bet · GQ01LU7 · 2003-05-13 00:00:00 — Redovisning av könsfördelningen iföretagsledningar SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /03:56 Redovisning avkönsfördelningen i företagsledningar jämte tvåmotioner som väckts med anledning av propositionen.Därutöver behandlas fem motionsyrkanden som väcktsunder den allmänna motionstiden år 2002.Propositionen innehåller lagförslag som innebäratt företagen i sina årsredovisningar skall angekönsfördelningen inom företagets ledning. Det nyaredovisningskravet föreslås omfatta företagetsstyrelseledamöter, verkställande direktör och andrapersoner i företagets ledning. Redovisningskravetföreslås omfatta även koncernredovisningen. Frånkravet undantas företag och koncerner i vilkaantalet anställda uppgår till högst tio.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2004.I en motion yrkas att skall avslåregeringens lagförslag. Övriga motionsyrkanden rörbl.a. redovisningskravets tillämpningsområde ochkönsfördelningen i bolagsstyrelser.Utskottet föreslår att antar regeringenslagförslag och avslår motionerna.I betänkandet finns tre reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motion 2002/03:L13.Reservation 1 (m)2. Redovisning av könsfördelningen iföretagsledningarRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554),b) lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag ochc) lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag.Därmed avslår motionerna 2002/03:L14,2002/03:L334 och 2002/03:A241 yrkande 12.Reservation 2 (fp)3. JämställdhetsarbeteRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L255 och2002/03:L332.4. KönskvoteringRiksdagen avslår motion 2002/03:L236.Reservation 3 (m, fp, kd) - motiv.Stockholm den 13 maj 2003På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerRené (m), (), (), (), (), HilleviLarsson (s), (), (), (), (), RezeneTesfazion (s), (), ViviannGerdin (c), (), (), () och ().2002/03LU7Redogörelse för ärendetFrågan om ett lagstadgat krav på redovisning avkönsfördelningen i ett företags ledning har underett antal år tagits upp i flera riksdagsmotioner.Våren 2000 uttalade lagutskottet med anledning av enmotion att tiden var mogen att överväga om ettsådant krav skulle kunna vara till nytta förjämställdhetsarbetet. Utskottet ansåg att regeringeni lämpligt sammanhang borde ta initiativ till sådanaöverväganden och återkomma till . anfört gav som sin meningregeringen till känna (bet. 1999/2000:LU10, rskr.144).Mot denna bakgrund upprättades inomJustitiedepartementet en promemoria angåenderedovisning av könsfördelningen i företagsledningar(Ju 2002/4635/L1). I promemorian föreslogs att detsedan tidigare gällande kravet på att företag iårsredovisningen lämnar uppgift om könsfördelningenbland de anställda utvidgas till att omfatta ävenkönsfördelningen inom företagets ledning.Promemorian som varit föremål för remissbehandlingligger till grund för förslagen i förevarandeproposition.I propositionen föreslår regeringen - efterhörande av Lagrådet - att antar ipropositionen framlagda förslag till ändringar iårsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559)om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag samt lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag.Regeringens förslag återfinns i bilaga 1 ochlagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propositionen har två motionerväckts. I ärendet behandlar utskottet därutöver femmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden år2002. Förslagen i motionerna återfinns i bilaga 1.Utskottet beslutade attmotionsyrkandena från den allmänna motionstiden år2002 skulle bli föremål för remissbehandling.Remissyttranden har avgetts av (), (JämO), Verket förnäringslivsutveckling (), ,(), (), (), iSverige (LO), förregelgranskning (NNR), Stiftelsen ochStiftelsen sammanställning av remissvaren finns i bilaga3.Utskottets övervägandenRedovisning av könsfördelningen iföretagsledningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i årsredovisningslagen (1995:1554)m.fl. lagar samt avslå samtliga motioner.Jämför reservationerna nr 1 (m), nr 2 (fp)och nr 3 (m, fp, kd).BakgrundAndelen kvinnor i ledande befattningar inäringslivet är låg. Detta framgår av fleraundersökningar som gjorts på området.Av betänkandet (SOU 1997:135) Ledare, makt och kön- en rapport om fördelningen av ekonomisk makt ochekonomiska resurser mellan kvinnor och män framgåratt andelen kvinnor bland ordinariestyrelseledamöter i börsnoterade företag år 1996uppgick till . Motsvarande siffror för åren1993-1995 var , och . Av skrivelsenJämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr.1999/2000:24), som regeringen i oktober 1999överlämnade till , framgår att år 1998uppgick antalet kvinnor i börsnoteradebolagsstyrelser till . Av betänkandet (SOU2003:16) Mansdominans i förändring framgår attandelen kvinnor i börsnoterade bolagsstyrelser år2002 uppgick till 13 %.Frågan om könsfördelningen i företagsledningaruppmärksammades också i betänkandet (SOU 1994:3)Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap.Utredningen visade att av de privata företagensstyrelser bestod av enbart mänoch att av företagen hade ledningsgrupperbestående av enbart män. Av betänkandet (SOU2003:16) Mansdominans i förändring framgår att år2002 bestod av de privata företagens styrelserenbart av män och att av företagen hadeledningsgrupper bestående av enbart män.Av skrivelsen Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr. 1999/2000:24) framgår att andelenkvinnliga ledamöter i statliga bolagsstyrelser år1999 uppgick till . hade denna andelstigit till (se skr. 2001/02:120).Varken aktiebolagslagen eller annanassociationsrättslig lagstiftning innehåller någraregler om könssammansättningen i ett företagsledning. Bestämmelser om ett aktiebolags ledningfinns i 8 kap. aktiebolagslagen (1975:1385). Enligt1 § skall ett bolag ha en styrelse med minst treledamöter. I ett privat aktiebolag får styrelsendock bestå av en eller två ledamöter, om det finnsminst en suppleant. Enligt 6 § utses styrelsen avbolagsstämman. I bolagsordningen får det föreskrivasatt en eller flera styrelseledamöter, i publikaaktiebolag dock mindre än hälften av samtliga, skallutses på annat sätt. Styrelsen i ett publiktaktiebolag skall enligt 23 § utse en verkställandedirektör medan detta är frivilligt i ett privataktiebolag. Om en verkställande direktör harutsetts, får styrelsen utse en eller flera viceverkställande direktörer. Liknande bestämmelserfinns även för bl.a. ekonomiska föreningar.Av 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078) följeratt bl.a. samtliga aktiebolag, ekonomiska föreningaroch handelsbolag i vilka en eller flera delägare ärjuridiska personer är skyldiga att avsluta sinredovisning med en årsredovisning. Undantag görs förvissa mindre företag, bl.a. sådana som drivs i annanassociationsform eller som enskild firma. De närmarebestämmelserna om årsredovisningens innehåll ochform finns i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag samt lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag. Syftet medbestämmelserna om upprättande och offentliggörandeav årsredovisningar är i första hand att bolagetsintressenter av skilda slag skall kunna fåupplysningar som är av betydelse för bedömningen avbolagets ekonomiska förhållanden ochutvecklingsmöjligheter (jfr bet. 1995/96:LU4 s. 1998/99:130 s. 335). Innehållet iårsredovisningen skall också vara sådant att det kanutgöra grundval för framtida ekonomiska beslut.Av 5 kap. 18 § årsredovisningslagen framgår attett företags årsredovisning skall innehålla uppgiftom medelantalet under räkenskapsåret anställdapersoner med uppgift om fördelningen mellan kvinnoroch män. Om företaget har anställda i flera länder,skall medelantalet anställda och fördelningen mellankvinnor och män i varje land anges.Bokföringsnämnden har i en rekommendation, BFN R4,behandlat redovisningskraven enligt bestämmelsen.Det finns inte några särskilda sanktioner koppladetill detta enskilda redovisningskrav. Liksom när detgäller andra krav på uppgiftslämnande kan dockbrister föranleda att företagets revisor lämnar ens.k. oren revisionsberättelse.Om ett företag publicerar sin årsredovisning idess helhet, skall publiceringen avseårsredovisningen i den form och med den ordalydelsesom har legat till grund för revisionsberättelsen(8 kap. 14 § årsredovisningslagen). sin årsredovisning i ofullständigt skick,skall det av publikationen framgå att den inte ärfullständig (8 kap. 15 § årsredovisningslagen). Detskall i ett sådant fall också anges om denfullständiga årsredovisningen har getts in tillregistreringsmyndigheten. En årsredovisning får närden publiceras i ofullständigt skick normalt inteåtföljas av revisionsberättelsen. Detta förbudgäller dock inte om ofullständigheten består i attuppgift saknas om könsfördelningen bland deanställda.PropositionenEnligt regeringens sammanfattande bedömning lederövervägandena fram till slutsatsen att ett krav påredovisning av könsfördelningen i företagsledningarkan antas bidra till att förbättra fördelningen avkvinnor och män på ledande poster inom näringslivetutan att innebära några beaktansvärda kostnadereller andra olägenheter för företagen. Detta gälleri synnerhet om man undantar de mindre företagen frånkravets tillämpningsområde. Sammantaget anserregeringen att övervägande skäl talar för att införaett krav på redovisning av könsfördelningen inomföretagets ledning.Mot denna bakgrund föreslår regeringen vissaändringar i årsredovisningslagen m.fl. lagar sominnebär att det införs en skyldighet för företagenatt i sina årsredovisningar lämna uppgift omkönsfördelningen inom företagets ledning. Det nyaredovisningskravet föreslås omfatta företagetsstyrelseledamöter, verkställande direktör och andrapersoner i företagets ledning. Könsfördelningen inomstyrelsen skall redovisas för sig och fördelningenbland övriga ledande befattningshavare, inklusiveden verkställande direktören, för sig.Redovisningskravet föreslås omfatta ävenkoncernredovisningen. En årsredovisning som ettföretag publicerar i ofullständigt skick skall fååtföljas av revisionsberättelsen omofullständigheten består i att uppgift saknas omkönsfördelningen i företagets ledning. I sådant fallskall det emellertid anges i den publiceradeårsredovisningen att uppgiften har utelämnats. Frånredovisningskravet undantas företag och koncerner ivilka antalet anställda uppgår till högst tio.Det föreslagna redovisningskravet är, anförregeringen, inte något nytt iredovisningssammanhang. finns nämligenkrav på att sådana uppgifter som redovisningskravetomfattar skall lämnas i årsredovisningen. Uppgifterskall enligt gällande lagstiftning lämnas ommedelantalet under räkenskapsåret anställda personeroch fördelningen mellan män och kvinnor.I propositionen påpekas att förslaget innebär ettökat krav på uppgiftslämnande för de företag som ärskyldiga att upprätta årsredovisning. Uppgifternasom skall redovisas finns dock, anförs ipropositionen, lätt tillgängliga i de företag somberörs. Förslagen innebär inte heller någon ökadtidsåtgång i det löpande bokföringsarbetet. Denökade tidsåtgången i det årliga arbetet medupprättande av årsredovisning är således, enligtregeringens mening, marginell i förhållande till dentotala tidsåtgång som årsredovisningslagarnasnuvarande bestämmelser medför.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1januari 2004.MotionernaInger m.fl. (m) yrkar i motion L13 avslag påpropositionen. Enligt motionärerna bör man vararestriktiv när det gäller att införa regler om vilkauppgifter som skall lämnas i företagensredovisningar. Det är inte lämpligt att företagensårsredovisningar görs till en arena för politiskamarkeringar. Motionärerna anser att det kanifrågasättas om förslaget kommer att få några reellalångsiktiga effekter på jämställdhetsarbetet inomden privata sektorn.I motion A241 av m.fl. (fp) begärsatt det skall införas krav påjämställdhetsparametrar i årsredovisningarna förmedelstora och stora företag (yrkande 12). JanErtsborn m.fl. (fp) välkomnar i motion L14regeringens förslag. Enligt motionärerna uppnås dockden eftersträvade effekten på jämställdhetsarbetet inäringslivet bäst om redovisningskravet endastomfattar större företag vars årsredovisningar får enbred offentlig spridning. Motionärerna anser därföratt 5 kap. 18 b § andra stycket i det av regeringenframlagda förslaget till lag om ändring iårsredovisningslagen skall ha följande lydelse:"Bestämmelsen i första stycket gäller endast publikaaktiebolag, handelsbolag i vilka publika aktiebolagär delägare samt sådana ekonomiska föreningar somenligt 8 kap. 5 § första stycket lagen (1987:667) omekonomiska föreningar skall ha minst en auktoriseradrevisor. "m.fl. (s) anser i motion L334 attalla företag i sina årsredovisningar skall åläggasatt redovisa antalet anställda med uppgift omfördelningen mellan kvinnor och män samtkönsfördelningen på ledande poster.I motion L332 anför och (båda s) att det finns ett område därjämställdheten inte kommit särskilt långt, och detär den kvinnliga representationen i privatabolagsstyrelser. För att få till stånd enförbättring anser motionärerna att det krävs enattitydpåverkan i samhället, med medverkan även frånnationell nivå. I motionen begärs etttillkännagivande om vad som anförs i motionen omvikten av att öka andelen kvinnor i privatabolagsstyrelser.Carina och (båda s)konstaterar i motion L255 att kvinnor är dåligtrepresenterade i vårdbolags styrelser. Motionärernabegär därför att regeringen bör tillsätta enutredning som skall överväga hur jämställdheten iprivata vårdbolags styrelser kan öka.Gudrun m.fl. (v) anför i motion L236 attmansdominansen på lednings- och styrelsenivå isvenskt näringsliv är tydlig. Rådande situation är,menar motionärerna, oacceptabel ur ett demokrati-,jämställdhets- och rättviseperspektiv och kan ävenifrågasättas ur ett samhälls- och företagsekonomisktperspektiv. Att inte lagstifta om könskvoteringvore, enligt motionärerna, kvinnodiskriminerande.Riksdagen bör därför begära att regeringentillsätter en utredning med uppgift att ta framförslag till ändring av aktiebolagslagen innebärandeatt av vartdera könet skall vararepresenterade i börsnoterade aktiebolags styrelsersamt i statligt och kommunalt ägda aktiebolagsstyrelser.RemissinstansernaSom redovisats inledningsvis har motionsyrkandenafrån den allmänna motionstiden , nämligenL236, L255, L332, L334 och A241 yrkande 12, varitföremål för remissbehandling. De i ärendet inkomnaremissyttrandena kan sammanfattas enligt följande.Vad gäller frågan om att införa en skyldighet förföretag att lämna uppgift om könsfördelningen inomföretagets ledning är (JämO), Verket för näringslivsutveckling (),(), SverigesAkademikers () ochLandsorganisationen i (LO) positiva till atten sådan skyldighet införs. ,och förregelgranskning motsätter sig att en sådanskyldighet införs.Beträffande frågan om könskvotering framhållerJämO att lagstiftning beträffande kvotering kan varaett sätt att påskynda en jämställd fördelning mellankvinnor och män i privata bolagsstyrelser. I syfteatt bringa klarhet i frågan om det är möjligt attinföra sådan lagstiftning i ställer sig JämOpositiv till att frågan om kvotering utreds.Stiftelsen är av den uppfattningen attföretagen bör ges en tidsfrist för att på frivilligväg uppnå jämställdhet i bolagsstyrelserna.Åstadkoms inte önskat resultat anser stiftelsen måste lagstifta om kvotering för att uppnå ennödvändig förändring. och LO anser attpågående arbete bör avvaktas innan de tar ställningi sakfrågan. , , , , förregelgranskning och Stiftelsen motsättersig lagstiftad könskvotering till bolagsstyrelser.Utskottets ställningstagandenEtt av delmålen för jämställdhetspolitiken är enjämn fördelning av makt och inflytande mellankvinnor och män (se t.ex. skr. 1999/2000:24, bet.1999/2000:AU6). Som framgår av den ovan lämnaderedovisningen finns det stora brister inomnäringslivet på detta område. Andelen kvinnor iledande befattningar och styrelser svarar inte motuppställda ambitioner och utvecklingen mot enjämnare könsfördelning bland sådanabefattningshavare tycks gå långsamt. mening finns det därför behov av attvidta åtgärder för att främja en jämnarekönsfördelning inom företagsledningarna. I motsatstill motionärerna i motion L13 anser utskottet attuppgifter om könsfördelningen i företagsledningarkan antas få betydelse för jämställdhetsarbetet.Genom att dessa uppgifter synliggörs kanmedvetenheten om den sneda fördelningen mellankvinnor och män på beslutande positioner öka, vilketi förlängningen kan skapa en opinion för och ledatill en jämnare könsfördelning inomföretagsledningar. Mot denna bakgrund anserutskottet att det bör införas en skyldighet förföretagen att lämna uppgift om könsfördelningen inomföretagets ledning.Enligt gällande lagstiftning skall ett företagsårsredovisning innehålla uppgifter om meddelantaletunder räkenskapsåret anställda personer med uppgiftom fördelningen mellan kvinnor och män. Den typ avredovisningskrav som föreslås i propositionen ärsåledes inte något nytt i redovisningssammanhang.Enligt utskottets mening är det inte heller orimligtatt anta att fördelningen mellan män och kvinnor iföretagets ledning har betydelse för företagetsutvecklings- och framtidsutsikter, varför uppgiftenkan vara relevant även ur denna aspekt. På grund avdet anförda anser utskottet att ett utvidgatredovisningskrav av det slag som föreslås ipropositionen inte inger några särskildabetänkligheter utifrån ett redovisningsmässigtperspektiv. Utskottet delar således inte de farhågorsom motionärerna i motion L13 ger uttryck för.Vad sedan gäller den i motionerna L14 och A241framförda kritiken mot att den föreslagnaredovisningsskyldigheten är alltför omfattande villutskottet erinra om att regeringens förslag innebäratt mindre företag undantas från bestämmelsernastillämpningsområde. Förslaget innebär visserligenett ökat krav på uppgiftslämnande för de företag somär skyldiga att upprätta årsredovisning, men deuppgifter som skall redovisas finns lätttillgängliga i de företag som berörs. Förslagetinnebär inte heller någon ökad tidsåtgång i detlöpande bokföringsarbetet. Den föreslagnauppgiftsskyldigheten bör därför inte, enligtutskottets mening, bli alltför betungande. Isammanhanget vill utskottet peka på att det förslagsom förs fram i motion L14 bl.a. innebär att endastsådana aktiebolag vars aktier är föremål för handelpå börsen skulle behöva lämna uppgifter omkönsfördelningen inom företagets ledning. En sådanordning kan utskottet inte ställa sig bakom. Istället delar utskottet regeringens uppfattning attgränsvärdet för undantaget bör vara detsamma som närdet gäller redovisning av sjukfrånvaro bland deanställda (prop. 2002/03:6, bet. LU1) Från kravetbör alltså undantas företag i vilka antaletanställda uppgår till högst tio.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenantar de i propositionen framlagda lagförslagen ochavslår motionerna L13, L14 och A241 yrkande 12.Härigenom får motion L334 anses tillgodosedd och bördärför också avslås.Med anledning av vad som anförts i motionerna L255och L332 vill utskottet erinra om att regeringensedan flera år tillbaka bedriver ett arbete för attstimulera en utveckling mot en jämnarekönsfördelning inom företagsledningarna. I mars 2003överlämnade Utredningen om kvinnor på ledande posteri näringslivet sitt betänkande (SOU 2003:16)Mansdominans i förändring. Betänkandet innehåller enkartläggning av kvinnors deltagande på lednings- ochstyrelsenivå i svenskt näringsliv. Näringsministernhar beslutat attNäringsdepartementet kommer att tainitiativ till ett fortsatt arbete med syftet att fåfram konkreta förslag till åtgärder som ökar antaletkvinnor på ledande poster. Näringsdepartementetkommer att ha överläggningar mednäringslivet för att få fram konkreta förslag tillåtgärder. Avsikten är att dessa förslag tillåtgärder samt utredningsbetänkandet under hösten2003 skall bli föremål för remissbehandling. Med detanförda får motionerna L255 och L332 ansestillgodosedda och bör därför avslås.I motion L236 begärs att regeringen skalltillsätta en utredning med uppgift att ta framförslag på lagstiftning angående bolagsstyrelsernaskönssammansättning. Utskottet är positivt till atten sådan utredning kommer till stånd och utgår frånatt regeringen beaktar detta. Något formellttillkännagivande från sida i förevarandefråga är emellertid inte påkallat.Med det anförda föreslår utskottet att motion L236avslås.Reservationer1. Avslag på propositionen (punkt 1)av , och vonSydow (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens lagförslag.Därmed bifaller motion 2002/03:L13.StällningstagandeVi anser liksom motionärerna bakom motion L13 attdet är självklart att alla oavsett kön skall ha likamöjligheter till makt och inflytande. Detta måstedock tillåtas att växa fram på frivillig väg utanstatlig inblandning. Vi har settexempel på utnämningar av kvinnor på höga posterinom näringslivet. Även om siffrorna fortfarande ärlåga så visar de en uppåtgående trend. Detta harskett utan statlig inblandning.När det gäller att införa regler om vilkauppgifter som skall lämnas i företagensårsredovisningar anser vi att man bör vararestriktiv. Det finns en risk för att en utvidgningav kraven på årsredovisningens innehåll i ett visstavseende leder till krav på att även andra typer avuppgifter skall tas med i redovisningarna. Det är,enligt vår mening, inte lämpligt att företagensårsredovisningar görs till en arena för politiskamarkeringar. Syftet med en årsredovisning bör ävenfortsättningsvis vara att tillhandahålla informationom ett företags ekonomiska ställning till dem somhar olika intressen i företaget.Vidare anser vi att det kan ifrågasättas omregeringens förslag kommer att ha några reellalångsiktiga effekter på jämställdhetsarbetet inomden privata sektorn. Förslaget innebär också attytterligare en administrativ börda läggs påföretagen vilket är ett avsteg från löften om attförenkla regelverken för företagare.På grund av det anförda anser vi att regeringensförslag till lagändringar inte bör genomföras.2. Redovisning av könsfördelningen iföretagsledningar (punkt 2)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)med den ändringen att 5 kap. 18 b § andra stycket iregeringens förslag får följande lydelse:"Bestämmelsen i första stycket gäller endast1. publika aktiebolag,2. handelsbolag i vilka publika aktiebolag ärdelägare samt3. sådana ekonomiska föreningar som enligt 8 kap. 5§ första stycket lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar skall ha minst en auktoriserad revisor. "b) lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag ochc) lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L14 och2002/03:A241 yrkande 12 samt avslår motion2002/03:L334.StällningstagandeVi har krävt att det skall införasjämställdhetsparametrar i årsredovisningarna. Pådetta sätt får aktieägare och analytiker entydligare bild av det intellektuella kapital som ettföretag besitter som kravet bör kunna fåorganisationen att tänka igenom personalstrukturen.Mot denna bakgrund välkomnar vi att regeringenäntligen lägger fram ett förslag om att företagen isina årsredovisningar skall ange könsfördelningeninom företagets ledning.Enligt vår uppfattning bör emellertidredovisningskravet ställas endast på större företagvars årsredovisning får en bred offentlig spridning.För detta finns många skäl. Det kan bl.a. nämnas atti små företag finns inga företagsledningar i denbemärkelsen som regeringens förslag syftar på.Dessutom har små företag en alldeles förtung regelbörda.