bet · GQ01UBU4 · 2003-03-06 00:00:00 — Av samma skäl är det enligt motion2002/03:Ub250 yrkande 9 angeläget att öka andelenförskollärare inom förskolan.I motion 2002/03:Ub328 (s) betonas barnskötarnasviktiga roll i arbetslaget i förskolan. Det finnsenligt motionären en tendens att denhögskoleutbildade personalen, förskollärarna, ökarmarkant på barnskötarnas bekostnad. bördärför understryka värdet av samverkan mellanförskollärare och barnskötare.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning dels till att deaktualiserade frågorna behandlas av 1999 årsskollagskommitté i betänkandet Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121), dels till attregeringen aviserat en satsning på förstärktapersonalresurser till förskolan.Enligt Skollagskommitténs förslag (s. 250) skallverksamheten i förskolan betraktas som undervisningi samma formella mening som den verksamhet sombedrivs i övriga skolformer. Detta innebär attkravet på lärarutbildning som huvudregel gäller äveni förskolan. Det skall finnas lärare som ansvararför undervisningen. Kravet som finns inomskolan att huvudmannen är skyldig att förundervisningen använda lärare som har en utbildningavsedd för den undervisning de i huvudsak skallbedriva bör också gälla inom förskolan. I förskolanhar dock utifrån en helhetssyn på barnen och derasbehov en verksamhet formats där undervisning ochomsorg integreras. I arbetslaget arbetarförskollärare och barnskötare tillsammans medundervisning och omsorg. Med hänvisning till desärskilda förhållanden som gäller inom förskolan böräven personal med annan utbildning eller erfarenhetkunna arbeta i arbetslaget med undervisning ochomsorg utan begränsning av behörighetsreglerna föranställning som förskollärare. Förutsättningarna förarbetet i arbetslag förändras därmed inte. Hurarbetet närmare skall fördelas avgörs av rektor somhar det pedagogiska ledningsansvaret.Utskottet anser att uttalandenoch förslag i huvudsak svarar mot det som begärs imotionsyrkandena. Beredningen av kommittéförslagetbör avvaktas.I budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1utg.omr. 16) framhåller regeringen att utbyggnadenav förskolan behöver åtföljas av ytterligareinsatser för att stärka förskolans kvalitet.Regeringen avser att återkomma med ett förslag omett riktat statsbidrag till kommunerna för atttillföra minst 6 000 nya förskollärare, barnskötareeller annan personal till förskolan. Satsningen påkraftigt förstärkta personalresurser till förskolanskall enligt regeringen ske successivt undermandatperioden och i den takt som ekonomin tillåter.Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på attregeringen i regleringsbrev för församtliga universitet och högskolor medlärarutbildning föreskriver att lärosätena särskiltskall beakta behovet av lärare i förskola ochförskoleklass. Detta åtföljs av ett krav pååterrapportering av antalet lärarexamina ellermotsvarande äldre examina med inriktning motförskola och förskoleklass.Lärare i modersmål m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörlärare i modersmål och i svenskundervisningför invandrare. Bland annat hänvisarutskottet till att en utredning tillsatts omutbildning i svenska för invandrare.Jämför reservation 27 (mp).Motion och utskottets ställningstagandeMiljöpartiet tar i motion 2002/03:Ub463 upp frågorom lärare i modersmål och i svenskundervisning förinvandrare, sfi. Motionärerna ställer krav på attmodersmålslärare med utländsk examen skalllikställas med andra lärare (yrkande 4). De påpekarvidare att sfi-undervisningen behöver utvecklas ochförbättras. Det är därför viktigt att sfi-lärare harlärarexamen (yrkande 5). Såväl modersmålslärare somsfi-lärare bör enligt motionärerna ges fulllärarstatus (yrkande 6).U t s k o t t e t vill med anledning avmotionsyrkandena anföra följande när det gällermodersmålslärare.Enligt 2 kap. 4 § första stycket 2 skollagenbedömer utländsk lärarutbildningtillsammans med eventuell yrkeserfarenhet som lärareoch utfärdar behörighetsbevis till de lärare somuppfyller kraven enligt Högskoleverketsföreskrifter.Inom ramen för satsningen på s.k. särskildalärarutbildningar (, förordning 2001:740) beaktasbehovet av utbildade modersmålslärare. I enlighetmed beslut om tilläggsbudgetför 2002 har resurser genom omfördelning mellananslag ställts till förfogande för en pedagogiskutbildning om 40 poäng för sammanlagt 380 aktivamodersmålslärare. Utbildningen skall genomföras vidGöteborgs universitet, ,i och högskola.Enligt examensordningen (bilaga 2 tillhögskoleförordningen 1993:100, ändr. 2001:23) ärundervisning i modersmål en särskild inriktning inomlärarexamen (minst 140 poäng).Beträffande sfi-lärare hänvisar utskottet till atten särskild utredare har tillsatts, enligtregeringsbeslut , för att pröva hurskolformen svenskundervisning för invandrare, sfi,kan förnyas och organiseras (dir. 2002:105).Utgångspunkt för arbetet skall vara att skapa enhögkvalitativ utbildning i svenska språket ochdärigenom bl.a. stärka språkinlärningen och höjasvensk-utbildningens status. I direktiven nämns attnära nio av tio sfi-lärare saknar utbildning iundervisningsämnet på den nivå som normalt krävs förämneskompetens i . Utredaren skallredovisa sitt uppdrag (tilläggsdir. 2003:3).Utskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till det anförda.Kompetensutveckling av lärare m.fl.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkompetensutveckling av lärare respektivepersonal inom förskolan. om bestämmelser i lag och avtal samtutbildningsinsatser. Också ett motionsyrkandeom kompetensutveckling för anställda inomutbildningsväsendet i HBT-frågor bör avslås.Jämför reservationerna 28 (fp, kd, c) och 29(kd).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet betonar i motion 2002/03:Ub250 yrkande14 att skolan har en skyldighet att erbjuda lärarefortbildning och vidareutbildning. Denna skolansskyldighet måste slås fast. En medveten plan förvarje lärares ämnesfördjupning och pedagogiskafortbildning måste göras upp lokalt på skolorna.Kristdemokraterna anser likaså, i motionerna2002/03:Ub417 yrkande 16 och 2002/03:Ub444 yrkande24, att samtliga lärare skall garanteras enindividuell, skriftlig plan för sinkompetensutveckling. En sådan plan skall uppdateraskontinuerligt efter samtal mellan lärare ocharbetsledare.Enligt motion 2002/03:Ub302 (s) finns det ettstort behov av introduktion och mentorskap förnyutbildade lärare. Motionärerna anför attskolledningen och kollegerna naturligtvis har ettansvar för att introducera och handleda den nyaläraren, men det finns enligt deras mening även ettbehov av klara och tydliga nationella styrsystem.I motion 2002/03:Ub245 (c) yrkande 2 pekas på attdet behövs fortbildning av personal i skolan för attkunna hjälpa barn som behöver särskild sensomotoriskträning. Avsaknad av sådan träning kan förorsaka attbarn har inlärningsproblem eller är hyperaktiva. flesta fall kan specialutbildade pedagoger klaraden sensomotoriska träningen bara de har rättdiagnos, framhåller motionärerna.Behovet av fortbildning av personal inom förskolanlyfts fram i motion 2002/03:Ub415yrkande 13. I motionen påtalas att andelen utbildadelärare i förskolan minskar. Fler förskollärare måsteutbildas, bl.a. genom vidareutbildning avbarnskötare. framhåller Kristdemokraternaatt barnskötarna, när det gäller omsorgsdelen, haren unik kompetens som inte får tillåtas försvinna.Enligt motion 2002/03:Ub293 (m) yrkande 3 är detviktigt att personalen inom förskolan fårkompetensutveckling i fråga om näringslära ochkosthållning för barn. Motionären hänvisar till enundersökning som visat att flera förskolebarn får isig för lite näring. är det alltfler barnsom är överviktiga.I en flerpartimotion, 2002/03:Ub510 (s, fp, v, c,mp), ställs krav på att anställda inomutbildningsväsendet skall ha HBT-kompetens (yrkande1). Med kompetens i frågor om homosexuella,bisexuella och transpersoner menar motionärernasamma typ av insikt, kunskap och förståelse som tasför självklar när det gäller heterosexuellas vardag.HBT-kompetens kan med fördel integreras i ettbredare perspektiv på frågor om likaberättigande ochlikabehandling. Motionärerna vill att ochHögskoleverket initierar ett utvecklingsarbete pådetta område.U t s k o t t e t föreslår avslag på samtliga härberörda motionsyrkanden.Enligt 2 kap. 7 § skollagen (1985:1100) skallvarje kommun och landsting se till attkompetensutveckling anordnas för den personal somhar hand om utbildningen. I lagbestämmelsenföreskrivs att kommuner och landsting skallvinnlägga sig om en planering av personalenskompetensutveckling.Inom ramen för nuvarande centrala avtal pålärarområdet, Avtal 2000, finns i dokumentet Ensatsning till två tusen formuleringar omintroduktionsprogram och mentorskap för nya lärare.Enligt det gemensamma dokumentet frånLärarförbundet, och är parterna överens om att ennyutbildad lärare inleder sin första tills-vidareanställning med ett introduktionsår i form avtolv månaders automatisk provanställning. Underdetta första år bör läraren följa ettintroduktionsprogram under medverkan av handledare.En sådan handledare/bör utses bland kommunenserfarna lärare och ges uppgiften att underskolledarens ansvar följa, introducera och stödjaden nyanställde in i läraryrket.Närmare överenskommelser om vad introduktionsåretskall innefatta träffas i lokala avtal.Utskottet förutsätter att kommuner ochskolledningar tar sitt ansvar för introduktionen avnyexaminerade lärare i yrkesverksamheten. Ett aktivtstöd under den första yrkesverksamma tiden, t.ex. iform av mentorskap, kan enligt utskottets meningvara en viktig åtgärd för att motverka att nyalärare lämnar yrket.Specialpedagogiskt stöd till kommuner och andrahuvudmän som ansvarar för förskola, skola,skolbarnsomsorg och vuxenutbildning lämnas avSpecialpedagogiska institutet. Institutet har tilluppgift att bl.a. ge information, råd ochhandledning till skolförvaltning, lärare, övrigpersonal och vårdnadshavare samt att arrangera ochmedverka i kompetensutveckling.Den nya lärarutbildningen innebär en skillnadgentemot tidigare lärarutbildningar genom att denskall ge tillträde till forskarutbildning och inteenbart är förbehållen de studerande. Yrkesverksammapedagoger skall kunna söka sig till de kurser somges. I propositionen En förnyad lärarutbildning(prop. 1999/2000:135 s. 30) betonas attkompetensutveckling är både en rättighet och enskyldighet. Läraren måste reflektera över sittarbete och över vilka krav på kunskaper ochkompetens som olika ämnen och kunskapsområden ellersituationer i skolan ställer samt vara beredd attkomplettera sin utbildning.I regleringsbrev för universitet och högskolor föreskriver regeringen att delärosäten som bedriver lärarutbildning skallmedverka i uppbyggnaden av regionala centrum. Dessacentrum skall främja bl.a. utveckling avlärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare.När det gäller kompetensutveckling av förskolanspersonal erinrar utskottet om att särskilda medelför kvalitetssäkrande åtgärder utgår till dekommuner som tillämpar maxtaxa. Medlen skallanvändas för personalförstärkningar ochkompetensutveckling av personal. Enligt uppgiftersom utskottet inhämtat har ett antal kommuner satsatpå att höja kompetensen bland barnskötare med syftetatt dessa skall vidareutbilda sig tillförskollärare. Det förekommer också inom projektetSärskilda lärarutbildningar () att sådanautbildningar vänder sig till förskolans personal. anordnar SÄL-utbildning förbarnskötare som vill läsa till lärarexamen förförskollärare.Utskottet anser att frågor om likaberättigande ochlikabehandling av människor med olika sexuellläggning naturligen bör ingå i skolans arbete medvärdegrunden. På högskolans område gäller lagen(2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan. Lagen har till ändamål bl.a. att motverkadiskriminering på grund av sexuell läggning.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ombehovet av trafiklärare till fordons- ochtransportutbildningar och om eleversutvärdering av lärares arbete.Motioner och utskottets ställningstagandenVikten av att utbilda trafiklärare till fordons- ochtransportutbildningar framhålls i motion2002/03:Ub287 (kd) yrkande 2. Motionären pekar påatt tillgången på behöriga lärare är dålig. Detbehövs ca 1 200 trafiklärare med s.k. tungbehörighet för att klara av att undervisa detberäknade behovet av yrkesförare för buss ochlastbil.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Trafiklärarutbildning finns som nationelltfastställd påbyggnadsutbildning inom kommunalvuxenutbildning. De nationellt fastställdapåbyggnadsutbildningarna är riksrekryterande.Kursplanerna fastställs av i samråd medVägverket.I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1utg.omr. 16) meddelade regeringen att förändringarinom utbildning och arbetsliv har gjort detangeläget med en översyn av påbyggnadsutbildningen(PU) inom vuxenutbildning. Bland annatnämndes att finansieringssystem och regelverk ärolika för de eftergymnasiala yrkesutbildningar somligger utanför högskolan. Vissa förslag ochsynpunkter i fråga om utbildningsformen PU hadeockså lämnats i en studie som redovisadei . Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet väntas regeringen taställning i frågan om översyn under våren 2003.I motion 2002/03:Ub498 (s) yrkande 3 föreslås attelever skriftligt och anonymt skall få utvärderasina lärares arbete. Eleverna måste enligtmotionärerna på olika sätt kunna påverka sinundervisning. Grundläggande är att planering ochutvärdering görs av lärare och elever tillsammans.För att utveckla skolan och öka elevernas inflytandeär det viktigt att även lärarens arbete utvärderaskontinuerligt, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Regler om elevers rätt till inflytande återfinns iskollagen, skolformsförordningar och läroplaner.Skollagskommittén har i ett särskilt kapitel (SOU2002:121, 9 kap.) behandlat frågor om elevernasinflytande och rättssäkerhet. Kommittén anser att enökad målstyrning innebär att detaljreglering sålångt möjligt bör undvikas. Bestämmelser omelevinflytande bör därför anges i form av allmännaföreskrifter. Den närmare utformningen av elevernasinflytande bör avgöras på skolenheten.Kommittén föreslår att det i skollagen införs enför alla skolformer gemensam föreskrift att varjeelev skall ha inflytande över hur hans eller hennesutbildning utformas. görs ett tillägg omatt varje elev också skall stimuleras att ta aktivdel i arbetet med att vidareutveckla utbildningen (3kap. 8 § förslaget). Med sina kunskaper om skolanskrav och med egna erfarenheter av olikainlärningssituationer kan eleverna bidra till atthela utbildningen successivt utvecklas. Genom denföreslagna bestämmelsen betonas att skolan inte baraskall ge möjlighet till utan även stimulera till ettsådant arbete.Sådana former för elevernas inflytande sommotionärerna efterlyser är en fråga förlokala beslut.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå tre motionsyrkanden ifrågor där det enligt gällandeansvarsfördelning ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut.Motioner och utskottets ställningstagandeAnsvaret för skolväsendet och den högre utbildningenär delat mellan staten, kommunerna och respektiveskola/lärosäte. Enligt gällande ansvarsfördelningskall främst fatta beslut om övergripandeoch nationella frågor.Ett antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på främst respektive kommun eller skola attfatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att följandemotionsyrkanden avslås:Motion 2002/03:Ub327 (fp) yrkande 3 om kommunalamusiklärares lönenivå. Kommunala musiklärare måsteenligt motionen lönemässigt jämställas medgrundskolans musiklärare och tillhöraförhandlingsavtal.Motion 2002/03:Ub451 (kd) yrkande 4 om lärare ilönehängmattan. Enligt motionen bör skolledareprioritera äldre lärare vid löneöversyner.Motion 2002/03:Ub451 (kd) yrkande 5 om renodlingav lärarnas yrkesroll. För att minska lärarnasarbetsbörda måste kommunerna enligt motionen satsatillräckligt med resurser på sådana yrkesfunktionersom kompletterar lärarna, t.ex. kansli- ochelevvårdspersonal.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Ökad rekrytering till läraryrket (punkt 1) m, fpav (), Per (), (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub250 yrkande 4och bifaller delvis motion2002/03:Ub336 yrkande 12.StällningstagandeLärarbristen är akut. Den allvarligaste konsekvensenär att så många saknar utbildning för denlärartjänst de innehar. Fler lärare måste utbildas,men det är svårt att rekrytera studenter tilllärarutbildningarna. Särskilt inriktningen motmatematik/naturvetenskap lider stor brist påstudenter. har flertalet gymnasielärarevalt att först läsa en ämnesutbildning och sedankomplettera med två terminer på en lärarhögskola.Med den nya lärarutbildningen måste de läsa treterminer. För många kan en ytterligare terminsstudieskulder vara avskräckande. Det anser vi varabeklagligt, eftersom de som redan har en akademiskexamen skulle kunna tillföra skolan bred erfarenhetoch kunnande.2. Ökad rekrytering till läraryrket (punkt 1) kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub336 yrkande 12och bifaller delvis motion2002/03:Ub250 yrkande 4.StällningstagandeLärarutbildningen är ett statligt ansvar.Regeringens dimensionering av utbildningen kommeremellertid inte tillnärmelsevis att räcka för atttillgodose behovet av lärare. Det kan inte varanågon överraskning att babyboomens barn snart börjari gymnasieskolan och att en stor del av den svenskalärarkåren snart går i pension. De rent demografiskaorsakerna till lärarbristen har varit möjliga attförutse . bör enligt vår meningbegära att regeringen lägger fram förslag för attkomma till rätta med lärarbristen.3. Utbildning av fler slöjdlärare (punkt 2) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub451 yrkande 2.StällningstagandeLärarbristen är inte bara generell; det finnsspecialiseringar inom läraryrket som har särskiltstor brist på utbildad personal. Jag vill lyfta frambristen på behöriga lärare i slöjd och slöjdämnetsbetydelse för att utveckla elevernassjälvständighet, ansvarstagande, kreativitet ochnyfikenhet. Enligt beräkningar kommerdet att saknas drygt 2 100 utbildade lärare i slöjdår 2007. Det är därför nödvändigt att åtgärdervidtas för att öka dimensioneringen av utbildningför slöjdlärare. Regeringen bör se överdenna problematik och återkomma med förslag tilllösningar.4. Förändring av den nya lärarutbildningen(punkt 3) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub250 yrkandena 6, 8 och 11.StällningstagandeVi vill ha en förbättrad lärarutbildning. Kvalitetenpå utbildningen måste höjas. Lärarutbildningen harblivit mindre attraktiv genom att det nu finns istort sett en enda enhetlig lärarexamen för alla,från förskollärare till gymnasielärare. Tre terminerav lärarutbildningen ägnas åt gemensamma studier förstudenter med helt olika inriktning, mot t.ex.gymnasienivå eller tidiga årskurser.Följden har blivit att ämnesstudierna förgymnasielärare minskar i motsvarande omfattning. Vimotsätter oss en utveckling mot enhetslärare,eftersom det innebär minskade krav påämneskunskaper. Vi är också kritiska till att denverksamhetsförlagda utbildningen ökat på bekostnadav ämneskunskaperna. Lärare blir inte kunnigare isina ämnen genom att man ersätter tid förämnesstudier med praktik. I stället förordar vi ettsystem med mentorer i skolorna, så att lärarna redanunder får möjlighet attutveckla sina pedagogiska kunskaper.5. En särskild förskollärarutbildning (punkt 4) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub509 yrkande 2.StällningstagandeEn stor del av utbildningen för förskollärare är nugemensam med utbildningen för t.ex. blivandefysiklärare i gymnasieskolan, trots att uppgifternakommer att vara helt olika ute i arbetslivet. Vianser att det behövs en särskildförskollärarutbildning, eftersom förskollärare ärett yrke med en egen identitet. Utbildningen skallvara fokuserad på hur man kan främja barnens förmågaatt lära genom lek.6. Alternativa lärarutbildningar (punkt 5) mav Per (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub486 yrkande 12.StällningstagandeFör att skapa förutsättningar för en nödvändigutveckling inom undervisningssektorn bör enligt vårmening alternativa lärarutbildningar stimuleras.Staten bör noga pröva förutsättningarna för attställa sådana, alternativa, lärarutbildningar understatlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag.Däremot finns det ingen anledning att ställa sammakrav på utbildningens innehåll som ställs förstatliga utbildningar. Vi anser att en avlärarhögskolorna bör ges möjlighet till ensjälvständig ställning. Fristående institutioner medstatens uppdrag att bedriva lärarutbildning är ettsteg mot framtiden.7. Mentorsprojekt som del av den praktisk-pedagogiska utbildningen (punkt 6) vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub311.StällningstagandeVid i bedrivs ettprojekt, kallat Näktergalen, där högskolestuderandefungerar som mentorer för skolbarn som lever undersådana förhållanden att de saknar goda möjligheteratt utvecklas socialt och kunskapsmässigt. Jag anseratt en utredning bör tillsättas i syfte att utrönahur mentorsprojekt med Näktergalen i somförebild skall kunna spridas till andra högskoloroch kommuner samt om deltagandet i mentorsprojektetskall kunna tillgodoräknas som del av den praktisk-pedagogiska utbildningen för lärarstuderande.Kunskaper om hur olika barns uppväxtvillkor kan varaoch om de utsatta miljöer som är många barns vardagär av särskild betydelse för blivande lärare. Enligtmin mening kan den konkreta, beprövade erfarenhetenav ett barns verklighet, rätt bearbetad, vara enviktig del av den professionella kompetensen.8. Återinförande av speciallärarutbildningenm.m. (punkt 7) m, fpav (), Per (), (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub229 yrkande 2,2002/03:Ub244 yrkande 17 och2002/03:Ub410 yrkande 11samt avslår motion2002/03:Ub389 yrkande 2.StällningstagandeDet är olyckligt att speciallärarutbildningen harlagts ned och ersatts av enspecialpedagogutbildning, eftersomspecialpedagogerna inte skall arbeta direkt medeleverna. I stället skall de handleda andra lärare ideras arbete med elever i behov av stöd. Vi anseratt det finns behov av ett direkt och kvalificeratstöd till de elever som har inlärningssvårigheter,t.ex. i form av dyslexi och dyskalkyli.