bet · GR01MJU3 · 2003-09-18 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 76 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om naturvård. Motionernatar upp frågor om bl.a. biologisk mångfald såsomskydd av skogsmark, våtmarker och den miljön,nationalparker naturreservat och artbevarande. Ävenrovdjursfrågor och frågor om den svenskavalfångstpolitiken behandlas, liksom småfågeljaktenoch EU. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, bl.a. medhänvisning till regeringens skrivelse 2001/02:173 Ensamlad naturvårdspolitik och uttalanden isamband med behandlingen av skrivelsen (bet.2001/02:MJU24). Utskottet hänvisar även tilltidigare uttalanden i frågorna och till pågåendearbete inom områdena.I betänkandet finns tio reservationer och tvåsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Bevarande av biologisk mångfaldRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ315 yrkande13.Reservation 1 (fp)2. OmrådesskyddRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ315 yrkandena14 och 16 delvis.3. Inventering av nyckelbiotoper, m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ431 yrkandena5, 6, 8, 9 och 10.Reservation 2 (mp)4. Artdatabanken, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ219yrkande 1 och 2002/03: MJ431 yrkandena 1 och 3.Reservation 3 (mp)5. Utrotningshotade husdjursraserRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ209yrkande 4 och 2002/03: MJ346.6. Hundskolan i avslår motion 2002/03:N342 yrkande 3.7. Ändring av EG:s fågelskyddsdirektiv,m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ372,2002/03:MJ387 yrkande 4 och 2002/03:MJ460.8. Skyddszoner för havsöringsbäckar ochlaxåar, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ383 ochMJ467.9. Restaurering av EmånRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ402,2002/03: MJ403 och 2002/03:MJ409.10. Skydd av natur- och kulturlandskapRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ315 yrkande16 delvis.11. Reservatsbildning, skötselavtal m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ327,2002/03:MJ367 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ392och 2002/03:N269 yrkande 7.Reservation 4 (m, kd, c)12. Öppna marker i skärgårdenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ367 yrkande3.13. som nationalparkRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ244,2002/03:MJ254, 2002/03: MJ295 och 2002/03:MJ323.Reservation 5 (kd, mp)14. reservatRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ313yrkandena 7 och 8, 2002/03:MJ315 yrkandena 8 och16 delvis, 2002/03:MJ431 yrkande 4, 2002/03:MJ432yrkande 6, 2002/03:MJ489 yrkande 10 och 2002/03:MJ492 yrkande 4.Reservation 6 (fp, kd, c, mp)Reservation 7 (v)15. Restaureringsplan för kusthavenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ492 yrkande1.16. Fiskerinäringens inflytande vidområdesskyddRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ493 yrkande8.17. Översyn av rovdjurspolitikenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ357 yrkande1.18. Skyddet av rovdjurenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ315 yrkande15.Reservation 8 (fp, mp)19. Vargstammen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ234yrkande 2, 2002/03:MJ288 yrkande 1,2002/03:MJ292 yrkandena 1, 2 och 6,2002/03:MJ348, 2002/03:MJ387 yrkande 2,2002/03:MJ399 yrkande 2, 2002/03:MJ412delvis och 2002/03:MJ451 yrkande 1.20. En nordisk rovdjurspolitikRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ363 yrkande1.21. Övriga rovdjursfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ298,2002/03:MJ398, 2002/03: MJ399 yrkande 1,2002/03:MJ412 delvis, 2002/03:MJ449 och 2002/03:MJ470 yrkande 2.22. Svensk politik på valfångstområdetRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ343 yrkandena1 och 3.Reservation 9 (m, fp, kd, c, mp)23. Övriga valfångstfrågorRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ343 yrkandena2, 4 och 5.24. Vindkraft till havsRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ247 yrkande2.25. Spanska skogssnigelnRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ278.26. Skoterkörning på åkermarkRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ378 och2002/03:MJ452.27. Strandstädning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ279 och2002/03:MJ491 yrkande 1.28. Taggtråd i naturenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ281.Reservation 10 (m)29. Märkning av odlat ädelträRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ480.30. Fågeljakten och EURiksdagen avslår motion 2002/03:U223.Stockholm den 18 september 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), LennartFremling (fp), (), (),(), (),(), (), CarinaOhlsson (s), (), (),(), () ochChristin ().2003/04MJU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningBakgrundVåren 2002 behandlade utskottet regeringensskrivelse /02:173 En samlad naturvårdspolitik(bet. 2001/02:MJU24). I skrivelsen formuleraderegeringen sin grundsyn på naturvårdspolitiken.Förhållandet mellan naturvård och hållbar utvecklingtogs upp liksom motiven för regeringensnaturvårdspolitik samt vägledande strategier ochprinciper. Vidare redogjorde regeringen för sin synpå relationen mellan de av fastlagdamiljökvalitets- och delmålen ochnaturvårdspolitiken. I skrivelsen redovisades ettantal områden som regeringen lyfte fram som viktigai det fortsatta naturvårdsarbetet, exempelvisförstärkt dialog med medborgarna, utvecklatsektorsansvar, fortsatt genomförande avområdesskyddet och bevarande av arter. I sittbetänkande behandlade utskottet därutöver ingåendeett stort antal motioner som tog upp frågor inomhela det naturvårdspolitiska området.I sin behandling av nu aktuella motioner hänvisarutskottet främst till sin behandling av ovan nämndaskrivelse, till behandlingen av proposition2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitik (bet.2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174), till sinauttalanden och till pågående arbetepå områdena.Utskottets övervägandenBiologisk mångfald m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertalmotionsförslag (fp, mp) om områdesskydd.Utskottet hänvisar till att syftet medmotionerna får anses tillgodosett genom bl.a.det arbete som pågår med att uppfylla avriksdagen fastställda miljökvalitetsmål medtillhörande delmål och regeringens skrivelse2001/02:173 En samlad naturvårdspolitik.Därutöver avstyrker utskottet motioner (s,fp, kd, v, c, mp) om bevarande av vissaarter, bl.a. utrotningshotade husdjursraser.Även här hänvisar utskottet till pågåendearbete vid bl.a. olika myndigheter. Slutligenavstyrker utskottet tre motioner (s, fp, kd,v, c) om restaurering av . Syftet meddessa yrkanden anser utskottet varatillgodosett genom utskottets betonande avEmåns stora betydelse för den biologiskamångfalden och den vikt som måste tillmätasen restaurering av vattendraget.MotionernaMotion MJ315 (fp) behandlar bl.a. frågan ombevarande av den biologiska mångfalden. Det ärenligt motionärerna en central uppgift förmiljöpolitiken att öka möjligheten tillnaturupplevelser för alla oavsett om man bor iglesbygd, landsbygd eller tätort (yrkande 13). Närdet gäller nyanläggande och restaurering avvåtmarksområden bör framför allt de områden somskall skyddas enligt den internationellavåtmarkskonventionen och fågeldirektivet komma ifråga (yrkande 14), och ytterligare åtgärder 2000 framhålls som nödvändiga(yrkande 16 delvis).Motionärerna i motion MJ431 (mp) framhållerbehovet av fortsatta nyckelbiotopsinventeringar. Ettstort antal nyckelbiotoper i skogslandskapetåterstår att handlägga, och eftersom kunskapen omvissa udda biotoper har ökat starkt under senare århar också behovet av individuell rådgivning i fälttill markägare ökat (yrkande 5). Målet förbiotopskydd bör höjas från nuvarande 30 000 hektartill , och behovet av vissaformer av skötselåtgärder i vissa biotoptypermotiverar ökade anslag (yrkande 6). I motionenbegärs en kartläggning av kontinuitetsskogar därtrakthyggesbruk bör undvikas, och ett alternativtoch miljöanpassat skogsbruk bör utföras i dessaområden. Det är en uppgift för attutreda lämpliga skogsbruksmetoder (yrkande 8).Särskilda resurser bör avsättas förnaturvårdsbesiktning och avverkningsanmäldaskogsområden före avverkning (yrkande 9). Behovet avkvalificerade inventeringar i regibetonas. bör få i uppdrag attunderstödja kvalificerade inventeringar avutbredning och status av landets arter på land, isötvatten och i hav (yrkande 10).I motion MJ209 (c) betonas vikten av insatser församtliga hotade husdjursarter som finns listade avNaturvårdsverket och . Åtgärderna börutformas i samarbete med svensk avel, ideellaavelsföreningar samt WWF (yrkande 4). Enligt motionMJ219 (kd) bör en översyn göras av de rödlistadearterna. Motionären ifrågasätter om listan överhotade arter är relevant, varför det finns behov aven översyn. Listan har stor betydelse förinventeringarna av nyckelbiotoper eftersom vissaarter kan ha blivit mer frekventa än tidigare medanandra blivit rarare, dvs. mer sällsynta (yrkande 1).I motion MJ346 (s) begärs en bevarandeplan förfjällkon.I motion MJ431 (mp) begärs ytterligare resursertill Artdatabanken för attSvenska artprojektet skall kunna genomförasplanenligt och för att Artdatabanken skall kunnamöta ökade krav på insatser kring åtgärdsprogram ochbevarandestrategier (yrkande 1). Biotopskydd börinföras för de två högsta kategorierna på rödlistan,och lagskyddets omfattning och utformning börutredas (yrkande 3). Enligt motion N342 (c)bör genbanken vid i vara kvarvid skolan (yrkande 3).I två motioner begärs ändring av EG:sfågelskyddsdirektiv. Enligt motion MJ372 (s) ärallmän jakt och prickning av ägg den enda lösningenför att förhindra mellanskarvens utbredning. Imotion MJ460 (s) begärs att regeringen verkar föratt storskarven skall strykas från EU:s lista överhotade fågelarter.Enligt motion MJ387 (fp) bör en utredningtillsättas för att bedöma vilka ytterligaredjurarter som ur djuretisk och mångfaldsaspekt börfredas från jakt (yrkande 4).Enligt motion MJ383 (v) bör ändras såatt beväxta skyddszoner införs för havsöringsbäckaroch laxåar (yrkande 1). Vid fiskdöd som skadarallmänt intresse bör den som förorsakat fiskdödenersätta skadan och utdömda böter bör tillfallafiskevården (yrkande 2). I motion MJ467 (s) begärsförslag till en åtgärdsplan som stärkerhavsöringsstammen i de två nordligaste länen.Emån är föremål för tre motioner. I motionMJ402 (v, c, kd, fp) efterlyses åtgärder för attsäkra fri fiskvandring i från mynningen upptill Ädelfors (yrkande 1). Problemet vid detnedersta kraftverket i Emsfors, som utgör ettallvarligt hinder för vandringsfisken, måste lösas(yrkande 2) och utvandringen av fisk till Östersjönsäkras (yrkande 3). Enligt motion MJ403 (v) börframtida grävningar och vid stoppas. Imotion MJ409 (s) betonas att ytterligare åtgärder iEmån är nödvändiga.Utskottets ställningstagandeI samband med behandling av regeringensskrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173, bet. 2001/02:MJU24, rskr.2001/02:316) anförde utskottet attnaturvårdspolitiken baseras på de fem grundläggandevärdena: människors hälsa, den biologiska mångfaldenoch naturmiljön, kulturmiljön och dekulturhistoriska värdena, ekosystemens långsiktigaproduktionsförmåga samt god hushållning mednaturresurser. Dessa värden har även utgjortutgångspunkt för utformningen av de av riksdagenantagna miljökvalitetsmålen, inklusive de beslutadedelmålen i propositionen Svenska miljömål - delmåloch åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Samtligamiljökvalitetsmål har åtminstone indirekta sambandmed naturvården i och med att de rör miljökvalitetereller uttrycker ett önskvärt miljötillstånd som harbetydelse för biosfären: för ekosystem, för växteroch för djur m.m. Regeringen redogör i skrivelsen påett tydligt sätt för sambandet mellanmiljökvalitetsmålen och relevanta delmål å ena sidanoch naturvårdspolitiken å den andra. Som regeringenpåpekar har vissa av miljökvalitetsmålen medtillhörande delmål särskilt stor relevans förnaturvården. Dessa är Levande sjöar och vattendrag,Hav i balans samt levande kust och skärgård,Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett riktodlingslandskap, Storslagen fjällmiljö samt Godbebyggd miljö. De nu nämnda miljökvalitetsmålen harantagits av i bred enighet. Vid sinbehandling av skrivelsen delade utskottetregeringens uppfattning att det inte förelåg någonanledning att i detta sammanhang ytterligareutveckla målen. I skrivelsen belystes framför alltde olika vägar som finns för att nå demiljökvalitets- och delmål som berör naturvården. Dehuvudpunkter liksom åtgärder som aviserades iskrivelsen utgår alltså från de miljökvalitetsmåloch delmål som redan har slagits fast av riksdagen.I många fall refereras i skrivelsen till ettspecifikt mål som slutsatsen eller åtgärden ärkopplad till. Särskilt viktiga är de verktyg,arbetssätt, processer och den kunskapsuppbyggnadm.m. som enligt regeringen måste komma till ståndför att fastlagda miljökvalitetsmål och delmål somrör naturvård skall nås. Liksom våren 2002förutsätter utskottet att regeringens fortsattaarbete möjliggör ett genomförande av de program ochåtgärder som aviseras i skrivelsen och att deninriktning av politiken som där kommer till uttryckdrivs med kraft.När det gäller frågor om naturvård ochtätortsnära natur gjorde regeringen i skrivelsenbedömningen att kommunernas naturvårdsinsatser börstimuleras och stärkas såväl kort- som långsiktigt.Regeringen aviserade därför en satsning på kommunalnaturvård genom ett särskilt program. Programmetkommer att ge kommuner - inklusive lokala aktörerinom varje kommun - möjlighet att sökadelfinansiering för olika lokala naturvårdsprojekt.Den befintliga möjligheten för kommuner ochlandstingskommunala stiftelser att få statsbidragför förvärv och säkerställande av mark förnaturvårdsändamål bör enligt regeringen lyftas in idenna programsatsning och utnyttjas bättre.Regeringen anförde också att den tätortsnäranaturens ställning i förhållande till annan mark-och vattenanvändning bör stärkas. Detta gällerstörre städer i allmänhet och de trestorstadsregionerna i synnerhet. Utskottet delardenna uppfattning. I syfte att stärkabevarandearbetet på nivå anför regeringen ibudgetpropositionen för , utgiftsområde 20,att man ännu mer bör fokusera på att stimulerakommuner och stiftelser att utnyttja möjlighetentill statsbidrag för att delfinansierasäkerställande och skötsel av mark förnaturvårdsändamål. Regeringen uttalade även sinavsikt att återkomma till omen särskild programsatsning för naturvårdsom föreslås starta (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:MJU1, rskr. 2002/03:82). Slutligen villutskottet hänvisa till det uppdrag Naturvårdsverkethar fått av regeringen att ta fram förslag till ettsextonde miljökvalitetsmål samt preciserade delmål.Förslaget är avsett att komplettera dagensmiljökvalitetsmål och bidra till en tydligaremålstruktur för att på så sätt stärka arbetet medbiologisk mångfald. Med det anförda finner utskottetsyftet med motion MJ315 (fp) yrkande 13tillgodosett. Motionen i denna del bör inteföranleda någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.I skrivelsen anförde regeringen vidare attnaturvården har fokuserat pålandmiljöer medan insatser i vattenmiljöer generelltsett har varit eftersatta. Som regeringen påpekadeutgör våtmarkerna emellertid ett positivt undantagdär den nationella våtmarksinventeringen ochsumpskogsinventeringen har medfört att det finns ettbra kunskapsunderlag. Detta har resulterat i ennationell bevarandeplan, Myrskyddsplan för ,och har även utgjort underlag för ett skärptregelverk beträffande markavvattning och tillämpningav ärenden som rör våtmarker. I sitt betänkande tillskrivelsen (bet. 2001/02:MJU24) erinrade utskottethärutöver om de av fastställda femdelmålen för miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36). I enlighet härmed skall en nationellstrategi för skydd och skötsel av våtmarker ochsumpskogar tas fram senast , ochsamtliga våtmarksområden i Myrskyddsplanen skall haett långsiktigt skydd . Vidare skallsenast inga skogsbilvägar byggas övervåtmarker med höga natur- eller kulturvärden ellerså att dessa våtmarker påverkas negativt på annatsätt, och i odlingslandskapet skall minst 12 000 havåtmarker och småvatten anläggas eller återställasfram . Slutligen skall olikaåtgärdsprogram senast ha upprättats ochinletts för de hotade arter som har behov av riktadeåtgärder. Med de förslag till delmål som fastställtsansåg utskottet förutsättningarna goda för attmiljökvalitetsmålet skall kunna nås inom engeneration. Utskottet ansåg även att Myrskyddsplanenbör kompletteras med ett större urval sumpskogar ochresultatet av våtmarksinventeringen i Norrbottenslän. För att miljökvalitetsmålet skall nåsförutsätts medverkan från jord- och skogsbruket menäven andra sektorer måste visa den hänsyn som krävs.Syftet är, såsom det framhålls i propositionenSvenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/092:36), att miljökvalitetsmålet Myllrandevåtmarker i ett generationsperspektiv bör innebärabl.a. att det i hela landet finns våtmarker avvarierande slag, med bevarad biologisk mångfald ochbevarade kulturhistoriska värden, att hotade arterhar möjlighet att sprida sig till nya lokaler inomsina naturliga utbredningsområden så att långsiktigtlivskraftiga populationer säkras samt att våtmarkerskyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter,vägbyggen och annan exploatering.Utskottet vill även hänvisa tillbudgetpropositionen för , utgiftsområde 23,där regeringen anför att har 4 800 hektarskyddats inom objekt upptagna i Myrskyddsplanen,vilket innebär att ca av de392 som tagits upp i Myrskyddsplanenhittills har fått skydd (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:MJU1, rskr. 2002/03:82). Reservatsbildningenhar fortsatt, och därutöver har ett stort antal småoch i några fall medelstora våtmarker skyddats. 21nya områden har anmälts till Ramsarlistan, vilketinnebär att totalt har anmält 51 områden meden sammanlagd yta om . Fleravåtmarksområden har föreslagits till det 2000. Under perioden 2000-2006skall inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet6 våtmarker återskapas och restaureras,och inom ramen för de lokala investeringsprogrammenhar ytterligare 36 vattenvårdandeåtgärder beviljats bidrag om sammanlagt 20 miljonerkronor. Detta innebär att sammantaget under perioden1998-2002 har bidrag om 225 miljoner kronorbeviljats till 137 åtgärder som avser naturvårdandeinsatser samt insatser för att bevara och förstärkabiologisk mångfald i sjöar, hav, vattendrag ochvåtmarker. Uppgifterna avser både restaurering ochnybildande av våtmarker. Stödet väntasmedföra en total investering om ca 50 miljonerkronor, och under programmet som helhet väntas ca400 investeras i våtmarker m.m. Detkan tilläggas att har ävenflera fågelsjöar restaurerats och ca 100 grodvattenoch en mängd viltvatten anlagts.Utskottet har inhämtat att regeringen harföreslagit ytterligare 54 områden till Natura 2000.Förslaget har lämnats till kommissionen och ienlighet med art- och habitatdirektivet. Samtidigthar ytterligare 11 områden anmälts enligtfågeldirektivet. Härmed har föreslagitsammanlagt 3 474 områden enligt art- ochhabitatdirektivet och anmält 447 områden enligtfågeldirektivet.I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik våren2002 (skr. 2001/02:173, bet. 2001/02:MJU24, rskr.2001/02:316) underströk regeringen vikten av lokaladialoger och att naturvården på ett tidigt stadiumförankras bättre hos alla berörda aktörer inklusivebrukare. Arbetsformerna vid genomförande avområdesskydd måste enligt regeringen utvecklas, ochprocessen bör präglas av öppenhet, lokal dialog ochdeltagande. Informationsutbyte bör ske mycket tidigtoch kontinuerligt genom hela processen, och ettutåtriktat arbetssätt bör eftersträvas vidgenomförandet. Enligt regeringen är det viktigt attundvika att naturvården, inklusive områdesskydd,upplevs som olika former av hinder och förbud. Idetta sammanhang lyfte regeringen fram detutvecklingsarbete som bedriver isamarbete med och berördalänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser beträffandes.k. Samtliga typerav områdesskydd kombineras här med ett aktivtbrukande av övrig skogsmark och med en grönskogsbruksplan som grund. Arbetet sker i samarbetemellan några tiotal fastigheter och med storöppenhet. Vad som skall bevaras bör alltid varatydligt formulerat och kommunicerat. Delaktighet ochsamsyn kring målen för bevarandet är enligtutskottets mening en avgörande förutsättning för denlångsiktiga framgången med områdesskyddet, ochförslag till reservatsbeslut med tillhörandeskötselplaner bör utvecklas i nära samråd medberörda intressenter. Regeringen redogör iskrivelsen också för det arbete med naturvårdsavtalsom skogsvårdsorganisationen har utfört sedan börjanav . I strävan att nå miljömålet kanavtalen enligt utskottet ses som ett nytt arbetssättoch som ett komplement till främst naturreservat,biotopskyddsområden och generell naturhänsyn vidalla skogsbruksåtgärder. Begreppet naturvårdsavtalavser sådana avtal som träffas mellan staten genomskogsvårdsstyrelsen och skogsägaren i syfte attbevara och utveckla ett områdes naturvärden.Naturvårdsavtalen grundar sig inte på någraspeciella författningsbestämmelser utan är avtal somingås mellan två i princip likställda parter.Avtalet, som kan träffas med både fysiska ochjuridiska personer, tecknas , mestadels50 år, och skogsägaren får en ersättning som delvistäcker värdet av vad denne avstår. Avtal kan träffasmed både fysiska och juridiska personer. Utskottetinstämde därmed i regeringens överväganden om attarbetsformerna vid genomförande av områdesskydd börutvecklas i riktning mot öppenhet och dialog samtgod information tidigt i processen. Utskottet, varsställningstagande kvarstår, anser det vara av storvikt att samverkan mellan människor som lever ieller nära områden som avses skyddas, liksom medandra intressenter, utvecklas.Som regeringen anför i budgetpropositionen för år2003, utgiftsområde 20, innebär ökande areal skyddadmark också ökat behov av insatser för vård ochförvaltning av de redan skyddade markerna. Det ärenligt utskottets mening angeläget att staten har eneffektiv skötsel och förvaltning av nationalparkeroch statliga naturreservat, och de skyddade områdenamåste förvaltas på ett sådant sätt att värdenabestår eller förbättras och att information omområdena finns tillgänglig för besökare.I skrivelsen påpekar regeringen att förvaltningoch skötsel av skyddade områden innebär särskildamöjligheter att engagera lokala aktörer att motersättning delta i den direkta praktiska skötseln.Det kan röra sig om att, med beaktande av gällanderegler för upphandling, direktupphandlaskötseltjänster från brukare på berörda fastigheter,att arvodera eller anställa personer med lokalförankring för löpande uppdrag eller att anlitalokala entreprenörer. En annan variant kan enligtregeringen vara att upplåta intäktsbringandeverksamhet genom avtal, t.ex. turistverksamhet,guidning, viss försäljning och kaféverksamhet. Ettannat sätt kan vara att så långt möjligt väljalokala leverantörer av varor och tjänster,exempelvis när det gäller aktiviteter inomnaturturismen. används i varierandeutsträckning uppdragsavtal med lokala brukare om attutföra aktiva skötselåtgärder i olika reservat. Somregeringen anför får de framtida behoven i skyddadeområden, inklusive Natura 2000-områdena, visa om detfinns anledning att utveckla och tillämpa även andraavtalsformer i syfte att på ett kostnadseffektivtsätt nå bevarandesyftena. Sammanfattningsvis innebärdet ovan anförda att syftet med motion MJ315 (fp)yrkandena 14 och 16 (delvis) får anses tillgodosettutan någon vidare åtgärd från sida.Delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark som detfastställdes av (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36)innebär att ytterligare skyddsvärdskogsmark skall undantas från skogsproduktion tillår 2010 jämfört med . har avde som bör avsättas som naturreservatsäkerställts. I budgetpropositionen för ,utgiftsområde 20, gjorde regeringen emellertidbedömningen att det finns risk för att målet intekommer att nås om inte takten isäkerställandearbetet ökar. För att nå målet behöverenligt regeringen den årliga avsättningen tillnaturreservat nästan tredubblas jämfört med de tresenaste åren. De ökade resurserna för skydd avvärdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald börenligt regeringen emellertid ge förutsättningar förökad takt i säkerställandearbetet.