bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — Något tillkännagivande isaken ansåg utskottet emellertid inte varanödvändigt, varför motionerna avstyrktes.I december 2002 överlämnade Stiftelsen och För-eningen Svensk Form ettförslag till handlingsprogram till regeringen.Programmet innehåller aktiviteter inom flera områden- näringsliv (t.ex. fordon, biomedicinsk teknik,förpackningsindustri), samhälle (designinsatser förett friskare arbetsliv, insatser inom sjukvården,design för offentlig upphandling), forskning ochutbildning. Genom att föra in design i nya sektoreroch områden skapas förutsättningar för nyaaffärsmöjligheter och stärkt konkurrenskraft isvenska företag. Programmet inbegriper också förslagom att visa upp nyskapande exempel under ettdesignår 2005 samt ett exportdesignår 2006.Satsningen skulle enligt förslaget ha en totalbudget på varav statenskall svara för ochnäringslivet, EU och regionerna för resten.I februari 2003 beslutade regeringen att anslå 20miljoner kronor till de inledande delarna avarbetet. Medlen skall täcka kostnader förkonkurrensstärkande projekt ochproduktutvecklingssatsningar inom förpacknings- ochfordonsindustrin. Förberedelserna inför det iregeringsförklaringen aviserade designåret 2005skall också rymmas inom de avsatta resurserna.Fortsatt beredning av förslaget tillhandlingsprogram sker inom Regeringskansliet.I sammanhanget kan också nämnas att enligtsitt regleringsbrev för skall utvecklaformer för stiftelsens återrapportering avdesigninsatsernas resultat och effekter i samråd medStiftelsen ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit att dendesignfrämjande verksamheten har en viktig platsinom näringspolitiken. Genom det handlingsprogramsom har presenterats och arbetet med det designårsom planeras synes motion 2002/03:Ub335(m) redan vara tillgodosedd. Utskottet anser inteatt det finns skäl till några uttalanden, varförmotionen avstyrks i berörd förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till pågåendeberedningsarbete avslå en motion om behovetav ett centrum för hållbar utveckling iÖstersjön.MotionenI motion 2002/03:N314 (s) begärs etttillkännagivande om behovet av ett centrum förhållbar utveckling i (Baltic SustainableCentre) i samverkan med regionala initiativ.Motionärerna refererar regeringsförklaringen frånhösten 2002 där etableringen av ett nationelltcentrum för miljöteknikexport utlovades.Motionärerna framhåller att tankar kring hållbarutveckling har utvecklats till idén om ett "" i län. Syftet är attdriva på utvecklingen mot en hållbar tillväxt i helaÖstersjöregionen. Nästa steg blir att analyseramöjligheter och förutsättningar att skapa ett sådantcentrum. Motionärerna menar att genom att utnyttjaoch förädla regionala initiativ kanregeringsförklaringens utfästelse om ett nationelltcentrum för miljöteknikexport bli framgångsrik.Vissa kompletterande uppgifterEn grupp av statssekreterare från Utrikes-, Miljö-,Utbildnings- och Näringsdepartementen har diskuteratfrågan om det i regeringsförklaringen aviseradecentrumet för miljöteknikexport.Statssekreterargruppen har i sin tur tillsatt enarbetsgrupp som skall göra en djupare analys kringresursbehov m.m. Arbetsgruppen skall rapportera sinaslutsatser till statssekreterargruppen i början avmars 2003. Enligt uppgift från Miljödepartementetfinns ännu inget ställningstagande för en vissgeografisk lokalisering av centrumet. Dessutom ärdet fortfarande möjligt att det i stället för engeografiskt koncentrerad verksamhet i första handsatsas på nätverksuppbyggnad mellan befintligaaktörer på miljöteknikområdet.I regleringsbrevet för har givits iuppdrag att lämna förslag till hur ett nationelltcentrum för miljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport kan inrättas. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 30 april 2003.Samtidigt skall redovisa hur myndighetenplanerar att använda anslagna medel för miljödrivennäringslivs- och affärsutveckling under år 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på regeringens initiativ attinrätta ett centrum för miljöteknikexport. Utskottetfinner det emellertid inte påkallat att genom ettsärskilt tillkännagivande föregripa detplaneringsarbete som pågår inom Regeringskanslietoch när det gäller formerna för centrumetsverksamhet och dess lokalisering. Det får dessutomförutsättas att regionala initiativ beaktas i dettaförberedelsearbete. Med det anförda avstyrkerutskottet den här aktuella motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Innovationer och nyföretagande (punkt 1)av (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2002/03:L250 yrkande1, 2002/03:N201 och 2002/03:N395 yrkande 16.StällningstagandeVi vill inledningsvis understryka att goda allmännavillkor för företagande är en grundläggandeförutsättning för att svenska företag skall kunnaupprätthålla en internationell konkurrenskraft. Idagsläget missgynnas svenskt företagande bl.a. avett överbyråkratiskt regelsystem, enföretagarfientlig arbetsrätt och ett för högtskattetryck. Om inte kraftfulla insatser görs föratt undanröja dessa hinder kommer den svenskakonkurrenskraften att urholkas och tillväxten ibefintliga företag att avstanna. Denentreprenörsanda som skall fungera som grund förnyföretagande kommer att kvävas. Regeringensinsatser för att stimulera entreprenörskap ochkommersialisering av innovationer saknarförutsättningar att fungera effektivt med mindre änatt radikala förbättringar görs av det allmännaföretagsklimatet.Utöver dessa allmänna synpunkter påföretagsklimatet vill vi fästa uppmärksamhet på deproblem som finns när det gäller tillvaratagandet avinnovationer i . Enligt uppgifter frånPatent- och registreringsverket (PRV) minskadeantalet nationella patentansökningar mellanåren 2001 och 2002. Antalet är därmed det lägsta . Antalet patentansökningar i övrigaeuropeiska länder minskade något mindre än iSverige. För patentansökningar till den europeiskapatenträttsorganisationen (EPO) var antalet ingivnapatentansökningar oförändrat mellan åren 2001 och2002 som det ökade på global nivå undersamma period.Mot bakgrund av detta anser vi att det ärmotiverat att regeringen närmare överväger deförslag som förs fram i här behandlade motioner ochåterkommer till med förslag till olikaåtgärder för att förbättra villkoren för uppfinnareoch innovatörer. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna 2002/03:L250 (m), 2002/03:N201(m) och 2002/03:N395 (kd) i berörda delar.2. Innovationer och nyföretagande (punkt 1,motiveringen)av ().StällningstagandeJag anser att de allmänna villkoren för företagandeskall fungera som en god grund för innovationer,entreprenörskap och kommersialisering av goda idéer.I det avseendet skiljer sig inte min uppfattningfrån det som anförs i de här behandlade motionerna.Enligt min mening är de grundläggandeförutsättningarna inte helttillfredsställande och jag vill därför understrykavikten av ytterligare åtgärder. De av regeringenprioriterade insatserna inom näringspolitiken, dvs.entreprenörskapsfrågor, skatter, kapitalförsörjning,väl fungerande marknader, enkla/ändamålsenligaregler och utveckling av en innovationsstrategi,kommer sannolikt att kunna bidra till förbättringar.Arbetet med att ta fram en innovationsstrategi ochåtgärder för en ökad kommersialisering avinnovationer samt de insatser som görs för att lyftafram frågor om entreprenörskap kan förväntas gagnasvenska innovatörer och entreprenörer. Att det ävenhar initierats en diskussion omentreprenörskapsfrågor på EU-nivå bidrar till attintresset för dessa frågor ges extra stimulans.Avslutningsvis vill jag betona vikten av atttakten ökas i det regelförenklingsarbete som bedrivsinom . Med det anförda avstyrks dehär aktuella motionerna i berörda delar.3. Kapitalförsörjning (punkt 3)av (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2002/03:T458 yrkandena5 och 6, 2002/03:N267 yrkande 15 och 2002/03:N306yrkande 16 och avslår motion 2002/03:N359.StällningstagandeSvenskt företagande är beroende av goda allmännavillkor, däribland sådana villkor som säkerställertillgången på riskkapital. Enligt vår uppfattningmotverkar bl.a. flera bestämmelser på skatteområdetden kapitalbildning som möjliggör de egnakapitalinsatser som ofta är en förutsättning vidriskkapitalprojekt. Förmögenhetsskatten är ettexempel på ett sådant hinder. Regeringen bör ävenöverväga de förslag till breddning av tillgången påriskkapital som föreslås i motion 2002/03:N306 (c).Vi vill vidare understryka vikten av en störreeffektivitet i de statliga insatserna påriskkapitalområdet. Enligt vår uppfattning har dethittillsvarande arbetet främst genererat ett flertalutredningsförslag, som utfallet i form avkonkreta insatser har varit magert. Påsåddfinansieringsområdet har visserligen ettsamarbete kommit i gång mellan ochIndustrifonden, men resultatet i form av konkretasåddfinansieringsinsatser har i stort settuteblivit. Regeringen har ett betydande ansvar föratt skapa en samsyn mellan Industrifonden och Nuteknär det gäller hur samarbetet skall bedrivas ochvilka projekt som bör erhålla stöd. Det är djuptbeklagligt att denna situation har uppkommitsamtidigt som den rådande konjunkturen gör attbehovet av de statliga insatserna påsåddfinansieringsområdet är som mest påtagligt.Vi anser också, i likhet med vad som anförs imotion 2002/03:T458 (c), att det är motiverat medsärskilda satsningar för att öka tillgången påriskkapital inom IT-området och att det finns skälför regeringen att agera när det gäller exporten avIT-produkter.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi här har anfört. Därmed blir de nämndamotionerna i sak tillgodosedda i berörda delar ochtillstyrks. Även motion 2002/03:N267 (fp) yrkande 15tillstyrks. Motion 2002/03:N359 (s) avstyrks.4. Kvinnors, invandrares och ungas företagande(punkt 4)av (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Ub258 yrkande2, 2002/03:N208, 2002/03:N263 yrkande 13,2002/03:N306 yrkandena 17, 19 och 20, 2002/03:N395yrkande 10, och 2002/03:A366 yrkande 14 och avslårmotionerna 2002/03:N248, 2002/03:N302 yrkandena 5och 6, 2002/03:N312, 2002/03:N389 och 2002/03:N396yrkande 16.StällningstagandeEn viktig uppgift för näringspolitiken är att främjakvinnors företagande. Ett ökat företagande blandkvinnor kan emellertid endast uppnås om de hindersom finns för kvinnor att starta och driva företagelimineras. Näringspolitiken har en viktig uppgiftnär det gäller att identifiera dessa hinder och närdet gäller att föreslå åtgärder för att komma tillrätta med dessa problem. En grundläggande åtgärd somkommer att stärka förutsättningarna för ökatnyföretagande hos kvinnor, unga och invandrare äratt förbättra det allmänna företagsklimatet iSverige. Ett mer begripligt regelsystem förföretagande är en viktig åtgärd som kan ha särskiltstor effekt för att stimulera företagande blandsådana grupper som inte behärskar språket fullt ut.Skattesänkningar och förändringar i arbetsrätten ärandra åtgärder som kan förväntas uppmuntranyföretagande.Tillgången på kapital är en grundläggandeförutsättning för allt företagande. Det får intevara så att de villkor som reglerar kreditgivningdiskriminerar exempelvis kvinnor, invandrare ochunga. För att säkerställa kvinnors tillgång tilloffentligt riskkapital bör målet vara att minsthälften av företagslån skall gå till kvinnorsföretagande. Visar uppföljningar att målet inte nåsbör modellen med särskilda lån för kvinnoråterinföras. bör lån som riktas tillinvandrare och unga prövas.Kvinnors företagande skulle även gynnas av ettåterinförande av kvinnliga resurscentrum ochsärskilda kvinnliga affärsrådgivare. Liknandemodeller bör även prövas för invandrare och unga.Andra åtgärder som gynnar kvinnors företagande äratt stimulera ökat företagande inom sektorer därmånga kvinnor är verksamma. Det kan exempelvishandla om att vidga möjligheterna till privatföretagande inom den offentliga sektorn. Vi ärövertygade om att kvinnors företagande skulle öka omexempelvis vård, skola och omsorg öppnades förprivata alternativ. Många kvinnor verkar inom dessaområden, och den samlade kompetensen är stor. Vitror emellertid inte att denna kompetens kommer tillsin rätt i den monopolsituation som råder inomdessa verksamheter.Ett annat område som bör göras mer tillgängligtför entreprenörskap är hushållsområdet. Här krävsfrämst åtgärder på skatteområdet. Det kan exempelvishandla om avdragsrätt eller skattereduktion vid köpav hushållstjänster.När det gäller ungas företagande behövs en bättrekontinuitet i insatserna. Kortsiktiga satsningar påolika projekt utan tillräckligaresultatuppföljningar är inte ett effektivt sätt attstimulera ungdomars entreprenörskap. Störrelångsiktighet måste eftersträvas, och insatsernamåste bygga på såväl goda som mindre godaerfarenheter av det som gjorts. För attytterligare främja en positiv grundsyn påföretagande bland unga kan det finnas anledning attta till mer okonventionella metoder. En sådan somregeringen bör överväga är att, som föreslås imotion 2002/03:Ub258 (fp), distribuera ettinformationspaket om företagande till landets alla18-åringar.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi här har anfört om kvinnors, invandrares ochungas företagande. Därmed blir motionerna2002/03:Ub258 (fp), 2002/03:N208 (c), 2002/03:N263(fp), 2002/03:N306 (c), 2002/03:N395 (kd), och2002/03:A366 (c) i huvudsak tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks. Övriga här behandlademotionsyrkanden avstyrks.5. Forskning och kompetensutveckling (punkt 5)av (), (), MariaLarsson (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2002/03:N347 yrkande 7 ochavslår motionerna 2002/03:N369 och 2002/03:N396yrkandena 20, 22 och 23.StällningstagandeTeknikbrostiftelserna har skapat ett system somårligen främjar tillkomsten av nya företag ur detakademiska systemet. Stiftelserna ägnar sig också åtatt förmedla akademisk kompetens till små ochmedelstora företag. I förhållande till en mycketringa investering får tillväxten i såväl ekonomiskatermer som sysselsättningstermer anses varaomfattande.Vi anser att den regionala näringspolitikenbehöver en bättre koppling till universitet,högskolor och forskning. De positiva erfarenheternafrån teknikbrostiftelsernas arbete borde, enligt våruppfattning, utvecklas till en nationell politik.Teknikbrostiftelserna och har föreslagitatt regeringen skall tillämpa en samhällsekonomiskdefiniering av stiftelsernas tilldelade medel. Meden sådan tillämpning skulle det finnas drygt enmiljard kronor till praktisk tillväxtpolitik. Vianser att som sin mening skall geregeringen till känna att det förslaget skallgenomföras. Genom detta tillgodoses det aktuellayrkandet i motion 2002/03:N347 (kd), som därmedtillstyrks. Övriga motioner som behandlas underavsnittet Forskning och kompetensutvecklingavstyrks.6. Forskning och kompetensutveckling (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motion 2002/03:N396 yrkandena 20,22 och 23 och avslår motionerna 2002/03:N347 yrkande7 och 2002/03:N369.StällningstagandeEnligt min uppfattning bör vad som anförs i motion2002/03:N396 (mp) om industriforskningsinstitutensinriktning och lokalisering ligga till grund för etttillkännagivande från . Jag anser attindustriforskningsinstituten spelar en viktig rollsom stöd för företagens kunskapsutveckling. DerasFoU-arbete är ett komplement till universitet ochhögskolor och företagen. är den totalaresurs som de utgör liten ijämförelse med motsvarande sektor i andra . Den pågående omstruktureringen ochkonkurrenskraftigare enheter får, enligt minuppfattning, inte resultera i att institutensverksamhet koncentreras till storstäderna.Industriforskningsinstituten kan med fördellokaliseras i anslutning till kluster medspjutspetsteknik.När det gäller industriforskningsinstitutensinriktning anser jag, med instämmande i vad somanförs i motion 2002/03:N396 (mp), att en större delav forskningsinsatserna bör inriktas mot områden sombaseras på svenska råvaror. På så sätt kananvändningen av ny teknik och nya tillämpningar inomdessa sektorer stödjas. Jag vill även understrykavikten av att småföretagens intressen inte kommertill korta i samband med den omstrukturering somskall genomföras av industriforskningsinstituten.Med det anförda tillstyrker jag motion 2002/03:N396(mp) i berörda delar.Som har redovisats skallteknikbrostiftelserna avvecklas . Regeringenhar tidigare aviserat att den före dettadatum skall ha utvärderat stiftelsernas verksamhetoch tagit ställning till hur den därefter skallutformas. Utskottet godtog denna ordning och jagfinner ingen anledning till att utskottet genom ettsärskilt tillkännagivande nu tar ställning för ettannat tillvägagångssätt. Motion 2002/03:N347 (kd)avstyrks i berörd del.Avslutningsvis konstaterar jag att harbeslutat att införa ett system för individuelltkompetenssparande. Då detta system även omfattarensamföretagare finner jag ingen anledning attförorda någon särlösning för denna kategoriföretagare i linje med vad som begärs i motion2002/03:N369 (s). Även den motionen avstyrkssåledes.7. Auktorisation och certifiering (punkt 6)av (), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2002/03:N396 yrkande 35och avslår motionerna 2002/03:N220, 2002/03:N284,2002/03:N383 yrkandena 1-3.StällningstagandeFrågor om särskilda utbildningar för blivandeföretagare som leder fram till någon form avkompetensbevis har varit föremål för utskottetsställningstagande vid ett flertal tillfällen.Utskottet har då betonat betydelsen av den friaetableringsrätten som en grundläggande princip vidföretagsetablering samt framfört tvivel på att enmodell med företagskörkort eller motsvarandeverkligen kan motverka den typ av problem sombeskrivs i motionerna. Utskottet har i ställetförordat en effektiv tillsyn och information som deviktigaste instrumenten för det ändamålet.När nu dessa frågor på nytt tas upp i ett antalmotioner finner vi inte några nya motiv somföranleder ett annat ställningstagande än tidigare.Vi menar därför att det får förutsättas attnyföretagare besitter den grundläggande kännedom omcentrala regler för företagande som kan anseserforderlig. Om företagaren själv finner att detfinns brister i dessa kunskaper skall det vara lättatt inhämta nödvändig information. I det avseendetfyller den informationstjänst som Nutektillhandahåller med inriktning mot nyföretagare() en viktig funktion. Även bistårmed rådgivning till nyföretagare. I de fall ettföretag uppsåtligen eller på grund av bristandekunskaper hos företagaren drivs utanför lagarnasråmärken är det i första hand olika kontroll- ochtillsynsmyndigheter som skall svara för att dettauppmärksammas och beivras. Med det anförda avstyrksaktuella yrkanden i motionerna 2002/03: N220 (s),2002/03:N284 (s) och 2002/03:N383 (s).Vi anser i likhet med vad som anförs i motion2002/03:N396 (mp) att de mindre företagensmiljöarbete bör stimuleras ytterligare. Rådgivningoch information är i det avseendet viktigainstrument. menar vi att de ekonomiskaförutsättningarna för mindre företag att investeraresurser i miljöledningssystem i syfte att uppnåeftersträvansvärda miljöcertifieringskrav ärbegränsade. De mindre företagens attityder tillmiljöarbete blir alltmer positiva, men högaambitioner på området begränsas inte sällan av attde kostnader som miljöanpassningen innebär på kortsikt uppfattas som alltför höga. Risken är stor attde mindre företagens miljöengagemang kvävs i sinlinda, vilket vore beklagligt inte minst i ljuset avSveriges ambitioner att vara ett föregångsland påmiljöområdet. Mot bakgrund av detta och attmiljöledningssystem anses vara det viktigasteinstrumentet för de mindre företagens miljöarbeteanser vi att det är motiverat att regeringen närmareöverväger hur ett system med bidrag tillmiljöcertifiering i småföretag kan utformas. Därmedtillgodoses motion 2002/03:N396 (mp) i berörd deloch tillstyrks i motsvarande del.8. Social ekonomi (punkt 7, motiveringen)av (), (), UllaLöfgren (m), () och NyamkoSabuni (fp).StällningstagandeVi anser att det är positivt med det engagemangunderifrån som kännetecknar den sociala ekonomin.Utskottet har också framhållitsin positiva inställning till de verksamheter somomfattas av begreppet social ekonomi. Denallmännytta eller samhällsnytta som fungerar somdrivkraft för aktörerna inom den sociala ekonominstimulerar ett fördjupat engagemang i frågor som rörmedborgarnas vardag.Vi finner dock inga hållbara motiv till attverksamheter inom den sociala ekonomin skallsärbehandlas i förhållande till annat företagande.Det är enligt vår mening likvärdiga villkor somskall gälla för allt företagande, och detta böruppnås genom en generellt verkande näringspolitik.Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.9. Social ekonomi (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 9. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Kr371 yrkande7, 2002/03:N306 yrkande 32 och 2002/03:A239 yrkande35 och avslår motionerna 2002/03:N375, 2002/03:N387och 2002/03:N396 yrkande 19.StällningstagandeVerksamheter som bedrivs inom ramen för det sombetecknas social ekonomi har fått en allt störrebetydelse . Det gäller bl.a. somgrund för ett brett underifrån baseratsamhällsengagemang som genererar såväl samhällsnyttasom olika värden för enskilda individer. I densociala ekonomin tillåts medborgarna själva att taansvar på ett sådant sätt att den lokala demokratinförstärks, vilket är positivt. Mot bakgrund av dettaär det högst besvärande att de av regeringenföreslagna inskränkningarna av det kommunalasjälvstyret har tillåtits hämma den socialaekonomins utveckling.Vi anser att likvärdiga allmänna villkor är en avde viktigaste förutsättningarna för företagandet iSverige. Ett steg på vägen mot detta är att göra detmöjligt för aktörer inom den sociala ekonomin attverka inom områden där den offentliga sektorndominerar så som exempelvis inom vård, skola ochomsorg. Om den sociala ekonomin kan appliceras påmindre enheter, skulle detta även kunna förhindraatt vissa verksamheter avvecklas. Vidare böroffentliga aktörer ges möjlighet att i störreutsträckning än kunna dela upp störreupphandlingar i mindre delar. Inom den socialaekonomin är många aktörer små och har därför endastbegränsade möjligheter att delta i upphandlingar avstörre volym.Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i syfteatt underlätta för bl.a. kooperativt företagande.Insynen i hur detta arbete bedrivs är emellertidbegränsat. Vi anser därför att det är motiverat attden särskilda arbetsgrupp för den ideella sektornsom har bildats inom redogör fördet pågående arbetet. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Kr371 (kd),2002/03:N306 (c) och 2002/03:A239 (c) i berördadelar. Övriga här aktuella motioner avstyrks iberörda delar.10.