bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Som svenska utgångspunkterangavs att verkar för ettregelverk som främjar utvecklandet aven öppenhetskultur inominstitutionerna där tjänstemän ser detsom en naturlig uppgift att svara påfrågor från allmänheten och medier,att stärkt yttrandefrihet för EU-tjänstemän bör fördragsfästas samt attreglerna om handlingsoffentlighetmåste utsträckas till andra EU-institutioner och organ.Den nämnda skrivelsen behandlades avett sammansatt konstitutions- ochutrikesutskott i betänkande2001/02:KUU2.Öppenhetsfrågor har också behandlatsi sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande2002/03:KUU1 Europeiska unionensframtidsfrågor - ett konstitutionelltfördrag för EU, där utskottet i sinaöverväganden i avsnittet omgrundläggande värderingar ochmålformuleringar uttalar följande.Utskottet noterar att frågorna omEU:s värderingar och mål blivitföremål för en stor mängdändringsförslag från de svenskaledamöterna, liksom från ledamöterfrån andra länder. Sådanaändringsförslag som syftar till attbetona öppenhet, jämställdhet ochfrihandel får anses naturliga frånsvenska utgångspunkter. Med detta sagtkan det dock även konstateras att deursprungliga förslagen från konventetspresidium är en god grund för defortsatta diskussionerna. Deförhandlingar inom konventet somkommer att följa kan från svensk sidamed fördel inriktas på ett fortsattarbete för att betona de nämndafrågorna.I sammanhanget vill utskottetsärskilt peka på behovet av ett aktivtsvenskt agerande för öppenhet. DagensEU-fördrag, artikel 1, talar omskapandet av "en allt fastaresammanslutning mellan de europeiskafolken, där besluten skall fattas såöppet och så nära medborgarna sommöjligt". I texten nämns alltsåöppenhetsprincipen redan i artikel 1,således mycket högt prioriterad, ochjämställd med subsidiaritetsprincipen.Det förslag som föreligger ikonventet har däremot helt förbisettöppenhetsprincipen i de 16 inledandeartiklarna, medan subsidiaritetennämns i artiklarna 8.1, 8.3 och 9.2.En befarad negativ effekt av detta äratt det kan tolkas som om öppenhetentar ett steg tillbaka i förhållandetill gällande regler.I avsnittet om principer ochbefogenheter uttalar sammansattakonstitutions- och utrikesutskottetföljande om öppenheten.Utskottet vill även här uppmärksammaöppenheten. För det fall konventetsförhandlingar visar att det inte finnsacceptans för att skriva in öppenhetsom en grundläggande värdering -vilket utskottet förordar somförstahandslösning - kan ettalternativ vara att formulera dettasom en grundläggande princip,jämställd med de övriga som nämns iutkastet till konstitutionelltfördrag, artikel 8.Utskottet vill, liksom tidigare,hänvisa till den svenska enigheten ochuppslutningen bakomoffentlighetsprincipen i dess svenskautformning. Den förordning omhandlingsoffentligheten inom EU somantogs under det svenskaordförandeskapet och de följdändringarsom institutionerna beslutat utgörenligt utskottets mening en god grundför fortsatt arbete att vidgaöppenheten inom unionen.Regeringen framhåller i sin skrivelseatt ett flertal EU-organ har antagiteller kommer att anta reglerom allmänhetens tillgång till derashandlingar och att stöder ettförslag från kommissionen som innebäratt de befintliga decentraliseradegemenskapsorganen skall följabestämmelserna i förordningen.Utskottet utgår från att regeringenäven fortsättningsvis kommer att verkaför förbättrad insyn och öppenhetsåväl i EU:s centrala institutionersom i de decentraliseradegemenskapsorganen samt i övriga organ.Med hänsyn till den centrala roll somoffentlighetsprincipen har anserutskottet att bör få ennoggrann redovisning avöppenhetssituationen och hur denutvecklas i både de centralainstitutionerna och andra EU-organ.Redovisningen bör omfatta avvikelsernai de olika organens regelverk från vadsom gäller i de centralainstitutionerna enligt förordningen,vilka förändringar som regeringenbedömer behövas för att förbättraöppenhetssituationen samt vadregeringen gör för att en sådanförbättring skall nås. Redovisningenbör, som anförs i motion U5 yrkande 2,lämnas i kommande skrivelser.Med det anförda anser utskottet attnågot tillkännagivande inte behövs medanledning av motionerna U5 (fp)yrkande 1 och U326 (c) yrkande 21.EU-nämnden menar i sitt yttrande2002/03:EUN1y beträffandeöppenhetsartikeln i ministerrådetsarbetsordning att denna bör utvidgas tillatt i princip omfatta inte bara rådetslagstiftande arbete utan också rådetsverksamhet i övrigt.Utrikesutskottet delarkonstitutionsutskottets och EU-nämndensynpunkter. Vidare menar utrikesutskottetatt det ej finns skäl för någotriksdagens tillkännagivande med anledningav 2002/03:U5 (fp) yrkande 1 och2002/03:U326 (c) yrkande 21 varförutskottet avstyrker dessa. Med anledningav motion 2002/03:U5 (fp) yrkande 2tillstyrker utskottet att rikdagen gerregeringen till känna vad i motionenanförs om mer utförlig redovisning ikommande års skrivelser, såvitt gällerbrister i offentlighetsregler vid EU:sinstitutioner och organ.3.6.2 FolkomröstningI den enskilda motionen 2002/03:U324 (mp)yrkande 21 begärs ett tillkännagivande omen folkomröstning om fortsattamedlemskap i . Svenska folket börenligt motionärerna få en chans att sägaifrån om man gillar den inriktning som EUhar intagit eller om man hellre vill sökaandra samarbetsformer.I sin behandling av detta motionsyrkandeanför i sittyttrande 2002/03:KU5y följande:Ett sammansatt konstitutions- ochutrikesutskott behandlade en motion omfolkomröstning vid fördragsändringar isitt betänkande 2001/02:KUU2.Utskottet hänvisade till tidigareställningstaganden av konstitutions-och utrikesutskotten att denlämpligaste ordningen är att från falltill fall ta ställning till behovet avfolkomröstning.I betänkande 2001/02:UU10 hänvisadeutrikesutskottet till uppfattningensom uttalats av tidigare sammansattkonstitutions- och utrikesutskott attnågon avgörande förändring av EU-samarbetets karaktär inte ägt rumsedan blev medlem , ochutskottet såg inte något behov av enfolkomröstning om skallfortsätta att vara medlem av EU ellerinte.I likhet med vad som uttalatstidigare anser utskottet att de reglersom kan föranleda folkomröstning vidfördragsändringar är tillfyllest ochatt ställning bör tas från fall tillfall i fråga om behovet avfolkomröstning. Utskottet ser intenågot behov av att hålla enfolkomröstning om fortsatt medlemskap.Motion 2002/03:U324 yrkande 21 avstyrks.Utrikesutskottet delarkonstitutionsutskottets uppfattning ochavstyrker motion 2002/03:U324 (mp)yrkande 21.3.6.3 Skrivelsens inriktning ochomfattningEU-nämnden anför följande i sitt yttrande2002/03:EUN1y till utrikesutskottet:EU-nämnden kan konstatera attskrivelsens utformning och innehållutvecklats och att den utgör en mycketvärdefull översikt över verksamheten iEU. Den utgör också en bekräftelse påatt regeringen har fullgjort sininformations- och samrådsskyldighetvisavi . Alla viktigasakfrågor som tas upp i skrivelsen harbehandlats av EU-nämnden.- - -konstaterade i sittyttrande över skrivelsen omverksamheten att regeringen,efter önskemål från bl.a. ,i den skrivelsen redovisade hurSverige har röstat i rådet närrättsakter antagits. I den nu aktuellaskrivelsen redovisas på olika ställeni texten, i anslutning tillredogörelser för vissa sakfrågor, attSverige har röstat emot ett besluteller avstått från att rösta. Det voredock, enligt nämndens mening,värdefullt om detta också redovisadessamlat i skrivelsen så att riksdagenkan få en komplett och översiktligbild av hur regeringen har agerat i EUi detta avseende.Vidare har i fleratidigare yttranden framhållit att detvore värdefullt om skrivelsenredovisade sådana tillkännagivandenfrån under det aktuellaverksamhetsåret som har samband med defrågor som behandlas i skrivelsen, ochatt regeringen därvid anger hurregeringen agerat eller avser attagera i anledning av sådanatillkännagivanden. Ett sådanttillkännagivande på det socialaområdet redovisas (s. 182) men andraaktuella tillkännagivanden nämns intei skrivelsen. Det gäller t.ex.utvärdering av rambeslut (s. 143, sebet. 2001/02:JuU29), offentligupphandling och miljöhänsyn (s. 193,se bet. 2001/02:FiU12),pensionsöverföringar till Europeiskagemenskaperna (s. 307, se bet.2001/02:SfU9) och stödområdesindelningi (s. 225, se bet.2001/02:MjU15).EU-nämnden har också tidigareframhållit att det i skrivelsen börredovisas i vilka fall som regeringenhar mottagit yttrande från fackutskotttill och hur regeringenagerat eller avser att agera ianledning av ett sådant yttrande.Under år 2002 erhöll ettsådant yttrande från trafikutskottet(2001/02:TU2y) angående kommissionensvitbok fram till 2010:Vägval . EU-nämndenbeslöt att överlämnayttrandet till regeringen. Detta finnsinte redovisat i skrivelsen.I yttrandet efterlyser EU-nämndenytterligare information omvverträdelseärenden. anförföljande:I skrivelsen redovisas också s.k.överträdelseärenden och mål av svensktintresse vid och . Avintresse vore här att som enjämförelse få information om antaletöverträdelseärenden och fällande domarbeträffande övriga medlemsländer.Skatteutskottet kommenterar regeringensskrivelse i sitt yttrande 2002/03:SkU2y och framhåller att den är viktigför utskottets arbete med EU-frågorna,och utskottet menar att informationen iårets skrivelse i huvudsak är bra. Desvenska ståndpunkterna ochprioriteringarna beträffande skatte- ochtullfrågorna är i många fall kända förutskottet, men det vore ändå värdefulltmed en mer konsekvent redovisning i detavseendet, menar skatteutskottet.Även trafikutskottet behandlar dessafrågor i sitt yttrande 2002/03:TU5y ochanför att skrivelsen alltmer finner sinform och får ökad användbarhet somunderlag för bedömning av EU-arbetet. Emellertid vill utskottet lyftafram några frågor som man menar böruppmärksammas inom ramen för detfortsatta utvecklingsarbetet medskrivelsen i syfte att skapa en mertillgänglig och användbar redovisning.Trafikutskottet anför vidare:En viktig utgångspunkt är attskrivelsen riktas till . Påett enhetligt och strukturerat sättborde då samarbetet mellan regeringenoch beskrivas, inte bara ide mer allmänna termer som görs iinledningen till själva skrivelsenutan mer konkret i fråga om deenskilda rådskonstellationerna ochärendena. I del 6,Konkurrenskraftsfrågor, finns eninledande redovisning av kontakternamed och näringsutskottet(skr. s. 188). Någon motsvaranderedogörelse finns inte i del 7,Transport, telekommunikation ochenergi. Rent allmänt skulle skrivelsentjäna på att hållas i en mer enhetligstruktur, så att alla de aspekter sombör redovisas för återkommerunder alla rubriker. Fakta-PM med dennumera väl struktureradeuppställningen kan, menartrafikutskottet, tjäna som en förebildi detta avseende.Vidare efterlyser trafikutskottetunder varje ämnesrubrik en inledande,mycket kortfattadbakgrundsbeskrivning. I vissa fallsynes framställningen i alltför höggrad ha förutsatt att läsaren redan ärväl förtrogen med ämnet och helaprocessen. Det är alltså önskvärt medett arbetssätt som tar sikte påmålgruppen och dess förutsättningar. Ibakgrundsbeskrivningen bör ingå enbeskrivning av det gällande svenskasystemet och hur detta kan komma attpåverkas vid ett beslut på EU-nivå.Visserligen har oftast en sådanbeskrivning lämnats i t.ex. fakta-PMoch ministerrådspromemorior, men detär angeläget att årsboken kan läsassom ett självständigt aktstycke.Den språkliga dräkten är något ojämn.I vissa fall framstår texten som enobearbetad översättning från ett annatspråk, exempelvis engelska. Det görtexten otymplig - ibland inte heltbegriplig - och minskar användbarhetenför läsaren.För viktigare frågor bör också lämnasen redovisning av den svenskaståndpunkten - dvs. den som harintagits av regeringen i samråd medriksdagen (jfr s. 223 i skrivelsen).Likaså bör nämnas i vilkenutsträckning som hävdandet av densvenska ståndpunkten har lyckats.Enligt trafikutskottets mening är enomsorgsfull resultatredovisning enoundgänglig del i arbete,även när det gäller EU-relateradefrågor. Skrivelsen bör alltså inteenbart ses som en historisk återblick,utan den bör framför allt utgöra engrund för fortsatta överväganden isamarbetet mellan ochregeringen.Trafikutskottet avslutar denna del avyttrandet med att framhålla att det underrespektive avsnitt i övrigt i yttrandetger exempel på den additionellainformation som är önskvärd vid denfortsatta utformningen av årsboken. Dendel som avses har redovisats tidigare iföreliggande betänkande under avsnittetTransport- och kommunikationsfrågor.Yttrandet återges även i sin helhet ibilaga till föreliggande betänkande.Utrikesutskottet noterar de uttalandensom , skatteutskottet ochtrafikutskottet gör angående skrivelsensinriktning och omfattning.Utrikesutskottet kan instämma i vissa avde påpekanden som görs, t.ex. att enuppföljande redovisning av riksdagenstillkännagivanden vad gäller EU-frågorskulle ge skrivelsen ett mervärde samtatt regeringens agerande i vissa fallkunde beskrivas mer utförligt. Samtidigtvill dock utskottet betona att skrivelsenhar ett gediget omfång, täcker mångafrågor och ger en god bild av EU-samarbetet. Utökade krav på redovisning iskrivelsen måste enligt utrikesutskottetsmening vägas mot önskemålet attskrivelsen inte blir alltför omfattandeoch att den måste kunna framställas meden rimlig arbetsinsats.3.6.4 EU-arbetet i riksdagenI partimotion 2002/03:U326 (c) yrkande 24begärs ett tillkännagivande om en tidigförankringsprocess av EU-frågor iriksdagsarbetet. Motionärerna hänvisartill gällande bestämmelser om regeringensinformationsskyldighet gentemot riksdagenoch anför att det inför nästaregeringskonferens är av yttersta viktatt medborgarna är en del av denpolitiska processen. måsteenligt motionärerna få ta del av frågor iett tidigare skede än vad som sketthittills, och regeringen bör ifortsättningen lägga ökad vikt vid dentidiga förankringsprocessen, inklusivediskussioner med utskott om vitböcker,samråd med omregeringstjänstemäns arbete i gemensammaarbetsgrupper, m.m.Konstitutionsutskottet behandlar dettayrkande i sitt yttrande 2002/03:KU5y tillutrikesutskottet och anför följande:Utskottet delar motionärernasuppfattning om betydelsen av attärenden som är aktuella inom EU ges entidig förankring i riksdagen.Utskottet hänvisar till de riktlinjersom antog under våren 2001och som i delar som rör att tidigtinvolvera har redovisatsovan. I dessa riktlinjer läggs storvikt både vid regeringens ansvar atthålla informerad och vidutskottens eget ansvar att följaviktiga frågor under berednings- ochbeslutsprocessen och att låta EU-frågorna ingå som en integrerad del avsin ärendehantering.Utskottet vill särskilt understrykaregeringens ansvar för informationtill på ett tidigt stadiumom förslag och åtgärder som beredseller förbereds inom EU:sinstitutioner samt även om egnaplanerade åtgärder ochförhållningssätt. Att tala om EU-frågor som en särskild kategori avfrågor ter sig alltmer oegentligt medtanke på att beslut och åtgärder "inomEU" har sina verkningar imedlemsstaterna - således i Sverige.Behovet av tidig förankring synliggörsdärmed alltmer.Utskottet vill också hänvisa till attfrågan om de nationella parlamentensställning är en av de centralafrågorna inför nästaregeringskonferens och inom EU:sframtidskonvent, som förberederkonferensen.I årets granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning behandlar utskottetregeringens och statsråds skyldighetatt informera och samråda medriksdagen inför åtgärder inom EU-samarbetet av mer informellt slag.Utskottet återkommer således tillinformations- och samrådsfrågan i sittbetänkande 2002/03:KU30.Med det anförda avstyrker utskottetmotion /03:U326 yrkande 24.Utrikesutskottet delarkonstitutionsutskottets överväganden ochkonstaterar att har tillfälleatt återkomma till dessa frågor ävenframdeles. Utskottet ser inte behov avnågot nytt ställningstagande i frågan viddetta tillfälle och avstyrker motion2002/03:U326 (c) yrkande 24.EU-nämnden tar i sitt yttrande2002/03:EUN1y upp frågor kringministerrådets arbetsformer och hurnämndens verksamhet påverkas av dessa.I yttrandet anför följande:När det gäller rådets arbetsformeranges i skrivelsen att i antog en radförbättringar av rådets arbetsformeroch beslutade bl.a. om en minskning avantalet rådskonstellationer frånsexton till nio och en nyarbetsordning som fastslår bl.a. ettökat samarbete mellan ordförandeskap,ett årligt operativt arbetsprogramrespektive ett treårigt strategisktarbetsprogram för rådet och en nyartikel i rådets arbetsordning omöppenhet i rådets lagstiftande arbete.EU-nämnden välkomnar det ökadesamarbetet mellan ordförandeskapenliksom att operativa och strategiskaarbetsprogram införs. Sådanaarbetsprogram underlättar också förnationella parlament att följa och fåinflytande i EU-arbetet. Det är enligtnämndens mening angeläget attregeringen för redovisar ochsamråder om utformningen av sådanaprogram.Införandet av de nyarådskonstellationerna har möjligenförbättrat ministerrådets effektivitetmen snarare försvårat möjligheternaför att följa frågorna.Denna reform har medfört att ett stortantal frågor av skiftande slag somsorterar under ett antal olikadepartement och statsråd behandlas påett och samma rådsmöte. Nämnden villframhålla att det är angeläget att detstatsråd som svarar för aktuellasakfrågor också närvarar vid nämndenssammanträden.Nämnden kan dessutom konstatera attden aktuella rådsreformen inte medförtnågon förändring i övrigt avberedningen av rådets möten. Någralängre tidsfrister för beredningen avfrågorna har t.ex. inte införts.Rådsmöten kan inte förberedastidigare, eftersom dagordningar ochunderlagsmaterial inte finnstillgängliga och behandlingen iCoreper inte är avslutad. Detta hartill följd att en mycket ökande mängdärenden på flera politikområden skallläsas in och förberedas av nämndensledamöter som förut.Vidare vill påminna om vadnämnden tidigare (2001/02:EUN2y)framhållit om bestämmelsen iministerrådets arbetsordning om entidsfrist mellan Corepers möten ochministerrådets möten. EU-nämndenhänvisade till sina uttalanden i dennafråga i tidigare yttrande. I dettahade nämnden konstaterat att nämndenbehandlar ett stort antal rättsakterpå det internationella området liksomicke-bindande rättsakter av olika slagoch att det är angeläget atttidsfristen också omfattar sådanarättsakter.När det gäller ministerrådetsarbetssätt vill nämnden dessutomframhålla vikten av att också frågorsom befinner sig på ett förberedandestadium bereds av ordförandeskapet påett sådant sätt att skriftligtunderlag finns tillgängligt vidbehandlingen i delar EU-nämndenssynpunkter i dessa frågor.3.6.5 EU:s TV-direktiv(Skr. s. 298)I motion 2002/03:U323 (m) yrkande 7begärs ett tillkännagivande om att EU:sTV-direktiv bör avskaffas.Konstitutionsutskottet anför följande isitt yttrande med anledning avmotionsyrkandet:Konstitutionsutskottet behandlade ettlikalydande motionsyrkande avföreträdare för Moderatasamlingspartiet i sitt avgivnabetänkande 2002/03:KU25. Utskottetredogjorde i betänkandet ingående förTV-direktivets innehåll ochhanteringen kring det.Utskottet erinrade om att utskottetsåväl vid föregående som vidriksmötet avstyrktmotionsyrkanden om att regeringenskulle verka för ett avskaffande av TV-direktivet, eftersom utskottet intedelat motionärernas uppfattning att såskall ske. Utskottet framhöll attdirektivet tillkommit för att uppnåden grundläggande harmonisering somsåväl är nödvändig som tillräcklig föratt säkerställa den fria rörlighetenför TV-sändningar inom gemenskapen ochatt direktivet getts en sådanutformning att det stårmedlemsstaterna fritt att gentemot deprogramföretag som står under dessjurisdiktion tillämpa mer detaljeradeeller strängare regler för områden somomfattas av direktivet. Utskottetansåg alltjämt inte att TV-direktivetskall avvecklas och avstyrkte denföreliggande motionen. - Reservationavgavs av företrädarna för Moderatasamlingspartiet och Folkpartietliberalerna.Utskottet hänvisar till sittställningstagande i betänkande2002/03:KU25 och avstyrker motion 2002/03:U323yrkande 7.Utrikesutskottet har ingen annan meningoch avstyrker motion 2002/03:U323 (m)yrkande 7.Med vad utskottet anfört i dettabetänkande föreslår utskottet attriksdagen lägger regeringens skrivelse2002/03:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen tillhandlingarna.4 ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Turkiet och Köpenhamnskriterierna(punkt 2) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U227 yrkande 6.StällningstagandeInom EU finns starka politiska ochekonomiska intressen som går ut på attgöra goda affärer med , intressensom konkurrerar med kravet på att Turkietskall uppfylla Köpenhamnskriterierna.Samtidigt finns politiska krafter iTurkiet som menar att redanuppfyller högt ställda krav på mänskligarättigheter och rättssäkerhet. Till dessamåste en klar signal ges om attkosmetiska förändringar inte duger.Följaktligen måste EU med ökad kraftinskärpa kravet på hänsyn till mänskligarättigheter i och föruppfyllandet av Köpenhamnskriterierna somkompromisslösa villkor. I annat fallkommer EU:s proklamationer ochKöpenhamnskriterierna att eka som tommaord och EU:s trovärdighet som enorganisation vilken värnar om mänskligarättigheter att gå förlorad. Om någotsådant skulle inträffa kan det fåoöverskådliga konsekvenser när det överhuvud taget gäller respekten förmänskliga rättigheter inom EU.För att avvärja ett sådant scenarioanser vi att inom EU bör verkaför en konkret tidsplan när det gällerförverkligandet av Köpenhamnskriterierna,beträffande respekten för mänskligarättigheter.Mina förslag framförs med anledning avmotion 2002/03:U227 (v) yrkande 6.2.Bekämpning av internationellorganiserad brottslighet på (punkt 6) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U281 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeKristdemokraterna anser att respekten förlag och ordning är ett bärande element iett fungerande samhälle. Medborgarnamåste kunna lita på polisen. Korruption,gynnandet av den egna etniska gruppeneller släkten urholkar snabbtmedborgarnas tilltro till poliskåren ochrättsväsendet.Sverige och EU bör därför undersökamöjligheten till ett tidsbegränsatprojekt, ett till , som syftar tillatt ge redan utbildade och yrkesverksammapoliser nödvändigkompletteringsutbildning för att kunnaverka under de nya förutsättningar sområder efter det centralplanerade,kommunistiska sammanbrott.Vidare bör man finansiera och driva etttidsbegränsat projekt, tre till ,som syftar till att nyrekrytera ochutbilda nya poliser. Rekryteringen tillutbildningen bör tillgodose kraven pååldersspridning, rimlig fördelning mellankvinnor och män samt etnisk och religiöstillhörighet. Rekryteringen i respektiveland bör ske i nära samverkan med den EU-partner som givits utbildningsansvar.I utbildningen bör särskild tyngdpunktläggas vid respekten för de mänskligarättigheterna, likhet inför lagen samtbetydelsen av en rättvis ochkorruptionsfri handläggning av denenskildes ärende.Vid sidan av de åtgärder somföreslagits ovan borde utrönavilka möjligheter som finns för eninternationell konferens kringtransnationell brottslighet kopplad tillBalkan, till vilken företrädare förpolisväsende, åklagar- ochdomstolsväsende, underrättelse- ochsäkerhetsorganisationer, företrädare förden akademiska världen samt journalisterbjuds in.