bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — Resurserna bör i ställetanvändas till satsningar för att bl.a. gestudenterna mer undervisningstid.Folkpartiet anser också att granskningen av denhögre utbildningens standard måste skeprofessionellt och i högre grad än avutomstående, oberoende bedömare. Vi har därförföreslagit att kvalitetsgranskningen skall brytas utfrån och placeras i en självständiginstitution utom räckhåll för politisk och ekonomiskstyrning. Institutet bör bestå av representanter förämnesområden, discipliner och vetenskapligatidskrifter.23. Förskola och skola i segregerade områden(punkt 17) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub27 i denna delsamt avslår motion2001/02:Ub30 yrkande 12.StällningstagandeModeraterna anser att om man menar allvar med attskolan skall ge alla barn gedigna kunskaper måsteproblemen för många elever med icke svensk bakgrundtas på allvar. Regeringen vill ge den nyaskolutvecklingsmyndigheten i uppdrag att förbättrautbildningsvillkoren för elever i segregeradeområden. Vår utgångspunkt är att skolorna bättre änhittills måste kunna anpassa undervisning och övrigskolverksamhet efter elevernas skiftande behov, ochvi förordar ökad frihet för skolans professionellaatt välja former för verksamheten. Vi anser attstaten inte skall bestämma hur undervisningen förelever med utländsk bakgrund skall se ut. Däremotanser vi att en konsekvent uppföljning av varjeelevs resultat är nödvändig, inte minst för dessaelever.24. Förskola och skola i segregerade områden(punkt 17) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 12samt avslår motion2001/02:Ub27 i denna del.StällningstagandeFolkpartiet menar att skolan kan bli ett aktivtverktyg i kampen mot segregation. En viktigförutsättning är att bostadssegregationens effekterkan brytas och elever från olika boendemiljöerintegreras i en och samma skola. Detta kanåstadkommas genom att elever får större möjligheteratt gå i en skola i ett annat område än där de bor.Det är orimligt att enbart barn som råkar bo inärheten kan komma in på en attraktiv skola. Grund-och gymnasieskolor i utsatta bostadsområden börprofileras och genomgå en särskildkvalitetssatsning. Då får dels de barn som bor iområdet en extra bra skola, dels kan elever som bori andra områden söka sig dit. Vi menar vidare attresurserna skall fördelas så att det blir ett rejälttillskott till de skolor som har många barn medstora behov av extra stöd, t.ex. de skolor som haren stor andel elever med utländsk bakgrund.Folkpartiet anser också att lärarna i sådana skolorbör erbjudas högre lön och att insatserna för attförbättra den fysiska skolmiljön imiljonprogramområdena bör öka.25. IT-strategi (punkt 19) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub244 yrkande 22samt avslårpunkt 2 i revisorers förslag2001/02:RR20.StällningstagandeFolkpartiet menar att de elever som inte hartillgång till datorer hemma skall få det genomskolan. Det är viktigt att betona att satsningen påIT inte får innebära att satsningarna på godaläroböcker minskar. Datorn kan aldrig ersätta bokensom källa till kunskaper och upplevelser.26. Skolans demokratiska uppdrag (punkt 20) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 6samt avslår motionerna2001/02:Ub26,2002/03:Ub393,2002/03:K326,2002/03:K383 yrkande 8 och2002/03:Ju214 yrkande 5.StällningstagandeFolkpartiet menar att det är avgörande att detförebyggande arbetet mot mobbning fungerar. Allaskolor skall ha en tydlig mobbningsplan somefterföljs. Det behövs en väl fungerande elevvård.All personal skall ta sitt ansvar för att deras egnaoch elevernas attityder och handlingar motsvarartanken om allas lika värde. All personal skall varaskyldig att anmäla till rektorn när de uppmärksammarett mobbningsfall. I de fall när mobbning ändåinträffar måste skolan få utökade befogenheter. råder det osäkerhet om vad en skola får göra föratt ingripa, vilket i vissa fall leder till attmobbningsoffren inte får någon hjälp alls. Skolornamåste få tydliga besked om vad som gäller så att dekan agera med kraft. De elever som gör sig skyldigatill grova kränkningar eller våldshandlingar måstekunna flyttas från skolan där mobbningsoffret går.Möjliga åtgärder som bör skrivas in i en ny skollagär skriftlig varning, obligatoriska föräldrasamtal,kortare avstängning och förflyttning till annanskola. Vid grova fall av våld, trakasserier ellermobbning bör skolan polisanmäla förövaren.27. Kvaliteten i förskolan (punkt 21) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 11samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 3 samt2001/02:Ub28 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeFolkpartiet menar att det är viktigt, speciellt närförskolan har ett större pedagogiskt ansvar äntidigare, att det är utbildad personal som harhuvudansvaret för verksamheten i förskolan.Förskollärare har högskolestudier enpedagogisk kompetens att lära och utveckla barn. Medden nuvarande politiken ges inte förskollärarna medtreårig högskoleutbildning ett större ansvar änpersonal som saknar högre utbildning. Vårt mål äratt all personal med pedagogiskt ansvar inomförskolan skall vara högskoleutbildad, och det ärdärför viktigt att barnskötare som arbetarinom förskolan ges möjlighet till vidareutbildningtill förskollärare. Vi menar också att det ärviktigt både för barn och personal att det finnsklara mål med verksamheten. Det bör vara två typerav mål. Den ena uppsättningen mål skall angeinriktningen på förskolans pedagogiska verksamhetoch uttrycka en önskad kvalitetsutveckling mål attsträva mot. Den andra uppsättningen skall uttryckavad varje barn skall ha uppnått när det lämnarförskolan. Sådana mål att uppnå saknas i förskolanmen finns för och alla andra skolformer.Att inte ha klart uppställda mål försvårarresultatuppföljningen av verksamheten.28. Kvaliteten i förskolan (punkt 21) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub28 yrkandena 2 och 3samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 3 och2001/02:Ub30 yrkande 11.StällningstagandeKristdemokraterna menar att regeringens politikinnebär att familjedaghemmen trängs undan. Detta ären utveckling som pågått , trots attdet är den omsorgsform som enligt Skolverketsundersökningar har högst andel nöjda brukare. Vivänder oss mot regeringens ensidiga politik somenbart förordar förskola. Vi vill ha ett flexibeltsystem där föräldrarna själva kan välja vilkenbarnomsorgsform som passar barnets behov ochfamiljens vardag. menar attbarnomsorgspolitiken måste öppna för störrevalfrihet för familjerna. Om det fanns ekonomiskamöjligheter att gå ned i arbetstid eller på annatsätt själv ordna barnomsorgen, tror vi att trycketpå förskolorna skulle minska och därmed skullekvaliteten kunna höjas.Den senaste tiden har kvalitetsproblemenuppmärksammats både i medierna och i den politiskadebatten. Barngrupperna har blivit större, köernahar växt och maxtaxan har förvärrat den redannegativa utvecklingen. I utvecklingsplanen förklararregeringen att man skall genomföra en översyn avpersonaltätheten och gruppstorleken.Kristdemokraterna menar att det bara är att skjutaifrån sig ett accelererande problem. Alla vet attbarngrupperna är för stora och personaltätheten förlåg.29. Kvaliteten i förskolan (punkt 21) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub24 yrkande 3samt avslår motionerna2001/02:Ub28 yrkandena 2 och 3 samt2001/02:Ub30 yrkande 11.StällningstagandeCenterpartiet menar att det är beklämmande attregeringen i stället för att ta itu med kvaliteten iförskolan endast ger ett uppdrag.Skolverket presenterade så sent som enundersökning av just barngruppernas storlek. visar är att det blivit allt trängre ilandets förskolor. Jag anser att förskolansverksamhet måste kvalitetssäkras genom attdimensionera barngrupperna i förskolan utifrån bådebarnens och personalens perspektiv. Barngruppernafår inte vara större än att varje enskilt barnkänner trygghet och får en god pedagogiskverksamhet, där omsorg, fostran och lärande bildaren helhet. skall personalen känna att denutför sitt arbete på ett tillfredsställande sätt.30. Förändringar i gymnasieskolan (punkt 22) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub27 i denna delsamt avslår motion2001/02:Ub30 yrkandena 1 och 5.StällningstagandeModeraterna menar att gymnasieskolan brottas medmånga problem. De flesta börjar gymnasiet, men mångahoppar av eller misslyckas i sina studier. Samtidigtär de krav på utbildning som ställs för vidarestudier och arbete höga. I realiteten är utbildningmotsvarande gymnasienivå nödvändig för alla.Orsakerna till att eleverna misslyckas är bl.a. attmånga elever saknar tillräckliga förkunskaper föratt bli antagna vid ett nationellt program medanandra börjar på ett nationellt program men inteklarar studietakten. Vi menar att problemen bordelösas redan i . Att som regeringenförutsätta att de inom ramen för övrigastudieprogram på gymnasiet skall kunna få det stödoch den komplettering de behöver är naivt ellercyniskt. För de elever där det ändå inte varitmöjligt krävs särskilda insatser. Vi vill seförändringar som ger elever större möjligheter attsjälva ta ansvar för sin utbildning. Elevernas rättatt välja gymnasieskola måste öka. En gymnasieexamenbör införas. En sådan skall förutsätta kunskaper ochförmåga som alla elever med gediget studiearbeteskall ha rimliga möjligheter att kunna nå. Enobligatorisk gymnasieexamination kan bidra tillbättre studieresultat samt till nationella ochrättvisa kunskapsjämförelser.31. Förändringar i gymnasieskolan (punkt 22) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkandena 1 och 5samt avslår motion2001/02:Ub27 i denna del.StällningstagandeFolkpartiet menar att skolstarten skall kunnavariera utifrån barnens mognad. Det skall inte varatiden utan målen som styr skolgången. Om en elev nårgrundskolans mål skall han eller hon kunna gå övertill gymnasiet även om det inte har gått , ocheleven skall även kunna ges ett extra år omföräldrarna och skolan bedömer att det är det bästaför hans eller hennes utveckling. Vi menar också attdet i högre utsträckning än skall vara möjligtatt organisera undervisningen så att varje elev kanläsa i en takt som passar hans eller hennesindividuella förutsättningar, och vi föreslår därföratt timplanen avskaffas i och att enförändring genomförs av gymnasieskolan så att allaelever inte längre behöver läsa samma kurser oavsettintresse och motivation. Ingen elev skall behövakänna sig ostimulerad i skolan och ingen elev skallbehöva lämna utan baskunskaperna. Vitycker också att möjligheten till särskild kursskall återinföras i engelska och matematik.Folkpartiet menar vidare att gymnasiebetygen vidantagningen skall viktas efter vilken betydelse dehar för den sökta högskoleutbildningen. De eleversom väljer språk borde uppmuntras genom attspråkämnena viktas tyngre vid antagningen tillhögskolan.32. Förkunskaper till nationella program (punkt23) m, fp, kd, cav i (m), (), Per (), (), SofiaLarsen (c), Axel Darvik (fp) och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att goda förkunskaper är en nödvändighetför att klara av gymnasiets nationella program. Attlåta alla elever komma in på de nationellaprogrammen är att lura eleverna. Det går inte attklara studierna om man inte kan läsa, skriva ochräkna. måste få det fulla ansvaret föratt bibringa eleverna baskunskaperna. Ju tidigaredet fulla ansvaret sätts in, desto verksammare blirdet stöd eleverna får. Elever skall få extra tid ochhjälp av speciallärare så tidigt som möjligt.33. Individuella programmet (punkt 24) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2002/03:Ub229 yrkande 3 samt2002/03:Ub244 yrkandena 1, 2 och 4samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 22001/02:Ub28 yrkande 5 och2002/03:Ub444 yrkande 11.StällningstagandeFolkpartiet menar att viktigasteuppgift är att lära elever läsa, skriva och räkna.Gymnasieskolan får ta över problem som bordeha lösts i . Ingen elev skall behövabörja gymnasiet utan att ha uppnått betyget Godkänti svenska, engelska och matematik. Vi anser därföratt man skall avskaffa det individuella programmet,och i stället skall ges det fullaansvaret för att eleverna får baskunskaperna.Grundskolan måste bli mer flexibel och ge varje elevden tid hon eller han behöver för att nå målen.Skollagen bör skärpas i detta avseende så att allaelever som inte har nått målen uttryckligen har rätttill undervisning i grundskoleregi även efterskolpliktens upphörande. Bara i speciella fall,t.ex. för elever med utländsk bakgrund som intetidigare har undervisats i engelska, skall det varamöjligt att anordna en anpassad gymnasieutbildning.Vi menar också att gymnasieskolan skallges resurser och möjligheter att hjälpa elever medinlärningssvårigheter men med förslagkommer eleverna att ha erövrat de grundläggandekunskaperna när de kommer till gymnasieskolan.34. Individuella programmet (punkt 24) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub28 yrkande 5 och2002/03:Ub444 yrkande 11samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 2,2002/03:Ub229 yrkande 3 samt2002/03:Ub244 yrkandena 1, 2 och 4.StällningstagandeKristdemokraterna menar att anledningen till att detindividuella programmet är det tredje störstanaturligtvis är misslyckanden i . Andelensom saknar fullständiga betyg ökar. Vi menar att ettgodkänt betyg är nödvändigt för att klaragymnasiestudierna. Att låta alla börja nationellaprogram kommer enbart att innebära en utslagning avde elever som ligger efter redan från början. Vianser att någon form av förberedande program ärnödvändigt för att möta behovet hos de elever sominte fått fullständiga betyg från . Vimenar också att det är viktigt att kvaliteten på detindividuella programmet ses över.35. Individuella programmet (punkt 24) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub24 yrkande 2samt avslår motionerna2001/02:Ub28 yrkande 5,2002/03:Ub229 yrkande 3,2002/03:Ub244 yrkandena 1, 2 och 4 samt2002/03:Ub444 yrkande 11.StällningstagandeCenterpartiet menar att det är förvånande attregeringen är beredd att sänka förkunskapskraventill gymnasiet då av förstaårseleverna igymnasieskolan finns på det individuella programmet.En bättre fungerande grundskola är det enskiltviktigaste steget för en gymnasieskola där flerelever kan bli godkända och behöriga till högreutbildning.36. Samverkan mellan utbildning och arbetsliv(punkt 25) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub27 i denna delsamt avslår motionerna2001/02:Ub28 yrkande 6 och2001/02:Ub30 yrkande 2.StällningstagandeModeraterna menar att skolan måste öppna sig mer församarbete och kontakter med andra verksamheter ochinte minst arbetslivet. Många gymnasieutbildningarskulle bli bättre om samverkan mellan utbildning ochföretag fungerade. En modern och verksamhetsanpassadutbildning åstadkoms dock inte genom tillsättande aven delegation. Vi menar att det krävs kontakter idet dagliga arbetet och frimodighet för olikasamverkansformer.37. Samverkan mellan utbildning och arbetsliv(punkt 25) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 2samt avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del och2001/02:Ub28 yrkande 6.StällningstagandeFolkpartiet menar att gymnasiet har blivit förteoretiskt. når inte fyra av tio elever deuppställda målen. Det måste finnas fler alternativ.Elever skall kunna få en mer specialiseradyrkesutbildning av god kvalitet. Vissa kärnämnenskall alla läsa, men de skall variera medprogrammets inriktning. Yrkesinriktade elever skallinte behöva läsa samma kurser som de som vill vidaretill högskolan. De som är intresserade av vissahantverksyrken skall kunna gå en lärlingsutbildningdär en stor del av utbildningen förläggs tillarbetsplatsen. Elever som vill direkt till högskolanefter gymnasiet skall kunna gå studieförberedandeprogram där de får fördjupa sig ordentligt i deämnen de väljer. Utbildningarna skall avslutas meden yrkes-, lärlings- respektive studentexamen.38. Samverkan mellan utbildning och arbetsliv(punkt 25) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub28 yrkande 6samt avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del och2001/02:Ub30 yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna har länge arbetat förarbetsplatsförlagd utbildning i gymnasieskolan, enfråga som också regeringen uppmärksammat.Samtidigt måste dock de problem som många skolor haratt ordna arbetsplatser som kan ta emot elevernadiskuteras. Som arbetslivet ser ut saknarmånga företag möjligheter att helt utan ersättningta emot praktikanter från gymnasieskolan. Dettaproblem måste lösas innan den arbetsplatsförlagdautbildningen kan öka ytterligare.39. Eftergymnasiala yrkesutbildningar (punkt26) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 15samt avslår motion2001/02:Ub28 yrkande 7.StällningstagandeFolkpartiet har föreslagit att en högre yrkesskola,enligt amerikansk college-modell, inrättas. Viddessa skolor skulle det vara möjligt att skaffa sigen gedigen yrkesutbildning som inte har en direktkoppling till akademisk forskning, ett krav somgäller för traditionella högskoleutbildningar. Detär en utbildning som både näringslivet och mångastuderande efterfrågar.40. Eftergymnasiala yrkesutbildningar (punkt26) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub28 yrkande 7samt avslår motion2001/02:Ub30 yrkande 15.StällningstagandeKristdemokraterna menar att det svenskautbildningssystemet blir alltmer teoretiserat. Depraktiska ämnena får allt mindre utrymme ochvärderas allt lägre. Vi anser att de praktiskaämnena måste få ett större utrymme i skolan ändafrån upp till högskolan. Många eleverhar ett stort praktiskt intresse och det börstimuleras och inte hämmas i skolan. Vi vill därförutveckla lärlingsprogrammen och de yrkesinriktadeprogrammen i gymnasieskolan. På dessa program skalldet vara möjligt men inte ett krav att läsa allmänhögskolebehörighet. Efter gymnasieskolan vill viinrätta en yrkeshögskola som är parallell med denakademiska högskolan. Här skall alla de olikautbildningsvägar som regeringen nu skapar inrymmas.Yrkeshögskolan blir en naturlig följd pågymnasieskolans yrkesinriktade program och kan lösarekryteringsproblemen för de många bristyrken somfinns i dag.41. Kvalificerad yrkesutbildning (punkt 27) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motion2001/02:Ub29 yrkande 2.StällningstagandeFolkpartiet vill peka på att det är viktigt att såmånga planerade utbildningar som möjligt verkligenblir av. Det föreligger ett stort intresse för attdelta i utbildningar som anordnas inom denkvalificerade yrkesutbildningen. Dessutom är behovetav välutbildad arbetskraft stort. Eftersomresurserna till den kvalificerade yrkesutbildningeninte tycks motsvara behoven finns det anledning attsnarast se över resurstilldelningen.42. Tillgången på lärare (punkt 28) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub27 i denna delsamt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub30 yrkande 10 och2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeModeraterna menar att det, för att göra läraryrketattraktivt och för att klara tillgången på duktigalärare, behövs ett nytt tänkande i den offentligaskolmiljön. Det behövs en bättre arbetsmiljö,stimulerande chefer och plats för idéer ochkreativitet. Lönefrågor är viktiga men trivsel ochmöjlighet till utveckling, både inom kollegiet ochgentemot eleverna, är nog så viktigt. Det är bristeri mottagningen av nyutexaminerade lärare ocharbetsmiljön som gör att många lämnar läraryrketdirekt eller . Det gäller att ta vara på delärare som finns, att ta hand om de nyutexamineradeoch att finna nya vägar till kompetent personal omlärarbehovet skall . Ett sådant sätt är atttillåta att undervisningen läggs ut på entreprenad.Vi menar att reglerna för såväl kommunala somfristående skolor måste ge skolorna ökademöjligheter att använda specifik kompetensexempelvis genom undervisning på entreprenad. Detpedagogiska ledningsansvaret är dock alltid skolans.43. Tillgången på lärare (punkt 28) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 10samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del och2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeFolkpartiet menar att läraryrket tillåtits sjunkaalldeles för mycket i status under de senastedecennierna.