bet · GQ01SKU12 · 2003-03-04 00:00:00 — Allmänna motioner om taxering, skattebetalning ochfolkbokföring SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet en rad motionersom avlämnats under den allmänna motionstiden hösten2002 och i vilka olika skatteadministrativa frågoroch frågor om förfarandet vid beskattningen tas upp.Bland annat behandlas motioner om enklare regler ochenklare redovisning och deklaration för företagen,F-skattsedel, redovisning av arbetsgivaravgifterm.m. på slutskattsedeln, skatte- och tulltilläggm.m., skattekotroll, revisioner, kontrollbesök m.m.,ersättning för ombudskostnader i skattemål,betalningstidpunkten i skattekontosystemet,preliminär F-skatt vid ojämna inkomster ,näringsidkares registreringsnummer, generalklausuleroch skatteflyktslagen samt någrafolkbokföringsfrågor. Utskottet avstyrker samtligamotioner.Reservationer har avgivits av(m) angående enklare redovisning och deklarationför företagen (res. 1), redovisning avarbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln (res.4), skatte- och tulltillägg m.m. (res. 7),skattekontroll, revisioner, kontrollbesök, m.m.(res. 9), betalningstidpunkten i skattekontosystemet(res. 12) och generalklausuler och skatteflyktslagen(res. 15),(fp) angående enklare redovisning och deklarationför företagen (res. 1), F-skattsedel (res. 2),redovisning av arbetsgivaravgifter m.m. påslutskattsedeln (res. 4), skatte- och tulltilläggm.m. 6), betalningstidpunkten i skatte-kontosystemet (res. 12), preliminär F-skatt vidojämna inkomster (res. 13),näringsidkares registreringsnummer (res. 14) ochgeneralklausuler och skatteflyktslagen (res. 15),(kd) angående enklare redovisning och deklarationför företagen (res. 1), skatte- och tulltillägg m.m.(res. 8), ersättning för ombudskostnader i skattemål(res. 11), betalningstidpunkten iskattekontosystemet (res. 12), preliminär F-skattvid ojämna inkomster (res. 13) ochgeneralklausuler och skatteflyktslagen (res. 15),(v) angående betalning av kvarskatt (res. 5) ochskattekontroll, revisioner, kontrollbesök, m.m.(res. 10) samt(c) angående enklare redovisning och deklarationför företagen (res. 1), F-skattsedel (res. 3),skatte- och tulltillägg m.m. (res. 6), ersättningför ombudskostnader i skattemål (res. 11),betalningstidpunkten i skattekontosystemet (res. 12)och folkbokföring av studerande (res. 16).Dessutom har särskilda yttranden avgivits av(kd) angående sockennamn som administrativ enhetför folkbokföringen och(mp) angående enklare redovisning och deklarationför företagen samt betalningstidpunkten iskattekontosystemet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Enklare redovisning och deklaration förföretagenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk382yrkande 15, 2002/03:Sk417 yrkande 22 och2002/03:N396 yrkande 29.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. F-skattsedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk251,2002/03:Sk305, 2002/03: Sk333, 2002/03:Sk382yrkande 16, 2002/03:Sk391, 2002/03:N212 yrkande2, 2002/03:N306 yrkande 2 och 2002/03:A224yrkande 5.Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c)3. Redovisning av arbetsgivaravgifter m.m.på slutskattsedelnRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk229,2002/03:Sk322 och 2002/03:Sk328.Reservation 4 (m, fp)4. Redovisning av arbetsgivaravgifter m.m.på lönebeskedRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk211,2002/03:Sk276, 2002/03: Sk317 och 2002/03:Sk320.5. Möjlighet för ombud att undertecknaskattedeklarationRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk361.6. Betalning av kvarskattRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk309.Reservation 5 (v)7. Skatte- och tulltillägg m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:K379yrkande 11, 2002/03:Fi256 yrkande 25,2002/03:Sk327, 2002/03:Sk367 yrkandena 2-4 och7-9, 2002/03:N227 yrkande 6 och 2002/03:N306yrkande 11.Reservation 6 (fp, c)Reservation 7 (m)Reservation 8 (kd)8. Skattekontroll, revisioner,kontrollbesök, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk292,2002/03:Sk367 yrkande 1 och 2002/03:Sk374.Reservation 9 (m)Reservation 10 (v)9. Entreprenadkonton för underentreprenöreri näringslivetRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk354.10. Ersättning för ombudskostnader iskattemålRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk240 och2002/03:N306 yrkande 12.Reservation 11 (kd, c)11. Betalningstidpunkten iskattekontosystemetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk382yrkande 18, 2002/03:N306 yrkande 13 och2002/03:N396 yrkandena 8 och 27.Reservation 12 (m, fp, kd, c)12. Preliminär F-skatt vid ojämna inkomsterunder åretRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk382 yrkande17.Reservation 13 (fp, kd)13. Momsredovisningsreglerna försmåföretagareRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk238.14. Handläggningstider vid återbetalning avmervärdesskattRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk243.15. Näringsidkares registreringsnummerRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk382 yrkande19.Reservation 14 (fp)16. Generalklausuler ochskatteflyktslagenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk367yrkandena 5 och 6 samt 2002/03:Sk382 yrkande 20.Reservation 15 (m, fp, kd)17. Folkbokföring av studerandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241yrkande 4 och 2002/03: Sk312.Reservation 16 (c)18. eller kvartalsvisfolkbokföringRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk217.19. Sockennamn som administrativ enhet ifolkbokföringenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk271 och2002/03:Kr369 yrkande 6.20. Rätt att identifiera sig somtillhörande en etnisk minoritet ifolkbokföringenRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk274 yrkandena1 och 2.21. Skyddad identitet för personer somdömts för vissa våldsbrottRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk277.22. Folkbokföring vid könsbyteRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk387.Stockholm den 4 mars 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), (), Per (), Per (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (), (), (), (),(), Per () och BoBernhardsson (s).2002/03SkU12Utskottets övervägandenInledningDe motioner som behandlas i detta betänkande berörfrågor om F-skatt, redovisnings- ochskatteinbetalningsfrågor, frågor om särskildaavgifter på skatteområdet, frågor om skattekonrolloch revision samt folkbokföringsfrågor. Dessa frågorregleras i huvudsak i följande fyra lagar på detskatteadministrativa området.· Skattebetalningslagen (1997:483), SBL, (prop.1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23) reglerar dets.k. Lagen gäller såledeshelt eller delvis vid bestämmande, debitering,redovisning och inbetalning av flertalet skatteroch avgifter (däribland även socialavgifter ochmervärdesskatt) som betalas av privatpersoner,företag och organisationer. Från och med den 1januari 2003 omfattar skattekontosystemet ävenpunktskatter (prop. 2001/02:127, bet.2001/02:27). SBL omfattar även materiella regler,bl.a. för utfärdande av F-skattsedel, beräkningav debiterad preliminär skatt, skyldighet attgöra skatteavdrag och ränteberäkning samt reglerinom skattekontosystemet för utredning iskatteärenden och påförande av skattetillägg ochförseningsavgift.·· Lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter (prop. 2001/02:25, bet.2001/02:SkU10) innehåller bestämmelser om vem somskall lämna självdeklaration, vadsjälvdeklarationen skall innehålla och hur denskall lämnas. Vidare innehåller lagenbestämmelser om kontrolluppgifter, dvs. om vadoch för vem kontrolluppgifter skall lämnas samtvem som skall lämna kontrolluppgift.·1. I taxeringslagen (1990:324) (prop. 1989/90:74,bet. 1989/90:SkU32) finns bestämmelser omtaxeringsorganisationen och förfarandena påskatteområdet såvitt avser inkomstskatt,förmögenhetsskatt, fastighetsskatt ochytterligare några skatter. Bestämmelsernaomfattar utredning i taxeringsärenden (hit hörbl.a. bestämmelserna om taxeringsrevision),taxeringsbeslut (hit hör bl.a. omprövnings- ocheftertaxeringsbestämmelserna), särskilda avgifter(skattetillägg och förseningsavgift) och över-klagande.2.Folkbokföringslagen (1991:481)(prop. 1990/91:153, bet. 1990/91:SkU28) innehåller grundläggandebestämmelser om folkbokföring, rättfolkbokföringsort, personnummer,beslut om folkbokföring m.m.Enklare redovisning och deklarationför företagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motionsyrkanden om nyaregler för enklare redovisning ochdeklaration för företagen.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion Sk417 (yrkande 22) av . (m) påtalas det felaktiga i att redovisnings-och skattereglerna för företag i princip är desammaför stora och små företag. Motionärerna kräverdärför förenklade regler för mindre företag. Även imotion Sk382 (yrkande 15) av m.fl.(fp) efterlyses förenklingar för enskildanäringsidkare, och motionärerna föreslår enförenklad blankett för enmans- och fåmansföretag,där totala inkomster, löner och avgifter samt enschablon för kostnaderna kan redovisas på ettförenklat sätt. Slutligen begärs i motion N396(yrkande 29) av () en förenkladårlig deklaration för "soloföretagare" med en ökadanvändning av uppgifter som redan finns hos andramyndigheter, banker och ränteinstitutioner.Utskottets ställningstagandePå ett allmänt plan återfinns en utförligredovisning av senare års regelförenklingsarbete inäringsutskottets betänkande 2002/03:NU1 s. 36 f.Beträffande denna fråga beslutade betonabehovet av en genomgång av hela det regelverk somberör företagandet och att det redan under år 2003bör tas fram en mätmetod som visar hur regelbördanutvecklas och som bör vara utformad i enlighet medden mätmetod som använder. Vidare innebarriksdagens uttalande att regeringen bör inge en anmälan till medbegäran om granskning av regelförenklingsarbetet iSverige (reservation 2 s. 97 f., rskr. 2002/03:74).Vad därefter särskilt gäller regelförenklingarnainom skatteområdet har skatteutskottet lämnat enutförlig redovisning i betänkande 2000/01:SkU16s. Frågorna har därefter följts upp imotionsbetänkande 2001/02: SkU19 s. 8 f. Utskottetvill åter framhålla de förenklingar pålagstiftningsområdet för företagen som faktiskt harskett . Från och med årets taxeringgäller bl.a. att alla fysiska personer och dödsbon -således även näringsidkare - skall använda sammaslags deklaration med förtryckta kontrolluppgifteroch att deklarationstidpunkten har blivitgemensam för alla utom för vissa som bor ellervistas utomlands (prop. 2001/02:25, bet.2001/02:SkU10). En annan lagstiftningsåtgärd, somockså varit särskild ägnad att underlättaskatteförhållandena för nya företag, har gått ut påatt ge nystartade företag en möjlighet till uppskovi med betalning av den preliminäraskatten (prop. 2002/03:5, bet. 2002/03:SkU2).Inom arbetar man förnärvarande med olika förslag om förenklingar ochförbättringar för småföretagen. I fokus just nu stårde s.k. 3:12-reglerna och reglerna vidgenerationsskiften (SOU 2002:52 Beskattning avsmåföretagare, del 1 och 2). Beträffande densistnämnda frågan har regeringen ambitionen attlägga fram en proposition . Även betänkande SOU 2002:35 Nyhandelsbolagsbeskattning bereds inomFinansdepartementet. Förslagen av den utredningeninnebär bl.a. att handelsbolag skallinkomstbeskattas som ett skattesubjekt, attdelägarna skall beskattas var för sig för de uttagsom de gör från bolaget samt att antaletsärbestämmelser för handelsbolag minskas väsentligt.Vidare pågår inom beredning avRiksskattverkets - en principskiss som bl.a. tarupp frågan om schablonbeskattning av vissakontantbranscher och som också skulle betydaförenklade skatteförhållanden för vissa mindreföretag.Utskottet är medvetet om att det inommervärdesskatten finns åtskilliga företeelser somupplevs som besvärliga och krångliga av företagen,bl.a. de företag som bedriver gränsöverskridandehandel. Eftersom det svenska mervärdesskattesystemeti allt väsentligt bygger på gällande EG-direktivmåste också förenklingssträvandena ske inom ramenför EU-arbetet. På några områden har man uppnåttförenklingar inom EU, och på områden där man ännuinte kommit fram till formella regeländringar är deti alla fall projekt på gång.Ett exempel på en genomförd förenklingsåtgärd påmervärdesskatteområdet är den nya lagstiftningen förföretag som har momspliktig omsättning här i landetmen är etablerade i ett annat land och som innebäratt någon särskild skatterepresentant som ombesörjerinbetalningen av skatten till de svenskamyndigheterna inte längre behöver utses (prop.2001/02:28, bet. 2001/02: SkU8). Ett exempel på enlagstiftningsåtgärd som planeras - förnärvarande föreligger en lagrådsremiss - är nyaregler för redovisning av mervärdesskatt videlektronisk handel med tjänster mellan länderutanför EG och . Avsikten med de nya reglernaär att de skall klargöra vilka elektronisktlevererade produkter som skall anses som tjänsteroch beskattas i enlighet härmed samt vilket land somär beskattningsland vid omsättningar mellan Sverigeoch länder utanför EG. Ett annat exempel på enförenkling som är nära förestående i ärgenomförandet av rådets direktiv den 20 december2001 (2001/115/EG) om harmoniserade regler om vad enfaktura skall innehålla så att kraven på innehållblir desamma inom hela unionen samt att elektroniskafakturor skall accepteras. En annan fråga som frånförenklingssynpunkt är angelägen och som man arbetarmed såväl inom EU som inom gällerbehandlingen av en gränsöverskridande avdragsrätt.En viktig åtgärd för att förenkla för företagareär den försöksverksamhet som RSV har bedrivit medskattedeklarationer via Internet. RSV har gjort enutvärdering av denna verksamhet i rapporten modernt sätt att deklarera - Utvärderingav försöksverksamhet med elektronisk skattedekla-ration (eSKD), som bereds inomFinansdepartementet. RSV och Patent- ochregistreringsverket har dessutom i samråd medföretagare skapat en webbaserad kanal för snabb,dubbelriktad information som innebär en förenklingvid företagsstart, då nya företag även skall kunnaregistreras elektroniskt (se ).När det gäller tullverksamheten bör i dettasammanhang pekas på den nya modell - kalladServicetrappan - som har utvecklat i närasamarbete med det svenska näringslivet. Avsikten äratt förenkla tullprocedurerna för företagen ochdärigenom sänka handelströsklarna. Tanken är attaktörerna själva skall ta på sig ett större ansvarför kvaliteten i sin tulltaxering och därigenom istörre utsträckning få del av Tullverketsmöjligheter till förenklingar. Rent praktisktinnebär detta att aktörerna i näringslivet stegviskan välja nivå på service och förenklingar. Den 1mars 2002 öppnades Servicetrappan för allmänt bruk.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att detär viktigt att regelförenklingsarbetet på skatte-och tullområdet såvitt avser företagen fortsättermen att - vilket också näringsutskottet framhåller -frågan om förenklingar ibland kan vara komplicerad.Inom skatteområdet finns även andra hänsyn som måstebeaktas, t.ex. kraven på rättvisa ochkontrollerbarhet i beskattningen. Dessa krav kanibland komma i konflikt med förenklingsambitionerna.I dessa fall kan det således bli nödvändigt att göraen avvägning av vilken aspekt som skall gesprioritet. Utskottet anser emellertid att det harskett en hel del som är positivtfrån förenklingssynpunkt, och utskottet noterardessutom med tillfredsställelse att regeringenhåller på med ett antal konkreta och handfastaförenklings- och förbättringsprojekt i vad särskiltavser de mindre företagen. har nyligenriktat ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av att intensifiera regelförenklingsarbetet,och något nytt uttalande av för att fästaregeringens uppmärksamhet på behovet av förenklingarjust inom skatteområdet behövs enligt utskottetsmening inte. Utskottet avstyrker därför samtliga nubehandlade motioner.F-skattsedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår dels två motioner omskärpning av reglerna för utfärdande av F-skattsedel för utländska näringsidkare, delsen rad motioner om lättnader i samma regler.Jämför reservationerna 2 (fp) och 3 (c).Gällande bestämmelserEnligt 4 kap. 7 § SBL gäller sedan den 1 januari1998 att en F-skattsedel efter ansökan skallutfärdas för den som uppger sig bedriva eller ha föravsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet,såvida det inte finns skälig anledning att anta attnäringsverksamhet varken bedrivs eller kommer attbedrivas. Näringsverksamhet definieras i 13 kap. 1 §inkomstskattelagen som "förvärvsverksamhet sombedrivs yrkesmässigt och självständigt".MotionernaI motionerna Sk305 av () krävsen skärpning av reglerna för tilldelning av F-skattsedel åt utländska entreprenörer inom bygg-branschen. Ett liknande yrkande framställs i motionSk391 av (), där det även pekas påproblemen inom transportsektorn. Enligt motionernamissbrukas F-skattesystemet av vissa utländskapersoner som oriktigt uppger sig vara egenföretagaretrots att de egentligen inte är det.I övriga motioner som behandlas under dettaavsnitt yrkas genomgående lättnader i F-skattereglerna, särskilt i vad gäller kravet påsjälvständighet för att näringsverksamhet skallanses föreligga. I motion Sk382 (yrkande 16) av LarsLeijonborg m.fl. (fp) föreslås sålunda att alla somvill ha F-skattsedel skall få det, om inte ekonomiskbrottslighet eller skatteskulder föreligger samt attrådgivande organ som hjälper till med att starta nyaföretag bör få ökat stöd. I motion N306 (yrkande 2)av m.fl. (c) yrkas också att det skallbli lättare att få F-skattsedel, och motionärernaförespråkar ett system som innebär tilldelning redanvid födseln av F-skattsedlar som sedan skall kunnaaktiveras . I motionerna Sk251 avChristina Husmark och (), N212 (yrkande 2) av () ochSk333 av och ()begärs lättnader för sjuksköterskor att få F-skattsedel och i motion A224 (yrkande 5) av AnnelieEnochson m.fl. (kd) pekas på behovet blandpensionärer och äldre av att lättare erhålla F-skattsedel.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om att utan särskild prövningtilldela F-skattsedel till en utländsk näringsidkaresom uppger sig ha för avsikt att bedriva verksamhethär i landet vill utskottet erinra om att fråganprövades i samband med behandlingen av proposition2000/01:11 (bet. 2000/01:SkU5) som innebar en vissskärpning i vad avser kontrollen av att utländskaskatter och avgifter verkligen betalats när enutländsk näringsidkare ansöker om svensk F-skatt-sedel. I ett svar på fråga hardessutom finansministern sagt sig ha för avsikt attfölja utvecklingen och, om det skulle visa signödvändigt, vidta åtgärder. I sammanhanget villutskottet även erinra om förslag ibetänkande SOU 2002:115 Skärpning gubbar! som bl.a.syftar till att motverka svart arbetskraft inombyggsektorn och som omfattar både uppdragsgivare ochuppdragstagare från utlandet som saknar fast drift-ställe i . Något uttalande av om enskärpning av reglerna för utländska entreprenörer ärsåledes enligt utskottets mening inte motiverat.Vad därefter gäller frågan om att lätta på kravenför att erhålla F-skattsedel har utskottet avFinansdepartementet inhämtat uppgiften att 57 926 F-skattsedlar nyregistrerades . 1 136ansökningar avslogs beroende på att sökandena inteansågs bedriva eller avse att bedrivanäringsverksamhet. var motsvarandesiffror 58 859 respektive 864. Mot denna bakgrundanser utskottet att problemet med avslagnaansökningar om F-skattsedlar på grund av attsökanden inte ansetts komma att bedriva näringsverk-samhet trots allt inte bör överdrivas. I sinabetänkanden från senare år (senast bet.2001/02:SkU19) har utskottet också avstyrkt allamotioner om en uppluckring av reglerna om utfärdandeav F-skattsedel, eftersom risken för missbrukansetts tala starkt för att prövningen om den somsöker en F-skattsedel är näringsidkare inte får blialltför summarisk. Utskottet vidhåller sinståndpunkt i denna fråga och avstyrker samtligamotioner med inriktning på en uppmjukning avförutsättningar för att erhålla F-skattsedel.På grund av det anförda avstyrker utskottetsamtliga motioner som behandlats i detta avsnitt.Redovisning av arbetsgivaravgifterm.m. på slutskattsedelnUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner om redovisningav arbetsgivaravgifter m.m. påslutskattsedeln.Jämför reservation 4 (m, fp).MotionernaI syfte att förbättra informationen om det statligaskatte- och avgiftsuttaget föreslås i motion Sk229av () att arbetsgivaravgifterna skallredovisas på slutskattsedeln för statligt anställdaoch i motion Sk322 av de () att socialavgifterna skall redovisas på bådedeklarationsblanketten och slutskattsedeln församtliga. Även i motion Sk328 av m.fl.(fp) föreslås en utökad redovisning påslutskattsedeln, nämligen att skatterna,pensionsavgifterna och de kyrkliga medlemsavgifternaskall redovisas var för sig. Enligt motionärernabehövs denna information på slutskattsedeln för attalla skall kunna bedöma dels den egna pensionsrätteni det nya pensionssystemet, dels storleken av dekyrkliga medlemsavgifterna.Utskottets ställningstagandeNär det gäller utformningen av slutskattebeskedet,som enligt 11 kap. 15 § SBL skall skickas till denskattskyldige taxeringsåret,vill utskottet erinra om att syftet med detta beskedär att det skall ge information om den slutligaskatten och om resultatet av myndigheternasskatteberäkning. Några obligatoriska lagbestämmelserom att ett sådant besked skall innehålla annat änvad den skattskyldige behöver för att kontrollerasina skatteförhållanden och myndigheternasberäkningar behövs enligt utskottets mening inte.Enligt den nämnda paragrafen är det just dettasom skall framgå av beskedet, och någon ändring avlagbestämmelsen är således inte påkallad. Däremot ärdet enligt utskottets mening positivt omskattemyndigheterna ändå sprider allmän informationom arbetsgivaravgifternas och de kyrkligamedlemsavgifternas storlek och hur de beräknas.Med det anförda avstyrker utskottet de nubehandlade motionerna.Redovisning av arbetsgivaravgifterm.m. på lönebeskedUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en rad motioner omredovisning av arbetsgivaravgifter m.m. pålönebesked.MotionernaI motion Sk211 av de (),Sk276 av () och Sk317 av AnnaLilliehöök (m) begärs att de anställdas lönebeskedskall utformas så att de innehåller en redovisningav bruttolönekostnaden, i den förstnämnda motionendock endast de statligt anställdas lönebesked. Imotion Sk320 av de ()efterlyses en bättre specifikation av skatteavdragenpå lönebeskeden för att undvika att enskilda drabbasav orättfärdiga skattekrav.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit att det givetvisstår arbetsgivaren fritt att som en frivilligserviceåtgärd till de anställda lämna information omarbetsgivaravgifterna på lönebeskeden eller på annatsätt. Enligt vad utskottet känner till förekommerockså en sådan ordning inte så sällan. Utskottetvidhåller (se bet. 2001/02:SkU19 s. 14-15) dockuppfattningen att det inte finns anledning attinföra ett obligatoriskt uppgiftslämnande förarbetsgivarna, vare sig de offentliga eller privata,och förplikta dem till det merarbete och demerkostnader som ett sådant uppgiftslämnande skullemedföra. Strävandena bör tvärtom inriktas på att sålångt som möjligt begränsa arbetsgivarnasuppgiftsskyldighet.När det gäller den speciella frågan som tas upp imotion Sk320 om arbetsgivarnas skyldighet att lämnaen specifikation av gjorda skatteavdrag pålönebeskeden, anser utskottet att de bestämmelsersom redan finns är tillräckliga. Enligt 5 kap. 12 §SBL skall nämligen den som betalar ut ersättning förarbete vid varje utbetalningstillfälle lämnamottagaren uppgift om skatteavdragets belopp. Enligt12 kap. 2 § samma lag är den som har gjort skatte-avdrag skyldig att betala det innehållna beloppet.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga de nubehandlade motionerna.Möjlighet för ombud att undertecknaskattedeklarationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om införande av enmöjlighet för ombud att undertecknaskattedeklaration.Gällande bestämmelserEnligt 10 kap. 25 § SBL skall preliminärsjälvdeklaration och skattedeklaration varaegenhändigt underskriven av den som är skyldig attlämna deklarationen eller av den som är behörigställföreträdare. Enligt 10 kap. 26 § första stycketsamma lag får regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer föreskriva eller i enskildafall medge att preliminär självdeklaration ochskattedeklaration får lämnas i form av ettelektroniskt dokument (prop. 2001/02:127 s. 165,bet. 2001/02:SkU27).