bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Omfriåret skall kunna genomföras i helalandet måste förberedelserna nupåbörjas, vilket regeringen ocksåkonstaterar i budgetpropositionen.I betänkande 2002/03:AU1 framhöllutskottet att bör informeras omerfarenheterna av det försök med friårsom pågår i tolv kommuner ochsom utvärderats av IFAU. Utskottet utgickockså från att informeras omvilka villkor som skall gälla för friåretnär det införs i hela landet.Utskottet delar inte den uppfattningsom framkommer i motion A370 yrkande 7 idenna del (fp). i betänkandetåterkommer utskottet till frågan om hurvillkoren för friåret bör utformas m.m.AMV:s roll och decentralisering avarbetsmarknadspolitikenFolkpartiet framhåller i motionerna A310och Sf326 statens ansvar förarbetsmarknadspolitiken. Utskottet delardenna uppfattning. Däremot instämmer inteutskottet i motionskraven om att lägganed eller kraftigt banta AMV.Det bör enligt utskottets uppfattningfinnas en statlig arbetsförmedling överhela landet. Arbetsförmedlingensverksamhet skall kännetecknas avenhetlighet, rättssäkerhet ocheffektivitet.Utskottet anser att arbetssökande ocharbetsgivare i sina kontakter medförmedlingen skall garanteras ettlikartat tjänste- och serviceutbud i alladelar av landet. För att uppnå dettamåste verket ha en tydlig mål- ochresultatstyrning, vilket utskottetframhållit såväl ovan som i tidigarebetänkanden, senast i betänkande2002/03:AU8. Detta ställer stora krav påverkets ledning och styrning.Att tjänste- och serviceutbudet skallvara likartat innebär självfallet inteatt det skall vara likadant överallt.Tvärtom ställs stora krav på anpassningtill regionala och lokala förhållanden.Målen för verksamhetsområden ochverksamhetsgrenar liksom de resurser somstår till förfogande måste kunnaomvandlas till konkreta aktiviteter i dendagliga lokala verksamheten.Detta kräver såväl en dialog mellan ochinom olika nivåer och enheter i verketsom en dialog med omvärlden. Förmåga attsamverka på ett konstruktivt sätt medexterna intressenter är av största vikt.Det gäller såväl med andra myndighetersom med organisationer, kommuner,partsföreträdare m.fl.Moderaterna, sina tidigare framförda förslagom nedläggning respektive storaförändringar av Arbetsmarknadsverket.Betydande förändringar av och verksamhet har skett påsenare år. I budgetbetänkande 2001/02:AU1behandlade utskottet utförligt en radfrågor om verkets organisation ochledningsform. Detta skedde mot bakgrundav en skrivelse från regeringen,2000/01:142 , och motionsförslag. Iskrivelsen deklarerade regeringen att denavsåg att noggrant följa utvecklingen ochlåta utvärdera resultatet av de företagnaändringarna . Därefter skulleregeringen ta ställning till hur denfortsatta styrningen av AMV lämpligen börske.I slutet av 2001 gav regeringenStatskontoret i uppdrag att följa uppresultaten av AMV:s nya ledningsform. Endelrapport lämnades i början av detta år"Styrningen av länsarbetsnämndernasverksamhet - en första uppföljning av denförändrade ledningsformen" (Statskontoret2003:2) där man valt att främst belysadet lokala och regionala perspektivet.Statskontorets slutrapport kommer enligtmyndigheten att omfatta såväl detcentrala som det regionala och lokalaperspektivet inom AMV. I slutrapporten,som skall lämnas till regeringen senastden , kommer Statskontoretatt lägga fram förslag om hur denfortsatta styrningen av AMV bör utformas.När utvärderingen av AMV:s ledningsformär avslutad och regeringen tagitställning i frågan enligt ovanförutsätter utskottet att regeringen tillriksdagen redovisar sittställningstagande till hur styrningen avAMV bör utformas framgent.I behandlingen av regeringens skrivelseom framhöll utskottetatt det bör finnas en regionalorganisation som både säkerställer dennationella politiken och har möjlighetatt göra prioriteringar utifrån lokalaoch regionala förutsättningar. I en nyinstruktion (2001:623) för AMV som träddei kraft regleras bl.a.befogenheterna för AMS styrelserespektive länsarbetsnämndernasstyrelser. En del av det ansvar och deuppgifter som tidigare låg pålänsarbetsnämndernas styrelser flyttadesdärmed till länsarbetsdirektörerna.Styrelsen skall dock avgöra dearbetsmarknadspolitiska frågor inom länetsom AMS bestämt i sin arbetsordning elleri särskilda beslut.En väl fungerande arbetsmarknad ochkompetensutveckling kan sägas vara enförutsättning för regional tillväxt ochutveckling. I de regionala tillväxtavtalsom tagits fram har länsarbetsnämnderna ocharbetsmarknadspolitiska medel spelat roll. Så mycket som av denstatliga finansieringen avtillväxtavtalen 2002 kom frånlänsarbetsnämnderna. Den totala statligafinansieringen uppgick till 5,3 miljarderkronor (Rapport om tillväxtavtalen.Tredje året. Ds 2003:43).Arbetsmarknadsnämnderna har en viktigfunktion när det gäller att medverka tillatt den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten utformas utifrån lokalaförutsättningar och behov. I nämndenskall ingå företrädare förlänsarbetsnämnden, arbetsförmedlingen,den eller de kommuner som berörs ochlokala arbetsmarknadsparter. Utskottetbehandlar i avsnitt 2.3 ytterligare ettantal motionsförslag omarbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsnämnderna.Bestämmelser om nämndernas verksamhetfinns i förordningen (2001:623) medinstruktion för denarbetsmarknadspolitiska verksamheten. Därsägs att nämnden särskilt skall medverkatill att nå målen för den nationellaarbetsmarknadspolitiken, att skapa formeroch utrymme för aktivitetsgarantin, attsvara för god kvalitet iungdomsinsatserna och skapa samsyn mellanolika aktörer för att främja att varjeindivids arbetsförmåga tas till vara såatt det blir möjligt för den enskilde attförsörja sig genom eget arbete. Iförordningen sägs också att nämnden skallmobilisera det lokalaarbetsmarknadsutbudet.Utskottet kan mot denna bakgrundkonstatera att det finns ett stort måttav lokal och regional samverkan kring ochinflytande över arbetsmarknadspolitiken.Självfallet måste ambitionen vara attvidareutveckla detta. Utskottet anslutersig därmed inte till motionerna A226yrkandena 1 och 3 (m), A263 yrkandena 1och 2 (c), A305 yrkande 16 (m), A310yrkande 2 i denna del (fp), A329 yrkande25 i denna del (kd) och Sf326 yrkande 9(fp).SlutsatsMed hänvisning till vad som anförtsfinner utskottet inte skäl till någotuttalande från sida medanledning av de behandlade motionerna.Utskottet avstyrker därför motionernaA226 yrkandena 1-5 (m), A243 (s), A247yrkandena 1, 2 och 13 (c), A249 (s), A257yrkandena 1, 3 och 4 (m), A263 yrkandena1, 2, 4-8, 19, 21 och 22 (c), A270 (mp),A276 (c), A290 (v), A305 yrkandena 1-4,8, 9, 11 och 16 (m), A309 yrkandena 2, 5,8 och 9 (kd), A310 yrkandena 1, 2 i dennadel, 3, 6 och 7 (fp), A326 yrkande 3 (s),A329 yrkandena 1-4, 6, 12 i denna del,13, 16, 17, 24 och 25 i denna del (kd),A330 yrkandena 2 i denna del, 3 och 4(kd), A336 (s), A339 yrkandena 1 och 4(m), A340 (s), A341 yrkandena 1, 3 och 4(s), A354 (s), A370 yrkande 7 i denna del(fp), A371 yrkande 12 (kd), Sf289 yrkande18 (m), Sf325 yrkande 6 (m), Sf326yrkandena 7 i denna del, 8, 9 och 11(fp), Sf327 yrkande 13 (c), Sf355yrkandena 3 och 5 (fp), Sf400 yrkande 4(kd), Sf402 yrkandena 10 och 11 (kd)Sf404 yrkandena 12 och 13 (kd), So409yrkande 3 (m), So569 yrkande 3 (v), N412yrkande 19 (kd) samt N416 yrkandena 2-4(s).2 Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadI avsnitten 2.1-3.1 behandlasmotionsförslag med anknytning tillarbetsmarknadspolitiken men som saknardirekt anknytning till anslagen påutgiftsområdet, vilka behandlas i avsnitt4.1- 4.2.2.1 Särskilda grupper på arbetsmarknadenUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnittmotioner från den allmänna motionstidensom avser särskilda grupper påarbetsmarknaden. Motionerna rörungdomar, äldre, invandrare,arbetshandikappade, långtidssjukskrivnaoch kulturarbetare. Utskottet avstyrkersamtliga motioner främst med hänvisningtill pågående utredningar ellerberedning av utredningar.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (kd), 8(m, c), 9 (kd), 10 (mp), 11 (m), 12(fp), 13 (kd), 14 (c), 15 (m), 16 (fp),17 (c), 18 (fp), 19 (c) och 20 (m).UngdomarMotionernaDen höga arbetslösheten och den dåligarörligheten på arbetsmarknaden är ett hotmot ungdomars möjlighet tillsjälvständighet och inflytande, menarModeraterna i kommittémotion Kr232 (yrk.4). Kampen mot ungdomsarbetslöshetenmåste prioriteras. För att få framriktiga arbeten krävs lägrearbetsgivaravgifter, flexibla regler påarbetsmarknaden samt kvalificeradeutbildningar och lärlingsplatser.Regelverk som syftar till att geanställda trygghet får för ungdomarmotsatt verkan. Problemet med allarbetslöshet, inte bara för ungdomar, harsin grund i ett dåligt näringslivsklimat.Många svenska ungdomar kan tänka sig enframtid som egenföretagare. I Sverigestartas dock för få företag och alltförfå företag överlever. harsedan lång tid lagt förslag på bl.a.sänkta skatter för att främja den privataföretagsamheten. Den skattepolitik somförs i har självklart betydelseäven för unga människor. Unga människorhar i regel lägre inkomster än äldre. Enhöjning av grundavdraget förinkomstskatten ökar möjligheten attförsörja sig själv, även på en relativtlåg lön.En av målsättningarenligt kommittémotion A329 (yrk. 10) äratt alla ungdomar mellan 18 och 24 årskall erbjudas jobb i det reguljäraarbetslivet eller meningsfulla studier.Utbildning skall uppmuntras och premieraseftersom det kommer attställas allt större krav på formellkompetens. Olika former av lärlings- ochpraktiksystem skall utgöra en del avutbildningssystemet. De ungdomar upp till20 år som inte går i gymnasieskolan börges möjlighet att få någon form avkommunal praktikplats anordnad avkommunen. Praktikplatsen skall ge reellarbetslivserfarenhet och ersättningenskall benämnas praktiklön. Inga ungdomarskall behöva leva på socialbidrag. Detfinns risk för att ungdomar fastnar i ettevigt kretslopp avarbetsmarknadspolitiska åtgärder ochersättningsperioder i öppen arbetslöshet.Det är viktigt att de problem som liggertill grund för arbetslösheten åtgärdas påett tidigt stadium så att ungdomarna interiskerar att hamna i ett utanförskap därde känner att de inte är en del avsamhället och att de inte fyller någonfunktion i vardagen. Satsningen på attlösa ungdomsarbetslösheten är därför intebara en ekonomisk fråga utan det handlaräven om ungdomars möjlighet att komma inoch etablera sig i vuxenlivet.Även () belyser imotion A279 särskiltungdomsarbetslösheten och dess problemoch vill att regeringen skall övervägaett initiativ för arbetslösa ungdomar.Kristdemokraterna vill i sinkommittémotion Kr361 (yrk. 8) attungdomar uppmuntras att starta egetföretag. Det är viktigt att samhälletförmedlar en bredare syn på arbete än attdet alltid innebär anställning hos annan.Kristdemokraterna har föreslagit att ettnationellt program med speciellinriktning på företagande ochentreprenörskap införs i gymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det mycket angeläget attta till vara de ungas vilja att arbeta.Att ungdomar studerar längre är enpositiv utveckling, men det är viktigtatt inte i onödan försena de ungasinträde på arbetsmarknaden.Sysselsättningen bland ungdomar harfallit . Antaletarbetslösa ungdomar i åldern vari närmare 56 000.Det är en ökning med 11 000 jämfört medmotsvarande tid . Antaletlångtidsarbetslösa ungdomar i sammaåldersgrupp har mer än fördubblats undersamma period, från 3 400 till 7 500.Bland de långtidsarbetslösa ungdomarna är62 % män och kvinnor. Unga kvinnorär dock kraftigt överrepresenterade blanddeltids- och timanställda ungdomar. Av delångtidsarbetslösa ungdomarna är vidare arbetshandikappade och knappt 5 %utomnordiska medborgare. Av delångtidsarbetslösa ungdomarna saknar enfjärdedel gymnasieskola.Enligt EU:s sysselsättningsriktlinjerskall alla arbetslösa ungdomar erbjudasen ny start när de närmar sig sexmånaders arbetslöshet. Nystarten skallske i form av utbildning, arbetspraktik,anställning eller andra åtgärder somfrämjar anställbarheten och när det ärlämpligt kombinerat med fortlöpande stödi sökandet efter arbete. I ärkommunerna enligt ungdomsgarantin och detkommunala ungdomsprogrammet skyldiga attinom erbjuda en åtgärd tillarbetslösa ungdomar.Arbets- och kompetenslinjen är grundenför den svenska arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken måste inriktas pådem som står längst bort frånarbetsmarknaden, vilket de flestaarbetslösa ungdomar gör.Ungdomar har rätt att fram tills defyllt påbörja en utbildning igymnasieskolan. I gymnasieskolan finns 17 nationella program med 44nationella fastställda inriktningar.Utbudet av program varierar från kommuntill kommun. Det individuella programmetär till för ungdomar som saknarbehörighet att söka till gymnasieskolansandra program. Programmet syftar till attförbereda de ungas övergång till övrigagymnasieprogram. Inom det individuellaprogrammet finns ocksåintroduktionskurser för invandrare ochlärlingsutbildningar.Det finns också olika former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder som ärriktade mot ungdomar, bl.a. det kommunalaungdomsprogrammet och ungdomsgarantin.Inom både garantin och det kommunalaprogrammet finns det möjlighet att deltai utbildning eller praktik hos privateller offentlig arbetsgivare. Ibudgetpropositionen för budgetåret 2002aviserade regeringen att det kommunalaungdomsprogrammet och ungdomsgarantinskulle omprövas medintentionen att avveckla båda programmentill . I den senasteutvärderingen av ungdomsgarantin hade detinte framkommit några bevis för attåtgärden förbättrade ungdomarnas utsikterpå arbetsmarknaden.Slutbetänkandet från gymnasiekommitté2000 (SOU 2002:120) Åtta vägar tillkunskap - en ny struktur förgymnasieskolan presenterades i december2002. Där föreslås en hel radförändringar, bl.a. att kommunens ansvarför uppföljningen av ungdomar under 20 årsom inte går ut gymnasieskolan skallförtydligas. Enligt vad utskottet underhand erfarit frånUtbildningsdepartementet kommerregeringen att överlämnaen proposition i frågan.AMS har presenterat rapportenArbetsmarknaden för personer som avbrutitsina gymnasiestudier (Ura 2003:8).Resultatet av rapporten visar att ungefär20 000 elever i varje årskull avbrytergymnasiestudierna eller påbörjaraldrig gymnasieskolan. I denna krets ärvissa grupper överrepresenterade, t.ex.invandrare, elever med arbetarbakgrundoch barn till ensamföräldrar. De eleversom avbrutit studierna har i genomsnitt60 % längre inskrivningstider påarbetsförmedlingen än de som fullföljtsina studier. Dessutom ärsysselsättningsgraden lägreän för dem som fullföljer. Handikappetmed avbrutna studier är i många falllivslångt. En stor del av dem somavbrutit gymnasiet avlägger senaregymnasiekompetens via vuxenstudier, menockså dessa personer har svårare attfinna sysselsättning.En jämförelse mellan olikautbildningsmodeller för grundläggandeyrkesutbildning och övergångenskola-arbetsliv har presenteratsav IFAU (Rapport 2003:8). var den svenska yrkesutbildningenhuvudsakligen skolbaserad, med storainslag av branschrelaterad utbildning.Denna utbildningsmodell hävdade sig,enligt IFAU, väl gentemot både det tyskalärlingssystemet och de brittiska ochamerikanska systemen med en mer generell,akademisk inriktning. Under 1990-talethar de allmänteoretiska ämnena betonatsallt starkare. Ambitionen har varit attäven en yrkesinriktad utbildning skall gebehörighet för högre studier. Samtidigthar branschanknytningen blivit svagare.De yrkesförberedande utbildningarnasandel av eleverna har sjunkit och var vidutgången av nere på entredjedel. Andelen som inte avslutargymnasieskolan har också ökat markant.Det individuella programmet som samlarelever som saknar behörighet till deordinarie programmen omfattar ungefär ensjättedel av förstaårseleverna. Dennautveckling kan, enligt IFAU, ha bidragittill att relativa position ifråga om ungdomsarbetslöshet harförsämrats och att andelen inaktiva intehar minskat efter konjunkturuppgången islutet av 1990-talet.I september i år presenterade AMS förregeringen sitt förslag på hurlångtidsarbetslösheten bland ungdomar 18och skall halveras inom ett år.Bland förslagen på åtgärder kan nämnasatt AMS och länsarbetsnämnderna kommeratt öka insatserna för ungdomar så att deär individuellt anpassade för att ökamöjligheterna till arbete. Insatsernaskall vara fokuserade motjobbsökaraktiviteter på den reguljäraarbetsmarknaden. Det skall också ställastydliga krav redan från början att denunge själv aktivt skall söka arbete ochdelta i aktiviteter för att förbättrasina möjligheter att få arbete.Matchningen mot lediga arbeten är detviktigaste. I syfte att stimuleraarbetsgivare och underlätta förungdomarna att få anställning föreslårAMS att ett allmänt anställningsstödskall kunna ges till långtidsarbetslösaungdomar mellan i tre månader.Arbetslivsinstitutet överlämnadetidigare en s.k. trendrapporteringtill regeringen. Till denna rapportbidrog ALI-forskaren iungdomsarbetslöshet med uppsatsen i arbetslivet - följder förindividen och arbetsmarknaden. Iuppsatsen konstateras att ungdomarsetablering i arbetet kommer allt senare ideras liv. Detta beror dels på frivilligaval som de kostar på sig, dels på enofrivillig utsatthet för arbetslöshet ochtillfälliga arbeten. Författaren hänvisartill att av ungdomarna mellan16 och är inaktiva påarbetsmarknaden enligt SCB:sarbetskraftsundersökningar. De varkenarbetar eller studerar. De är inte hellerregistrerade som arbetslösa,föräldralediga eller värnpliktiga. Det ärenligt rapporten oklart vilka dessaungdomar är och var de finns. Ett sentinträde i arbetslivet får konsekvenserför bl.a. familjebildningen, vilket i sintur påverkar hela samhället genom attarbetskraftsutbudet minskar i framtiden.Utredningen om samhällets insatser föratt stödja ungdomar som varken studerar,arbetar eller söker arbete överlämnade imitten av sitt betänkandeUnga utanför (SOU 2003:92) tillregeringen. Utredningen analyserarsamhällets insatser för att stödja deungdomar som är i behov av särskilt stödför att utbilda sig eller etablera sig påarbetsmarknaden. Utredningen lämnarförslag på konkreta åtgärder och föreslårbl.a. att varje kommun skall ha enlagstadgad skyldighet att skapa enorganisation som ansvarar för att aktivtsöka upp och ge stöd till alla ungautanför under . Stödet skall syftatill att ge kompetens för vidare studieroch arbete. Utredningen menar vidare attdet behövs en fortsatt pedagogiskutveckling av såväl grund- somgymnasieskolan. Möjligheten tillindividuellt anpassad undervisning måstebehållas och utvecklas. Gymnasieskolanföreslås få större möjligheter attupphandla tjänster från andra aktörersåsom studieförbund och folkhögskolor.För att öka antalet lärlingsplatserföreslår utredningen att en särskildförhandlare utses som skall arbeta föratt arbetsmarknadens parter skall träffaavtal även inom icke traditionellalärlingsområden. Förslag lämnas också omen förändrad roll för arbetsförmedlingennär det gäller unga arbetslösa. Dessutommenar utredningen att vissaarbetsmarknadsutbildningar skall kunnaerbjudas 18-åringar liksom möjlighetentill anställningsstöd.Utskottet anser att det måste varasamhällets ambition att alla ungdomarerbjuds arbete eller meningsfullastudier. Vissa ungdomar har behov avsärskilt stöd i sammanhanget.Det är angeläget att förslag ominsatser för att rusta och förberedaungdomar för en etablering påarbetsmarknaden utgår från en helhetssyndär ansvarsförhållandena skall varaklarlagda och där inga ungdomar skallriskera att ofrivilligt och långvarigthamna utanför arbetslivet. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna som ärriktade mot ungdomar måste beaktaförändringar inom flera områden isamhället, inte minst inomutbildningssystemet. Utskottet kankonstatera att gymnasiekommittén lämnadesitt betänkande och attproposition i frågan väntas under våren2004. Betänkandet Unga utanför kommer attbli föremål för remissbehandling. Tilldetta kommer översynen av dearbetsmarknadspolitiska programmen förungdomar och AMS förslag om arbetslösaungdomar. Enligt utskottets uppfattningbör man invänta resultatet av regeringensberedning av dessa förslag innan någraytterligare initiativ tas i frågan.Utskottet avstyrker de nu behandlademotionerna A279 (kd), A329 yrkande 10(kd), Kr232 yrkande 4 (m) och Kr361yrkande 8 (kd).InvandrareMotionernaInvandrares kompetens skall valideras,och invandrarnas chanser påarbetsmarknaden skall jämställas medinfödda svenskars menar ipartimotion N329 (yrk. 7)hävdar i kommittémotionSf402 att snabb tillgång tillarbetsmarknaden är den viktigasteintegrationsåtgärden för invandrare (yrk.5). Undersökningar visar att den som intesnabbt hamnar i arbetslivet ofta fastnari långt bidragsberoende. Insatser för attkomma i kontakt med svenskt arbetslivmåste börja tidigt, redan vidasylansökningstillfället, oavsett omuppehållstillstånd kommer att ges ellerinte. Att ha ett arbete kan också varaett sätt att lära sig svenska språket. Avdem som är födda i utlandet är färresysselsatta i arbete än svenskfödda. Detfinns flera orsaker till dettaförhållande. Några av orsakerna ärbrister i arbetsmarknadspolitiken, dåligsvenskundervisning, diskriminering ochonödigt byråkratiska regler. Det ärviktigt att göra en inventering avinvandrarkvinnors specifika kompetens närdet t.ex. gäller språkkunskaper ochkännedom om andra länders kultur (yrk.13). Många av dessa kvinnor har svårt attfå arbete, trots sin kompetens. Slutligenkrävs det i motionen att en utredningtillsätts med uppgift att se överorsakerna till att ungdomar med utländskbakgrund i högre grad än andra ungdomarär arbetslösa (yrk. Det är viktigtatt ta till vara invandrares kompetensmenar i kommittémotionA329 (yrk. 12 i denna del). Genom enarbetsmarknad som är öppen för allaskapas en god grund för integration.Kristdemokraterna hävdar i Sf402 (yrk. 9)att det är av stor vikt att kunna ståtill arbetsmarknadens förfogande hosarbetsförmedlingen, även om sfi-utbildningen inte fullgjorts. Ett sättatt underlätta inträdet påarbetsmarknaden är att språkundervisningkombineras med arbete och arbetspraktik.Mona m.fl. (mp) betonar i motionA281 (yrk. 1) vikten av attarbetsförmedlingen ger service även tillpersoner som inte godkänts i sfi-utbildningen. AMS, Integrationsverketm.fl. skall uppmanas att tillvarata denunika hantverkskompetens som finnsbland arbetslösa invandrare men som inteanvänds (yrk. 2).Det borde införas ett rekryteringsprograminom AMS, enligt ochAgneta (båda s) i motion A235, föratt ge utomnordiska invandrare med svenskhögskoleexamen möjlighet att praktiserainom sina utbildnings- och yrkesområdenvid statliga och kommunala myndigheter.Även m.fl. (s)menar i motion A268 att invandraresmöjligheter till kvalificerat arbetemåste förbättras.Utskottets ställningstagandeAtt öka de svenska invandrarnas tillträdetill arbetsmarknaden är en centraluppgift för arbetsmarknadspolitiken. Detär av stor betydelse att ta till varaallas vilja att arbeta. Detta är också ären viktig del av att skapa en integreradarbetsmarknad för alla. Alla skall hasamma rätt att försörja sig med egetarbete.Efter 1996 då arbetslösheten var somhögst och av de utrikes födda varutan arbete, har arbetslösheten minskatkraftigt också för denna grupp, även omen viss ökning skett det senaste året.Under första halvåret 2003 låg den på10,. Arbetslösheten är högre bland män(11,) än bland kvinnor (9,).Invandrares sysselsättningsgrad är lägreän för befolkningen i övrigt.Förhållandena varierar dock inom dennagrupp, bl.a. beroende på ursprungslandoch vistelsetid i . Strävan är attsysselsättningsgraden bland utrikes föddaskall öka och närma sig den för helabefolkningen.Stödet för etablering av de utrikesfödda måste reformeras med inriktning påsnabbare inträde på arbetsmarknaden. Degenerella arbetsmarknadspolitiskaverksamheterna måste anpassas till alla,oavsett etnisk eller kulturell bakgrund.För dem som har det särskilt svårt att fåarbete måste arbetsmarknadspolitikeninriktas på platsförmedling ochindividanpassade åtgärder.