslå motionerna Kr336 yrkande 10 och Kr 370 yrkande19.STIMUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om undantag för ideellaorganisationer när det gäller ersättning tillSTIM för offentliga framföranden av verk böravslås. Även ett motionsyrkande med krav påminskat statligt engagemang i böravslås. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservation nr 2 (c) och nr 3 (m ochc).BakgrundPå det upphovsrättsliga området finns en rad olikaorganisationer som har till uppgift att ta till varade rättigheter som lagen ger upphovsmän ochinnehavare av närstående rättigheter. FöreningenSvenska Tonsättares Internationella Musikbyrå ()är en ekonomisk förening, till vilken tonsättare ochförfattare genom ett anslutningsavtal upplåter sinarättigheter till offentligt framförande ochinspelning på skiva, band, film osv.Föreningen tecknar avtal med musikanvändare samtinkasserar och fördelar till rättighetshavarnaersättningen för offentliga framföranden ochinspelningar. , som har samarbete med liknandeorganisationer över hela världen, kontrollerar ocksåatt skyddad musik inte spelas offentligt eller iförvärvsverksamhet utan tillstånd.Enligt stadgarna för skall föreningensangelägenheter handhas av dess styrelse. Dennabestår av nio ledamöter, varav regeringen utserordföranden och ytterligare två ledamöter. Övrigaledamöter utses av Föreningen (), Föreningen () samt (). Styrelsen är iprincip beslutför med sex ledamöter; dock skallalltid minst två av regeringen utsedda ledamötervara närvarande.MotionenEskil och (båda c)menar i motion L209 att ställer orimliga kravpå ersättning för den musik som framförs vid ideellaföreningars olika arrangemang. Motionärerna yrkaratt skall begära förslag till ändring avupphovsrättslagen så att undantag kan medges förideella organisationer (yrkande 1). Vidare ansermotionärerna att upphovsrättsorganisationerna i dagär så välorganiserade, finansiellt starka ochkunniga i att hantera sina rättigheter att det intelängre finns någon anledning för regeringen attengagera sig i verksamhet. Regeringensuppdrag att utse ordförande och ledamöter i bördärför slopas. I motionen begärs etttillkännagivande med denna innebörd (yrkande 2).Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlatmotionsyrkanden med samma inriktning som det nuaktuella yrkande 1 i motion L209 (se bet.1997/98:LU16, 1998/99:LU8, 1999/2000:LU18,2000/01:LU8 och 2001/02:LU17). I dessa sammanhanghar utskottet erinrat om att upphovsrätten är en delav förmögenhetsrätten och att det upphovsrättsligaskyddet ger upphovsmannen ensamrätt att utnyttja detskyddade verket ekonomiskt. förvaltar i sinverksamhet de enskilda upphovsmännens ekonomiskarättigheter, vilka är att se som upphovsmännensförmögenhetstillgångar. Enligt utskottets meningborde det därför inte komma i fråga att genomytterligare lagstiftningsåtgärder ingripa iupphovsmännens möjligheter att ta till vara sinarättigheter. Vidare har utskottet understrukit attdet måste beaktas att är bundet avinternationella konventioner som begränsarkonventionsstaternas möjligheter att inskränka derättigheter som tillkommer upphovsmän och innehavareav närstående rättigheter. De bestämmelser ominskränkningar i upphovsrätten som lagen redan i daginnehåller och de gränsdragningsproblem som därvidkan göra sig gällande borde därför, enligt vadutskottet anfört, överlämnas tillrättstillämpningen.Även frågan om statens engagemang i harbehandlats tidigare av utskottet (se bl.a. bet.1998/99:LU8, 1999/2000:LU18, 2000/01:LU8 och2001/02:LU17). Utskottet har därvid erinrat om attfrågan aktualiserats av som i sittslutbetänkande (SOU 1995:84) Kulturpolitikensinriktning föreslagit att staten inteskulle utse ordförande eller ledamöter i . Enligt utredningen tilldelade en sådanordning organisationen ett drag av statlig instanssom inte stämmer med dess roll som partsföreträdareför upphovsmännen. förslagbeträffande erhöll emellertid ett blandatmottagande hos remissinstanserna, och någonförändring av gällande ordning har inte varitaktuell. Utskottet har för sin del inte hellerfunnit några bärande skäl för att förorda ettminskat statligt engagemang i . Tvärtom harutskottet ansett att den marknadsdominans som följermed verksamhet på området motiverar offentliginsyn med en fortlöpande och tillförlitliggranskning av verksamheten. Det faktum att STIMockså tillämpar internationellakonventionsförpliktelser har, enligt utskottet, integjort en statlig insyn i verksamheten genomstyrelserepresentation mindre motiverad. Motionernahar avstyrkts, och har följt utskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner inte skäl att ändra sin tidigareinställning och anser att bör avslå motionL209 yrkandena 1 och 2.FöljerättUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om hanteringen aversättningen enligt bestämmelserna omföljerätt bör avslås. Som utskottet fann år2001 och är motionsönskemålettillgodosett genom en dom från Högstadomstolen.BakgrundDet franska begreppet droit de suite är denvedertagna beteckningen för en till upphovsrättenknuten ersättning till bildkonstnärer när deras verkvidareförsäljs. Genom ändringar i upphovsrättslageninfördes i bestämmelserom droit de suite (26 j §) (prop. 1994/95:151, bet.1995/96:LU1).Bestämmelserna innebär att en konstnär har rätttill en ersättning på av försäljningspriset omdetta överstiger av basbeloppet när hans ellerhennes konstverk vidareförsäljs yrkesmässigt. Rättentill sådan ersättning gäller alla konstverk utomalster av brukskonst som har framställts i fleraidentiskt lika exemplar. Ersättningsrätten, somfinns under hela verkets skyddstid, är personlig ochkan inte överlåtas. Rätten preskriberas om denersättningsskyldige inte har krävts på ersättninginom försäljningen ägde rum.Enligt de svenska bestämmelserna om följerätt kanersättningsrätten bara göras gällande av enorganisation som företräder ett flertal svenskaupphovsmän på området. Ersättningsrätten förvaltassålunda kollektivt. I den proposition som liggertill grund för reglerna om följerätt finns dock inganärmare uppgifter om hur uppbörd och distribution aversättningen skall hanteras. I lagstiftningsärendetpekade utskottet därför på några betydelsefullaförutsättningar för att avgiftssystemet skallfungera som en upphovsrättsligt grundad inkomstkällaför konstnärerna och deras arvingar. Ett effektivtoch smidigt samarbete måste etableras medkonsthandeln. Den totala avgiftsvolymen måste varatillräckligt stor för att bära de administrativakostnaderna för systemet. En grundläggandeförutsättning är vidare, framhöll utskottet, attrutinerna för att inkassera och distribueraersättningarna kan göras effektiva utan att de blirresurskrävande (bet. 1995/96:LU1).Många men inte alla länder inom EU har någonform av bestämmelser om följerätt. Bland de ländersom har regler om följerätt skiljer sig reglernasinnehåll åt, bl.a. vad gäller ersättningens storlek.Avsaknaden av regler i vissa länder och skillnadernai reglernas utformning mellan länderna har inom EUansetts kunna inverka negativt på den gemensammamarknadens funktion.Mot denna bakgrund antog rådet i juli 2001direktivet om upphovsmannens rätt till ersättningvid vidareförsäljning av originalkonstverk.MotionenI motion Kr372 av m.fl. (fp)framhålls att det i fråga om förvaltningen aversättningen vid droit de suite råder enmonopolsituation som inte är acceptabel. Det finns,enligt motionärerna, inte någon anledning att baraen organisation skall få hantera inkassering ochutbetalning av ersättningen. I motionen yrkas etttillkännagivande med denna innebörd (yrkande 28).Tidigare behandlingDå utskottet behandlade ettmotionsyrkande med motsvarande inriktning som det nuaktuella pekade utskottet på att tvåupphovsrättsorganisationer administrerarifrågavarande avgifter. BUS (Bildkonst Upphovsrätt iSverige), som representerade omkring 4 000konstnärer, var den organisation som införikraftträdandet av den nya lagstiftningen omföljerätt hade förberett och organiserat sinverksamhet för att administrera inkasseringen ochdistributionen av ersättningsbeloppen. En nyorganisation, numera DUR (för droit de suite upphovsrätt iSverige), hade därefter bildats för att bedrivasamma verksamhet. Etableringen av den nyaorganisationen, som vid starten uppgavs ha ca 750medlemmar, föranledde ett antal rättsliga processerom rätten att administrera avgifterna.Utskottet redovisade också att det, enligt ettavgörande från i målmellan BUS och DUR (NJA 2000 s. 445), var klarlagtatt fler än en organisation kan varabehöriga att administrera inkasseringsverksamheten.Mot denna bakgrund ansåg utskottet motionsyrkandet ifråga tillgodosett, och yrkandet avstyrktes.Utskottet var av samma uppfattning (bet.2001/02:LU17).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser fortfarande att det nu aktuellamotionsyrkandet är tillgodosett genom Högstadomstolens avgörande . Inte heller kanutskottet se att det finns något i direktivet omupphovsmannens rätt till ersättning vidvidareförsäljning av originalkonstverk som skullehindra att fler än en organisation administrerarinkasseringsverksamheten. bör mot bakgrundav det anförda avslå motion Kr 372 yrkande 28.ArenarättUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om införande av s.k.arenarätt i bör av-slås. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagande frånriksdagens sida. Jämför reservation nr 4 (moch kd).BakgrundI upphovsrättslagen finns, som tidigare redovisats,bestämmelser om skydd för vissa prestationer som,även om de inte kan betecknas som litterära ellerkonstnärliga verk, har ett visst samband med sådanverksamhet och påkallar skydd efter liknandeprinciper som de som gäller för upphovsrätten.Sådana s.k. närstående rättigheter ger musiker,sångare, skådespelare och andra utövande konstnärerett rättsligt skydd då de framför litterära ellerkonstnärliga verk.Bestämmelserna, som återfinns i 45 §upphovsrättslagen, gäller endast utövande konstnärersom framför litterära eller konstnärliga verk,exempelvis reciterar en dikt, spelar ett musikstyckepå ett instrument eller agerar i en spelfilm.Framförandet måste avse ett verk, men det är utanbetydelse om detta åtnjuter skydd eller inte.Skyddet omfattar däremot inte imitatörer, akrobater,cirkus- eller varietéartister och inte helleridrottsutövare.Inom vissa utländska rättsordningar finns ettskydd även för framföranden som inte avser litteräraeller konstnärliga verk. Ett sådant skydd, en s.k.droit de stade (arenarätt), förbjuder oauktoriseradfixering och överföring av exempelvissportprestationer (se H. ,Upphovsrättslagstiftningen. En kommentar, 1996, s.258, samt M. Koktvedgaard och M. , Lärobok iimmaterialrätt, 2002, s. 96). I har vidolika tillfällen diskuterats huruvida man bordeutvidga skyddet på sätt som skett på vissa håll iutlandet. Vid upphovsrättslagens tillkomst ansågsemellertid ett sådant skydd inte lämpligt (se NJA II1961 s. 300 och s. 304), och i samband med 1986 årslagstiftning om en förstärkning av skyddet för denärstående rättigheterna (prop. 1985/86:79, bet.LU32) hänvisades till att artister och andra utövaresom saknar upphovsrättsligt skydd i allmänhetkontraktsvägen kan skaffa sig garantier mot attobehöriga upptagningar av deras prestationer sker.MotionernaI motion L285 av m.fl. (kd)konstateras att det inte finns någonskyddslagstiftning som gäller exempelvis arrangörerav idrotts-evenemang. Motionärerna framhåller atts.k. arenarättigheter finns i vissa andra länder.Mot denna bakgrund anses i motionen att möjlighetenatt införa motsvarande rättigheter i börutredas.Ett motsvarande yrkande framförs i motion Kr297 avKent m.fl. (m) (yrkande 3).Tidigare behandlingMotioner med motsvarande innehåll behandlades avutskottet , och (sebet. 1999/2000:LU18, 2000/01:LU8 och 2001/02:LU17).Utskottet uttalade då att det varken i motionernaeller på annat sätt framförts några bärande skäl föratt man i skall överväga införande av ettnytt immaterialrättsligt skydd i enlighet medmotionsönskemålen. De antaganden som gjordes år 1986om möjligheter för utövare som saknarupphovsrättsligt skydd att avtalsvägen få till ståndgarantier mot obehöriga upptagningar är, såvittutskottet kunde bedöma, riktiga. Utskottetkonstaterade vidare att frågan om droit de stadeinte heller förefaller aktuell inom EU eller i någotannat internationellt sammanhang. Motionsyrkandenaavstyrktes, och följde utskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte se att någon sådan omständighethar tillkommit som bör föranleda utskottet attfrångå sin tidigare uppfattning. Motionerna L285 ochKr297 yrkande 3 bör därför avslås.Reservationer1. Ersättning för kopiering (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2002/03:Kr336yrkande 10 och 2002/03:Kr370 yrkande 19.StällningstagandeJag anser att statens kopieringsersättning bör gåtill alla de konstnärsorganisationer som ställersina medlemmars verk till förfogande för kopiering.Eftersom Bonus Presskopia bara tillåter enmedlemsorganisation för varje konstform, så får intede mindre konstnärsorganisationerna ansluta sig.Staten måste därför enligt min mening överväga omden nuvarande metoden är den bästa för att fördeladen statliga upphovsrättsersättningen. Enutvärdering av det rådande fördelningssystemet börgöras.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motionerna Kr336 yrkande 10 och Kr370yrkande 19, som sin mening ge regeringen till känna.2. Ersättning till (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2002/03:L209yrkande 1.StällningstagandeIdeella föreningar arbetar utan förvärvssyfte ochmåste kunna göra något positivt för sin omgivningutan att lagar försvårar verksamheten. Enligt minmening ställer orimliga krav på ersättning förden musik som framförs vid de ideellaorganisationernas och studieförbundens olikaarrangemang. Det måste därför göras ett undantag iupphovsrättslagen för den ideella verksamheten sombedrivs på kulturområdet.Vad jag anfört bör , med bifall tillmotion L209 yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna.3. Statens engagemang i (punkt 9)av (), (), Henrikvon () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2002/03:L209yrkande 2.StällningstagandeEnligt vår uppfattning ärupphovsrättsorganisationerna numera såvälorganiserade och finansiellt starka att det intelängre finns några skäl för staten att varaengagerad i verksamhet. Tvärtom kan, anservi, det statliga engagemanget i få negativakulturpolitiska effekter. Statens uppgift att utseordförande och styrelseledamöter i bör därförslopas.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motion L209 yrkande 2, som sin mening geregeringen till känna.4. Arenarätt (punkt 11)av (), (), BertilKjellberg (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2002/03:L285och 2002/03:Kr297 yrkande 3.StällningstagandeVi kan konstatera att det i saknas ensärskild skyddslagstiftning för arrangörer avidrottsevenemang. Visserligen har arrangörerna avsådana evenemang en rätt till arenan där evenemangetäger rum, men informationen kring evenemanget saknarimmaterialrättsligt skydd. En sådanskyddslagstiftning, s.k. arenarätt, finns i vissaandra länder.Enligt vår mening finns det skäl att närmareanalysera behovet av en lagstiftning om arenarättäven i Sverige.Vad som anförts bör , med bifall tillmotionerna L285 och Kr297 yrkande 3, som sin meningge regeringen till känna.Särskilt yttrandeDatorrelaterade uppfinningarav () och ().Vi vill framhålla att det finns områden där rättenatt patentera tekniska lösningar ger mindre godaresultat. Ett sådant område är datormjukvara. Vi kankonstatera att patent på mjukvara systematisktanvänts för att hindra mindre företag att komma mednya innovativa lösningar. Mot bakgrund av att det nuinom EU föreligger ett förslag till direktiv ompatenterbarhet av datorrelaterade uppfinningarfinner vi inte skäl att reservera oss. Vi vill dockunderstryka vikten av att man i detta sammanhangvärnar om de små företagens möjligheter att agera påmarknaden.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2002/03:L209 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av upphovsrättslagen om attundantag kan medges för ideella organisationer.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om representanter iSTIM:s styrelse.2002/03:L250 av (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av atthöja patentets rättsliga skydd och status.3. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i patentlagen i enlighet medvad i motionen anförs.4. begär att regeringen verkar för attkonsekvensändringar i internationellapatenträttskonventioner kommer till stånd ienlighet med vad i motionen anförs.5.