bet · GQ01NU10 · 2003-05-13 00:00:00 — På nya marknader skall struktureroch regler stödja uppkomsten av en balanserad ochväl fungerande konkurrens.- När offentliga aktörer agerar påkonkurrensmarknader får det inte ske på ett sådantsätt att det privata företagandet hämmas.Myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet.- Statligt stöd får inte snedvrida konkurrensen;en policy för det svenska statsstödet skallunderstödja arbete i EU mot subventionersom skadar svensk industri.- skall aktivt stödja utvecklingen avsunda konkurrensförhållanden i den globala ekonominoch i samarbete med andra länder ingripa motinternationella konkurrensbegränsningar.Utskottet finner det alltså viktigt att konkurrensenutvecklas till att gälla i flera delar av densvenska ekonomin och att den blir mer effektiv påbefintliga konkurrensmarknader. I detta sammanhangvill utskottet framhålla att offentliga aktörer istörre utsträckning än bör försökadela upp upphandlingar för att främja konkurrensen.I annat fall kan resultatet bli att det efter någontid endast finns kvar monopolliknanden företag somkan deltaga i kommande upphandlingar.Det är vidare väsentligt att konkurrensen ärverksam även inom den globala ekonomin. För ettlitet land som med ett stort utlandsberoendeär det av yttersta vikt att sundakonkurrensförhållanden råder på den globala nivånoch att internationella konkurrensbegränsningarmotverkas.När det gäller frågan om en utvärdering avgenomförda om- och avregleringar som tas upp imotion 2002/03:N367 (s) noterar utskottet att ensådan utvärdering har aviserats i en tidigareregeringsförklaring. Beredning av frågan pågår, somnämnts, inom , varför någon åtgärdfrån inte kan ansesmotiverad.Frågan om konkurrensen inom dagligvaruhandeln har,som redovisats, berörts i några motioner.Konkurrensverket har presenterat tvårapporter på området, i vilka bl.a. konstateras attprisnivån i ligger över den genomsnittliganivån inom EU. Rapporterna är nu föremål för analysinom . Utskottet vill inteföregripa detta arbete utan endast framhäva detangelägna i att åtgärder vidtas för att eliminerasådana prisskillnader som inte är rationelltmotiverade. Utskottet vill också erinra om att iuppdraget för den parlamentariskt sammansattakommittén avseende ingår attanalysera hur konkurrensaspekterna kan beaktas vidden fysiska planeringen.När det gäller önskemål om en effektivisering avkonkurrenspolitiken och en förstärkning avKonkurrensverket som aktualiseras i några motionervill utskottet framhålla att regeringens arbetepräglas av en vilja att på olika sätt stärka ochvässa de verktyg som de konkurrensvårdandemyndigheterna har tillgång till. Vidare bör noterasatt i uppdraget för den tillsattautredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.ingår att pröva om det behövs förändringar iKonkurrensverkets befogenheter. Utredaren skallockså uppmärksamma hur de förändringar som kan bliföljden av bl.a. det pågående moderniseringsarbetetbeträffande kan komma attpåverka ianspråktagandet av resurser inomKonkurrensverket.Avslutningsvis vill utskottet betona attkonsumentperspektivet måste stå i fokus ikonkurrenspolitiken. Konkurrens är ingetsjälvändamål, utan åtgärder för att stärkakonkurrensens effektivitet har till syfte bl.a. attge konsumenten en starkare ställning på marknaden. Idet sammanhanget vill utskottet understryka viktenav samordning i insatserna från de ansvarigamyndigheterna för konkurrens- och konsumentpolitik.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som tarupp olika aspekter på konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor.Sammantaget anser utskottet att regeringensarbete på området styrs av en klar vilja attuppnå och upprätthålla konkurrensneutralitetmellan offentlig och privat verksamhet.Arbetet har också hög prioritet. Jämförreservation 2 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2002/03:N227 (m) föreslås etttillkännagivande av om ökadetableringsfrihet och ändrade regler förupphandling. Staten, landstingen och kommunerna börkoncentrera sig på sådana verksamheter däroffentliga insatser kan förväntas vara överlägsnaenskilda och kooperativa initiativ, anförmotionärerna. De anser att storleken på den andel avden offentliga servicen som skall erbjudas i privatregi bör avgöras av medborgarnas val i ett utbud avolika tjänster. Kommunerna bedriver i många fallverksamhet som kan och bör skötas av privataaktörer, menar motionärerna. För att skapa en störredynamik kring produktionen av offentliga tjänsterförespråkar de att det skall införas en s.k.utmaningsrätt för företag, vilken innebär attföretag ges möjlighet att inkomma med önskan om atten viss verksamhet skall upphandlas i konkurrens.Utmaningsrätten innebär vidare att kommunen måstestarta en upphandlingsprocess, där det initierandeföretaget såväl som andra privata aktörer kan delta.De tre lagar - lagen om offentlig upphandling, lagenom ingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling och konkurrenslagen - som rörupphandling och konkurrens i offentlig och privatsektor fungerar dåligt, hävdar motionärerna. Därtillanses det finnas en gråzon i kommunallagen. Denämnda lagarna bör ses över i syfte att förverkligade principer om affärsmässighet, konkurrens ochicke-diskriminering som bör gälla för offentligupphandling, anför motionärerna. De anser slutligenatt ansvarsfördelningen är oklar mellan de berördamyndigheterna (), , ,och och att dennasplittrade myndighetsbild bör ses över. NOU bör slåssamman med , vilket tydligare skullevisa att den s.k. upphandlingslagen i första hand ären konkurrenslagstiftning, sägs det.De offentliga monopolen inom vård, skola ochomsorg måste brytas upp och ersättas med mångfald,konkurrens och öppenhet för alternativa lösningar,anförs det i motion 2002/03:N304 (m). De nuvarandehindren för okonventionella lösningar behöveruppmärksammas i ett glesbygdsperspektiv, sägermotionärerna. De menar att större flexibilitet ochindividuella lösningar inte behöver bli dyrare, utanär en fråga om inställning till och öppenhet för nyaarbetsformer och samordning mellan olika insatser iett enhetligt kostnadsperspektiv.Ett tillkännagivande om betydelsen av attförbättra möjligheten för kvinnors företagandeföreslås i motion 2002/03:N228 (m). Den offentligasektorn har monopol på dekvinnodominerade verksamhetsområdena vård,undervisning och omsorg, vilket är ett stort hinderför jämställdhet mellan kvinnor och män, anförmotionären. Hon anser att de nämnda monopolen böravskaffas och att de berörda verksamheterna börkonkurrensutsättas. Många kvinnor som arbetar inomden offentliga sektorn vill starta eget men möterstora hinder, t.ex. den svårighet en sjuksköterskasom ansöker om F-skattsedel har att erhålla ensådan, hävdar motionären. Hon anger att ytterligareett hinder för kvinnors företagande inom t.ex. vård,skola och omsorg är att detta på många platser måstekonkurrera med skattesubventionerad ellerlandstingsdriven verksamhet. Det har ifrågasatts omden kommunala näringsverksamheten är förenlig medkommunallagens och konkurrenslagens bestämmelser,säger motionären. Hon nämner att Konkurrensverketfår in anmälningar från företagare som utsatts förillojal konkurrens. Konkurrensproblemet är svårt attkomma åt, eftersom möjligheterna att få enlaglighetsprövning av den aktuella kommunensnäringsverksamhet är små för en egenföretagare,anför motionären. Hon menar att om det skapas enmöjlighet till prövning för den enskildeföretagaren, tillika kommuninvånaren, i fråga omlaglighet och jämlik konkurrensmöjlighet kan enöppen marknad komma till stånd.Riksdagen bör anmoda regeringen att skyndsamtlägga fram förslag till beslut om konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor, anförsdet i motion 2002/03:N258 (m). Trots förslag frånKonkurrensrådet och i en remissbehandladdepartementspromemoria (Ds 2001:17) har regeringenhittills inte varit beredd att skrida till handlingi den nämnda frågan, säger motionären. Hon noteraratt regeringen har ståndpunkten att frågan börutredas vidare och att den hänvisar bl.a. till attett förslag skall ha uppslutning från både offentligoch privat sektor. Att sådan enighet ställs somvillkor för regeringsförslag är inget motionären harlagt märke till tidigare.I motion 2002/03:A241 (fp) begärs etttillkännagivande om behovet av att konkurrensutsättaden offentliga sektorn. Kvinnor som arbetar inom denoffentliga sektorn är hänvisade till enarbetsgivare, vilket gör att de har små möjligheteratt påverka sina löner och sina arbetstider, sägermotionärerna. De ser det som en stor utmaning attbryta upp den existerande strukturen inom denoffentliga sektorn och släppa in konkurrerandearbetsgivare. anses det som fult attägna sig åt privat företagsamhet som kan ge vinst omföretagen sysslar med tjänster inom välfärdssektorn,hävdar motionärerna. De har svårt att förstå varföroch noterar att företag tillåts tjäna pengar på attmänniskor konsumerar skadliga produkter, förstörmiljön eller dricker alkohol och på människors behovav mat. skall det vara förbjudet att tjänapengar på att göra människor friska, ge äldre envärdig ålderdom och lära elever att läsa och skriva,säger motionärerna. De menar att genom konkurrensmellan arbetsgivare kan lönenivåerna inom dekvinnodominerade yrkena höjas.Turistnäringens konkurrensförhållanden i relationtill offentlig näringsverksamhet är föremål föryrkande i motion 2002/03:N331 (fp). Konkurrensverketöverlämnade till regeringen en studie avklagomålsärenden, Konkurrenshinder för småföretag(1998:2), i vilken tas upp bl.a. de problem somuppstår när företag tvingas konkurrera med bådeoffentlig näringsverksamhet och andra aktörer somerhåller skattefinansierat offentligt stöd, sägermotionärerna. I rapporten hänvisades till en studiefrån enligt vilken myndighetersagerande på konkurrensmarknader kan få så allvarligakonsekvenser för småföretag att de tvingas upphöramed sin verksamhet, ett förhållande som motionärernafinner helt oacceptabelt. framfördei rapporten sin principiella ståndpunkt attmyndigheter inte bör bedriva verksamhet på välfungerande konkurrensmarknader och efterlyste enprecisering från statsmakternas sida av under vilkaförutsättningar detta skall få ske. Verketefterlyste också regler som säkerställer att stödinte snedvrider konkurrensen eller hämmar verksamheti företagen. De missförhållanden somKonkurrensverket har påtalat har bäring även inomturistnäringen, där ett stort antal kommunerbedriver näringsverksamhet inom ramen för sinaturistbyråer, i kommunala stiftelser och i hel-eller delägda bolag, säger motionärerna. Även annanoffentlig näringsverksamhet förekommer inom området,framför allt i form av turistanläggningar av olikaslag, bl.a. campingplatser, hotell och restauranger.Kommuner har på detta sätt i flera fall lyckatsuppnå marknadsdominerande ställning, vilket harförsvårat nyetableringar och förhindrat uppkomstenav livsdugliga, privata verksamheter, anförmotionärerna.Konkurrensverket bör granska välfärdssektorn,anförs det i motion 2002/03:N212 (fp). Fler kvinnormåste ges chansen att starta och driva företag inombl.a. välfärdssektorn, säger motionären. Han anseratt en större del av kommunernas och landstingensverksamhet bör läggas ut på entreprenad. Vård, skolaoch omsorg skall vara offentligt finansierade viaskattsedeln och ges till människor utifrån derasbehov, men all verksamhet måste inte utföras ioffentlig regi, menar motionären. Han noterar attKonkurrensverket är den myndighet som skallsäkerställa att de regler rörande fri konkurrens somgäller näringslivet i stort efterlevs.Ett tillkännagivande om kommunernas roll inäringspolitiken föreslås i motion 2002/03:N395(kd). Kommuner och myndigheter bedriver i ökadutsträckning näringsverksamhet påkonkurrensmarknader, t.ex. tvätteritjänster,fastighetsskötsel, gym, städning och catering, trotsatt kommunallagen i princip förbjuder kommuner ochlandsting att konkurrera på företagens marknader,säger motionärerna. De anser att kommunalt ochstatligt ägande bör avvecklas på marknader därprivata företag konkurrerar, eller skulle kunnakonkurrera, och där inte sociala eller hälsomässigarestriktioner motiverar ett offentligt ägande. Mångasmåföretag har problem med att offentligt stöd iolika former ges till deras konkurrenter, uppgermotionärerna och hänvisar till Konkurrensverketsrapport - förslag för ökad tillväxt(1997:3), i vilken verket gjorde en kartläggning avproblemet och redovisade exempel på kommuner varsagerande verkar konkurrenssnedvridande. Det handlarom kommuner som gett penningbidrag, tillhandahållitgratis eller subventionerad arbetskraft, nedsattalokalhyror, m.m. Sådana stöd är inte tillåtna enligtkommunallagen, men förekommer ändå, hävdarmotionärerna. De anser att bör gesett vidgat uppdrag att övervaka även kommunallagensefterlevnad. Om det framkommer att kommunen brutitmot lagen om ingripande mot otillbörligt beteendeavseende offentlig upphandling bör någon form avmarknadsstörningsavgift kunna dömas ut, föreslårmotionärerna vidare. De förordar också att en nyrepresentativ taleform, grupptalan, bör införas, medinnebörd att det som ett komplement till det vanligarättegångsförfarandet införs en lag omgrupprättegång vid allmän domstol och särskildabestämmelser om grupprättegång i kommunallagen.Vidare anser motionärerna att , i samband med en resursförstärkning,skall inlemmas som en självständig del avKonkurrensverket.I motion 2002/03:N392 (kd) föreslåstillkännagivanden i två avseenden, nämligen omrättvis konkurrens mellan offentlig och privatsektor och om avveckling av snedvridandeföretagsstöd. Motiveringen är likartad med den inyssnämnda motion 2002/03:N395 (kd). Även i motion2002/03:Fi285 (kd), där det begärs etttillkännagivande om att konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn bör identifierasoch avvecklas, är motiveringen likartad med den imotion 2002/03:N395 (kd).Ett tillkännagivande om konkurrenssnedvridandekommunal verksamhet begärs i motion 2002/03:N391(kd). En kommun skall inte engagera sig i sådanaaktiviteter som privata företag kan sköta lika bra,menar motionärerna. De anser att det kommunalaengagemanget på turismens område skapar svårighetersåväl för redan etablerade företag som för företagsom vill komma in på marknaden. Det är fel om denkommunala turistverksamhetens uppbyggnad finansierasmed skattemedel och den fortsatta driften sker medkommunala driftbidrag, vilket ger en annankostnadsbild än för de privata aktörerna, anförmotionärerna. De påpekar att om en kommun ger bidrageller fördelaktiga lån till ett företag eller om ettkommunägt bolag förfogar över resurser som intekonkurrerande aktörer får utnyttja på samma villkorsnedvrids konkurrensen. Inga sysselsättningsaspekterkan berättiga ett sådant beteende, ansermotionärerna.Det behövs en ökad konkurrensutsättning inomoffentlig sektor, särskilt inom vård- ochomsorgssektorn för att främja kvinnorsarbetsmarknad, anförs det i motion 2002/03:A242(kd). Bemanningsföretagens inträde påarbetsmarknaden samt en ökad mångfald bland dem somtillhandahåller offentligt finansierad service harmöjliggjort för bl.a. sjuksköterskor att kunna väljamellan flera arbetsgivare och därmed höja sin lön,säger motionärerna. De anser att en ökadkonkurrensutsättning av verksamheter inom offentligsektor, t.ex. äldreomsorg och sjukvård, skulleutveckla den traditionellt kvinnligaarbetsmarknaden, men att regeringen försöker stoppadetta genom att förbjuda att sjukhus drivs av olikahuvudmän.Vissa kompletterande uppgifterOlika lagar reglerar de offentliga aktörernasagerande när det offentliga uppträder som antingenköpare eller säljare - främst lagen (1992:1558) omoffentlig upphandling (), lagen (1994:615) omingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling, kommunallagen (1991:900) ochkonkurrenslagen (1993:20). Ansvaret för dessa lagarligger på tre olika utskott, nämligen finans-,konstitutions- och näringsutskotten.Riksdagen avslog motionsyrkanden somtog upp olika aspekter på konkurrens på lika villkormellan offentlig och privat sektor (bet. 2001/02:NU16). Sammantaget ansåg utskottet att regeringensarbete på området styrs av en klar vilja att uppnåoch upprätthålla konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat verksamhet och att arbetet harhög prioritet. I en reservation (m, kd, c, fp)efterfrågades kraftfulla åtgärder från regeringenssida för att driva på avregleringsarbetet i syfteatt skapa utrymme för privata initiativ i kommuneroch landsting.I den proposition som behandlades i det nyssnämndabetänkandet (prop. 2001/02:167) togsfrågan upp om konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor, dock utan något förslagtill riksdagsbeslut.Regeringen tillsatte ett råd förkonkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor (). Rådet, som bestårav representanter från såväl offentlig som privatsektor, har haft två huvudsakliga uppgifter. Denförsta har gällt att rådet skulle belysa enskildafall och försöka undanröja konkurrenskonfliktergenom dialog och kontakter mellan berörda parter.Rådets andra uppgift har varit att försökaåstadkomma en samsyn mellan företrädare föroffentlig och privat sektor om hur de långsiktigaspelreglerna på området bäst skall formuleras.Konkurrensrådet redovisade sina samlade erfarenheteroch de resultat som uppnåtts i betänkandetKonkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor (SOU 2000:117). De problem som rådetredovisade uppstår främst när privata och offentligaaktörer möts på samma marknad, dvs. när det allmännabedriver säljverksamhet som är konkurrensutsatt.Enligt rådet har verksamheter där privata ochoffentliga aktörer konkurrerar med varandra ökatpåtagligt . Rådet ansåg attproblemen kan lösas antingen genom att denoffentliga sektorn drar sig tillbaka eller genom attkonkurrensförutsättningarna görs så lika sommöjligt. I fråga om lagreglering anfördes attparterna i rådet i grunden har olika uppfattning ombehovet av lagändringar. Det bedömdes därför intevara möjligt att finna lösningar som fullt uttillgodoser alla krav och önskemål som framförts.Rådet enades dock om att i betänkandet presenteraett sätt att åstadkomma mer konkurrensneutralavillkor, nämligen att i konkurrenslagen införa enbestämmelse som tar sikte på att korrigerakonkurrenssnedvridande beteenden från offentligaaktörer. Rådets rekommendation är enmissbruksbestämmelse där de offentliga aktörerna ihändelse av lagöverträdelse inte drabbas avekonomiska sanktioner för redan inträffat agerande,utan enbart vitesbelopp om den berörda aktören interättar sig efter ett beslut. Rådet anser attmöjligheten för en enskild att föra enskadeståndstalan i sådana sammanhang bör utredas.Enligt rådet kan vidare många av de identifieradekonkurrensproblemen lösas på lokal nivå.Rådet hade ursprungligen en begränsadverksamhetstid , t.o.m. , men harfått förlängning i olika omgångar, nu senast tillutgången av (dir. 2002:157).Med utgångspunkt i betänkande haren departementspromemoria utarbetats, Konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privat sektor (Ds2001:17). I promemorian har lämnats förslag om atten konfliktlösningsregel skall införas ikonkurrenslagen. Enligt förslaget skall förbud ienskilda fall kunna meddelas mot offentligkonkurrenshämmande verksamhet som bedöms varaskadlig från allmän synpunkt. Sådana förbud skallmeddelas av , på talan avKonkurrensverket, och föreslås kunna förenas medvite. Promemorian innehåller även förslag om attKonkurrensrådet skall knytas till Konkurrensverket.Vidare föreslås att skallförstärkas med en expert som har särskilda insikteri den berörda offentliga verksamheten. Såvälbetänkandet som departementspromemorian harremissbehandlats.Möjligheter till objektiv prövning avkonkurrensproblem mellan privat och offentlig sektorstärker förtroendet mellan aktörerna och undanröjertolkningsdiskussioner om vilka grundläggandeprinciper för sund konkurrens som bör gälla, saderegeringen i den tidigare nämnda propositionen våren2002. Erfarenheterna av den prövning avkonkurrensproblem mellan främst småföretag ochoffentlig sektor som bedrivits i ärgoda, konstaterade regeringen. Prövningen har, genomde riktlinjer rådet har enats om, givit offentligsektor vägledning om vilka allmänna principer sombör gälla på området. Näringslivet menar att ettprövningssystem som det som bedrivs är viktigtoch kan skapa förståelse och förtroende mellanoffentligt och privat företagande. En förutsättningför detta är dock enligt näringslivet att detytterst går att pröva fall rättsligt. Företrädareför kommuner, landsting och statlig sektor ser ocksåett prövningsförfarande som en viktig del i arbetetför en sund konkurrens mellan offentlig och privatnäringsverksamhet. Om en särskild rättslig regleringskall aktualiseras i dessa frågor menar dock främstden kommunala sektorn att det är viktigt att sekopplingarna till det arbete med särskildakonkurrensprogram som bedrivs ikommuner och landsting, framhölls det ipropositionen.En lagreglering av konkurrensproblem mellanoffentlig och privat näringsverksamhet, som ytterstinnebär prövning i domstol, bör enligt regeringensmening grundas på bredast möjliga uppslutning frånberörda aktörer. Regeringen konstaterade attpromemorians förslag till särskild regel ikonkurrenslagen hade givit upphov till ytterligarediskussioner och synpunkter från olikautgångspunkter om hur en eventuell lagreglering börutformas. Det är angeläget att dessa frågoranalyseras, och beredningen av lagförslaget kommerdärför att fortsätta, sades det i propositionen.Inriktningen i det arbetet angavs vara att ettförslag till lagregel som har en uppslutning bådefrån offentlig och privat sektor skulle kunnapresenteras före utgången av år 2002.Enligt uppgift från pågårberedningsarbetet, nu med inriktning på att ettförslag till lagregel skall kunna presenteras i enlagrådsremiss . I samband därmedavser regeringen även att ta ställning till fråganom framtid.När det gäller lagen om offentlig upphandlingbeslöt om vissa ändringar ilagen (prop. 2001/02:142, bet. 2001/02:FiU12).Riksdagen anmodade regeringen att göra en förnyadprövning av ställningen för NOU) i samband med en av regeringenaviserad översyn av myndighetsstrukturen när detgäller konsument- och konkurrensfrågor. Riksdagenbeslöt vidare att upphandlande enheter får hänvisatill kriterier för miljömärken, om kriterierna förmärket har utarbetats på grundval av vetenskapliginformation. Regeringen uppmanades därvid attfortsätta sitt arbete med att verka för att EU:sregler och andra internationella regler på siktändras så att det blir möjligt att ta större hänsyntill miljön vid upphandling. avslogregeringens förslag om att direktupphandling skallmedges när upphandlingens värde understiger femprisbasbelopp. Beslut fattades också om enförbättring av möjligheterna för leverantörer attansöka om överprövning av en upphandlande enhetsbeslut om att en viss leverantör skall tilldelasupphandlingskontraktet, med innebörd att enupphandlande enhet skall vara skyldig att på egetinitiativ lämna upplysningar till anbudssökande ochanbudsgivare om tilldelningsbeslutet och att enhetenskall vara skyldig att lämna sådana uppgifter tillvarje leverantör som så begär.I den nyssnämnda propositionen meddelades attregeringen avsåg att återkomma i frågorna omtillsynsmyndighetens befogenheter,sanktionssystemets närmare utformning, frågan omtalerätt vid överprövning och frågan om möjlighetatt ingripa vid otillåten direktupphandling underhösten 2002. I budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1) angavs att regeringen inte har föravsikt att vidta några åtgärder när det gällermyndighetsstrukturen inom konkurrensområdet, men attdet kan finnas anledning att återkomma till fråganom organisationen för i samband med att regeringen tarställning till hur sanktionssystemet inom denoffentliga upphandlingen skall vara utformat. Ibudgetpropositionen angavs tidpunkten för dennaproposition .