bet · GQ01LU7 · 2003-05-13 00:00:00 — Vi anser att den eftersträvadeeffekten på jämställdhetsarbetet i näringslivet bästuppnås om redovisningsskyldigheten avgränsas till destörre företagen. Redovisningskravet bör enligt våruppfattning omfatta publika aktiebolag, handelsbolagi vilka publika aktiebolag är delägare samt sådanaekonomiska föreningar som enligt 8 kap. 5 § förstastycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningarskall ha minst en auktoriserad revisor.På grund av det anförda anser vi att ,med bifall till motionerna L14 och A241 yrkande 12samt med avslag på motion L334, bör anta regeringenslagförslag med den ändringen beträffande regeringensförslag till lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554) att 5 kap. 18 b § andra stycket skall fåden lydelse som framgår ovan av förslaget tillriksdagsbeslut.3. Könskvotering (punkt 4, motiveringen)av (), (), YvonneAndersson (kd), (), MartinAndreasson (fp) och ().Vi anser att den del av utskottets ställningstagandesom på s. 10 börjar med "I motion" och på samma sidaslutar med "L236 avslås" borde ha följande lydelse:Utskottet anser att det trots många och långautredningar i det privata näringslivet, från fackoch politiskt håll är en mycket lång vägatt gå innan vi får något som ens liknarjämställdhet i näringslivet. Få kvinnor imaktpositioner ger sämre villkor för kvinnor ochlikaså för de män som inte passar in i den norm detilldelats på grund av sitt kön. Den bristandejämställdheten i bolagsstyrelserna är också ett hotmot svensk konkurrenskraft. Det är ett oförsvarligtslöseri med intellektuellt kapital att de personersom skall fatta strategiskt viktiga beslut bararekryteras ur den halva av befolkningen som är män.Detta är en fråga som på bredden rör tillväxten ochvälståndet i Sverige.Att tvinga fram en ändring av könsfördelningen ide privata bolagsstyrelserna genom en ändring i denassociationsrättsliga lagstiftningen vore ettoacceptabelt ingrepp i ägarkollektivets rätt attsjälvständigt utse sina företrädare ibolagsledningen. Det skulle kräva en reglering påett område där regelverket i övrigt endast avsergenerella krav som skall uppfyllas av alla individer(att man är myndig, inte är försatt i konkurs etc.).Vad som är avgörande är en verklig förändring av devärderingsmönster som ligger bakom dagensförhållanden. Könsbaserade fördomar kan inteelimineras genom tvångslagstiftning utan genom enöppen och kritisk debatt där en grundläggandevärderingsförändring kan komma till stånd.Könsdiskrimineringen vid tillsättningen av ledandenäringslivsuppdrag kan således inte avhjälpas genomatt den dolda inkvoteringen av män tillbolagsstyrelser kompletteras av en öppen inkvoteringav kvinnor. I stället måste arbetet för ökadjämställdhet i näringslivet inriktas på en intensivdebatt i offentlighetens ljus. Vi måste riva dehinder som ligger i vägen för kvinnor att söka sigtill ledande uppdrag i näringslivet. om att arbeta för att chefsutvecklingsprogramoch rekryteringsprocesser utvecklas så att kvinnorskompetens särskilt lyfts fram och att kvinnligakandidater målmedvetet övervägs för styrelsepostermed målet att öka kvinnorepresentationen avsevärt.På samma sätt som allmänheten och partierna skallha rätt att välja enbart manliga eller kvinnligaföreträdare till politiska uppdrag bör ägare, om deså önskar, kunna göra motsvarande för uppdrag inäringslivet. Både konsumenter och risksparare måstedå ta ställning till om de anser att styrelsensledning ger det bästa resultatet. Ineffektivastyrelser ger i längden sämre resultat i form avprodukter, priser, avkastning m.m. När nu processenav en bredare kompetens börjat växa fram blir ilängden dagens informella kvotering en ekonomiskomöjlighet. Detta påverkar mer kraftfullt och medfärre oönskade bieffekter än vad lagar och reglernågonsin kan göra, vilket visas inte minst averfarenheterna av miljömärkning.Utskottet anser mot bakgrund av det ovan anförda attdet inte finns skäl att frångå tidigareställningstaganden (se bl.a. bet. 1999/2000:LU10,2000/01: LU9 och 2001/02:LU11). Motion L236 böralltså avslås.Särskilt yttrandeKönskvoteringav ().Under den senaste tiden har man kunnat se en starkförbättring vad gäller kvinnorepresentationen påledande befattningar inom näringslivet och i privatabolagsstyrelser. Jag ser mycket positivt på dennautveckling och anser att det finns godaförutsättningar att på frivillig basis uppnåjämställdhet inom det privata näringslivet.På grund av den pågående positiva utvecklingen ärjag inte beredd att stödja ett kravpå åtgärder för lagstiftad kvotering.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2002/03:56 föreslår regeringen() - efter hörande av Lagrådet- att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554),2. lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag,3. lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag.Lagförslagen har intagits som bilaga 2 tillbetänkandet.Följdmotioner2002/03:L13 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:Riksdagen beslutar avslå proposition 2002/03:56 idess helhet i enlighet med vad som anförs imotionen.2002/03:L14 av m.fl. (fp) vari föreslåsatt fattar följande beslut:Riksdagen avslår propositionen i den del som gäller5 kap. 18 b § andra stycket årsredovisningslagen(1995:1554) och beslutar att lagrummet i ställetskall ges följande lydelse: "Bestämmelsen i förstastycket gäller endast publika aktiebolag ochhandelsbolag i vilka publika aktiebolag är delägaresamt sådana ekonomiska föreningar som enligt lagskall ha minst en auktoriserad revisor. "Motioner från allmänna motionstiden2002/03:L236 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att ta fram förslag tilländring av aktiebolagslagen innebärande att av vartdera könet skall vara representerade ibörsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligtoch kommunalt ägda aktiebolags styrelser.2002/03:L255 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en utredning för attförbättra jämställdheten i vårdbolags styrelser.2002/03:L332 av och ()vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att öka andelenkvinnor i privata bolagsstyrelser.2002/03:L334 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kvinnorepresentation inäringslivets styrelser.2002/03:A241 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införajämställdhetsparametrar i årsredovisningar.Bilaga 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring iårsredovisningslagen (1995:1554)2 Förslag till lag om ändring ilagen (1995:1559) om årsredovisningi kreditinstitut ochvärdepappersbolag3 Förslag till lag om ändring ilagen (1995:1560) om årsredovisningi försäkringsföretagBilaga 3RemissyttrandenPå lagutskottets begäran har yttranden övermotionerna 2002/03:L236, L255, L332, L334, A241 yrk.12 avgivits av (),(JämO), Verket förnäringslivsutveckling (), ,(), (), (), iSverige (LO), förregelgranskning (NNR), Stiftelsen ochStiftelsen ()() har anfört:BFN konstaterar att det endast är de två sistuppräknade motionerna som innehåller förslag sompåverkar företagens redovisning. Nämndenbegränsar därför sitt yttrande till dessa.BFN anser att det bör undvikas attårsredovisningar belastas med uppgifter som är avmindre betydelse för att bolagets intressenterskall kunna få upplysningar som är av betydelseför bedömningen av bolagets ekonomiskaförhållanden och utvecklingsmöjligheter. Om detanses att sådana uppgifter ändå skall lämnas ärdet viktigt att det tydligt anges för vilkenkrets personer som könsfördelningen skall anges.Uppgiftsskyldigheten bör också begränsas tilluppgifter som är lätt tillgängliga för företagenoch som enkelt kan sammanställas ochkvantifieras.Detta yttrande överensstämmer med det BFN den26 lämnade tillJustitiedepartementet över promemorianRedovisning av könsfördelningar iföretagsledningar. Nämnden har samma principiellainställning till en utökad uppgiftsskyldighet iårsredovisningen om könsfördelningen i företaget.Jämställdhetsombudsmannen (JämO)(JämO) har anfört:Jämställdhetsombudsmannen, , lämnar följandesynpunkter. Mot bakgrund av den mycket lågarepresentationen av kvinnor i privatabolagsstyrelser och den synnerligen långsammaförändringstakten anser JämO att lagstiftningavseende kvotering kan vara ett sätt att påskyndaen jämställd fördelning mellan kvinnor och män ide privata bolagsstyrelserna. Det är JämO:suppfattning att det inte finns något hinder fören sådan lagstiftning i . I debatten harandra uppfattningar framförts. I syfte att bringaklarhet i frågan ställer sig JämO positiv tillatt frågan utreds.JämO har i remissvar över promemorian Redovisningav könsfördelning av företagsledningar (Ju2002/4635/L1) tillstyrkt promemorians förslag attinföra ett krav på att företagen iårsredovisningen anger fördelningen mellankvinnor och män i ledande befattningar.Verket för näringslivsutveckling()Verket för näringslivsutveckling () har anfört:SammanfattningNUTEK:s uppdrag är att verka för en hållbar tillväxt inäringslivet. I detta ingår ennäringslivsutveckling som bygger på jämställdhet.Ett jämställdhetsarbete skapar i förlängningenpositiva drivkrafter inom näringslivet och bidrarpå så sätt till en ökad tillväxt.Samtidigt som anser att det är viktigtatt i alla sammanhang analysera och förändrasamhället mot ökad jämställdhet menar verket attdet avseende motionerna L236, L255 samt L332är viktigt att avvakta den av regeringentillsatta utredningen som ska analysera och tafram förslag till hur arbetet med ökadkvinnorepresentation i bolagsstyrelse skallbedrivas innan vi själva tar definitiv ställningi frågan.NUTEK tillstyrker L334 på samma sätt som verketden tillstyrkt förslaget tilländring i årsredovisningslagen (1995:1554) 5 kap.18§2 angående redovisning av könsfördelning iföretagsledningar.Slutligen är principiellt positiv tillyrkande 12 i A241, d.v.s. att införajämställdhetsparametrar i årsredovisningarna förstora och medelstora företag. Vi anser dock atten bedömning av de parametrar som ska införas ärnödvändig innan slutligt ställningstagande ifrågan kan tas, allt med syfte att inte markantöka arbetsbördan och pålagorna för företagen.ÖvervägandenL236, L255 samt L3322002/03:L236 "Könskvotering" av m. fl. (v),2002/03: L255 "Kvinnorepresentation i vårdbolagsstyrelser" av och () samt 2002/03:L332 "Andelen kvinnor i privatabolagsstyrelser" av och () förordar samtliga åtgärder för att ökaandelen kvinnor i bolagsstyrelser.Regeringen har tillsatt en utredning som blandannat har till uppgift att föreslå åtgärder föratt främja kvinnors deltagande på ledandepositioner i näringslivet. Utredningen skallredovisa sitt förslag den 8 mars 2003.NUTEK menar att det är viktigt att i allasammanhang analysera och förändra samhället föratt nå ökad jämställdhet. Det är dock viktigt attavvakta utredningens analyser och förslag innanställning tas till hur arbetet med ökadkvinnorepresentation i bolagsstyrelser skallbedrivas.L334 och A241 yrk. 12Avseende motion 2002/03:L334 "Redovisning av könsfördelning istyrelser" hänvisar bl.a. till sittremissyttrande till per den12 där förslag till ändring avårsredovisningslagen (1995:1554) 5 kap. 18§2tillstyrkes, med innebörden att "uppgift även skalämnas om fördelningen mellan kvinnor och män påbalansdagen bland styrelseledamöter, denverkställande direktören och andra personer iföretagets ledning. "Beträffande det förslag till "jämställdhet somredovisningskrav" som behandlas under yrkande 12i 2002/03:A241 "Liberal jämställdhetspolitik" avLars m.fl. (fp) hänvisar vi liksomovan delvis till nämnt remissyttrande angåendeändring av årsredovisningslagen, då yrkandet tillviss del överlappar med det tidigareremissyttrandet, men dock sannolikt innebär attfler parametrar än redovisning avkönsfördelningen omfattas.Det är förvisso viktigt att undersöka exaktvilka parametrar som redovisningskravet böromfatta. De får exempelvis inte strida mot denpågående ambitionen att begränsa arbetsbördan ochpålagorna för företagen. argumenterade isitt yttrande över förslaget till ändringen avårsredovisningslagen att förslaget inte bordeinnebära väsentligt merarbete för företagen genomatt de uppgifter som ska redovisas baserar sig påinformation som ändå måste tas fram dels vidupprättande av jämställdhetsplaner och dels förföretagens redovisning av avgångsvederlag.På samma sätt borde inte förslaget att införajämställdhetsparametrar i årsredovisningarinnebära väsentligt merarbete för företagenförutsatt att de parametrar som skall omfattas istora drag är desamma som stora och medelstoraföretag enligt lag ändå måste kartlägga ochpresentera i sina jämställdhetsplaner.Svenskt NäringslivSvenskt Näringsliv har anfört:Motion 2002/03:L236 Könskvotering m. fl. motionerGemensamt för de rubricerade motionerna är att deuttrycker en otålighet över att utjämningenmellan könen i företagsstyrelser och på andaviktiga poster i näringslivet går för långsamt.Föreningen har en viss förståelse för dennasynpunkt. Föreningen kan dock inte tillstyrka deåtgärder som föreslås i motionerna för attpåskynda denna utjämning.Enligt föreningens uppfattning är det uteslutetatt, som föreslås i några av motionerna,lagstiftningsvägen framtvinga en visskönssammansättning i företagens ledning. Detta ärett oacceptabelt ingrepp i ägarnas rätt attsjälvständigt utse företrädarna för företagen.Utskottet har också tidigare (2001/02:LU11)bestämt avvisat en sådan lösning.Några av motionärerna föreslår attjämställdhetsparametrar ska återges iårsredovisningarna och att det iårsredovisningarna ska anges fördelningen mellanmän och kvinnor på ledande poster. Föreningensuppfattning är att en stor försiktighet böriakttas i fråga om att utöka mängden av deuppgifter som ska finnas med i årsredovisningen.En årsredovisnings främsta funktion är att ge enrättvisande bild av företagets ekonomiskaställning och utveckling. Ju fler uppgifter medannat syfte som tillförs en årsredovisning destomer ökar risken att denna grundläggande funktionfördunklas. Föreningen anser också att nyttan aven sådan utökad uppgiftsskyldighet är tveksamfrån jämställdhetssynpunkt.Företagarnas ()() har anfört:Den genomgående tråden i motionerna är att dealla berör frågan om sammansättningen av män ochkvinnor i styrelsen för företag, särskiltbörsbolagen. I en av motionerna (L336, GudrunSchyman m.fl. ) förespråkaskönskvotering för att uppnå en jämnare fördelningmellan könen, i de andra motionerna föreslåsmindre ingripande åtgärder. Vi redovisar här vårgrundläggande inställning i frågan, utan att idetalj diskutera de olika förslagen.Jämställdhet mellan män och kvinnor är ettviktigt värde. har satsat stora belopp påatt bygga upp offentliga institutioner som skallgöra det möjligt för män och kvinnor att utvecklasina liv på ett jämställt sätt. Här kan nämnas deomfattande socialförsäkringarna och den välutbyggda barnomsorgen. I jämförelse med de flestaandra länder framstår våra insatser på dettaområde som ambitiösa.Jämställdhet är emellertid ett värde blandandra värden, och ibland bör lagstiftarenacceptera att det inte är möjligt att med nyalagar tvinga fram nya mönster eftersom det skulleinkräkta på andra mål. Så är exempelvisäganderätt ett annat viktigt värde. Den som ägeren andel i ett företag har rätt att bestämma,själv eller tillsammans med andra, hur företagetskall förvaltas. Aktieägarna i ett aktiebolag haralltså rätt att bestämma vilka personer som skallingå i bolagets styrelse, alldeles oavsett omdessa representanter är män eller kvinnor. Enbestämmelse om att en viss andel av ledamöternaskulle vara av det ena eller det andra könet,vore ett allvarligt ingrepp i delägarnas rätt attbestämma om förvaltningen av sin egendom. Redanpå den grunden är det klart att könskvotering ibolagsstyrelser inte kan komma på fråga.Det kan också antas att en regel om en visskönsfördelning i sådana styrelser skulle försämrasvenska företags konkurrenskraft. En sådanbestämmelse skulle nämligen begränsa urvalet avstyrelseledamöter, och det finns ingenting somtyder på att svenska företag skulle ha ettför stort urval av lämpliga kandidater tillsådana poster.En begränsning av urvalet skulle sannoliktförsämra kompetensen hos ledningen och därmedockså det förväntade resultatet hos företagen.Tjänstemännens ()() har anfört:TCO har av lagutskottet givits möjlighet attyttra sig över rubricerade motioner. Vi välkomnardessa motioner som visar engagemang ijämställdhetsfrågan. TCO avgränsar sitt svar tillbehovet av jämställdhet i bolagsstyrelser.Utan att ta ställning i de partipolitiskaingångarna i det föreliggande underlaget vill TCOframföra följande synpunkter:Årsredovisningen skall innehållajämställdhetsparametrarTCO stödjer motion 2002/03:L334 och 2002/03:A241 förslag om attalla företag inom sina årsredovisningar skallredovisa företagets struktur med avseende på kön.Vi har i vårt yttrande över"Redovisning av könsfördelning iföretagsledningar", där förslag om ändring avårsredovisningslagen framförs, förespråkat dennaförändring.TCO framhåller att den statistik som genererasi samband med förändringen måste komma tillanvändning. Detta för attredovisningsskyldigheten motsvarar ett reelltbehov att följa utvecklingen mot ett merjämställt arbetsliv på en övergripande nivå.TCO anser att kraven på jämställdhetsplanerskall kompletteras med redovisning avfördelningen kön inom övriga ledandebefattningar. Detta skulle kunna möjliggöra attkvalitativa mål, för förändring, sätts.Ja till utredning om åtgärder för fler kvinnor iledningUtredningen varsuppgift är att, till , föreslå åtgärderför fler kvinnor på ledande befattningar. TCOvill vidga utredningens utgångspunkt till attomfatta kvinnors och mäns möjlighet tillförberedelse till ledande positioner.Forskning, från , har visatatt kvinnor inte bara förbigås inom traditionellaeller hierarkiska organisationer utan även inommer "rörliga" platta organisationer, som bildadesi . Forskning av detta slag haren stor betydelse för förståelsen av dekönsstrukturer som råder och återskapas i dagensarbetsliv.Strukturer tar sig troligen olika uttryck inomolika branscher och nivåer inom organisationer.Därför anser TCO att det är av vikt att i dettasammanhang även kritiskt granska och utvärdera demöjligheter till förberedelse för ledarskap,vidareutveckling och kompetensskifte som finnsför kvinnor på svensk arbetsmarknad.Att som kvinna befinna sig i ledandebefattning är inte bara tecken på en stark insatsfrån individen och en medvetenhet från företaget,utan förhoppningsvis också en bra förberedelseinför denna position. Denna bakgrund kan sägasvara delvis vägledande för de möjligheter somsedan finns att uppnå jämställdhet på ledandebefattningar.Kvotering om inte jämställdhet uppnåsTCO ställer sig bakom kravet att det skall råda jämställdhetmellan könen på alla nivåer. Frågan berörkvinnors och mäns möjligheter att få och ta påsig ansvarsfulla och ledande positioner iarbetslivet i stort. En rättvis fördelningåstadkoms inte utan aktiva åtgärder. Kvotering ärenligt TCO inte det första eller bästa sättet attuppnå en mer jämställd fördelning. Utgångspunktenmåste vara att i högre grad undanröja hindren föratt åstadkomma lika möjligheter och ettprogressivt arbete för jämställdhet på samtliganivåer.Sveriges ()Akademikers () haranfört:Lagutskottet har berett möjlighet att yttrasig över ett antal riksdagsmotioner. Dengemensamma nämnaren för dessa motioner är denviktiga frågan om hur kvinnorepresentationen kanöka på ledande poster inom näringslivet. Dennafråga berör förstås många fler områden än de somfrämst behandlas i motionerna men begränsarsitt yttrande till de specifika förslag som finnsi motionerna.SACO delar helt och hållet uppfattningen attdet är ett stort problem att kvinnor i så litenutsträckning återfinns i bolagsstyrelser ochandra ledande positioner inom näringslivet. Attbryta detta könssegregerade mönster är av storvikt för såväl rättvisa som för att företag skallkunna tillgodogöra sig bästa möjliga kompetens isina ledningar.Vilka medel som staten kan använda för attfrämja ökad jämställdhet på detta område är enfråga om både praktiska och principiellaavvägningar. Även om det är frustrerande attutvecklingen går så långsamt, finns det enligtvår mening viktiga gränser för vilka medel som ärprincipiellt godtagbara. Att staten skulle gå inoch direkt reglera hur privata företag tillsättersina ledningar ligger enligt bortom gränsenför vad politiska beslut skall omfatta. Enkvoterande lagstiftning är alltså inte ettalternativ som vi kan ställa oss bakom.När man avsäger sig möjligheten till en direktreglering blir utmaningen förstås desto störreatt ändå hitta verktyg som kan påverkasituationen. I två av motionerna förs det framförslag att företagen skall vara skyldiga attredovisa könsfördelningen på ledande positioner.Denna fråga har varit föremål förremissbehandling i samband med Justitiedeparte-mentets "Promemoria om redovisning av köns-fördelning i företagsledningar (Ju2002/4635/L1)".SACO har i sitt remissvar ställt sig positiv tillde förslag som finns i promemorian om hur ettsådant krav skulle kunna göras till en del avredovisningslagen. Vi välkomnar därför att dettanu också blir föremål för behandling ilagutskottet och hoppas att utskottet skallställa sig bakom en sådan lagändring.Landsorganisationen i (LO)i (LO) har anfört:Inledningsvis menar LO att det är viktigt attrepresentationen av kvinnor och män är jämställdi alla delar av samhället, så också ibolagsstyrelser. Aktuella undersökningar visaratt andelen kvinnor i svenska börsnoteradeaktiebolags styrelser är mycket låg. LO menar attdet är viktigt att göra något åt detta faktum.Under våren genomför LO själv en enkät för attbl. a. undersöka hur man arbetar i de fackligaorganisationerna för att öka andelen kvinnor ibolagsstyrelser.Motion L236 vill att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att ta fram förslag tilländring av aktiebolagslagen innebärande att minst40 % av vardera könet ska vara representerade ibörsnoterade aktiebolags styrelser samt istatligt och kommunalt ägda styrelser.LO menar att det inte finns rimligaargument för att könsfördelningen ser ut som dengör i bolagsstyrelserna. har det framförtsargument om att det inte finns kvinnor med rättkompetens eller vilja att ta uppdrag. LO menaratt det inte är den främsta orsaken till detextrema underskottet av kvinnor ibolagsstyrelser. LO menar att det iställethandlar om att det saknas kompetens omjämställdhetsarbete i många företag men också attdet saknas en vilja att arbeta aktivt medfrågorna. Det handlar givetvis också om detfaktum att då fler kvinnor kommer in i bolagensstyrelser blir konkurrensen om platserna hårdareoch en grupp män som har platser i styrelseroch ledningsgrupper kommer därigenom att förlorabåde maktpositioner och arvoden.Debatten om bolagsstyrelsernas könsfördelninghar pågått länge och ändå förändras tillståndetväldigt långsamt. Näringslivet uttalar sin viljaatt få en bättre könsfördelning men lyckasuppenbarligen inte på egen hand. LO ser därförbehovet av att något måste göras.LO avvaktar dock med att ta ställning isakfrågan om en utredning med uppgift att föreslåen förändring av aktiebolagslagen som innebärkvotering till bolagsstyrelser, i väntan på dentillsatta utredningens resultat (Kvinnor påledande poster i näringslivet Dir. 2002:19).Motion L255 vill ha en utredning tillsatt som seröver hur man kan förbättra jämställdheten ivårdbolagens styrelser. LO ser de problem som kanuppstå då valda politiker inte kan ha insyn i denverksamhet som finansieras av skattemedel t ex,precis som motionären pekar på, förlorar defolkvalda i vissa fall möjligheten att arbeta medjämställdhetsfrågor på ett direkt sätt.