bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Som framgår ovanhör och tillRikspolisstyrelsen.För år 2003 uppgår polisorganisationens anslag, medhänsyn till engångsvisa indragningar på tilläggsbudgetarom totalt , till drygt 13,5 miljarderkronor. Vid ingången av året fanns ett anslagssparande på151 . Utgiftsprognosen för ärberäknad till drygt 13,5 miljarder kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förpolisorganisationen för på 14 . Ianslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknadeutgiftsökningar för löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader. I budgetpropositionen finns etttillskott på . I enlighet med tidigarebeslut om preliminär ram för tillförspolisorganisationen . Resurstillskottetskall användas till att bl.a. öka antalet poliser och höjakvaliteten i brottsutredningar så att uppklaringen ochlagföringen ökar. Polisens anslagsförstärkning skallvidare användas för att stärka insatserna motmänniskohandel. i skallkompenseras för merkostnader i samband med toppmötet iGöteborg . Från anslaget förs engångsvis 36miljoner kronor för att finansiera ett gemensamt systemför radiokommunikation för skydd och säkerhet ().Vidare förs från anslaget föratt finansiera studiemedel för studerande vid landetspolisutbildningar.I ett antal motioner yrkas att anslaget skall höjas iförhållande till regeringens förslag.I motion Ju462 (m) begärs sålunda att anslaget skallhöjas med . Höjningen skall göra detmöjligt att utbilda fler poliser. Resursförstärkningenskall vidare användas för att anställa fler poliser ochcivilanställda samt utrusta polisväsendet med denmetodutveckling och teknik som behövs för att mötakommande krav på en effektiv brottsbekämpning. Genom atttillföra mer resurser skapas även förutsättningar för attbl.a. förbättra polisens brottsuppklaringsförmåga,insatser mot kvinnovåld och förmåga att lösabasuppgifterna inom polisen. I motionerna Ju260, Ju369 ochJu391 (alla m) framställs liknande yrkanden.I motionerna Fi240 och Ju466 (båda fp) begärs en höjningav anslaget med i syfte att utbildaoch anställa fler poliser, anställa fler civilanställda,förbättra ledarskapsutbildningar samt centralt förbättrade enheter inom polisen som arbetar mot hatbrott, våld motkvinnor och barn samt narkotikabrott och annan grovbrottslighet. I motionerna Ju327 och Ju465 (båda fp)framställs liknande yrkanden. I motion Ju474 (fp)framhålls bekämpningen av prostitution.I motion Ju476 (kd) begärs att anslaget höjs med 150miljoner kronor för att bl.a. utbilda och anställa flerpoliser - målet är 19 000 poliser - samtsatsningar på närpolisen. Liknande yrkanden framställs imotionerna Ju334, Ju417 och N346 (alla kd). I motion Ju417begärs även 100 nya poliser med specialuppgift att bekämpanarkotikabrott.I motion Ju442 (c) begärs en höjning av anslaget med 425miljoner kronor för att inrätta ytterligare enpolishögskola och därigenom göra det möjligt att ökaantalet poliser, främst närpoliser, och civilanställda. Imotionerna Ju333 och Ju438 (båda c) framställs liknandeyrkanden.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringens förslagoch avslår motionsyrkandena.Säkerhetspolisen(Beloppen anges i tusental kronor)-----------------------------------------------------| Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | || | | | | | ||inkl. TB | | | | | |-----------------------------------------------------|497 409 |576 010 |+ 20 |+ 50 000| - | - || | |000 | | | |-----------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag för Säkerhetspolisen år2004.För år 2003 uppgår Säkerhetspolisens anslag, efter enengångsvis minskning på tilläggsbudget med 50 miljonerkronor, till . Vid årets ingångfanns ett anslagssparande på drygt 80 miljoner kronor.Utgiftsprognosen uppgår till 570 315000 kr.Regeringen föreslår ett ramanslag 2004 på576 . I anslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler ochövriga förvaltningskostnader. Vidare har hänsyn tagitstill att Säkerhetspolisen övergått till lånefinansiering.Därutöver gör regeringen den bedömningen att ramanslagetkan sänkas med fr.o.m. år 2004.I motion Ju462 (m) begärs att anslaget skall höjas med20 för att göra det möjligt att stärkasäkerhetsskyddet.I motionerna Fi240 och Ju466 båda (fp) begärs attanslaget höjs med för att göra detmöjligt att utöka livvaktsskyddet och förbättrahotbildsanalyserna. I motion Ju465 (fp) framställs ettliknande yrkande.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringens förslagoch avslår motionsyrkandena.OrganisationsfrågorGrundläggande bestämmelser om polisens organisation finnsi polislagen (1984:387). Varje län utgör ettpolisdistrikt. Inom varje län finns en polismyndighet somansvarar för polisverksamheten där (4 §).Ett flertal motioner rör polisens organisation. Imotionerna Ju299 och Ju333 (båda c) begärs en utredningsom belyser för- och nackdelar med en kommunaliseringalternativt regionalisering av polisen. I motion Ju465(fp) begärs att polisen rationaliseras och effektiviserasmed tydliga decentraliserade inslag i organisationen.Bättre resursutnyttjande inom polisen, t.ex. genom encentral inköpsfunktion, förespråkas i motion Ju355 (v). Imotionerna Ju292 och Ju369 (båda m) begärs att samarbetetmellan Säkerhetspolisen och Rikskriminalpolisenförtydligas rörande både organisation och ansvar för attbättre kunna ta till vara organisationernas kunskap ochförbättra den operativa förmågan. I motion Ju465 (fp)begärs vidare att Säkerhetspolisen och Rikskriminalpolisenfår en gemensam organisatorisk inramning.Göteborgskommittén lämnade sitt slutbetänkande (SOU2002:122) . Kommittén hade tillkallats motbakgrund av bl.a. oroligheterna i samband med möte i . Kommittén pekade ibetänkandet på bl.a. samordning som ett av de områden sompolisen behöver förbättra. Kommittén konstaterade ocksåatt det finns brister i polisens utbildning ochutrustning. framförde också att debrister som den hade funnit vid polisens insatser för attförebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningarföreföll finnas inom polisen som helhet. Den sistnämndafrågan utreds inom , som även berederbetänkandet i övrigt.Rikspolisstyrelsen hade redan före överlämnandet avGöteborgskommitténs betänkande identifierat flera av debrister som kommittén redovisar, t.ex. inom ramen för detarbete som bedrivs inom polisorganisationen underbenämningen En nationell polis. Det är ett förändrings-och utvecklingsarbete som berör hela polisverksamheten ochsom utgår från ett nationellt helhetsperspektiv påverksamheten. Grundtanken är att polisens sammanlagdaresurser och samlade kompetens skall ses som gemensamma.Det operativa polisarbetet skall även fortsättningsvishuvudsakligen bedrivas lokalt, men med ökat samarbete övergeografiska och organisatoriska gränser. Exempel på frågorsom ingår i En nationell polis är följande: nationelltkontaktcentrum med ett gemensamt telefonnummer tillpolisen, kriminalunderrättelseverksamhet, kriminalteknik,sjöpolisverksamhet, trafikpolisverksamhet, gemensam drift-och teknikorganisation inom IT-området, ekonomi- ochpersonaladministration, utbildning ochkompetensutveckling, kommunikationscentraler,utredningsverksamhet och taktikutveckling.Rikspolisstyrelsen har det övergripande ansvaret för Ennationell polis men det egentliga utvecklings- ochförändringsarbetet utförs vid de polismyndigheter och påde arbetsenheter som normalt har ansvaret.Utskottet har vid många tillfällen behandlat frågor somberör resursutnyttjandet inom polisorganisationen (sebl.a. 2002/03:JuU1 s. 37). Utskottet avstyrkte det dåbehandlade motionsyrkandet med hänvisning till ettpågående arbete inom om hur man kanskapa en mer rationell organisation inom polisen.Utskottet delar grundtanken bakom det arbete som bedrivsinom ramen för En nationell polis, dvs. att polisenssammanlagda resurser och samlade kompetens skall ses somgemensamma samt att det operativa polisarbetet skallbedrivas huvudsakligen lokalt. Det är angeläget attpolisens resurser används på ett effektivt sätt, särskiltmot bakgrund av det ansträngda ekonomiska läget. Här kanpekas på möjligheten med centrala upphandlingar mot någraleverantörer runt om i landet, som de olika myndigheternasedan kan vända sig till. Det är vidare angeläget att detfinns en nationell samordning kring frågor om utbildningoch kompetensutveckling. I detta sammanhang bör detframhållas att det är en fördel att det endast finns enpolisorganisation i . Mot bakgrund av det arbetesom bedrivs inom ramen för En nationell polis avstyrkerutskottet bifall till motionerna Ju299, Ju333, Ju355 ochJu465 i här behandlade delar.I regleringsbrevet för gavs Rikspolisstyrelsenett uppdrag att beträffande den öppna polisen ochSäkerhetspolisen - i syfte att stärka polisväsendetsförmåga att bekämpa den grova organiserade brottsligheten- dels utveckla samverkan, dels företa eller iförekommande fall föreslå regeringen förändringar i frågaom ansvars- och uppgiftsfördelningen. Åtgärderna, somsamtidigt skall göra rollfördelningen tydligare, skallhållas inom ramarna för den organisationsstruktur sområder och ske i nära samverkan med berörda organ inompolisväsendet.Av slutrapportering (Ju2002/6831/PÅ)framgår att arbetet bedrivits i två etapper. Frågorna iden första etappen var i huvudsak av sådan karaktär attRikspolisstyrelsen på egen hand kunde besluta om dem.Arbetet med då aktuella frågor, som främst rörde utökadsamverkan vad gäller teknik, utveckling och utbildningsamt en mer strukturerad samordning på olika nivåer,överlämnades efter beslut av rikspolischefen tilllinjeorganisationen för fortsatta åtgärder.Rikspolisstyrelsen har i syfte att såväl centralt somlokalt stärka ledning och styrning avkriminalunderrättelsetjänsten in-rättat ett operativt råd.Efter arbetet med den första etappen konstateradeRikspolisstyrelsen att det finns goda möjligheter attutveckla och stärka samverkan mellan den öppna polisen,särskilt , och Säkerhetspolisen. Vissabegränsningar konstaterades dock, som har sin grund i attdet är fråga om skilda organisationer med olikheter ibl.a. verksamhetens syften, ansvars- och uppgiftsområden.Begränsningarna har tydliggjorts under arbetet med etapptvå.I den andra etappen har berörts frågor om bl.a. ansvars-och uppgiftsfördelningen mellan Säkerhetspolisen och denöppna polisen på de verksamhetsområden som ligger utanförSäkerhetspolisens kärnverksamhet. Arbetet har inriktats påde frågor som rör området grov organiserad brottslighet.Det arbetet har inte kunnat slutföras inom den föruppdraget stipulerade tiden, men kommer att fortgå trotsatt regeringsuppdraget formellt har upphört. Vidare harett arbete genomförts i syfte att utvecklainformationsvägarna mellan Säkerhetspolisen och den öppnapolisen för att säkerställa att information i relevantafrågor kommer alla berörda till del.Regeringen anför i budgetpropositionen att arbetet medatt skapa goda förutsättningar för den samlade kampen motorganiserad brottslighet har fortsatt hög prioritetnationellt som internationellt. För goda resultat krävsatt ett väl fungerande samarbete mellan Säkerhetspolisenoch den öppna polisen upprätthålls. Detta samarbete kommerockså att bli föremål för närmare analys i samband medberedningen av 11-septemberutredningens betänkande (SOU2003:32), i vilket bl.a. föreslås att Säkerhetspolisenskiljs från och ombildas till en icke-polisiär civil säkerhetstjänst direkt under regeringen.Betänkandet har remissbehandlats under periodenmaj-augusti . Eventuella åtgärder med anledning avutredningens förslag kommer att beredas inomRegeringskansliet under hösten.Utskottet, som delar motionärernas uppfattning om viktenav bl.a. bra informationsvägar mellan Säkerhetspolisen ochden öppna polisen, finner med hänsyn till det arbete somhar gjorts och som pågår inte skäl till något uttalandefrån i frågan. Motionerna Ju292 och Ju369 i härbehandlade delar avstyrks. Enligt utskottets mening börregeringens beredning av 11-septemberutredningensbetänkande avseende Säkerhetspolisens framtidaorganisation inte föregripas. Motion Ju465 avstyrks i härbehandlad del.I motionerna Ju333 (c), Ju334 (kd), Ju417 (kd) och Ju369(m) begärs en utvärdering av hur polisstyrelserna fungerari polisorganisationen. I motion Ju333 pekas på frågan hurdet demokratiska inflytandet fungerar i praktiken. Imotionerna Ju334 och Ju417 ställer sig motionärernatveksamma till polisstyrelsernas reella möjligheter attgenomföra respektive polismyndighets verksamhetsplan.Liknande synpunkter framförs i motion Ju369.Grundläggande bestämmelser om polisens organisationfinns i polislagen (1984:387). Varje län utgör ettpolisdistrikt. Inom varje län finns en polismyndighet somansvarar för polisverksamheten där (4 §). För ledningen avpolismyndigheten finns en polisstyrelse. Denbestår av myndighetens chef och det antal övriga ledamötersom regeringen bestämmer. Regeringen utser de ledamötersom utöver polischefen skall ingå i styrelsen (5 §). Istorstadsområdena liksom i , , ,, och är antaletledamöter 13. I finns 7 ledamöter.I övriga styrelser är antalet ledamöter 11.Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärderinggenomförde en studie av hur arbetet ipolisstyrelserna går till. Uppföljningsgruppen gjordesammanfattningsvis den bedömningen att det var för tidigtatt uttala sig om hur arbetet i styrelserna fungerade.Därtill krävdes ett bredare underlag även om de inhämtadeprotokollen från polisstyrelserna talade för attarbetet bedrevs som det var tänkt. I sammanhanget noteradegruppen att satsat på att utbilda denyvalda ledamöterna på s.k. polisriksdagar.I den utredning som ligger till grund för polisensstyrsystem (Styrningen av polisen, SOU 1998:74 s. 79 f.)sägs bl.a. att kravet på inflytande och insyn från lekmängör sig gällande särskilt starkt med hänsyn till denbetydelse som polisen har för medborgarna. Här tänkteutredningen bl.a. på polisens befogenheter att utövatvång. Utredningen ansåg att polisstyrelsen bör hauppgifter av övergripande natur. Polismyndighetensarbetsordning borde beslutas av polisstyrelsen. Vidareanfördes att polisstyrelsen borde åläggas den allmännaskyldigheten att se till att statsmakternas prioriteringaroch riktlinjer får genomslag i polisarbetet, attverksamheten bedrivs effektivt och med iakttagande avrättssäkerhetens krav samt att förvaltningen inomdistriktet fungerar väl. Vidare anförde utredningen attpolisstyrelsen bör utfärda bestämmelser i fråga omplanering och uppföljning. I det sammanhanget noteradeutredningen att beslut i flertalet av de frågor sompolisstyrelsen bör avgöra fattas genom beslut omverksamhetsplan, budget och budgetföreskrifter.Polisstyrelsernas uppgifter har sedermera reglerats ipolisförordningen (1998:1558). I 3 kap. 1 § föreskrivs attpolisstyrelsen särskilt skall se till att polisarbetetbedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar ochriktlinjer som och regeringen lagt fast förpolisverksamheten. I 3 kap. 2 § anges att polisstyrelsenbl.a. avgör viktiga frågor om planeringen och inriktningenav verksamheten samt ekonomi.Utskottet behandlade yrkanden om polisstyrelserna våren2001 och uttalade då bl.a. att utskottet hade förståelseför att de av fördelade medlen tillpolismyndigheterna kunde upplevas som otillräckliga ochatt svårigheter i olika avseenden kunde uppstå när detgäller att göra prioriteringar. Dessa svårigheter kundeemellertid, enligt utskottet, inte tas till intäkt för attverksamheten i polisstyrelserna inte skulle fungera somdet var tänkt. Tvärtom visade den genomgång som utskottetsuppföljningsgrupp gjort att det i styrelserna förekom dentyp av ärenden som regleringen på området tar upp. Detanförda uteslöt dock inte att det kunde finnasskäl att utvärdera verksamheten (bet. 2000/01:JuU11 s. ).Senast utskottet behandlade frågor om polisstyrelsernavar innevarande år. Yrkandena avstyrktes medhänvisning till det pågående arbetet kring polisensorganisation; det var ännu inte dags att ta ställning tillom en utvärdering av polisstyrelserna bör göras (bet.2002/03:JuU9 s. 17 f.).I betänkandet Förstärkt granskning av polis och åklagare(2003:41) framförs att det är angeläget attpolisstyrelserna uppmärksammas på sitt ansvar att arbetamed tillsynsfrågor och att de fortsättningsvis aktivtarbetar med sådana frågor. Polisstyrelsernassammansättning säkerställer att tillsynen beaktar kravenpå demokratisk insyn och kontroll. I betänkandet framhållsatt polisstyrelserna bör aktiveras genom att de bl.a.åläggs att fastställa en verksamhetsplan förtillsynsarbetet. I planen bör anges riktlinjer förtillsynsverksamheten, men det kan också anges hurverksamheten i stora drag skall organiseras och bedrivas.Polisstyrelserna bör vidare ha möjlighet att när som helstrevidera sina verksamhetsplaner för tillsynsarbetet.Impulser till sådan revision kan komma t.ex. när vissaförhållanden uppmärksammas av allmänheten, andramyndigheter eller medier. Polisstyrelsernas tillsynsansvarbör inte kunna delegeras till polisnämnderna.Tillsynsansvaret bör tydligt framgå av polislagen ochpolisförordningen (s. 182 f.). - I betänkandet föreslåsvidare att lekmannainsynen i internutredningsverksamhetenförbättras genom att polisstyrelserna, i depolismyndigheter där internutredningsenheter finns, skallutse minst två personer att följa den verksamheten (s. 192f.). Betänkandet bereds inom Regeringskansliet.Den uppfattning utskottet hade förstärks genomförslagen i betänkandet Förstärkt granskning av polis ochåklagare, som delvis anknyter till motionärernasfrågeställningar. Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju333, Ju334, Ju369 och Ju417 i här behandladedelar.Polisförsörjningen m.m.En ny polisiär grundutbildning startade vid Polishögskolani . Polisutbildning startades dessutom i Umeåår och i . Sammanlagt har de treutbildningsorterna kapacitet för antagning av mellan 700och 900 poliser . Sedan den nya polisutbildningenpåbörjades har 1 394 poliser utexaminerats t.o.m.midsommar 2003. antogs 790 studerande tillpolisutbildningen, varav 168 i , 170 i ochresterande i . Andelen kvinnor var och andelensökande med annan etnisk eller kulturell bakgrund uppgicktill . Under innevarande år har 841 personer antagitstill polisutbildningen.I april 2002 startades en polisiär distansutbildning.Utbildningen riktade sig till civilanställda vidpolismyndigheter, som hade en större andel civilanställdaän de kunde finansiera. Försöket med distansutbildningföll väl ut. startades en reguljärpolisutbildning på distans med 24 antagna studerande.Utbildningen involverar polismyndigheterna i ,, , , och Örebro.Personalrörligheten inom polisen är låg. Under år 2002slutade sammanlagt knappt 1 100 personer, varav 457poliser, sin anställning. Den vanligaste avgångsorsakenför poliser är ålderspension. har avgått avandra skäl än pension eller ohälsa.Grundutbildningen vidareutvecklas fortlöpande. Arbetetsyftar till kvalitetsutveckling på samtliga områden medbl.a. kompetensutveckling för lärare samtforskningsanknytning av utbildningen. Det omfattar ocksåde testmetoder som används för att identifiera de sökandesom kan antas vara mest lämpliga som poliser.Flera motioner berör antalet studerande vidpolisutbildningarna och möjligheterna att i framtidenbemanna polisorganisationen så att den kan svara mot dekrav som ställs på polisen. I motionerna Ju230 och Ju345(båda m) samt Ju417 (kd) och Ju465 (fp) begärs attantagningen till polisutbildningen ökar. I motion Ju345anförs att detta krävs för att säkra människors trygghetoch förbättra personalsituationen. Liknande skäl framförsi motionerna Ju230 och Ju465. I motion Ju417 anförs attdetta krävs för att antalet poliser skall uppgå till 2008.I ett stort antal motioner framhålls behovet avytterligare en polisutbildning och i alla utom två,motionerna Ju333 (c) och Ju465 (fp), framförs önskemål omvar den skall förläggas. Här rör det sig om imotionerna Ju223 (m), Ju311 (c) och Ju319 (s),/i motion Ju202 (m), i motion Ju249(m), i motion Ju239 (c), i motion Ju327(fp) och i motion Ju338 (kd).Utskottet har tidigare uttalat sig om liknandemotionsyrkanden, senast i samband med behandlingen avbudgetpropositionen (bet. 2002/03:JuU1s. 41 f.). Utskottet, som avstyrkte motionerna, uttaladebl.a. Ett av syftena med de resursförstärkningarsom nu föreslås är också att öka antalet poliser. När detgäller hur många poliser som skall utbildas respektiveanställas inom polisorganisationen vill utskottet liksomtidigare år framhålla att det är en uppgift förRikspolisstyrelsen att sköta personalförsörjningen inompolisväsendet.Utskottet vill inledningsvis framhålla att, som framgårav avsnittet Verksamhetsinriktning , ett av syftenamed den föreslagna resursförstärkningen är att öka antaletpoliser så att polisorganisationen kan förstärkas ochföryngras. När det gäller hur många poliser som skallutbildas respektive anställas inom polisorganisationenvill utskottet framhålla att det är enuppgift för att skötapersonalförsörjningen inom polisväsendet. Utskottet harinhämtat att det inte pågår något arbete inomJustitiedepartementet som syftar till att inrättaytterligare en polishögskola. Däremot ställer sigregeringen inte avvisande till en ny skola om behov av ensådan skulle uppstå. Utskottet föreslår sålunda attriksdagen avslår motionerna Ju202, Ju223, Ju230, Ju239,Ju249, Ju311, Ju319, Ju327, Ju333, Ju338, Ju345, Ju417 ochJu465 i nu behandlade delar.Resursfördelningen mellan myndigheterna m.m.Inom anslaget till polisorganisationen skallRikspolisstyrelsen tilldela polismyndigheternamedelsramar.Rikspolisstyrelsen genomför arbetsmöten,resultatdialoger och temadagar med polismyndigheterna.Detta är viktiga instrument för att bl.a. fördelaresurserna på ett sätt som säkerställer en rationellpolisverksamhet i hela landet.Arbetsmöten genomförs med polismyndigheterna iStockholm, och samt medövriga myndigheter. Vid dessa möten diskuterarrepresentanter för arbetsenheterverksamhetens resultat samt personal- och ekonomifrågormed sina motsvarigheter på myndigheterna.Resultatdialoger genomförs med ett urval avmyndigheter. Rikspolischefen och överdirektören möterrespektive myndighetschef tillsammans med derasmedarbetare och diskuterar verksamhetens resultat ochkonsekvenser för de kommande åren.Varje år arrangeras temadagar varvidsärskilt intressanta frågeställningar diskuteras medrepresentanter från ett antal berörda myndigheter. Undervåren 2003 genomfördes ; en ommedelsfördelning och en om problemorienteratunderrättelselett polisarbete.I samband med det nya budgetsystemet infördes enfördelningsmodell. Enligt den modellen skulleinvånarantalet för respektive län beaktas, liksom att deti vissa län bedrivs speciella typer av verksamhet. Somexempel på det sistnämnda kan nämnas fjällräddning ochgränskontroll. Härtill kom en särskild storstadsfaktor.Denna modell har aldrig tillämpats fullt ut. Bakgrundentill det är att en exakt tillämpning skulle ha inneburitstora förändringar i den etablerade organisationen. Vissaansträngningar har gjorts i syfte att anpassa sig tillmodellen. Dessa ansträngningar frystes i samband med detbesparingskrav som ålades polisen /96. Idagsläget är utgångspunkten för fördelningen denfördelning som ägde rum /96 med de tillägg ochändringar som bl.a. motiveras av förändringar beträffandeverksamheten. Hur detta skall ske avgörs genom den ovanbeskrivna processen med arbetsmöten, resultatdialoger ochtemadagar.Sedan fördelat polisens resursermellan polismyndigheterna sker en fördelning inomrespektive län. Denna fördelning görs avlänspolismästaren. har inte någonmöjlighet att bestämma fördelningen av resurserna inom enmyndighet.Ett stort antal motioner ifrågasätter det rådandesystemet för fördelning av resurser mellan olikapolismyndigheter. I några av dessa hävdas attglesbygdsområden missgynnas. I motionernaJu321 (s), Ju333 (c), Ju338 (kd) och Ju364 (c) föreslåsatt åtgärder skall vidtas för att underlätta rekryteringav polis till glesbygd i allmänhet och särskilt tillområden med stora avstånd till en polishögskola.