bet · GQ01KU30 · 2003-05-22 00:00:00 — På ägaren falleransvaret att ange de övergripande förutsättningarnaför bolagets agerande.För det långsiktiga tekniska utvecklingsarbete,som är av avgörande betydelse för omställningen avenergisystemet, är kraftföretagens och industrinsaktiva medverkan nödvändig. bör vara enföregångare i detta avseende. Företaget bör aktivtverka för att den tekniska utvecklingen förs framåt.En sådan verksamhet ingår naturligt i enframgångsrik affärsstrategi.I långsiktiga utvecklings- ochinvesteringsplaner bör utvecklingen av ny ekologiskelproduktionsteknik och investeringar i el- ochvärmeproduktion från förnybara energislag varaframträdande. bör inom ramen för kravenpå affärsmässighet avsätta resurser för utvecklingenav ny elproduktionsteknik och därmed bidra till ensvensk elförsörjning som är ekologiskt ochekonomiskt uthållig. ges därigenom enstrategisk roll i omställningsarbetet. De resursersom genereras i blir av stor betydelseför energisystemets omställning.Vid behandlingen av ärendet anförde näringsutskottetbl.a. följande i sitt ställningstagande.Utskottet tillstyrker i propositionen föreslagnariktlinjer för verksamhet. Som därpåpekas är aktiva medverkan av avgörandebetydelse för omställningen av energisystemet.Bolaget, som svarar för avelproduktionen, bör därför ges en strategisk roll idetta omställningsarbete. I likhet med vad som sägsi propositionen anser utskottet att utvecklingen avny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar iel- och värmeproduktion från förnybara energislagbör vara framträdande i långsiktigautvecklings- och investeringsplaner. Företaget böraktivt verka för att den tekniska utvecklingen försframåt. En sådan verksamhet ingår naturligt, såsomockså konstateras i propositionen, i en framgångsrikaffärsstrategi.För ett företag som , som verkar på enkonkurrensutsatt marknad och som har i huvuduppgiftatt på ett effektivt sätt producera och leverera eltill sina kunder, är det emellertid viktigt att nunämnda insatser görs inom ramen för kraven påaffärsmässighet. Bolagets beslut om satsningar påutveckling av ny elproduktionsteknik ochinvesteringar i el- och värmeproduktion frånförnybara energislag bör därför baseras på attVattenfall kan uppfylla marknadsmässiga avkastnings-och utdelningskrav i sin verksamhet.Utredning från utredningstjänstRiksdagens utredningstjänst har i april 2002upprättat promemorian investeringar iförnybar energi (dnr 2002:809), bilaga A2.3.2, medanledning av fråga om regeringens och riksdagensstyrning av samt Vattenfallsinvesteringar i el och värmeproduktion frånförnybara energikällor.I promemorian redovisas bl.a. Vattenfallssatsningar som relaterar tillförnybar energi. har gjort satsningar sombestår av dels forskning- och utvecklingsinsatsermed syfte att förbättra och vidareutveckla teknik,dels investeringar som tar sin utgångspunkt isedvanliga prövningar av lönsamheten. Förinvesteringar styrs satsningarna av de kommersiellaförutsättningarna. I forskning och utveckling ingårinsatser inom vindkraft, bioenergi, solenergi,integration av förnybarhet i kraftsystemet,decentraliserade energilösningar m.m. Vattenfallsforskning och utveckling ska stödja företagetsaffärsidé och miljöpolicy genom att medverka tilleffektivisering och förnyelse av produktion ochdistribution av el och värme. befintligasystem för energiförsörjning utvecklas ochförbättras kontinuerligt vad gäller miljö, säkerhet,prestanda och kostnader. Forskning och utvecklingsker inom såväl vattenkraft, kärnkraft, värmekraftoch elnät som övriga energilösningar.I promemorian anförs att under perioden1997 - 2001 gjort satsningar på förnybaraenergilösningar inom företagets nordiska verksamhetför ca . Av dessa står forskningoch utveckling för ca . I deförvärv som genomförts i och ingårockså verksamhet som baseras på förnybar energi.Utvecklingssatsningar där genomförs i separataprogram.Enligt promemorian satsade totalt ihela koncernen på forskning ochproduktutveckling . (Kostnaderna utgjorde0,av omsättningen.) Huvuddelen avinsatserna sker i egna forsknings- ochutvecklingsanläggningar eller i kundernasanläggningar. Företaget samarbetar också med andraföretag, organisationer och myndigheter och deltar iflera av EU:s energiforskningsprogram.Promemorior från NäringsdepartementetGenom en skrivelse till harkonstitutionsutskottet begärt en redogörelse ochvissa kommentarer. har som svaröversänt en inom den 11december 2002 upprättad promemoria, bilaga A2.3.3. Ipromemorian anförs bl.a. följande.Regeringens främsta verktyg för att tillse att ettstatligt bolag agerar inom ramen för de riktlinjersom beslutat om är styrelsen. AvseendeVattenfall har regeringen tillsatt en styrelse meden bred kompetens, både från näringslivet och denpolitiska världen, för att svara för förvaltningenav bolagets angelägenheter. Dessutom har regeringentillsett att har direktrepresentation för att aktivt kunna följa ochförvalta bolaget. Därmed har regeringen vidtagit deåtgärder som krävs för att tillse att Vattenfallföljer beslut. har ocksåföljt riktlinjer. I propositionen angestydligt att på ett effektivt sätt skallproducera och leverera el till sina kunder, och attdetta skall ske på ett affärsmässigt sätt. Dettagäller även investeringar i förnyelsebar energi ochFoU. har investerat för att förblikonkurrenskraftigt, svenskbaserat företag iframtiden. Bolaget har också investerat i FoU och iproduktion från förnyelsebara energikällor, så långsom det är möjligt på affärsmässig grund.Vattenfalls investeringar i förnybar energi uppgårtill från 1997.Vattenfall satsar på FoU inom bl.a. vindkraftverk,bioenergi, decentraliserad el- och värmeproduktionoch solenergi.Under 2001 steg priserna på den nordiskaelmarknaden, vilket fick stor uppmärksamhet.Regeringen tillkallade en utredaremed uppdrag att skyndsamt analysera prissättningenpå elmarknaden och identifiera om det finns behov avkompletterande åtgärder för att en väl fungerandekonkurrens med lika villkor för marknadens aktörerskall kunna upprätthållas. Utredningen lämnade sittslutbetänkande Konkurrensen på elmarknaden (SOU2002:7) . Utifrånrapporten presenterade regeringen sin bedömning avkonkurrensläget i den energipolitiska propositionenSamverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143). Slutsatsenvar att konkurrensen och prisbilden i huvudsakfungerar förhållandevis väl, men attkoncentrationstendenser på marknaden ställer krav påaktivare uppföljning och vissa kompletterandeåtgärder. I propositionen presenteras ett antal nyauppgifter som kommer att aktualiseras förEnergimyndigheten med anledning av riksdagensbeslut. Bl.a. aviserades ett ökat och tydligt ansvarför frågor rörande den avreglerade elmarknaden.Riksdagen fattade ett nyttenergipolitiskt beslut som bygger på propositionen.Genom regleringsbrev gavsEnergimyndigheten vissa uppgifter som berörelhandeln. Myndigheten skall följa och analyserautvecklingen på elmarknaden, särskilt vad gällerkapacitetsutvecklingen och strukturförändringar inomelproduktion, elhandel och nätverksamhet samtprisutvecklingen på el och nättjänster. Regeringengav Statskontoret i uppdrag attse över verksamhet ochresursbehov. tillsynsuppgifter påenergimarknaderna skall därvid särskilt ställas ifokus. Översynen skall redovisas senast den 31oktober 2003.Sedan utskottet beslutat att genom ytterligare enskrivelse till begära svar på ettantal kompletterande frågor i ärendet harRegeringskansliet som svar översänt en inomNäringsdepartementet upprättadpromemoria, bilaga A2.3.4. Av promemorian framgårbl.a. följande.Enligt den arbetsordning för styrelsens arbete somVattenfall AB har antagit, och som följer denrekommendation som harutformat, skall styrelsen genom styrelseordförandesamordna sin syn med företrädare för ägaren i frågorav "avgörande betydelse". Dit hör "främststrategiska förändringar i företagets verksamhet ochstörre förvärv, fusioner . (och) beslut som innebäratt bolagets riskprofil eller balansräkningförändras på ett avsevärt sätt". Vattenfallsstrategi att vara aktiv internationellt genom bl.a.förvärv har kommunicerats i bolagetsårsredovisningar sedan åtminstone 1996. Vidare harregeringen i sin årliga skrivelse till riksdagenredogjort för bolagets affärsidé, strategi,avkastningskrav och utdelningspolicy. Regeringen hardärvid särskilt redovisat vision att blien ledande aktör på den europeiska energimarknaden iden årliga skrivelsen till . Dennaredovisning har skett sedan åtminstone 1996.Riksdagsledamöterna har också sedan bolagiseringeninbjudits till och har rättatt där ställa frågor direkt till företagsledningen.När det gäller investeringarna i följdeordförande och VD gällande arbetsordning förstyrelsen och informerade ägaren. Ägarenkonstaterade då att verksamhet ochinvesteringarna låg i linje med den av riksdagenbeslutade verksamhetsinriktningen. Investeringarnaföljde också den strategi som har redovisats öppettill och allmänheten sedan åtminstone1996.Regeringen har inte uttryckt något specifikt förVattenfall utöver vad som är beslutat av riksdagensi energibeslutet. Ägaren har uttryckt attstyrelserna i statliga företag aktivt bör följaföretagens insatser i frågor som rör ekonomisk,ekologisk och socialt hållbar utveckling. Det ärstyrelsens ansvar att se till att miljöfrågorprioriteras. behandlar miljöfrågoraffärsmässigt i enlighet med vad beslutat.Vattenfalls investeringar i utlandet är precisavslutade och ingen tillväxtinvestering görs på såkort sikt. Ägaren har satt ett avkastningskrav på av synligt eget kapital och att det skall uppnåsunder finansiell stabilitet genom att vidmakthållaen hög kreditvärdighet. I de affärsplaner som gällerkommer målet att uppnås under 2005.Regeringen har inte lämnat några särskildainstruktioner i fråga om kravet att med särskilduppmärksamhet följa upp ny el-teknik. Däremot harNäringsdepartementet genom sin modell för aktivtägande kunnat kontrollera att styrelsen och bolagetsledning följer det som beslutat omavseende ny el-teknik.Utfrågning med statssekreteraren har hållit offentlig utfrågning medstatssekreterare ,, bilaga B2. utfrågningen anfört bl.a.Vattenfall opererar som en av flera aktörer på enavreglerad och konkurrensutsatt marknad. Det finnstvå utgångspunkter som varit väldigt viktiga, ochsom också har stöd i riksdagsbeslutet, förVattenfalls agerande på den här marknaden och det äraffärsmässighet och konkurrensneutralitet. OmVattenfall åtar sig eller får uppgifter somförsvagar lönsamheten i bolaget så kommer man ocksåatt bryta mot det affärsmässighetskrav som finns påbolaget. Om bolaget får särskilt stöd, t.ex. genomett minskat avkastningskrav, kommer man i konfliktmed konkurrensneutralitetsbegreppet och sannoliktkommer det också att bedömas som ett otillåtetstatsstöd. Ekonomisk styrka för är enförutsättning för att bolaget på ett aktivt sättskall kunna delta i omställningen av energisystemet.Regeringen följer bolaget med utgångspunkt istyrelserepresentation. Regeringen har en löpandedialog med bolaget framförallt med styrelsensordförande. Styrelsen är strategiskt det viktigastestyrinstrumentet. Styrelsen i sin helhet speglarägarens styrning över bolaget. Styrelseledamöternaskall följa de beslut som har tagit i dethär avseendet. Det är de direktiv som man har frånägarens sida. Det är utgångspunkten och på dettasätt baserar de sin strategi och sin affärsplan.Varje enskilt investeringsbeslut prövas inte avägaren utan det är inriktningen av verksamheten somprövas av ägaren. Självklart har också Vattenfallsengagemang i också diskuterats mellanägaren och den dåvarande ledningen. Investeringarnai har byggt på förutsättningen att Vattenfallskall skapas som ett väldigt konkurrenskraftigtenergibolag i den europeiska miljön.Målet om affärsmässighet är väldigt tydligtuttalat av , och det är en förutsättningför den här verksamheten. När det gäller de andradelarna som är uttalade av ärförutsättningen att också de sker inom ramen föraffärsmässighet. Huvuduppgiften är att Vattenfalluppfyller marknadsmässiga avkastnings- ochutdelningskrav i sin affärsverksamhet. Det finnsockså ett antal andra uppdrag på Vattenfall.Vattenfall uppfyller såväl affärsmässighetskravetsom kravet att vara en aktiv part i diskussionen omförnybar energi och satsar uppenbart en hel delresurser på det arbetet. Att affärsmässigheten ärhögre prioriterad än investeringar i förnybaraenergislag är väl vad uttalat. Denmiljöpolicy som bolaget håller sig med kanske är denfrämsta som är representerad på den europeiskahorisonten på det här området. harVattenfall satsat påforsknings- och utvecklingsområdet inom ramen förförnybar energi.Utskottets ställningstagandeUtskottets granskning gäller i detta fall frågan omregeringen handlat på ett sätt som är förenligt medvad beslutat. Det blir därvid i förstahand fråga om det som beslut innebär ifråga om omställningen av det svenskaenergisystemet. Granskningen har också avseende påregeringens agerande för att motverka koncentrationpå den svenska energimarknaden.För att kunna genomföra granskningen har utskottetriktat uppmärksamheten mot det sätt på vilketregeringen utövat statens roll som ägare avVattenfall. Huruvida regeringens styrning avföretaget varit förenlig med vad beslutatvisar sig i de hänseenden som granskningen avser idet sätt på vilket uppträtt.De olika mål som i sin verksamhet skalluppfylla har uppenbarligen inte kunnat nås utanomsorgsfulla avvägningar. Något som väcker ettsärskilt intresse vid utskottets granskning är destora investeringar som gjort i Tyskland.Det kan givetvis finnas utrymme för olikabedömningar i frågan om dessa investeringar bidragittill att uppnå målen för verksamhet.Vad som kommit fram under granskningen geremellertid inte grund för någon annan bedömning änatt agerande kan anses förenligt med vadriksdagen har beslutat. Utskottet har följaktligeninte skäl att rikta kritik mot regeringen ellernågot enskilt statsråd för att ha brustit i fråga omstyrningen av eller för att ha åsidosattvad beslutat.2.4 Finansminister av frågan om etttillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landstingÄrendetAnmälanI en anmälan, som kom in till konstitutionsutskottetden , har begärts att utskottetgranskar finansminister hantering avfrågan om ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting.Anmälan, som redovisas närmare nedan, finnsintagen i bilaga A 2.4.1.RiksdagsärendetPropositionRegeringen lade fram en proposition medförslag om ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting (prop. 2001/02:95).Genom förslaget avsåg regeringen att ge kommuneroch landsting möjlighet att upprätthållasysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar.Följden skulle bli att kommunernas och landstingensverksamheter kunde stärkas som en ökningav arbetslösheten motverkades. Enligt förslagetberäknades stödet uppgå till sammanlagt tremiljarder kronor.Underlaget för stödet skulle utgöras avlönekostnader för verksamheter som bedrivs i egenregi med tillägg för beräknade lönekostnader iverksamheter som köps in från andra producenter.Stödet skulle bestå av två delar - ett generelltstöd och ett nyanställningsstöd. Det generellastödet skulle uppgå till av underlaget för 2001.Nyanställningsstödet skulle uppgå till knappt 33 %av den beräknade lönekostnadsökningen till följd avnyanställningar . Stödet skulletillgodoföras kommuner och landsting genom enkreditering på deras skattekonton. Det generellastödet skulle tillgodoföras , medannyanställningsstödet skulle tillgodoföras under2003.Riksdagen föreslogs godkänna de riktlinjer förstödet som regeringen lade fram i propositionen.Närmare bestämmelser om stödets utformning skullemeddelas av regeringen. föreslogs ocksåanta en särskild lag om kreditering på skattekontoav tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting.I propositionen redovisades att den beretts medSvenska , ochRiksskatteverket samt att synpunkter framförda frånFöreningen ingått i beredningenav ärendet. Förslagen i propositionen angavs ihuvudsak ha utformats i enlighet med de synpunktersom kommit fram under beredningen. I fråga omutformningen av stödet betonades att det, somFöreningen framhållit, måstebeaktas att kommuner inte bara bedriver verksamhet iegen regi, utan även i viss utsträckning köperverksamhet från andra utförare. Andra utförare kanvara privata eller kommunala företag. Kommuner kanäven köpa verksamhet av andra kommuner.För att kunna upprätthålla konkurrensneutraliteteni valet mellan att bedriva verksamheten i egen regioch att köpa den, bedömde regeringen att en andel avkommunernas kostnader för köpt verksamhet borde ingåi underlaget för beräkning av stödet. Andelen bordeenligt regeringen beräknas så att den i möjligastemån kunde antas motsvara lönekostnaderna i köptverksamhet. Utifrån uppgifter som lämnats av och ansågregeringen att lönekostnadernas andel i köptverksamhet kunde beräknas till hälften. Det mot-svarade den andel som lönekostnaderna uppgick till iden verksamhet som bedrevs i egen regi.RiksdagsbehandlingFinansutskottet genomförde under sin beredning avärendet en utfrågning om tillfälligtsysselsättningsstöd till kommunsektorn. Tillutfrågningen var inbjudna - utom finansministerBosse och statssekreterare ,- representanter förArbetsmarknadsstyrelsen, ,, ochAlmega.Representanten för anförde attvid en genomgång av propositionen kunde konstaterasatt det i den fanns en klart uttalad ambition attvillkoren skall vara konkurrensneutrala oavsettägare eller associationsform och attKonkurrensverket tyckte detta var bra. sida fanns inte heller någraprincipiella synpunkter på förslaget som sådant.Däremot fanns synpunkter på entreprenadbegreppet.I sitt betänkande 2001/02:FiU25 tillstyrktefinansutskottet regeringens förslag.Utskottet anförde i sitt ställningstagande att denkommunala sektorn svarar för verksamheter som är avavgörande betydelse för välfärden och att den stramaekonomiska situationen det harinneburit att nyanställningarna har hållits tillbakai denna sektor. Utskottet anförde också att detunder åren framöver väntas stora pensionsavgångarinom kommuner och landsting som dedemografiska faktorerna kommer att leda tillkraftigt ökade service- och vårdbehov och att dettasammantaget talar för ett stort rekryteringsbehov iden kommunala verksamheten. Mot denna bakgrund ansågutskottet att regeringens förslag om ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommunsektorn varvälmotiverat. Ett utökat stöd skulle göra detmöjligt att stärka kvaliteten i den kommunalaverksamheten och upprätthålla sysselsättningen samttidigarelägga planerade nyanställningar. Därigenommotverkades en ökning av arbetslösheten samtidigtsom verksamheten stärktes inom sektorer som har storbetydelse för välfärden. Utskottet anförde vidareatt sysselsättningsstödet kommer att redovisastydligt i statsbudgeten för . Degrundläggande principerna om transparens i denstatliga redovisningen som utgör utgångspunkten förbudgetlagens krav på bruttoredovisning var därmedväl tillgodosedda.Företrädare för , sig dels för avslag på lagförslaget,dels för avslag på förslaget om riktlinjer förstödet.Vid behandlingen i kammaren avbetänkandet anförde finansministern följande påfråga om förekomsten av kontakter med i ärendet (prot. 2001/02:90 anf. 191).Vår bedömning - - - är att vi inte har ansett ossbehöva gå till vare sig när vihar sänkt skatten för individer eller för företageller när vi har sänkt bokmomsen.Vi har gjort den bedömningen att det ärförenligt med de gällande reglerna. Om vi som ettled i konjunkturbedömningen stärker kommunernasekonomi via den teknik som viföreslår är vår bedömning att det är förenligtmed de regler som Europeiska kommissionen har.Europeiska kommissionen har naturligtvis allanledning att se till att medlemsstaterna ocksåförsöker bekämpa en försämrad konjunktur och setill att trycka ned arbetslöshetsrisker. - - -() hänvisade i debatten till ett brevfrån kommissionsledamoten , med ansvarför konkurrensfrågor och anförde följande (a.prot.anf. 198).- - - I det här brevet besvarar han minafunderingar kring förslagets lämplighet urkonkurrenssynpunkt, dvs. - - -- - - skriver, till skillnad frånBosse uppfattning, att han vill påminnaom att enligt artikel 88, § 3, i EG-stadgan skakommissionen informeras avmedlemsstaterna för att hinna komma med sinasynpunkter om sådana planer på statligt ellersnedvridande stöd. bör icke genomföra deföreslagna åtgärderna innan denna procedur harresulterat i ett slutligt avgörande.Det här var min fria översättning från engelskaoch jag vill gärna delge det härbrevet.Under debatten framställdes i kammaren yrkande omåterförvisning av ärendet till finansutskottet förytterligare beredning. Detta yrkande bifölls ochfinansutskottet behandlade ärendet åter i sittbetänkande 2001/02:FiU26.Finansutskottet såg vid sin förnyade behandling avärendet inte någon anledning att i sak ändra deställningstaganden som utskottet gjort i betänkandeFiU25. Utskottet påpekade att det underöverläggningarna om FiU25 hävdats att förslagetskulle innebära en konkurrenssnedvridning och intevara förenligt med artikel 87 i EG-fördraget.Utskottet framhöll med anledning av detta attberäkningsgrunden för det tillfälligasysselsättningsstödet omfattade både kommuners ochlandstings egna lönekostnader samt en uppskattadlönekostnad avseende köpt verksamhet. mening var stödet förenligt med EG-rättens krav på konkurrensneutralitet.Företrädarna för , reserverade sigäven i detta betänkande mot utskottets förslag tillbeslut. var inte företrätt vidbetänkandets justering. fattade den 10april 2002 beslut i ärendet enligt finansutskottetsförslag (rskr. 2001/02:198).Lag (2002:179) om kreditering på skattekonto avtillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting utfärdades ochförordning (2002:366) om tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting den16 maj 2003.Uppgifter i anmälanI anmälan anförs att ärendet om tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landstingåterremitterades till finansutskottet på grund avatt det i kammardebatten framkommit kritik motpropositionen bl.a. i form av ett svar frånkommissionen utifrån en förfrågan om att Sverigeinte bör låta förslaget träda i kraft innan enprövning av kommissionen är avslutad. I anmälanhänvisas till att finansutskottet efter återremissengjorde bedömningen att regeringens förslag varförenligt med EG-rätten, och anmälaren anför att detinte är utskottet utan kommissionen som skall göraden bedömningen.Vidare anför anmälaren att hon efterriksdagsbeslutet gjort en formell anmälan tillkommissionen och att en utredning pågår inomkommissionen för att pröva om den av regeringenföreslagna åtgärden är förenlig med EG-fördragetsartikel 87 § 1 avseende otillåtet statsstöd.Enligt anmälaren har regeringen brustit motgrundlagens beredningskrav i det att man inteinhämtat behövliga upplysningar från berördamyndigheter, i det här fallet kommissionen.Gällande bestämmelserRegeringsformenEnligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall behövligaupplysningar och yttranden inhämtas från berördamyndigheter vid beredningen av regeringsärenden. omfattning som behövs skall tillfälle lämnassammanslutningar och enskilda att yttra sig.EG-fördragetEnligt EG-fördragets artikel 87 punkt 1 är, om inteannat föreskrivs i fördraget, stöd som ges av enmedlemsstat eller med hjälp av statliga medel, somsnedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensengenom att gynna vissa företag eller viss produktion,oförenligt med den gemensamma marknaden i denutsträckning det påverkar handeln mellanmedlemsstaterna.Enligt artikel 88 punkt 1 skall kommissionen isamarbete med medlemsstaterna fortlöpande granskaalla stödprogram som förekommer i dessa stater.Kommissionen skall lämna förslag tillmedlemsstaterna avseende lämpliga åtgärder som krävsmed hänsyn till den pågående utvecklingen eller dengemensamma marknadens funktion.I artikel 88 punkt 2 första stycket föreskrivsbl.a.