bet · GQ01KU20 · 2003-02-11 00:00:00 — Om trossamfundets stadgar saknaderegler för såväl avgiftsskyldighet som sättet attbetala avgift borde det skriftliga samtycket omfattabåda dessa frågor. Vidare borde enligt propositionenregeringen ges möjlighet att i samband med beslutetom statlig hjälp med att ta in avgifter bedömavilken form av samtycke som krävs i det enskildafallet.Beträffande konsekvenserna av de olika formernaav samtycke uttalades i propositionen följande(s. 230 f.).När de enskildas skriftliga samtycke krävs börtrossamfundet, med den föreslagna ordningen,hämta in sådant från var och en som skalldebiteras avgift. Samtycket bör gälla tillsvidare och dokumentationen om det förvaras hossamfundet.Om samtycke skall ges "via stadgarna" börtrossamfundet svara för att medlemmarnasskyldigheter klart kommer till uttryck istadgarna och att informera medlemmarna ominnebörden av avgiftsbetalning viaskattebetalningssystemet.I de fall trossamfundet och den enskilde har olikauppfattning om dennes medlemskap/avgiftsskyldighetkan ett samtycke via stadgarna möjligen sägas ge denenskilde en något svagare ställning gentemotsamfundet än ett skriftligt medgivande. Exempelvistorde ett skriftligt medgivande som inte återkallatskunna ses som ett bevis på att avgiftsskyldighetfinns och från vilken tidpunkt, medanavgiftsskyldighet som bygger på samtycke viastadgarna kan vara svårare att konstatera, inteminst vad gäller tidpunkten för näravgiftsskyldigheten skall anses ha inträtt. Här kannämnas att avgiftsskyldighet enligt regeringensförslag kommer att gälla för helt inkomstår.Förhållandena året före inkomståretbör, som tidigare nämnts, bestämmaavgiftsskyldigheten för hela det kommandeinkomståret. Den som detta datum är registrerad sommedlem/tillhörig/betjänad bör alltså vara skyldigatt betala avgift för hela det kommande året.Propositionens lagförslag i det aktuellasammanhanget innebär att samtycke kan lämnas i formav skriftligt medgivande från den enskilde ellergenom att trossamfundets stadgar innehåller en klartuttalad skyldighet för medlemmarna att betala avgifttill trossamfundet via skattebetalningssystemet.Propositionens förslag innebär vidare att uppgiftom att en person tillhör respektiveär skyldig att betala avgift till annat trossamfundskall få registreras i skatteregistret samt atttrossamfundet skall ersätta staten för skadeståndsom har betalats på grund av en oriktig uppgift somhar lämnats av trossamfundet. I fråga omregisteransvarigs skadeståndsskyldighet hänvisadesdärvid till regleringen av skadeståndsansvaret i 48§ personuppgiftslagen (a. prop. s. 232 ff.). Avparagrafen följer bl.a. att denpersonuppgiftsansvarige skall ersätta denregistrerade för skada och kränkning av denpersonliga integriteten som en behandling avpersonuppgifter i strid med denna lag har orsakat.Det bör noteras att bestämmelserna i paragrafen ärsådana specialbestämmelser om skadestånd som taröver de allmänna skadeståndsreglerna iskadeståndslagen. I den utsträckning enersättningsfråga inte berörs i paragrafen - t.ex.frågan om hur ersättningen för en person- ellersakskada skall beräknas - tillämpas de allmännareglerna i skadeståndslagen. Vidare bör noteras attparagrafen bara gäller vid behandling avpersonuppgifter i strid med bestämmelserna ipersonuppgiftslagen. Detta innebär bl.a. attskadestånd enligt paragrafen inte kan utgå vid brottmot motsvarande bestämmelser i s.k. särskildaregisterförfattningar, som enligt 2 §personuppgiftslagen gäller framför denna lag (se SOU1997:39 s. 436 f.).Vid riksdagsbehandlingen tillstyrktekonstitutionsutskottet regeringens förslag i nubeskrivna delar. Vidare avstyrkte utskottet enföljdmotion till propositionen som bl.a. gick ut påatt varken eller annat trossamfundskulle bistås med statlig uppbördshjälp (bet.1998/99:KU18).Utskottet hänvisade till att principbeslutet år1995 om ändrade relationer mellan staten och innebär att staten skall biträda - eller annat trossamfund efter beslut avregeringen - med uppbörden av avgift. Skälen fördetta var att det för att skallupprätthålla en demokratiskt uppbyggd rikstäckandeverksamhet är en förutsättning att förändringen avrelationerna mellan staten och kyrkan inte innebärnågon drastisk försämring av kyrkans ekonomi. Genomprincipbeslutet har slagits fast att kyrkoavgiftenkostnadsfritt för skall tas uttillsammans med och på samma sätt som inkomstskattenunder förutsättning att hjälpen kan inordnas igällande uppbördssystem. Av jämställdhetsskäl börenligt principbeslutet motsvarande erbjudande kunnariktas även till andra trossamfund.Utskottets ställningstagande föranledde engemensam reservation (v, mp).Vid /2000 avstyrktekonstitutionsutskottet med hänvisning till tidigareställningstaganden en motion i vilken begärdes attSvenska kyrkan och andra trossamfund själva skallansvara för uppbörden av avgifter (bet.1999/2000:KU5).Utskottets ställningstagande föranledde enreservation (mp).MotionerI motion K414 av () föreslås delsatt tillkännager för regeringen vad imotionen anförs om det akuta behovet av attförbättra rättsskyddet för den enskilde motregistrerade trossamfund som får hjälp av staten medberäkning, debitering och redovisning av avgifteroch med att ta in avgifterna (yrkande 1), dels attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om det långsiktiga behovet avatt utvärdera lagen om avgift till registrerattrossamfund och att jämställa religiösaföreningar med andra privata föreningar också vadgäller sättet att finansiera verksamheten (yrkande2). Enligt motionären finns det ett akut behov avatt förbättra skyddet för enskilda mot obefogadekrav från registrerade trossamfund. i fall då det registrerade trossamfundet ochden enskilde har olika uppfattningar i fråganhuruvida den enskilde alls är medlem i detregistrerade trossamfundet. Motionären anser attlagen bör ändras så att skattemyndigheterna skall taden enskildes uppgifter om avgiftsskyldighet förgoda och hänvisa det registrerade trossamfundet tillden vanliga rättsliga processen för att få denenskildes betalningsskyldighet fastställd. På längresikt bör lagen utvärderas med sikte på att jämställareligiösa föreningar med andra föreningar som verkarinom det svenska samhället också vad gällerfinansieringsvägar.I motion K309 av och ()anförs att endast det första alternativet som RSVredovisat för hanteringen av klagomål från enskildakan vara godtagbart. Alternativet innebär attskattemyndigheterna skall ta den enskildes uppgifterom avgiftsskyldighet för goda och hänvisa detregistrerade trossamfundet till den vanligarättsliga processen för att få den enskildesbetalningsskyldighet fastställd.Skriftligt svar från finansminister har i skriftligt svarden besvarat en fråga av TassoStafilidis (v) om vad statsrådet avser att göra föratt säkerställa att en enskild inte ska drabbas avavgifter till föreningar som denne inte är medlem i,eller som drivs in genom statlig uppbörd utan attpersonen har samtyckt till vare sig avgiften elleruppbörden.Bosse har i svaret anfört bl.a. attregeringen i sina beslut om att medge uppbördshjälphar angett att den förutsätter att trossamfundet germedlemmarna information om vad det innebär för denenskilde att avgiften tas ut viaskattebetalningssystemet. Systemet för uppbörd avavgifter från trossamfund fungerar på det sättet attett trossamfund som beviljats uppbördshjälpöverlämnar en datafil med uppgift på de medlemmarsom ska betala avgift genom statens medverkan.Uppgifterna skall gälla för visst inkomstår ochendast avse personer som året föredet inkomstår som avgiften avser har eller anses hasamtyckt till att betala avgift till trossamfundet.Avgiften ingår i medlemmens preliminära och slutligaskatt.Bosse har vidare i svaret anfört attfrågan om former för medlemskap, liksom former församtycke till att avgift tas in med statlig hjälp,är en fråga mellan den enskilde och trossamfundet.Den enskilde ska alltså vända sig till trossamfundetom han eller hon anser att medgivande inte harlämnats eller att han eller hon inte är medlem isamfundet. Om ett trossamfund skickar in en rättelsetill RSV på grund av att den fil som harskickats in visat sig innehålla personer som intesamtyckt till att betala avgift, räknas avgiften omför ifrågavarande personer och återbetalas iförekommande fall på det sätt som gäller föråterbetalning av skatt.Bosse har slutligen uppgett att han inteanser att det finns skäl att vidta några åtgärder idetta avseende.Skrivelse från ()Av en skrivelse från RSV, som inkommit på utskottetsbegäran, framgår att sju trossamfund har beviljatshjälp med att ta in avgifter viaskattebetalningssystemet . Av dessasamfund använder sig endast Romersk-katolska kyrkanav "samtycke via stadgarna". Denna form av samtyckeinnebär att medlemmarnas skyldighet att betalaavgift via skattebetalningssystemet är inskriven isamfundets stadgar. De övriga sex samfunden hämtarin skriftligt samtycke till avgiftsbetalningen frånsina medlemmar.Om en person meddelar SKM att han eller hon inteanser sig vara avgiftsskyldig, trots att personen ifråga finns med i den datafil med uppgifter omavgiftsskyldiga som respektive samfund lämnar intill RSV, uppmanas personen att kontakta samfundetför eventuell rättelse. bedömeratt personen inte är avgiftsskyldig skickarsamfundet därefter en rättelsefil till RSV som sertill att uppgiften om avgiftsskyldighet tas bort.Såväl RSV som skattemyndigheterna har tagit emotsamtal och brev från personer som anser att de inteär skyldiga att betala avgift och att de inte lämnatsamtycke till att betala avgift viaskattebetalningssystemet. Klagomålen har nästanuteslutande gällt avgiften till Romersk-katolskakyrkan och den form för samtycke ("samtycke viastadgarna") som samfundet använder. RSV hänvisar idetta sammanhang till sitt yttrande av den 28augusti 2000 (dnr 7377-00/151) över samfundetsansökan om avgiftshjälp, i vilket verket särskiltframhöll att den information som samfundet dittillshade gett medlemmarna inte var tillräcklig och attsamfundet borde åläggas att informera på ett sådantsätt att medlemmarna var helt införstådda medavgiftsskyldigheten och grunderna för den (stadgaroch lagstiftning) samt vad det innebär att avgifttas in via skattebetalningssystemet. I yttrandetanförde RSV vidare att regeringen bör följa upp ochbedöma om samfundet gett tillräcklig information.De klagande hänvisas, ofta muntligen, tillsamfundet för eventuell rättelse. Därför finns detinte någon uppgift om antalet kontakter som tagitsmed RSV och skattemyndigheterna. Antalet rättelserfrån uppgår per den 27januari 2003 till 3 874 för ochtill 5 310 för . Vissa personer kandock, enligt RSV, förekomma i rättelserna för fleraår. Enligt uppgift till RSV kommer vidare att sända ytterligarerättelsefiler som avser inkomståren 2001, 2002 och2003. Antalet rättelser från övriga trossamfund ärenligt RSV försumbart.I åtminstone ett fall har beräkningen av enpersons skatt (preliminär skatt inklusive avgifttill trossamfund) överklagats till länsrätten, somavslagit begäran om ändring (Länsrättens iVästernorrlands län dom i mål nr2736-01). Ytterligare en länsrättsdom har rört enbegäran om rättelse av personuppgift ibeskattningsdatabasen. Även i detta fall harlänsrätten avslagit begäran om ändring (Länsrättensi dom i mål nr12884-02).Av uppgifter på RSV:s hemsida (), somavser , framgår att ca 75 000personer via skattsedeln betalar avgift till de sjutros-samfund som har beviljats hjälp med att ta inavgifter via skattebetalningssystemet. Antaletpersoner som på detta sätt betalar avgift till etttrossamfund fördelar sig därvid enligt följande påde olika samfunden: 13500; 55 000; SvenskaAlliansmissionen 1 000; 1000; Evangeliska Frikyrkan 2 000; 1400; i 600.Utskottets ställningstagandeI motion K414 yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeför regeringen om det långsiktiga behovet av attutvärdera lagen om avgift till registrerattrossamfund och att jämställa religiösaföreningar med andra privata föreningar också vadgäller sättet att finansiera verksamheten.Utskottet, som vidhåller sitt tidigareställningstagande, avstyrker motionen i denna del.I motionerna K309 och K414 yrkande 1 framförs kravpå förbättrat rättsskydd för den enskilde motregistrerade trossamfund som får hjälp av staten medberäkning, debitering och redovisning av avgifteroch med att ta in avgifterna.Utskottet vill inledningsvis betona vikten av attde medlemsförteckningar och övriga uppgifter somligger till grund för den statliga hjälpen vidbetalning av avgift till trossamfund håller engenomgående hög kvalitet. För att detta skall kunnauppnås krävs, enligt utskottets mening, attmedlemmarna informeras av det registreradetrossamfundet på ett sådant sätt att de är heltinförstådda med avgiftsskyldigheten och grundernaför denna samt vad det innebär att avgift tas in viaskattebetalningssystemet.De problem som har förekommit i dettaavseende måste, i enlighet med principbeslutet år1995 om ändrade relationer mellan staten och , i första hand avhjälpas av trossamfundensjälva. Utskottet utgår från att så nu sker, och attsamfundsmedlemmar får tydlig information omavgiftsskyldigheten och grunderna för denna samt omvad det innebär att avgiften tas in viaskattebetalningssystemet. Vidare förutsätterutskottet att regeringen, som bestämmer om statenskall biträda trossamfund med uppbörd av avgifter,följer upp och bedömer om tillräckliga åtgärder harvidtagits i nu aktuellt avseende. Vid angivnaförhållanden finner utskottet att tillräckliga skälinte har framkommit för att nu skall vidtaytterligare åtgärder. Mot den anförda bakgrundenavstyrks motionerna K309 och K414 yrkande 1. **FOOTNOTES**[1]: KronofogdemyndighetenReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Begravningsverksamheten (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K293 och avslår motion2002/03:K260.StällningstagandeI ett modernt samhälle kan det inte anses vararimligt att ett enskilt trossamfund, dvs. , tyngs med en uppgift av så allmän ochgenerell natur som den att skötabegravningsväsendet. För att bättre möta de kravreligionsfriheten ställer och skapa en principiellthållbar ordning för en verksamhet som så påtagligtär en uppgift för samhället, anser jag attövervägande skäl talar för att kommunerna tar överhuvudmannaskapet. På detta sätt uppnås vidare det urdemokratisk synvinkel högst angelägna syftet attockså de personer som inte är medlemmar i - och som således saknar rösträtt i dekyrkliga valen - ges möjlighet att påverkabegravningsavgiftens nivå. Regeringen bör därför,som begärs i motionen, lägga fram förslag tilländring i begravningslagen så attbegravningsväsendet övergår till primärkommunalthuvudmannaskap.2. Begravningsverksamheten (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K260 och 2002/03:K293.StällningstagandeI ett modernt samhälle kan det inte anses vararimligt att ett enskilt trossamfund, dvs. , tyngs med en uppgift av så allmän ochgenerell natur som den att skötabegravningsväsendet. För att bättre möta de kravreligionsfriheten ställer och skapa en principiellthållbar ordning för en verksamhet som så påtagligtär en uppgift för samhället, bör därför ansvaret förbegravningsväsendet överföras till kommunerna. Dettahindrar givetvis inte att kommunerna, efter egetställningstagande, i sin tur lägger ut skötseln påentreprenad, exempelvis till en organisation medlång erfarenhet av och hög kompetens på området.Dessa överväganden görs lämpligen av de i allmännaval demokratiskt utsedda företrädarna i kommunerna.På detta sätt uppnås vidare det ur demokratisksynvinkel högst angelägna syftet att också depersoner som inte är medlemmar i -och som således saknar rösträtt i de kyrkliga valen- ges möjlighet att påverka begravningsavgiftensnivå.Under sitt yrkesverksamma liv hinner denavgiftsskyldige betala in en ansenlig summa tillbegravningsverksamheten. Det kan ifrågasättas om densamlade summan korresponderar med de kostnader denenskilde efter döden medför för aktuell huvudman,exempelvis i de fall då den enskilde önskar blikremerad och få sin aska spridd t.ex. i havet ellerpå en del av en kyrkogård.Dessa frågor bör utredas närmare i syfte attåstadkomma en tros- och åskådningsneutral regleringav huvudmannaskap för begravningsverksamhet samt isyfte att tillse att den som avser att begagna sigav en viss begravningsform och därtill hörandeskötsel/service erlägger en proportionerlig avgiftför densamma. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen med sådana förslag till lagändringar somhar den inriktning som efterfrågas i motionerna.3. (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K271.StällningstagandeSom anförs i motion K271 (v) finns det inte någrahållbara argument för att ge ett religiöst samfunden sådan särställning som har ävenefter det att relationerna mellan kyrkan och statenändrats . Regeringen bör därför, sombegärs i motionen, lägga fram förslag till ändring ilagstiftningen som gäller trossamfund och som gör att slutgiltigt skiljsfrån staten.4. Statlig medverkan vid uppbörd av avgifttill trossamfund (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K414 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:K309 (delvis).StällningstagandeVi anser att inget trossamfund bör få statens hjälpmed att ta in avgifter. Begravningsavgiften börbehandlas separat och betalas över skattsedeln, menövriga avgifter för trossamfundens verksamhet börenligt vår mening trossamfunden själva ta in. Sombegärs i motion K414 yrkande 2 bör därför lagen pålängre sikt utvärderas med sikte på att jämställareligiösa föreningar med andra föreningar som verkarinom det svenska samhället också vad gällerfinansieringsvägar.Vidare finns det enligt vår mening ett akut behovav att förbättra skyddet för enskilda mot obefogadekrav från registrerade trossamfund. Den nuvarandeordningen på området innebär att trossamfund medhjälp av staten kan tvinga enskilda att betala inavgift till trossamfundet också i fall dåavgiftskrav är obefogade. Detta kan gälla t.ex. ifall då det registrerade trossamfundet och denenskilde har olika uppfattningar i frågan huruvidaden enskilde alls är medlem i det registreradetrossamfundet. Vi anser att lagen bör ändras så attskattemyndigheterna skall ta den enskildes uppgifterom avgiftsskyldighet för goda och hänvisa detregistrerade trossamfundet till den vanligarättsliga processen för att få den enskildesbetalningsskyldighet fastställd.5. Statlig medverkan vid uppbörd av avgift tilltrossamfund (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K309 och 2002/03:K414 yrkande 1 (delvis). Vidare avslår riksdagenmotion 2002/03:K414 yrkande 2.StällningstagandeDen nuvarande ordningen för hanteringen av klagomålfrån enskilda vid statlig uppbörd av avgift tilltrossamfund är av rättssäkerhetsskäl oacceptabel. Istället bör en ordning tillämpas som innebär attskattemyndigheterna skall ta den enskildes uppgifterom avgiftsskyldighet för goda och hänvisa detregistrerade trossamfundet till den vanligarättsliga processen för att få den enskildesbetalningsskyldighet fastställd.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2002/03:K260 av ():begär att regeringen tillsätter enutredning för att se över huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten och begravningsavgiften samtför att utröna hur ett system kan utformas för attgöra det möjligt att avge viljeyttring i livet vadgäller begravningsförfarande m.m.2002/03:K271 av m.fl. (v):begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av berörda lagar i syfte att åstadkommaett slutligt skiljande av från stateni enlighet med vad i motionen anförs.2002/03:K293 av ():begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av lagen så att begravningsväsendetövergår till ett primärkommunalt huvudmannaskap.2002/03:K309 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lagen (1999:291) om avgifttill registrerat trossamfund.2002/03:K414 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det akuta behovetatt förbättra rättsskyddet för den enskilde motregistrerade trossamfund som får hjälp av statenmed beräkning, debitering och redovisning avavgifter och med att ta in avgifterna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det långsiktigabehovet av att utvärdera avgiftslagen och att iframtiden jämställa religiösa föreningar med andraprivata föreningar också vad gäller sättet attfinansiera verksamheten.