bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens förslag tillanslag m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för samt 174motionsyrkanden. I betänkandet behandlas också enpunkt i revisorers förslag 2002/03:RR15och fem motionsyrkanden som gäller denna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag påsamtliga punkter och avstyrker revisorernas förslagoch samtliga motionsyrkanden. Partiernas respektivebudgetalternativ redovisas i särskilda yttranden. Ibilaga 3 återfinns en översikt av regeringens ochoppositionspartiernas förslag till anslag för år2004 inom utgiftsområdet. I övrigt finns 31reservationer från ett eller flera partier tillförmån för yrkanden på andra punkter än anslagen för2004.Utskottets förslagYtterligare resurser tillförs och förstärkning av inspektions- ochtillsynsverksamhet. Satsningen påpersonalförstärkning i skola och fritidshemfortsätter, och ökar successivt. Satsningen påutbildning av vuxna liksom kvalificeradyrkesutbildning fortsätter i samma omfattning somförra året. En valideringsdelegation inrättas för enperiod . Delegationen skall bedriva ochstödja utvecklingsarbete i valideringsfrågor utanförhögskoleområdet.I högskolelagen införs en paragraf som gör detmöjligt för regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att meddela föreskrifter omförsöksverksamhet som avviker från organisatoriskabestämmelser i samma lag. Anslagen tillgrundläggande utbildning minskar vid nio lärosäten.Begränsade ökningar görs vid ett antal lärosäten,främst med tanke på lärarutbildning ochsjuksköterskeutbildning. Lärosätenas anslag tillforskning och forskarutbildning behålls på nuvarandenivå. Regeringen får bemyndigande att sluta avtalmed vissa landsting om samarbete om grundutbildningav läkare, medicinsk forskning och utveckling avhälso- och sjukvården.En viss neddragning görs av anslagen tillHögskoleverket och Myndigheten för Sverigesnätuniversitet i enlighet med regeringens förslagtill utgiftsminskningar inom utgiftsområdet. Denunder tidigare budgetår tillfälligaanslagsförstärkningen till upphör.Anslaget till tillförs 25 miljonerkronor som en förstärkning av resurserna tillmedicinsk forskning.Oppositionspartiernas alternativModerata samlingspartiet, Liberalerna,och står fast vidsina egna förslag till utgiftsram. Moderaternasutgiftsram är högre än regeringens, medan de övrigapartiernas är lägre.Moderata samlingspartiet anser, liksom Folkpartietoch , att ett fristående nationelltkvalitetsinstitut skall byggas upp och reserverardrygt till detta ändamål. EnligtModeraterna bör Specialpedagogiska institutetintegreras i och därför föreslår partietnära till utöverregeringens förslag. Den nya Myndigheten förskolutveckling bör avvecklas, något som ävenFolkpartiet och instämmer i.Moderaterna vill säkerställa kvalitet ochtillgänglighet i specialskolan och föreslår därförnära mer än regeringen tillSpecialskolemyndigheten. Ytterligare medel tillproduktion av läromedel för elever medfunktionshinder föreslås likaså. Bidragen tillorganisationer för uppsökande verksamhet böravvecklas helt, enligt . Ett nytt anslagför vuxnas utbildning föreslås om nära 3,5 miljarderkronor, som de nuvarande anslagen förStatligt stöd för utbildning av vuxna och Bidragtill kvalificerad yrkesutbildning samt medelanvisade för folkhögskolan under utgiftsområde 17,föreslås avvecklas.Moderaterna vill öka anslagen till grundläggandehögskoleutbildning med ochlärosätenas anslag till forskning ochforskarutbildning (de s.k. fakultetsanslagen) med621 . De föreslår att anslaget tillenskilda utbildningsanordnare höjs med 20 miljonerkronor. Rekryteringsdelegationen kan enligtModeraterna avvecklas.Moderaterna vill tillföra . De anser attmyndigheten inte skall få disponera sinaavgiftsintäkter. Förslaget innebär därmed en lägredriftram för nämnden. vill minskaanslaget till Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. med ca 11miljoner kronor. De föreslår ytterligare 155,4miljoner kronor under ett nytt anslag för Ökadesatsningar på m.m., som bl.a. skallfinansiera ett nationellt ochmedicin.Folkpartiet liberalerna anser, liksom Moderaternaoch , att Myndigheten förskolutveckling bör läggas ner. Anslaget tillSkolverket bör minskas med 200 miljoner kronor.Vidare bör en nationell skolinspektion tillskapas,menar , i likhet med ochCenterpartiet. anslår 200 miljonerkronor för detta ändamål. För anslagen Utveckling avskolväsendet, Bidrag till vissa organisationer föruppsökande verksamhet och Statligt stöd förutbildning av vuxna föreslår minskningari förhållande till regeringens förslag. När detgäller den kvalificerade yrkesutbildningen villFolkpartiet avsätta mer änregeringen.Folkpartiet vill att utbyggnaden av dengrundläggande högskoleutbildningen skall ske iminskad takt, för att utrymme skall skapas förförstärkning av kvaliteten genom ökad lärartäthet.Folkpartiet vill anslå mer änregeringen till de s.k. fakultetsanslagen. Anslagettill Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor kan enligt minskas med 100miljoner kronor.Folkpartiet vill minska anslaget tillHögskoleverket motsvarande medlen för Rådet förhögre utbildning. Genom en omfördelning mellananslagsposterna inom anslaget till Vetenskapsrådetvill skapa ökade fria forskningsresursertill de tre ämnesråden.Kristdemokraterna anser att en lärlingsutbildningskall införas på gymnasiet och föreslår 10 miljonerkronor för detta ändamål. Vidare menarKristdemokraterna att de fasta skoldelarna påEkeskolan och skall återinföras ochföreslår en ökning av medlen med 5 miljoner kronortill för dettaändamål. På ett flertal anslag föreslårKristdemokraterna neddragningar jämfört medregeringens förslag. Förslaget om bidrag till vissaorganisationer avvisas helt liksom regeringensförslag om inrättandet av en valideringsdelegation.De specialdestinerade medlen förpersonalförstärkningar i skola och fritidshem skallenligt överföras till detgenerella statsbidraget till kommunerna.Kristdemokraterna vill tillföra den grundläggandehögskoleutbildningen för att ökaantalet disputerade lärare. De föreslår ytterligare75 till forskning ochforskarutbildning. Partiet anser attRekryteringsdelegationen inte behövs och avvisar denextra per capita-ersättningen till kurser inomNätuniversitetet som regeringen föreslår.Kristdemokraterna vill att lärosätena skall få rättatt ta ut avgift för högskoleutbildning av studenterfrån länder utanför EES.Kristdemokraterna är kritiska till att Myndighetenför inrättats och vill tabort hela anslaget. Lärosätena bör självaadministrera nätuniversitetet. Kristdemokraternavill också ta bort hela anslaget tillUtvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementetsområde m.m. och göra mindre besparingar på anslagentill respektive Särskilda utgifterför forskningsändamål. De anser att det nya anslagettill Regionala etikprövningsnämnder skall minskasmed 20 miljoner kronor.Centerpartiet anser, i likhet med ochFolkpartiet, att ett nationellt kvalitetsinstitutskall inrättas. För ett sådant institut avsätts 200miljoner kronor, som anslaget tillSkolverket föreslås minska med 60 miljoner kronor.Centerpartiet anser även, liksom ochFolkpartiet, att Myndigheten för skolutveckling böravvecklas. Enligt mening bör despecialdestinerade medlen för Maxtaxa ibarnomsorgen, Statligt stöd för utbildning av vuxnaliksom Personalförstärkningar i skola och fritidshemöverföras direkt till kommunerna via det generellastatsbidraget. Bidragen till vissa organisationerför uppsökande verksamhet bör helt avskaffas.Centerpartiet vill stärka kompetens och öka insatsermot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samtdyskalkyli, inklusive en satsning på skolböcker, ochavsätter för detta. Vidare villCenterpartiet satsa utöverregeringens förslag på den kvalificeradeyrkesutbildningen.Centerpartiet vill utöka lärarutbildningen inomuniversitet och högskolor med 50 miljoner kronor.Partiet vill också höja anslagen till forskning ochforskarutbildning med sammanlagt 245 miljoner kronortill universiteten och de lärosäten som harvetenskapsområde och med nästan 82 miljoner kronortill de mindre högskolorna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förberedelser för förändring avgymnasieskolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub515 yrkande 1.Reservation 1 (fp)2. rollRiksdagen avslår motion2003/04:Ub439 yrkande 33.Reservation 2 (kd)3. Nationellt kvalitetsinstitutRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub252,2003/04:Ub367 yrkande 29,2003/04:Ub388 yrkande 15,2003/04:Ub392 yrkande 11,2003/04:Ub427 yrkande 3 samt2003/04:Ub472 yrkandena 1 och 4.Reservation 3 (m, fp, c)4. Insatser mot läs- och skrivsvårigheter m.m.Riksdagen avslår motion2003/04:Ub392 yrkande 10.Reservation 4 (c)5. Undervisning om narkotikans effekterRiksdagen avslår motion2003/04:So414 yrkande 2.Reservation 5 (m)6. ElevhälsaRiksdagen avslår motion2003/04:Ub292 yrkande 24.Reservation 6 (v)7. KlassmorfarRiksdagen avslår motion2003/04:Ub271 yrkande 34.Reservation 7 (kd, mp)8. Kompetensutveckling inom ITRiksdagen avslår motion2003/04:Ub294.9. och HällsboskolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub377 yrkande 9.Reservation 8 (m, fp, kd, c)10. Uppföljning av bidraget till personalförstärkningarRiksdagen avslår motion2003/04:Ub417 yrkande 5.Reservation 9 (fp)11. Fördelningen av studieplatser för vuxnaRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub391 yrkande 16 och2003/04:Ub452.Reservation 10 (c)12. Ändring i högskolelagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i högskolelagen (1992:1434). Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 16 punkt 1.13. Nytt avtal med vissa landsting omsamarbete om grundutbildning av läkare,medicinsk forskning och utveckling av hälso-och sjukvårdenRiksdagen bemyndigar regeringen att godkännaett avtal mellan svenska staten och vissalandsting om samarbete om grundutbildning avläkare, medicinsk forskning och utveckling avhälso- och sjukvården.Därmed bifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 16 punkt 3.14. Kompensation till VästraGötalandsregionen för det ökade antaletplatser på tandläkarutbildningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub404.15. Principer för resursfördelning mellanlärosätena till grundläggande utbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub249,2003/04:Ub290 yrkandena 4 och 8,2003/04:Ub347,2003/04:Ub390 yrkande 1,2003/04:Ub414 yrkandena 1, 2 och 5,2003/04:Ub499 yrkande 19,2003/04:Ub516 yrkande 4,2003/04:N341 yrkande 10 och2003/04:Bo226 yrkande 4.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)Reservation 13 (kd)Reservation 14 (c)16. Principer för resursfördelning mellanlärosätena till forskning ochforskarutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkande 18.Reservation 15 (m, fp)17. Fler platser i vårdutbildningarRiksdagen avslår motion2003/04:So640 yrkande 12.Reservation 16 (kd)18. Fler platser i socionomutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:So643 yrkande 3.19. Fler platser i lärarutbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub304 yrkande 2 och2003/04:Ub393 yrkande 2.Reservation 17 (c)20. Förstärkning av vissa lärosäten ochvissa regionerRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub204,2003/04:Ub209 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub219,2003/04:Ub233,2003/04:Ub246,2003/04:Ub255 yrkandena 1, 2 och 4,2003/04:Ub259 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub260,2003/04:Ub272,2003/04:Ub273 yrkandena 16,2003/04:Ub274 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub278,2003/04:Ub279 yrkandena 13,2003/04:Ub291 yrkandena 1och 2,2003/04:Ub305,2003/04:Ub306,2003/04:Ub311 yrkande 1,2003/04:Ub337,2003/04:Ub345,2003/04:Ub346,2003/04:Ub349 yrkande 1,2003/04:Ub356 yrkande 1,2003/04:Ub362,2003/04:Ub365,2003/04:Ub400,2003/04:Ub405 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub422 yrkande 1,2003/04:Ub442,2003/04:Ub448,2003/04:Ub451,2003/04:Ub456 yrkandena 17,2003/04:Ub468,2003/04:Ub487,2003/04:Ub490,2003/04:Ub507 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub5122003/04:Ub518,2003/04:T470 yrkande 5,2003/04:N341 yrkande 11.21. Fler fristående högskolorRiksdagen avslår motion2003/04:Ub290 yrkandena 10 och 11.Reservation 18 (m)22. Forskning vid de fristående teologiskahögskolornaRiksdagen avslår motion2003/04:Ub340.23. Framtida ökning av anslagen tillforskning och forskarutbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 17 och2003/04:Ub390 yrkande 30.Reservation 19 (m, fp)Reservation 20 (c)24. Kravet på full kostnadstäckningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub318 och2003/04:Sk285 yrkande 2.Reservation 21 (m, kd)25. Högskoleavgifter för studenter frånländer utanför EESRiksdagen avslår motion2003/04:Ub499 yrkande 20.Reservation 22 (kd)26. DistansutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub499 yrkande 8.Reservation 23 (kd)27. Inrättande av ett högre utbildningenm.m.Riksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkandena 8 och 9.Reservation 24 (fp)28. Översyn av datasystemet för samordnadantagning till högre utbildning m.m.Riksdagen avslår motion2003/04:Ub269 yrkandena 13.29. Omprövning av systemet att finansieras genomavgiftsintäkterRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR15 punkt 3samt motionerna2003/04:Ub1 yrkande 4,2003/04:Ub2 yrkande 1 och2003/04:Ub212 i denna del.Reservation 25 (m, fp, kd)30. Strategi för att komma till rätta medöverbelastning hos CentralastudiestödsnämndenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub1 yrkande 1.Reservation 26 (kd)31. Frågan om att konkurrensutsättaCentrala studiestödsnämndenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub2 yrkande 4,2003/04:Ub212 i denna del,2003/04:Ub396 yrkande 2,2003/04:Ub423 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:Ub443 yrkande 1.Reservation 27 (m, fp)32. Införande av en s.k. omvändstraffavgift för CentralastudiestödsnämndenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub2 yrkande 5 och2003/04:Ub396 yrkande 3.Reservation 28 (fp)33. Undersökning av konsekvenserna av vissnedläggning av lokalkontor hos CentralastudiestödsnämndenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub298.34. Utvärdering av beslutet att slå sammande naturvetenskapliga och tekniskaforskningsrådenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkande 15.Reservation 29 (fp)35. Permanentning av denutbildningsvetenskapliga kommitténRiksdagen avslår motion2003/04:Ub497 yrkande 7.Reservation 30 (kd)36. Bredbandsutbyggnad för att möjliggöradistansstudierRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 23.Reservation 31 (c)37. Förslag om prioritering av vissaforskningsområdenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub268 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub395 yrkande 1,2003/04:Ub403,2003/04:Ub434,2003/04:Ub455,2003/04:Ub461,2003/04:Ub476,2003/04:Ub489,2003/04:Ub501,2003/04:Ub508,2003/04:Ub510,2003/04:Sf401 yrkande 4,2003/04:So418 yrkande 9,2003/04:So642 yrkande 7,2003/04:Kr230 yrkande 2,2003/04:T474 yrkande 9,2003/04:MJ398 yrkandena 4 och 8,2003/04:MJ410 yrkande 7,2003/04:Bo256 yrkande 52003/04:Bo259 yrkande 3 och2003/04:Bo296 yrkande 4,38. Anslagen inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning m.m.Riksdagena) anvisar anslagen under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning på det sätt som framgår av bilaga3. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 16 punkt 6samtavslår motionerna2003/04:Ub256,2003/04:Ub263,2003/04:Ub281,2003/04:Ub290 yrkandena och 18,2003/04:Ub391 yrkande 13,2003/04:Ub392 yrkandena 2 och 15,2003/04:Ub406,2003/04:Ub415 yrkande 3,2003/04:Ub417 yrkande 6,2003/04:Ub424,2003/04:Ub439 yrkande 35,2003/04:Ub460 yrkande 1,2003/04:Ub475 yrkande 2,2003/04:Ub477,2003/04:Ub502,2003/04:Ub511 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub514 yrkandena 13,2003/04:Ub515 yrkandena 46,2003/04:Fi240 yrkande 22 i denna del,2003/04:N348 yrkande 6,2003/04:A257 yrkande 5 och2003/04:A305 yrkande 12.b) bemyndigar regeringen att förramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificeradyrkesutbildning besluta om bidrag tillkvalificerad yrkesutbildning som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst 1 under 20052008.Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 16 punkt 2.c) bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget 26:1 : Forskningoch forskningsinformation, besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst 2 ,högst 1 , högst770 , högst 150 000 000 krunder 2008 och högst under 2009.Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 16 punkt 4.d) bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget 26:3 Rymdforskning, besluta ombidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst under20052009.Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 utgiftsområde 16 punkt 5.Stockholm den 25 november 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), ()*, (), ()*,(), (),(), (), AnaMaria Narti (fp)*, (), ()*, (), (),Axel Darvik (fp)*, ()* och HåkanLarsson (c)*. * Har ej deltagit i beslutet under förslagspunkt38.2003/04UbU1Utskottets överväganden1 InledningRiksdagen har beslutat bifallaregeringens förslag att utgiftsramen förutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning skall vara 43 (bet. 2003/04:FiU1, rskr. 42).Utbildningsutskottet behandlar i det följanderegeringens förslag i budgetpropositionen ivad gäller utgiftsområde 16 och motionsyrkanden somberör detta utgiftsområde.Inledningsvis återger utskottet de mål förpolitikområdena Utbildningspolitik ochForskningspolitik som fastställt (bet.2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) samt i korthet vissaövergripande resultatredovisningar i åretsbudgetproposition. Ett utförligare återgivande avresultatredovisningar i budgetpropositionen görsunder de olika avsnitten i det följande. Vidåtergivandet av resultatredovisningar hartyngdpunkten lagts på uppgifter som belyser svenskaförhållanden i ett internationellt perspektiv.Målet för utbildningspolitiken är att Sverigeskall vara en ledande kunskapsnation som präglas avutbildning av hög kvalitet och livslångt lärande förtillväxt och rättvisa.Målet för forskningspolitiken är att skallvara en ledande forskningsnation, där forskningbedrivs med hög vetenskaplig kvalitet.Sverige är ett av de länder som i relation tillbruttonationalprodukten (BNP) satsar mest resurserpå utbildning och forskning, ca 6,5 respektive 4 %av BNP.Sverige har färre elever per lärare ängenomsnittet för och EU både inom grundskolanoch gymnasieskolan. Undervisningens kvalitet kanavläsas i elevernas kunskaper. undersökningPISA har visat att svenska 15-åringar har godaläskunskaper jämfört med jämnåriga i andra länder.Också inom områdena matematik och naturvetenskaphävdar sig svenska ungdomar relativt väl. Vidare ärskillnaden mellan högpresterande och lågpresterandeelever betydligt mindre i än i andra länder.Ungdomsgrupperna i har fortfarande enlägre övergångsfrekvens till högskolan direkt eftergymnasieskolan än i flera jämförbara länder.Intresset för högskolestudier har däremot under desenaste åren ökat bland personer ochytterst få länder har en lika hög övergångsfrekvenstill högre studier i dessa äldre grupper.Effekterna av de satsningar som har gjorts inomutbildningsområdet kan successivt avläsas i form aven alltmer välutbildad befolkning. hade av den svenska befolkningen enhögskoleutbildning enligt senaste mätning,som avsåg . Bland hade endastKanada, , och en högre andel.Samtidigt hade av den svenskabefolkningen kortare utbildning än gymnasieskola.Bland de trettio var denna andel igenomsnitt och inom EU drygt 39 %.Sverige svarar för av världens samladepublicering av vetenskapliga artiklar. Merparten avartiklarna hör till de medicinska ochnaturvetenskapliga områdena. Antalet vetenskapligaartiklar per invånare är högre än i och Japanoch är även högre än i övriga EU-länder.U t b i l d n i n g s p o l i t i k2 Barnomsorg, skola ochvuxenutbildningInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag för när det gäller anslagtill myndigheter och stöd inom områdena barnomsorg,skola och vuxenutbildning (anslagen 25:125:19),samt motioner i anslutning till dessa. Avsnittetinleds med en sammanfattning av denresultatredovisning för områdena som ges ibudgetpropositionen.Nytt är att i princip all årligrevision av statlig verksamhet skall varaavgiftsbelagd, i enlighet med beslut omavgifter vid (prop. 2002/03:63, bet.FiU27, rskr.189). Anslagsfinansierade myndigheterkompenseras för den kostnad som avgiften innebärgenom en motsvarande höjning av anslagen, enligtregeringens förslag i budgetpropositionen.ResultatFörskoleverksamhet och skolbarnsomsorgRegeringen pekar på att de reformer som genomförts2001 och 2002 har ökat efterfrågan på liksomtillgången till förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. Den svenska verksamheten framhållsofta som ett internationellt föredöme. Inom EU haren överenskommelse träffats om ett gemensamt mål förutbyggnaden av förskoleverksamheten. För Sverigesdel har detta mål vad gäller verksamheten för deyngre barnen redan mångfalt överträffats och för deäldre barnen börjar nu målet nås. har pekat utnyckelområden som är väsentliga för en framgångsrikbarnomsorgspolitik. Den generella välfärdsmodellenhar därvid framhållits vilket innebär att Sverigeligger i frontlinjen i förhållande till . Perspektivet på förskolan som detförsta steget i det livslånga lärandet har ocksåuppmärksammats av OECD.I förskolan ökade antalet barn med nära 19 000 ochdet totala antalet uppgick till ca 333600 barn. Flertalet av de nya barnen (15 000) ärbarn till föräldralediga, vilket hänger samman medden rätt som finns att ha syskon iförskoleverksamhet . Andelenfamiljedaghem fortsätter att minska liksom antaletinskrivna barn. Detta beror både på minskadefterfrågan från föräldrarna och på svårigheter attrekrytera dagbarnvårdare.Kostnaden per inskrivet barn i förskolan ökade år2002 jämfört med året innan och uppgår nutill (preliminära uppgifter). Påmotsvarande sätt ökade kostnaden per barn ifamiljedaghem och är nu (preliminärt) ,vilket motsvarar en ökning mellan åren.Skolverket har presenterat uppgifter förgenomsnittlig gruppstorlek inom förskola som visaratt gruppernas storlek varit oförändrad de senastetvå åren och att genomsnittet var 17,4 barn.Det ökande barnantalet har inte påverkatgruppstorlekarna. Närvarotiderna har inte hellerblivit längre i och med maxtaxereformen utan dengenomsnittliga närvarotiden i förskolan har sjunkitnågot . Desenaste åren märks en viss minskning av antalet barnper årsarbetare inom förskolan och genomsnittet år2002 var 5,3 barn per årsarbetare. Spridningen ärstor mellan olika kommuner.Antalet barn i fritidshemmen har ökat eftermaxtaxans införande med ca 14 000. Ungefär enfjärdedel av dessa är barn till föräldralediga mende flesta nya barn är barn till förvärvsarbetandeeller studerande. Kostnaden per barn i fritidshemhar ökat jämfört med föregående år, ochuppgår till (preliminära siffror).För fritidshemmen är det svårt att presentera ettmått på genomsnittlig gruppstorlek då spridningen istorlekar är stor. En fjärdedel av avdelningarna harfler än 41 barn. En ökning av antalet barn perårsarbetare märks i fritidshemmen. vargenomsnittet 18,4 jämfört med 17,4 för år 2001.Spridningen är kraftig mellan kommuner.Uppföljningar av användningen av det särskildastatsbidrag till personalförstärkningar i skola ochfritidshem som infördes /02 visar attendast en liten del av bidraget har använts till attanställa personal inom fritidshemmen.Det kan konstateras att andelen årsarbetare medpedagogisk utbildning minskar inom såväl förskolansom fritidshemmen men att den uppgår till ca 51respektive . Uppgifter om användningen av detstatsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder på 0,5miljarder kronor som är kopplat till maxtaxan inomförskoleverksamhet respektive skolbarnsomsorg visaratt användes till personalförstärkningar,och då i första hand inom förskoleverksamheten.Barn- och ungdomsutbildningRegeringen anför att ett stort antal åtgärdervidtagits i enlighet med vad som tidigare aviseratsi regeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188).Effekterna av de statliga insatserna framträder dockinte alltid tydligt i ett skolsystem med mångaaktörer, framför allt inte på kort sikt, /03 gick ca 96 600 barn iförskoleklass, en minskning med ungefär 3 000 barnjämfört med föregående år. Antalet barn iförskoleklass kommer att minska eftersom antalet sexåringar fortsätter attminska. Av alla sexåringar är det som går iförskoleklass.