bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Det är viktigt atten åtgärd får verka fullt ut och intestöras av ständiga regeländringar somminskar överskådligheten och byråkratin.Anställningsstödet borde begränsas tillett allmänt anställningsstöd och ettförstärkt anställningsstöd.Utskottets ställningstagandeKristdemokraterna framför kritik somriktas dels mot anställningsstöden i sig,dels mot regeringens sätt att självbesluta om förändringar i förordningen omanställningsstöd. Det förekommer i storutsträckning på arbetsmarknadsområdet attreglering sker i förordning som beslutasav regeringen. Regleringsformen gerregeringen möjlighet att snabbt anpassabestämmelser till nya situationer somplötsligt kan uppstå på arbetsmarknaden,utan den fördröjning det innebär attunderställa frågan.Utgångspunkten bör dock vara att störreförändringar i sak skall underställasriksdagen för beslut, såsom det iallmänhet har skett. Utskottet kankonstatera att av de elva gångerförordningen (1997:1275) omanställningsstöd har varit föremål förändring tillkomst den 1januari 1998 har förändringarna av stödetunderställts sju gånger. Ettytterligare exempel är att regeringen iårets budgetproposition underställerriksdagen frågan om avskaffande av detutökade förstärkta anställningsstödet.Regeringen har , nusenast i budgetpropositionen, aviseratatt en översyn av regleringen avanställningsstöden skall äga rum.Utskottet har i sitt betänkande2002/03:AU8 utvecklat bakgrunden tillvarför också utskottet anser att detfinns ett sådant behov. Till detta kommeratt den ökade förekomsten avundantagstillämpning enligt förordningenger anledning till översyn. I samband medöversynen kommer regeringen, som framgårav budgetpropositionen, att göra ennödvändig uppstramning av villkoren ochtillämpningsbestämmelserna föranställningsstöden.Utskottet instämmer med regeringen attförordningen om anställningsstöd är ibehov av en översyn. Utskottet avstyrkermed hänvisning till ovanstående motionA329 yrkande 7 (kd).Andra insatser för arbetslösaMotionernaCenterpartiet anser i kommittémotion A263(yrk. 11) att alla arbetslösa som har enkort utbildning skall erbjudas enkompletterande utbildning motsvarandegymnasienivå. Kravet på högutbildningsnivå hos både individer ochbefolkningen i stort är större ännågonsin tidigare. Det blir allt svårareatt klara arbetslivet utan en godutbildning. var detpersoner med kort utbildning som förstblev arbetslösa och sist fick nytt arbetenär konjunkturen vände.Alf och (båda s) pekar i motion A223 på attnaturvårdsarbeten för att skyddanaturområden på grund av ändrade reglerinom arbetsmarknadspolitiken har minskatkraftigt. Det är nödvändigt att reglernaför arbetsmarknadspolitiken ändras så attde arbetslösa även fårmöjlighet att utföra dessa meningsfullaarbetsuppgifter.Lennart Kollmats (fp) kräver i motionA369 åtgärder så att den s.k.Hallandsmodellen, som är ett byggvårds-och arbetsmarknadsprojekt, kan fortsätta.Projektet går mot sin undergång, sägsdet i motionen. Projektmedel dras ned ochregelverket blir allt svårare att levaupp till.Barbro Feltzing (mp) anser i motion A365att frågan om kooperatörsbidrag bör utgesvid arbete i sociala arbetskooperativskall utredas (yrk. 1) liksom möjlighetentill ett stimulansbidrag förhandledarlöner i sociala arbetskooperativ(yrk. 2).Utskottets ställningstagandeKommunerna är skyldiga att erbjuda allagymnasieutbildning tills de fyller ,men inte därefter. När det gällerarbetsmarknadsutbildningen är syftet attden skall leda till arbete, vilket ärskälet till att den är yrkesinriktad. Detkan förekomma attarbetsmarknadsutbildning ges i form av enplats i det reguljärautbildningsväsendet, dvs. vid komvux,folkhögskola eller högskola. Pågymnasienivå får arbetsmarknadsutbildningendast ges till arbetshandikappade ochtill långtidsinskrivna invandrare. Övrigaarbetslösa är hänvisade till denkommunala vuxenutbildningen. Deltagareinom aktivitetsgarantin har getts utökademöjligheter att med bibehålletaktivitetsstöd delta i utbildning inomdet reguljära utbildningsväsendet. Attdet finns sådana möjligheter är viktigtmed tanke på att många deltagare inomaktivitetsgarantin saknar kvalifikationerför de arbeten som finns eller väntastillkomma framöver. Utbildning inom detreguljära utbildningssystemet fördeltagare i aktivitetsgarantin får avseförberedande insatser på grundskole-eller gymnasienivå och får motsvaralängst sex månaders heltidsstudier. Desom är får studera upp . För deltagare iaktivitetsgarantin kan detta innebärabättre möjligheter att inhämta kunskap ikärnämnena men också att delta i kortaorienterande utbildningar som syftar tillatt stimulera till vidare studier inomaktivitetsgarantin eller det reguljärautbildningsväsendet. Utskottet är inteberett att generellt förorda en möjlighettill gymnasieutbildning, i varje fallinte om den skall erbjudas inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Medhänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A263 yrkande 11 (c).I motion A223 förespråkasnaturvårdsarbete och i motion A369byggnadsvårdsarbete (Hallandsmodellen),båda inom arbetsmarknadspolitikens ram.Utskottet konstaterar att medel får användas för förhöjdadagsverkskostnader i samband medanställningsstöd som medför investeringari bl.a. skogligt arbete och arbete inommiljö-, natur-, byggnads- och fornvård.Av AMV:s regleringsbrev framgåratt stöd för sådana arbeten får lämnasmed högst per dag i stödområdenoch med högst per dag i övrigalandet. Enligt vad utskottet erfaritunder hand från Näringsdepartementetkommer motsvarande möjlighet även attfinnas under . Medhänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna A223 (s) och A369(fp).Lönebidragsutredningen som lämnatsin betänkande ArbetsKraft (SOU 2003:95)har undersökt möjligheterna till ochlämpligheten av ett bidrag till s.k.sociala arbetskooperativ inom ramen förde arbetsmarknadspolitiska insatserna förpersoner med funktionshinder. Betänkandetär föremål för remissbehandling.Utskottet vill inte föregripa regeringensberedning av frågan och avstyrker motionA365 yrkandena 1 och 2 (mp).2.3 Arbetsförmedling m.m.Utskottets förslag i korthetEtt antal motioner om arbetsförmedlingoch arbetsmarknadsnämnder behandlas iavsnittet. Samtliga motioner avstyrksbl.a. med hänvisning till pågåendearbete inom AMV. I avsnittet behandlasockså en motion om avskaffande av dens.k. Utskottet,som anser att systemet med platsanmälanfyller en viktig funktion, avstyrkermotionen.Jämför reservationerna 32 (m), 33 (fp)och 34 (c).FörmedlingsverksamhetMotionernaModeraterna anser i kommittémotionen A305(yrk. 10) att en individuellarbetsförmedling skall skapas. Allaarbetslösa skall ha rätt till kostnadsfrioch valfri arbetsförmedling och enindividuell behandling.Arbetsförmedlingstjänsten kan utföras avolika huvudmän, t.ex. bemanningsföretag.Konkurrens och mångfald inomarbetsförmedlingen leder till högrekvalitet och effektivare resultat. Statenhar dock det yttersta ansvaret för attalla arbetslösa får den service som dehar rätt att kräva. Verksamheten skallutformas utifrån de lokala förhållandena.Allt stöd från arbetsförmedlingen skallha som enda syfte att ge den arbetslösamaximal möjlighet att kunna finna ettarbete, och åtgärderna måste därförutformas efter den enskildes behov.Platsförmedlingen skall reformeras föratt stärka den arbetslöses ställning,menar i kommittémotion A310(yrk. Arbetsförmedlingen måste fåkonkurrens, verksamheten kan utföras aven rad olika aktörer. Privataarbetsförmedlingar, branschvisaarbetsförmedlingar, privatautbildningsföretag, bemanningsföretagetc. skall kunna komplettera den statligaarbetsförmedlingen. Friståendeorganisationer, som aktivitetscentrum ochförmedlare av kunskapstjänster m.fl., harbidragit till att minska arbetslöshetenoch segregationen och att höja lågakvinnolöner bl.a. inom vården. Yttersthar det offentliga ansvaret förarbetsförmedlingsverksamheten; i vissadelar av finns det inte underlagför privata aktörer och där måste detoffentliga träda in. Hanteringen avarbetslöshetsförsäkringen bör dessutomlyftas bort frånplatsförmedlingsverksamheten.Utskottets ställningstagandeModeraterna och är i sinamotioner om arbetsförmedlingsverksamhetenrelativt samstämmiga. Utgångspunktentycks vara att arbetsförmedling sker bästi annan än statlig regi. Det statligaansvaret begränsas enligt dessa partiertill en sorts garanti att täcka uppgeografiskt på de platser där de privataaktörerna inte etablerat sig.Utskottet vill med anledning av dettaslå fast att den offentligaarbetsförmedlingen även skallvara anslagsfinansierad, heltäckande ochavgiftsfri. Den bör bedriva ensammanhållen och effektivarbetsmarknadspolitik och förfoga över dearbetsmarknadspolitiska programmen. Detsenare hindrar naturligtvis inte attsamverkan sker med andra aktörer iutförandet av programmen. Utan samverkanmed andra parter klarararbetsförmedlingen inte hela sin uppgiftpå det arbetsmarknadspolitiska området.AMS har som tidigare omnämnts under 2003tagit fram styrdokumenten genomsyras av attarbetsförmedlingens arbetssätt skall varaenhetligt, rättssäkert och effektivt. Pådetta sätt kan den offentligaförmedlingen ytterligare förbättra sinverksamhet.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna A305yrkande 10 (m) och A310 yrkande 5 (fp).ArbetsmarknadsnämnderMotionernaCenterpartiet vill i kommittémotion A263(yrk. 3 och 10) att regelverket för ochorganisationen avarbetsförmedlingsnämnderna skallutvärderas. För attarbetsmarknadspolitiken skall bli merdynamisk behövs lokal förankring ochidéer från alla parter.Arbetsförmedlingsnämnderna har inte maktöver resurserna och har inte fått någonstörre betydelse för den lokaladelaktigheten. Det skall finnaslagstiftning som gör det möjligt förarbetsmarknadsnämnderna att i samråd medkommuner och landsting införaanställningsstöd såsom offentligt skyddatarbete och offentligt tillfälligt arbete.Linnéa () betonar i motion A221vikten av ökad samverkan mellanakademiskt utbildade personer och små ochmedelstora företag. Det borde finnasutrymme för lokala och regionala insatserför arbetslösa med akademisk utbildning isamverkan medarbetsförmedling/länsarbetsnämnd ochintresserade företag.Utskottets ställningstagandeEtt viktigt forum för lokal samverkan ärde arbetsmarknadsnämnder som finns imerparten av landets kommuner.Arbetsmarknadsnämnderna är ettsamarbetsorgan med uppgift att medverkatill att den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten utformas utifrån lokalaförutsättningar och behov. Enligtförordningen (2001:623) med instruktionför överlåta åtarbetsmarknadsnämnden att besluta ifrågor som det är lämpligt attarbetsmarknadsnämnden prövar. En sådanöverlåtelse skall framför allt avsefrågor där ett utökat ansvar förarbetsmarknadsnämnden ökarförutsättningarna för en lokal anpassningav verksamheten. Det kan t.ex. innebäraatt nämnden skall medverka till att finnaformer och skapa utrymme föraktivitetsgarantin, ansvara förkvaliteten i ungdomsinsatserna,mobilisera det lokalaarbetsmarknadsutbudet och skapa samsynmellan olika aktörer för att främja attvarje individs arbetsförmåga tas tillvara. Nämnderna består av representanterfrån kommunen, det lokala näringslivetoch arbetstagarorganisationer.Statskontoret har av regeringen fått iuppdrag att följa upp resultatet avArbetsmarknadsverkets nya ledningsform. delrapport som kom haruppföljning skett av styrningen avlänsarbetsnämndernas verksamhet. En del idenna uppföljning berörarbetsmarknadsnämnderna och deras roll.Det som framkom i delrapporten är att,även om arbetsmarknadsnämnderna ofta haren rådgivande roll, det inte är ovanligtatt länsarbetsnämnderna delegerarbeslutsbefogenheter tillarbetsmarknadsnämnderna. Delegeradebeslut kan t.ex. gälla övergripandefördelning av medel förarbetsmarknadsprogram,arbetsmarknadsutbildningens inriktning,upphandling av arbetsmarknadsutbildningoch beslut om arbetsgivarstöd tillföretag som saknar kollektivavtal.Statskontorets uppdrag skallslutrapporteras i januari 2004.När det gäller motion A221 om samverkanmellan arbetslösa med akademiskutbildning och små och medelstora företagkan utskottet konstatera att ettetablerat forum för sådan samverkanskulle kunna vara arbetsmarknadsnämndernasom bör ha en passande sammansättning försådan verksamhet.Med hänvisning till vad som framförtsovan och till att Statskontoretsuppföljning pågår och med beaktande avatt arbetsmarknadsnämnderna, omdelegering sker, kan förfogaöver arbetsmarknadspolitiska program,avstyrker utskottet motionerna A221 (fp)och A263 yrkandena 3 och 10 (c).PlatsanmälningslagenMotionernaI två m-motioner hävdas att lagen(1976:157) om skyldighet för arbetsgivareatt anmäla ledig plats till denoffentliga arbetsförmedlingen avskaffas.Anita och (bådam) anser i motion A222 att lagen intefyller någon funktion och att den ärotidsenlig. och (båda m) menar i motionA201 av liknande skäl att lagen utanolägenhet kan avskaffas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den offentligaarbetsförmedlingen även i fortsättningenskall vara heltäckande. Den skall liksomhittills också vara anslagsfinansieradoch avgiftsfri. Om arbetsmarknaden skallfungera väl krävs en effektiv spridningav informationen om lediga platser överhela landet. Genom allmän platsanmälanges möjlighet till sådaninformationsspridning. Den kan därigenomsägas befrämja rörligheten påarbetsmarknaden. Vidare kan den enskildaarbetssökanden få bättre överblick överlediga arbeten, ett behov som kanske görsig än mer gällande än när lageninfördes. Troligen är det fler grupper avsökande som anser att det kan finnas skälatt vända sig till förmedlingen om detfinns krav på obligatorisk platsanmälan.Arbetsgivarna har i regel fördel av attfå ett större antal sökande att väljamellan, vilket lagen bör leda till.Användningen av AMS tjänster på AfInternet har fått en allt störrebetydelse. Tjänsten "Annonsera direkt"svarar för av alla lediga arbetensom anmäls till arbetsförmedlingen.Utskottet, som anser att systemet medplatsanmälan fyller en viktig funktion,kan därför inte dela uppfattningen attden obligatoriska platsanmälan börslopas. Motionerna A201 (m) och A222 (m)avstyrks.2.4 Arbetskraftens rörlighet övergränsernaUtskottets förslag i korthetMotioner om arbetskraftens rörlighetöver gränserna behandlas i avsnittetoch avstyrks av utskottet.Jämför reservationerna 35 (m) och 36(v).MotionernaVänsterpartiet avvisar i motion A259övergångsbestämmelser rörandearbetskraftens fria rörlighet i sambandmed utvidgningen med motiveringen attdetta vore diskriminerande och skullemedföra en risk för att EU delas in i A-och B-lag.Redan i dag, innan ägtrum, finns exempel på att arbetskraftfrån andra länder utsätts förlönedumpning och social dumpning och fårsämre arbetsvillkor än inhemskarbetskraft. Detta måste undvikas, ochregeringen måste följa upp attkollektivavtal och rättigheter förlöntagarna inte urholkas till följd avden fria rörligheten.En översyn bör göras avbemanningsföretag där lönedumpning kanförekomma liksom av oklaraansvarsförhållanden mellan huvud- ochunderentreprenörer och oseriös användningav F-skattsedlar.Regler om arbetskraftens fria rörlighetoch arbetskraftsinvandring måste utformasutifrån ett klass- och könsperspektiv ochsyfta till att alla grupper påarbetsmarknaden skall omfattas av ettskydd.Tobias m.fl. (m) begär i motionSf324 (yrk. 3 och 4) att hindren motarbetskraftens rörlighet iÖresundsregionen undanröjs. Systemen förarbetslöshetsersättning och förarbetsförmedling ocharbetsmarknadspolitiska program är i dagutformade på ett sätt som motverkarregional integrering och arbetspendling.När det gäller arbetslöshetsförsäkringenexemplifierar motionärerna med de problemsom uppstår för personer som exempelvisarbetar i båda länderna eller som uppbärersättning för deltidsarbetslöshet i detena landet och arbetar deltid i detandra.Christer m.fl. (fp) förespråkari motion N225 (yrk. 4) regeländringar föratt öka integreringen avarbetsmarknaderna i Öresundsregionen.Kostnaderna för arbetspendling bör bliavdragsgilla, de regler som gäller förtillsvidareanställningar bör gälla ocksåför bemanningsföretag och skillnader iskatter, pensions-, försäkrings- ocharbetsgivaravgifter bör minska ochtydliggöras.Viviann () anser i motion A240(yrk. 3) att interregprojektetGränseTjänsten i börfinansieras med statliga medel. Projektetsyftar till att underlätta integreringenmellan och . GränseTjänstenär en informationscentral ditprivatpersoner, organisationer ochföretag kan vända sig.Utskottets ställningstagandeVänsterpartiet tar i sin motion uppfrågan om hur tryggheten skall kunnasäkerställas på arbetsmarknaden, och dåsärskilt i samband med EU:s föreståendeutvidgning.Arbetsmarknadsutskottet har under 2003särskilt uppmärksammat frågor omarbetskraftens rörlighet över gränserna.I maj i år anordnade utskottet enoffentlig utfrågning omarbetskraftsinvandring. Syftet var bl.a.att belysa arbetskraftssituationen iSverige och villkoren för deninvandrade arbetskraften. I oktober 2003har företrädare i utskottet för samtligariksdagspartier deltagit i en konferens iMalmö om utländska byggnadsarbetaresverksamhet i Sverige.Enligt många bedömare är det intetroligt att en öppen arbetsmarknad iSverige för de nya EU-medborgarna skulleleda till några omfattandearbetskraftsströmmar till Sverige.Erfarenheterna från tidigareutvidgningar, exempelvis då ,och blev medlemmar,tyder inte på några omfattandearbetskraftsströmmar från fattigare tillrikare länder. Det är dock förknippat medosäkerhet att bygga sina antaganden påhistoriska erfarenheter.Under alla omständigheter är det enligtutskottet viktigt att förhindralönedumpning och annan social dumpning påarbetsmarknaden, och detta med eller utanarbetskraftsinvandring. Här har defackliga organisationerna en centralroll. Kollektivavtal har fundamentalbetydelse för att arbetstagare skallkunna tillförsäkras goda och likvärdigavillkor. Det är i första hand genom enväl fungerande facklig verksamhet som mankan motverka social dumpning ochförhindra diskriminering av invandradarbetskraft. Utskottet ser mot dennabakgrund positivt på att regeringenenligt budgetpropositionen anslårytterligare förfinansiering av den regionalaskyddsombudsverksamheten fr.o.m. 2004.Också fårmedelstillskott för att förstärkatillsynsverksamheten.En rad myndigheter måste medverka ochsamverka med varandra när det gäller attta fram information om gällande regleroch i fråga om olika former av kontroll,exempelvis av skyddsarbete ochskattefrågor. En fråga som måsteuppmärksammas i detta sammanhang ärgränsdragningen mellan arbetstagare,uppdragstagare och självständigaföretagare.Vid ett sammanträffande mellanutskottet och arbetsmarknadsminister med medarbetare den 15 oktober2003 framgick att regeringen är medvetenom de problem som tas upp iVänsterpartiets motion. Utskottet anserdärför inte att det finns anledning attrikta något tillkännagivande tillregeringen i denna fråga.Vad beträffar förslagen i motionernaSf324 (m) och N225 (fp) om arbetskraftensrörlighet i konstaterarutskottet att under sittordförandeskap i Nordiska ministerrådet2003 intensivt verkat för att undanröjagränshinder i förhållande till de övriganordiska länderna.Gränshindren i har påtalatsunder , och i flera rapporter harbristerna uppmärksammats. Arbetet med attundanröja gränshindren har dock gåtttrögt. I syfte att skynda på processenmed att riva gränshindren i utsågsi den förre danskestatsministern tillsärskild representant med uppdragunderlätta rörligheten för de nordiskamedborgarna.Schlüter har en pådrivande roll och harunder året arbetat i nära samråd med detsvenska ordförandeskapet i och rådets sekretariat iKöpenhamn. Han har också deltagit i enrad fackministermöten och samarbetatdirekt med de olika regeringskansliernaoch företrädare för gränsregionerna iNorden. Arbetet med att undanröjagränshinder fortsätter när tar över ordförandeskapet iNordiska ministerrådet. blirkvar som särskildgränshindersrepresentant åtminstone framtill . i skall vidareförstärkas med ett gränspolitisktsekretariat.När det gäller de frågor omarbetslöshetsförsäkringen som tas upp imotion Sf324 (m) konstaterar utskottetatt ett intensivt nordiskt arbete pågårför att de skilda ersättningssystemen iNorden skall komma i bättre samklang.Under hösten har en juridisk analysgjorts av möjligheten för gränsarbetareatt välja att behålla sitt medlemskap iarbetslöshetskassan i sitt hemland närhan eller hon tillfälligt arbetar i ettannat nordiskt land. Analysen har gjortsmed utgångspunkt i gällande avtal mellande nordiska länderna respektive EG-lagstiftningen. Analysen har överlämnatstill (arbetsmarknads- ocharbetsmiljöministrarna) och dessa antogutredningens förslag på ett möte iseptember 2003. är det upp till vartoch ett av de nordiska länderna att seöver sin lagstiftning omarbetslöshetsförsäkringen så hindrenavseende inträdes- ochsammanläggningsvillkor försvinner.Vad gäller möjligheterna att delta iarbetsmarknadspolitiska program utanförSverige vill utskottet peka på att dennafråga regleras i 33 § förordningen(2000:624) om arbetsmarknadspolitiskaprogram. Där sägs att ett program ellerdel därav får förläggas till Sverigesnärområde om det finns särskilda skältill att förlägga verksamhet utanförSverige. Den som anordnar arbetspraktikutanför måste dock vara en svenskjuridisk person. För att stöd till startav näringsverksamhet skall lämnas måsteverksamheten vara registrerad i och tillviss del bedrivas i Sverige.Frågan om flyttstöd för att söka arbetei annat nordiskt har behandlats iöverläggningar mellan de nordiskaländerna vid ett antal tillfällen.Sverige har därvid varit pådrivande.Eftersom det samlade intresset frånövriga nordiska länder enligt uppgiftfrån varit svalt harSverige inte prioriterat denna frågaunder det svenska ordförandeskapet iNordiska ministerrådet 2003.Utskottet kan också nämna att beslutattillsätta en nordisk arbetsgrupp förerkännande av yrkesutbildning. Gruppensarbete skall slutföras våren 2004.GränseTjänsten i , som tas uppi motion A240 (c), drivs i form av ettprojekt inom EU:s gemenskapsinitiativInterreg. I GränseTjänstens verksamhetingår bl.a. förmedlingsfrågor.Länsarbetsnämnden i är en av denationella medfinansiärerna. Utskottet ärinte berett att ta ställning i frågan omstatlig finansiering av verksamheten utananser att det bör ankomma på AMV attavgöra om och i vilken utsträckning dearbetsmarknadspolitiska medel som verketförfogar över skall användas tillförmedlingsverksamhet i GränseTjänstensregi eller för ordinarieförmedlingsverksamhet vidarbetsförmedlingarna.Utskottet avstyrker motionerna A240yrkande 3 (c), A259 (v), Sf324 yrkandena3 och 4 (m) samt N225 yrkande 4 (fp).3 Utgiftsområde 14 Arbetsliv3.1 Individuell kompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om att för ett system förindividuell kompetensutvecklingöverföra 1 fråninkomsttitel Energiskatt tillRiksgäldskontoret för tillfälligförvaltning (utg.omr. punkt5).Motioner om individuellkompetensutveckling behandlas iavsnittet och avstyrks av utskottet.Jämför reservation 37 (m, fp, kd, c).PropositionenFör ett system för individuellkompetensutveckling har riksdagentidigare bemyndigat regeringen att avinkomsterna på inkomsttitel 1428Energiskatt föra över medel tillRiksgäldskontoret för tillfällig förvaltning. Bemyndigandena har avsett åren2000-2003. Den sammanlagda överföringenuppgår till 4 . I 2003 årsekonomiska vårproposition uttalade regeringen att man avser att undermandatperioden återkomma med förslag omkompetensutveckling. Det behövs nu ettbemyndigande att av inkomsterna2004 på inkomsttitel Energiskattföra 1 tillRiksgäldskontoret för tillfälligförvaltning. Medlen placeras på etträntefritt konto i avvaktan på ett beslutom hur de skall användas för kompetensutveckling. Överföringen skallredovisas mot inkomsttitel 1428Energiskatt (utg.omr. punkt 5).MotionernaModeraterna, drari motion A227 (yrk. 1-4) upp riktlinjernaför ett system för individuellkompetensutveckling.Enligt partierna är det viktigt attSverige återfår sin forna ställning itoppen av den s.k. välståndsligan. Dagenssituation är bekymmersam.