bet · GR01UU6 · 2003-10-14 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet dels regeringens skrivelse2002/03:90 Nordiskt samarbete 2002, med huvudsaklig inriktning påregeringssamarbetet inom , dels en redogörelse tillriksdagen 2002/03:NR1, avgiven av svenska delegation, somredogör för parlamentarikersamarbetet inom under 2002.Utskottet behandlar även en motion som väckts med anledning av redogörelsensamt motioner med inriktning på nordiskt samarbete från allmänna motionstiden2002.Samtliga motioner avstyrks av utskottet. Utskottet föreslår attskrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna. I ärendet finns tvåreservationer.1. Relationer till närområdetRiksdagenavslår motionerna 2002/03:U229 och 2002/03:U323 yrkande 24.Reservation1 (m)2. kontakter med NorgeRiksdagen avslår motion2002/03:U233 yrkandena 1 och 2.3. Nordbors gränslösa rättigheterRiksdagenavslår motionerna 2002/03:U240 yrkandena 1 och 4 och 2002/03:U259.4. InformationspunktHallå NordenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U9 yrkande 2 och2002/03:U240 yrkande 2.5. Reformerat nordiskt samarbeteRiksdagenavslår motion 2002/03:U242.6. Sociala frågorRiksdagen avslår motion2002/03:U9 yrkande 1.7. Fredningen av och KattegattRiksdagenavslår motion 2002/03:MJ492 yrkande 5.Reservation 2 (mp)8. Skrivelsenoch redogörelsenRiksdagen lägger skrivelse 2002/03:90 och redogörelse2002/03:NR1 till handlingarna.Stockholm den 14 oktober 2003Påutrikesutskottets vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), AnitaJohansson (s), (), (), () och ().Ärendet och dess beredningUtskottet behandlari betänkandet dels regeringens skrivelse 2002/03:90 Nordiskt samarbete2002, dels en redogörelse till 2002/03:NR1, avgiven av svenska delegation, som redogör för parlamentarikersamarbetet inomNordiska rådet.Utskottet behandlar även en motion som väckts med anledningav redogörelsen samt motioner med inriktning på nordiskt samarbete frånallmänna motionstiden.Utskottet har under ärendets behandling fört samtalmed svenska delegation för information och utbyte averfarenheter.Skrivelsens huvudsakliga innehållVid Nordiska rådetssession i presenterades programmet för detsvenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet . Tematför det svenska ordförandeskapet är Integration . Ordförandeprogrammettar upp fyra olika aspekter av begreppet integration. Den första aspektengäller integration inom de nordiska länderna. Det handlar om invandraresdelaktighet och inflytande i det politiska, ekonomiska, sociala ochkulturella livet. Det gäller t.ex. invandrarkvinnors delaktighet ochdeltagande, och det är frågan om hur de nordiska samhällena kan motverkasegregation i boendet. Den andra aspekten rör integration mellan denordiska länderna. som vi har erfarenhet av en gemensam nordiskarbetsmarknad och alla nordiska länder omfattas av EU:s inre marknad såreser skillnader i nationella regelverk hinder för människor, företag ochorganisationer. Arbetet med att avskaffa onödiga gränshinder skall förasframåt. Den tredje aspekten gäller integrationen mellan ochnärområdet. Det gäller att vidareutveckla samverkan med de baltiska staterna,inte minst i perspektivet av . Det nordiska samarbetet mednordvästra får ökad prioritet inom närområdesprogrammet. Denfjärde aspekten är de nordiska ländernas integration i det europeiskasamarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och Islandoch är parter i deltar samtliga nordiska länder i deteuropeiska samarbetet.Sverige kommer att verka för ett vidareutvecklatnordiskt samarbete i Europafrågor. Ett stort antal projekt håller på attstartas för att genomföra det svenska ordförandeskapets program. Det gällerinte minst på gränshindersområdet där den förre danske statsministernPoul engagerats som den svenska samarbetsministerns särskilderepresentant för att driva på arbetet. utsågs svenskenPer till ny generalsekreterare i ministerrådet.Densärskilde utredare som tillsatte med uppgiftatt kartlägga vilka rättigheter en nordisk medborgare har vid bosättning,arbete, studier och uppehåll i annat nordiskt land än det egna hemlandethar lämnat sin slutrapport. I rapporten pekar utredaren på en rad problemsom uppstår för medborgare som rör sig över de nordiska gränserna; detgäller på utbildningsområdet, arbetsmarknadsområdet, skatteområdet ochsocialförsäkringsområdet. Det framhålls också att det finns brister närdet gäller kunskap om och uppföljning av nordiska avtal samt att det behövsbättre information till medborgarna om vilka regler som gäller.Samverkanpå det nordiska planet om ett ekologiskt hållbart samhälle var en storfråga även . Den tvärsektoriella strategin för en hållbarutveckling i trädde 2001. Genomförandet av strateginsker i huvudsak nationellt men berör också många sektorer inom . Det uppföljningsarbete som pågår i kopplas näratill arbetet med den nationella strategin för en hållbar utveckling.Ministerrådet presenterade också strategin i samband med toppmötet omhållbar utveckling i Johannesburg.I slutet av året tillsattes enförhandlingsgrupp som skall återkomma med förslag till revision avstrategin. och regeringar fortsätter arbetet med attfrämja integrationen i . Inför öppnandet av Öresundsförbindelsenden lade de båda regeringarna fram den gemensamma rapportenÖresund – en region blir till. I rapporten redogör man för en rad åtgärderpå ett stort antal områden som syftar till att stimulera rörlighet ochintegration i regionen. har de båda regeringarna gemensamtarbetat för att undanröja hinder så att samarbetet inom regionen skallkunna fungera så friktionsfritt som möjligt. Bland områden som särskiltuppmärksammats kan nämnas skatte-, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsfrågor.Den danska och den har fortsatt sina ansträngningaratt finna lösningar. När det gäller initiativ till svenska åtgärder föratt eliminera gränshinder i arbetar den ocksåur ett samnordiskt perspektiv.Redogörelsens huvudsakliga innehållRedogörelsetill 2002/03:NR1, svenska delegations berättelseangående verksamheten avser parlamentarikersamarbetet inom . I redogörelsen beskrivs de möten som avhållits och de politiskautvecklingslinjerna i , som firadesitt 50-årsjubileum, har genomgått mer genomgripandeförändringar än tidigare under sin historia. De stora förändringar iomvärlden som inledde påverkade redan från början rådetsverksamhet, men det var först mot mitten av årtiondet som man allmänt sågnödvändigheten av mer genomgripande förändringar av rådets organisationoch arbetssätt. Dessa förändringar genomfördes, och rådets arbete fördeladespå ett presidium och på ett ”trepelarsystem” byggt på en geografiskindelning: –Närområdet–. Efter ett nytt utredningsarbete beslötrådet vid sin 53:e session att återgå till ämnesindelade utskott, då dettabättre korresponderade med organisationen på regeringssidan, i den baltiskaförsamlingen och i de nationella parlamenten.Gemensamma möten medBaltiska församlingen har hållits i , 1999 och Riga2001. Ett fjärde möte planeras nu i . Huvudteman för dettamöte är kampen mot organiserad brottslighet, inklusive narkotika, samtåtgärder för att motverka korruption. Vidare kommer mötet att ta upp civilsäkerhet och civil krishantering samt utvecklingen av regionalpolitikinom EU, inklusive konventet och nordlig dimension. En utmaning för detnordiska samarbetet ligger i att EU vid sitt toppmöte i idecember fattade beslut om sin utvidgning till att omfatta tio nyamedlemsländer,däribland de baltiska länderna. Denna utvidgning torde innebära enförskjutning av tyngdpunkten inom unionen och därigenom öka behovet av stärktregionalt samarbete. bör kunna fungera som en förbindelselänkmellan de nordiska länderna och de nya EU-länderna samt även övriga delarav EU:s nordliga dimension.En större offentlig debatt kring nordiskaoch europeiska frågor skulle kunna få en gynnsam effekt på det folkligaengagemanget för både nordiskt och europeiskt samarbete om den kunde göraallmänheten mer medveten om sammanhangen mellan det egna landet, ,närområdena och . Det gäller att aktualisera den nordiskavärdegemenskapen, kombinationen av en mogen välfärdsstat och en fungerandemarknadsekonomi, och med den som utgångspunkt finna gemensamma lösningarpå problemen både i närområdet och i ett vidare europeiskt perspektiv.Möjligheten att skapa engagemang kring är, som det oftahar påpekats i debatten, sannolikt mest beroende av att rådet tar uppämnen som bedöms som politiskt relevanta, dvs. har aktualitet och bidrartill den nationella politikutvecklingen eller har betydelse för deltagandei och möjlighet att påverka internationella processer. Utvidgningen avrådets aktionsradie både geografiskt och ämnesmässigt under 1990-talethar bidragit härtill.Ett problem som ofta berörs i rådets debatter ochutskottens betänkanden är ministerrådets och regeringarnas uppföljning avrådets rekommendationer. är unikt såtillvida att regeringarnai sina meddelanden måste rapportera vad som gjorts med anledningav en antagen rekommendation. Medan regeringarna enligt Helsingforsavtaletär förpliktade att lämna meddelanden om sina åtgärder ända tilldess rådet beslutar att anse rekommendationen slutbehandlad, har flera avde senaste årens meddelanden lämnat mycket övrigt att önska. Mycketåterstår sålunda att göra vad gäller uppföljningen av rådets rekommendationer.I ett principdokument som delegationen antog vid sitt första möte eftervalet föreslås att delegationen skall verka för ett politisktansvarstagande för att förankra det nordiska samarbetet i . Det ärrådsmedlemmarnas ansvar att i sina respektive fackutskott och partigrupperföra in den nordiska dimensionen. Delegationen skall också verka för attde av rådet antagna rekommendationerna får ett större genomslag i riksdagen.Utskottet har under ärendets behandling förtsamtal med svenska delegation för information och utbyteav erfarenheter. Utskottet anser att denna form av erfarenhetsutbyte harvarit mycket värdefull och givit värdefulla uppslag inför framtiden.Relationertill närområdetEtt flertal motionsyrkanden tar upp det nordiska samarbetetsroll i att främja utvecklingen i närområdet, dvs. i de tre baltiskaländerna.I motionerna 2002/03:U229 (m) samt 2002/03:U323 (m) yrkande 24föreslås att de baltiska staterna skall erbjudas medlemskap i motionsyrkanden har behandlats under tidigare riksmöten.I sitt betänkande 1999/2000:UU9 uttalade utskottet att det delademotionärernas bedömning av vikten av ett utvecklat samarbete med de baltiskaländerna samt att det arbete som utförts av dåvarande närområdesutskottetspelat en viktig roll i det sammanhanget. Därefter uttalade utskottet:Närdet gäller medlemskap konstaterar dock utskottet att det nordiska samarbetetvilar på den språkliga och kulturella gemenskapen de nordiska ländernaemellan. Det nordiska samarbetet är ingen internationell organisation därandra länder kan söka medlemskap. De baltiska länderna har inte helleruttryckt någon önskan om att få medlemskap i . Det bör isammanhanget framhållas att både och Nordiska ministerrådeti dag bedriver ett nära samarbete med de baltiska länderna, vilket bl.a.resulterat i regelbundna gemensamma möten mellan och denbaltiska församlingen. Representanter för den baltiska församlingen deltarbl.a. i arbetsgruppsmöten i de frågor som är av ömsesidigtintresse. Vidare inbjuds baltiska parlamentariker som gäster till sessioner.Detta uttalande upprepades i betänkande 2001/02:UU12.Utskottet finner inte skäl att ändra sin bedömning.Utskottet konstaterarvidare att med undertecknandet av anslutningsfördraget till EU har ,och blivit aktiva observatörer i EU. Därför är det viktigtatt öka samarbetet och integrationen mellan de nordiska och baltiskaländerna. Det finns goda förutsättningar för ett ökat samarbete på mångasakområden, och det råder stor samsyn på många områden. Genom en ökadsamverkan kan gemensamma positioner få större genomslag i det utvidgadeEU. Det nordisk-baltiska samarbetet kommer att fortsätta att fördjupasoch kommer mer och mer att ske på jämbördig basis. Samarbetet kompletterardet arbete som sker i direkta bilaterala förbindelser mellan länderna.Utskottet menar att miljöarbetet runt kan stärkas, liksom områdensom berör narkotikamissbruk och människohandel. En god utveckling i helaregionen kommer att kräva mer och utvecklat gränsregionalt samarbete.Medvad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väcktär besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U229 (m) samt2002/03:U323 (m) yrkande 24.Sveriges kontakter med NorgeI motion2002/03:U233 (kd) yrkandena 1 och 2 föreslås dels att hindren för en fördjupadintegration mellan och måste undanröjas, dels att förenkladeregler i samband med transporter till från övriga nordiska länderskapas.Utskottet konstaterar att är ordförande i , och i det svenska ordförandeprogrammet harfokus i ordförandearbetet satts på fyra olika aspekter av integration. Enaspekt är integrationen mellan de nordiska länderna bl.a. för att undvikaolika gränshinder och se till att onödig byråkrati avskaffas.Utskottethar inhämtat att ett projekt kallat har startats, med syfteatt underlätta integrationen mellan och . Projektet syftartill att identifiera och eliminera gränshinder, bl.a. genom att bygga uppen informationscentral i . De gränshinder som identifieras kommeratt behandlas i ett s.k. gränsråd, som kommer att lyfta frågan till dennivå där beslut om förändring kan tas. Grensetjänsten är en informationscentraldit privatpersoner, organisationer och företag kan vända sig med sinafrågor. Tjänsten är också tillgänglig via Internet och telefon. Genomdeltagande av 22 svenska och norska myndigheter och organisationer harprojektet tillgång till ett betydande nätverk.Ett område där flera typerav problem identifierats är hinder för yrkestrafiken, t.ex. maskinentreprenöreroch åkeriägare som vill arbeta gränsöverskridande i . Eftersomgränsen mellan och är längsta, , bliromfattningen av denna typ av gränshinder större mellan dessa länder än mellanövriga nordiska.Som ett led i gränshindersarbetet arrangerade Sverigeett seminarium i fokuserat på förares och fordons mobilitet iNorden. Seminariet sammanförde representanter för berörda departement,verk, branschorganisationer, gränskommuner m.fl. från samtliga nordiskaländer. De konkreta problem som diskuterades behandlade t.ex. tull- ochmomshantering, depositionskrav, bestämmelser om fordons längd, bredd ochvikt samt besiktningskrav och förarcertifikat. Vid seminariet blev dettydligt att det ofta inte krävs ändringar i lagar eller regler, utan oftabara en flexiblare tillämpning av dessa. Ett ökat behov av informationhar också kunnat konstateras.Den nordiska samarbetsministern har somsin särskilde representant utsett den f.d. danske statsministern . I hans uppgifter ingår att på politisk nivå, genom bilateralakontakter, verka för att arbetet med gränshinder följs upp effektivt. Hankommer att redovisa vilka resultat som uppnåtts i samband med session i i slutet av oktober.Med vad som ovan anförts anserutskottet att de frågor som motionen väckt är besvarade och avstyrkerdärmed motion 2002/03:U233 (kd) yrkandena 1 och 2.Nordbors gränslösarättigheterI motionerna 2002/03:U240 (fp) yrkandena 1 och 4 understrykskravet på en smidigt fungerande gränstrafik som underlättar enskildamänniskors vardag och upprätthåller mellanfolkligt samarbete i gränsregionerna.Liknande synpunkter framförs även i motion 2002/03:U259 (c) där det krävsatt de gränsregionala hindren måste avskaffas för att det gränslösaresandet i gränsregionerna skall bli verklighet.Utskottet har tidigarekonstaterat att en av huvudpunkterna i det svenska ordförandeprogrammetär att verka för att olika gränshinder och onödig byråkrati avskaffas. Enviktig aspekt av detta arbete är att följa upp ministerådsförslaget omrapporten och driva förslagen i detta arbetevidare.Efter en remissbehandling inom lämnades ettministerrådsförslag till session med förslagtill uppföljning av rapporten . Uppföljningsarbetethar konkretiserats i 23 olika punkter och preciserats i en särskildarbetsplan. En avrapportering kommer att göras till sessioni . Den tidigare danske statsministern harengagerats som den svenska samarbetsministerns särskilde representant föratt driva på arbetet. Uppdraget innebär att utifrån rapporter och utredningardär medborgares konkreta gränshindersproblem beskrivs, lyfta dessa tillpolitisk nivå så att ansvariga ministrar kan finna relevanta lösningar påproblemen. Utgångspunkten för arbete är att målet skall varaatt öka medborgarnas mobilitet i Norden.Arbetet har intensifierats, ettantal seminarier och möten har genomförts och fler planeras att hållasunder 2003.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor sommotionerna väckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U240(fp) yrkandena 1 och 4 samt 2002/03:U259 (c).Informationspunkt HallåNordenI motion 2002/03:U9 (mp) yrkande 2 krävs att det svenskaordförandeskapet skall skapa en direktkontakt om gränshindersfrågor förinformation, stöd och rådgivning och i motion 2002/03:U240 (fp) yrkande 2föreslås att verksamheten med servicetelefonen Hallå byggsut.Utskottet konstaterar att samverkan med och mellan nordiskafrivilligorganisationer är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet.FöreningenNorden intar en särskild ställning i detta arbete med informationskontoretNorden i Fokus och servicetelefonen Hallå som viktiga redskap föratt göra det nordiska samarbetet känt och för att nå ut till medborgarna.HallåNordens verksamhet är uppbyggd kring informationspunkter i samtliganordiska länder och en koordinator på Nordiska ministerrådets sekretariati . Ett komplement till de nationella servicetelefonerna är endatabas där den enskilde operatören kan besvara frågor direkt på Internetsamt den nordiska informationsportal om det nordiska regelverket som ärriktad till privatpersoner, institutioner och myndigheter i de nordiskaländerna. Verksamheten går ut på att lotsa medborgarna fram till rättinstans. En annan viktig uppgift är att lyfta fram problem till ansvarigmyndighet. har ökat budgeten för denna verksamhetoch Hallå operatörer i de fem nordiska länderna kommer att arbetaheltid från halvårsskiftet 2003.Som ett led i arbetet med att bättrekunna bistå enskilda och företag med lättillgänglig och korrekt informationarrangerade tillsammans med ett seminarium,Det skall vara enkelt att leva i , som syftade till att öppna endialog mellan myndigheter och organisationer som tillhandahållerinformationstjänster om . Diskussioner fördes kring hur ett nätverk kanutvecklas för att bättre utnyttja resurserna och säkra effektiv och korrektinformation till medborgarna. Slutsatsen från seminariet är en viktigutgångspunkt i arbetet med att vidareutveckla Hallå och andrainformationsfunktioner.I har och etableratÖresunddirekt. Enskilda och företag kan vända sig dit med frågor omflyttning, arbete, pendling etc. På den svenska sidan av finns ävenett informationskontor i , där olika myndigheter är samlokaliseradetill hjälp för den enskilde. Ett annat exempel är det tidigare nämndaprojektet som har startats med huvudsyftet att underlättaintegrationen mellan och Sverige.Utskottet anser att de krav somframförs i motionerna redan är tillgodosedda och avstyrker därmed motionerna2002/03:U9 (mp) yrkande 2 och 2002/03:U240 (fp) yrkande 2.Reformeratnordiskt samarbeteI motion 2002/03:U242 (m) framhålls att arbetet inomNordiska rådets sessioner bör flyttas över till de nationella parlamenten.Nordiskt samarbete tas bäst till vara om det är en del av arbetet inationella parlament och utskott, och därför bör läggasned.Utskottet vill understryka att ett betydande reformarbete har genomförtsi , vilket inneburit en nyinriktning av verksamheten, nya arbetsformer och ny organisation. Sedan den1 råder en ny utskottsindelning i . Den nyarådsorganisationen har också bl.a. öppnat sig för nya mötesformer, s.k.temamöten, där andra än rådsmedlemmar och regeringsrepresentanter kandelta i debatten. Utskottet vill understryka det rimliga i att, efter enså omfattande omorganisation, den nya organisationen skall få chansen attfinna sina former innan nya, större organisationsförändringar diskuteraspå nytt.Frågan om det nordiska samarbetets förankring i de nationellaparlamenten är likväl viktig. Utskottet konstaterar att det inletts enförsöksverksamhet där utskott från de nordiska länderna har hållit särskildamöten. Detta är en del av det reformarbete som fortsätter inom det nordiskasamarbetet och som kontinuerligt bör utvärderas.Utskottet menar ocksåatt det är betydelsefullt att formerna för samarbete mellan delegationernatill och de nationella parlamenten utvecklas. Mot dennabakgrund genomfördes ett erfarenhetsutbyte mellanutrikesutskottet och företrädare för svenska delegation.Medvad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionen väckt ärbesvarade och avstyrker därmed motion 2002/03:U242 (m).Sociala frågorMotion2002/03:U9 (mp) yrkande 1 tar upp behovet av ett utökat samarbete och enlösning av identifierade problemområden inom socialförsäkringssystemet ide nordiska länderna.Utskottet kan konstatera att även om man i Nordenkan tala om en nordisk välfärdsmodell, så skiljer sig de nationellasocialförsäkringssystemen åt på en rad punkter. Reglerna vid bl.a. sjukdomoch föräldraskap är inte utformade på samma sätt i de nordiska länderna,och detta betyder att en förmån ser ut på ett sätt i och har enannan utformning i ett annat nordiskt land.Samordningsreglerna som finnsinom EU/EES, och som också gäller i , har utformats för att överbryggade nationella olikheterna inom socialförsäkringssystemen för de personersom rör sig mellan olika länder. Syftet är att undvika lagkonflikter,t.ex. att en person kan täckas av två socialförsäkringssystem samtidigteller tvingas betala avgifter i flera länder, eller att en person hamnarutanför det sociala trygghetsnätet eller förlorar intjänade rättighetergenom att flytta till ett annat land.Socialförsäkringstillhörighet ärinte beroende av medborgarskap utan grundas på arbete eller bosättning.Huvudregeln i EU/EES är att man tillhör arbetslandets lagstiftning, vilketinnebär att man får socialförsäkringsförmåner från och betalar socialavgifteri arbetslandet. Detta gäller även om man är bosatt i ett annat land. Densom normalt arbetar i två eller flera medlemsstater, och ärbosatt i en av dessa, omfattas av lagstiftningen i bosättningslandet. Engränspendlare som till viss del utför arbetet i bosättningslandet omfattasdärmed av bosättningslandets lagstiftning.Utskottet har tidigarekonstaterat att den fria rörligheten inom och avskaffandet av gränshinderär en av de viktigaste prioriteringarna under det svenska ordförandeskapet.Den nordiska socialförsäkringsgruppen har fått i uppdrag att identifieraproblemområden och arbeta för en lösning av dessa. Det råder enighet omatt den viktigaste åtgärden för att förbättra den fria rörligheten i Nordenär att satsa på utbildning om gällande regler och att förbättra samarbetetmellan myndigheter och institutioner i . Länderna har enats om attarbeta för att utveckla en gemensam databas för samordning avsocialförsäkringsfrågor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågorsom motionen väckt är besvarade och avstyrker därmed motion 2002/03:U9(mp) yrkande 1.Fredningen av och KattegattI motion 2002/03:MJ492(mp) framhålls att Nordens kusthav utsätts för stora påfrestningar genomborrningar efter olja och gas, och därför bör en överenskommelse om enfredning av och initieras med berördagrannländer.Utskottet konstaterar att inom organisationen (konventionenför skydd av den miljön i Nordostatlanten) pågår ett arbete somtar sikte på att skydda havsmiljön från negativa effekter frånoffshoreverksamhet, exempelvis i form av dumpning av avfall eller annatmaterial.Skagerrak och omfattas av .