bet · GQ01SKU7 · 2003-03-04 00:00:00 — Allmänna motioner om inkomstbeskattning SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner som väckts under denallmänna motionstiden . I motionerna finns förslagsom berör skatteskalan för förvärvsinkomster, avdraget för resor tilloch från arbetet, avdraget för arbetsrum i bostaden, avdraget förökade levnadskostnader vid dubbel bosättning, värderingen av förmån avfri bil, skattefriheten för viss plockning av bär, svamp och kottaroch beskattningen av hobbybiodling. I motionerna finns vidare förslagom en skattereduktion på för hushållstjänster, en höjning avavdraget för för pensionsförsäkringar, avdrag för gåvor tillolika former av ideell verksamhet, en skattebefrielse för uthyrning avprivatbostad, etc. Också skatteeffekter som kan uppkomma när enreseersättning betalas till deltagarna i debattprogram etc. behandlas.Utskottet avstyrker samtliga motioner.I betänkandet finns 14 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skatteskala, grundavdrag, m.m. avslår motionerna 2002/03:Sk210, 2002/03:Sk214,2002/03:Sk283, 2002/03:Sk290, 2002/03:Sk294, 2002/03:Sk342,2002/03:Sk399, 2002/03:Sk417 yrkandena 12 och 13, 2002/03:Sf332yrkande 22, 2002/03:Sf376 yrkande 3, 2002/03:So19 yrkande 17,2002/03:Kr297 yrkandena 15-17, 2002/03:N207 yrkande 2, 2002/03:N395yrkande 8, 2002/03:A241 yrkande 4, 2002/03:A314 yrkande 7 och2002/03:A316 yrkande 6.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (v)2. Grundavdrag för barns ränteinkomster avslår motion 2002/03:Sk220.3. Beskattningen av barnpension avslår motion 2002/03:So516 yrkande 2.Reservation 5 (mp)4. Resor till och från arbetet och i tjänsten avslår motionerna 2002/03:Sk254 yrkande 3,2002/03:Sk359, 2002/03:Sk371 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk380,2002/03:Sk382 yrkande 5, 2002/03:N265 yrkande 5, 2002/03:N266 yrkande8, 2002/03:N267 yrkande 9, 2002/03:N345 yrkandena 18 och 19 och2002/03:A241 yrkande 20.Reservation 6 (fp)5. Glesbygdsavdrag avslår motion 2002/03:N272.6. Resor vid vissa uppdrag avslår motionerna 2002/03:Sk300 och 2002/03:Kr335yrkande 3.7. Arbetsrum i bostaden avslår motionerna 2002/03:Sk221, 2002/03:Sk321och 2002/03:Sk396 yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (m)8. Bilförmån avslår motionerna 2002/03:Sk304 yrkandena 1-3 och2002/03:A366 yrkande 13.9. Dubbel bosättning avslår motion 2002/03:Sk235.10. Pensionsförsäkring avslår motionerna 2002/03:Fi287 yrkande 17,2002/03:Sk205 och 2002/03:Sk378.11. Förmånstagare till pensionsförsäkring avslår motionerna 2002/03:Sk256 och2002/03:Sk323.12. Hushållstjänster avslår motionerna 2002/03:Sk208 yrkandena 1-3,2002/03:Sk231, 2002/03:Sk264, 2002/03:Sk275, 2002/03:Sk280,2002/03:Sk351, 2002/03:Sk382 yrkande 6, 2002/03:Sk383 yrkande 15,2002/03:Sk402, 2002/03:Sf291 yrkande 19, 2002/03:Sf332 yrkande 29,2002/03:Sf335 yrkande 9, 2002/03:Sf376 yrkande 5, 2002/03:Sf380yrkande 16, 2002/03:N227 yrkande 10, 2002/03:N392 yrkande 3,2002/03:N395 yrkande 12 i denna del, 2002/03:A241 yrkande 5,2002/03:A242 yrkande 18 och 2002/03:A315 yrkande 5.Reservation 8 (m, fp, kd, c)13. Förmån av fria hemtjänster avslår motionerna 2002/03:Sk343 och 2002/03:N395yrkande 12 i denna del.Reservation 9 (kd)14. Persondatorer avslår motion 2002/03:T463 yrkande 4.15. Biodling avslår motion 2002/03:MJ421 yrkande 1.16. Bärplockning avslår motionerna 2002/03:Sk237 och2002/03:Sk336.17. Gåvor till ideell verksamhet avslår motionerna 2002/03:Sk232, 2002/03:Sk255,2002/03:Sk270 yrkandena 1-3, 2002/03:Sk279, 2002/03:Sk340 yrkandena 1och 2, 2002/03:Sk348 yrkande 1, 2002/03:U207 yrkandena 3 och 4,2002/03:U294 yrkande 10, 2002/03:Kr366 yrkande 2 och 2002/03:Ub367yrkande 2.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)18. Universiteten och externa finansiärer avslår motion 2002/03:Ub367 yrkande 3.Reservation 12 (m)19. Allmännyttiga ideella föreningar avslår motion 2002/03:Sk310.20. Hälsovård avslår motion 2002/03:Sk257 yrkande 1.21. Ersättning vid ideell skada avslår motion 2002/03:Sk334.22. Idrottskonto avslår motionerna 2002/03:Kr266 yrkande 10,2002/03:Kr335 yrkande 4 och 2002/03:Kr368 yrkande 7.Reservation 13 (fp, kd, c)23. Musikinstrument avslår motion 2002/03:Sk369.24. Uthyrning av privatbostad avslår motionerna 2002/03:Sk376, 2002/03:Ub487yrkande 6, 2002/03:N305 yrkande 3, 2002/03:Bo216 yrkande 1,2002/03:Bo238 yrkande 5, 2002/03:Bo290 yrkande 3 och 2002/03:Bo291yrkande 10.Reservation 14 (m, fp, kd)25. Hyresgästers självförvaltning avslår motion 2002/03:Bo291 yrkande 21.26. avslår motionerna 2002/03:Sk241 och2002/03:Sk406.Stockholm den 4 mars 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), AnnaGrönlund (fp), (), Per (), PerLandgren (kd), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), CatharinaBråkenhielm (s), (), (), BjörnHamilton (m), (), Per () och BoBernhardsson (s).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har under höstens behandling av statsbudgeten för år 2003ställt sig bakom de förslag om förändringar på skatteområdet som lagtsfram i budgetpropositionen och i en motion av Socialdemokraterna,. Härvid avstyrktes de förslag somModerata samlingspartiet, , ochFolkpartiet liberalerna lagt fram i sina respektive budgetalternativför (prop. 2002/03:1 Förslag till statsbudget, finansplanm.m., bet. 2002/03:FiU1).I detta betänkande behandlar utskottet de motionsyrkanden angåendeinkomstbeskattningen som väckts under den allmänna motionstiden hösten2002, men som inte behandlats i anslutning till höstensbudgetberedning. Vidare behandlas ett motionsyrkande som väckts medanledning av skrivelse 2002/03:30 Uppföljning av den Nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken. Motionsyrkandena återges ibilagan.Utskottets övervägandenSkatteskala, grundavdrag, m.m.Utskottets förslag i korthet.Riksdagen avslår de förslag om ändringar i skatteskala, grundavdrag,m.m. som läggs fram i motioner från Moderata samlingspartiet,liberalerna och . avslår ävenVänsterpartiets förslag om en översyn av skatteskalans utformning ochen översyn av skattelättnaden för utländska nyckelpersoner.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (v). Jämförsärskilt yttrande 1 (c).MotionerI ett antal motioner framställs yrkanden till stöd för de förslag somModerata samlingspartiet, liberalerna ochKristdemokraterna lagt fram i anslutning till sina budgetförslag förår 2003. Även har redovisat ett samlat förslag tillutformning av inkomstbeskattningen i anslutning till sittbudgetförslag för år 2003.I motionerna från Moderata samlingspartiet framhålls betydelsen av deolika förslag till skattesänkningar som lagts fram i höstensbudgetalternativ. Motionärerna nämner bl.a. förslagen om en höjning avgrundavdraget till , en höjning av gränsen för uttag avstatlig inkomstskatt, ett slopande av det andra steget i den statligainkomstskatteskalan och en slopad statlig inkomstskatt.Motionärerna tar även upp betydelsen av att ett förvärvsavdrag införsoch att förmögenhetsskatten slopas. I motion Sk417 yrkandena 12 och 13av m.fl. (m) framhålls vikten av sänkta skatter förSveriges möjlighet att ha en individbeskattning som är internationelltkonkurrenskraftig och i motion Sf332 yrkande 22 av m.fl.(m) framhålls betydelsen av sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagarna. I motion Kr297 yrkandena 15-17 av . (m) anför motionärerna att sänkta skatter skulle öka de enskildamedborgarnas möjlighet att bidra till idrottsföreningarnas verksamhetoch minska risken för att idrottsstjärnor flyttar ut. I motionernaA314 yrkande 7 av m.fl. (m) och A316 yrkande 6 avAnders G Högmark m.fl. (m) anförs att förutsättningarna för en öppenarbetsmarknad med tillträde för alla skulle förbättras och att sänktaskatter är nödvändiga både för att enskilda människor skall ha råd attarbeta mindre och för att de skall tycka att arbete är lönsamt.Motionsyrkanden med en liknande inriktning framställs i motionernaSk210 av de (), Sk214 av (), Sk283 av (), Sk399 av och (), N207 yrkande 2 av () och motion So19yrkande 17 av m.fl. (m).I motionerna A241 yrkande 4 av m.fl. (fp) och Sf376yrkande 3 av m.fl. (fp) anförs att skattesystemet börta hänsyn till den extra försörjningsbörda och lägre bärkraft somföräldrar har, och motionärerna begär ett tillkännagivande om attframtida ökningar av det generella barnstödet bör utformas som enskattereduktion.I motion N395 yrkande 8 av m.fl. (kd) föreslås attriksdagen begär ett förslag som innebär sänkt statlig inkomstskatt, enhöjning av grundavdraget, ett förvärvsavdrag, en skattereduktion förlåginkomsttagare, en skattereduktion för hushållstjänster, en sänkningav gränsen för reseavdrag, etc.I motion Sk290 av m.fl. (v) föreslår motionärerna etttillkännagivande om att en översyn bör genomföras i syfte att ersättadet nuvarande varierade grundavdraget med ett relativt högt, generelltgrundavdrag som börjar avtrappas först på en nivå som motsvararbrytpunkten för det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan.Härvid bör den återstående avdragsrätten för av den allmännapensionsavgiften avskaffas. I motion Sk294 av m.fl. (v)anförs att skattelättnaden för utländska nyckelpersoner utgör ettavsteg från likformigheten i inkomstbeskattningen, att gränsdragningenkring skattelättnaden kan vara svår att göra och attForskarskattenämnden har fått många fler ansökningar än man förutsattenär reglerna antogs. Mot denna bakgrund begärs ett tillkännagivande omatt en utvärdering av skattelättnaden för utländska nyckelpersoner börgenomföras.Slutligen begärs i motion Sk342 av m.fl. (m, fp) etttillkännagivande om att den statliga inkomstskatten på arbete börsänkas och avskaffas för att inte hindra en fortsatt ekonomisktillväxt.Utskottets ställningstagandeInkomstbeskattningen har en utformning som stämmerförhållandevis väl överens med den skatteskala som beslutades underskattereformen och som därefter kompletterades med ett sista steg somen fördelningspolitisk korrigering. Flertalet skattskyldiga betalarendast inkomstskatt och för grupper med högre inkomstertillkommer en statlig inkomstskatt på respektive 25 %.Det finns enligt utskottets mening anledning att erinra om attskatteskalan under de år som följde på krisåren i början av 1990-taletavvek väsentligt från vad som gäller . De kraftansträngningar somkrävdes för att sanera de stora budgetunderskott som krisen genereradehade bl.a. lett till ett gradvis sänkt grundavdrag och till attlöntagarna i stigande grad belastades med egenavgifter. Egenavgifternainnebär en särskilt tung belastning för låg- och medelinkomsttagarnaeftersom de är avdragsgilla.Sedan krisen avvärjts har ett stort arbete lagts ner på att återställaskatteskalan. En skattereduktion för låg- och medelinkomsttagareinfördes , och påbörjades engenomgripande reformering av inkomstbeskattningen som syftar till atteliminera effekterna av egenavgiften. Kostnaden för denna reformberäknas uppgå till ca . Tre steg har tagitsinkomståren 2000, 2001 och 2002, och detta är bakgrunden till att dekombinerade skatte- och avgiftsnivåerna i skatteskalan nu kan sägasåter närma sig det mål som uppställdes under skattereformen. Ireformen ingår också justeringar av skiktgränserna så att andelenskattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt begränsas. Reformengynnar särskilt låg- och medelinkomsttagarna eftersom egenavgiftendrabbar dem särskilt hårt.Som nämnts innebar krisåren också att grundavdraget gradvisurholkades. I budgeten för presenterade regeringen enstrategi för en grön skatteväxling som innebär att höjda skatter påenergi och miljöskadliga utsläpp finansierar en sänkning av skatten påfrämst arbete. Den gröna skatteväxlingen gjorde det möjligt attpåbörja en återställning av grundavdraget. Detta höjdes inkomståret2001 med , och höjningen avsåg även det särskilda grundavdragsom utgår till pensionärer. Det höjda grundavdraget kostnadsberäknadestill . Inför genomfördesytterligare en grön skatteväxling och finansierade en höjning avgrundavdraget och pensionärernas särskilda grundavdrag med 1 000 kr.Den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagareutvidgades så att den även gäller för pensionärer. fattadesbeslut om att infoga den särskilda skattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare i grundavdraget fr.o.m. inkomståret 2003.Också inför har fattat beslut om enskatteväxling med höjda skatter på energi och miljöskadliga utsläpp.Skatteväxlingen har en omfattning på ochfinansierar återigen en höjning av grundavdraget. Höjningen har i årinriktats på låg- och medelinkomsttagarna och används för enförstärkning och utvidgning av området med förhöjt grundavdrag. Ocksåvid de lägsta inkomstnivåerna genomförs en förstärkning. Resultatet äratt grundavdraget börjar vid , ökar till maximalt 25 900kr vid inkomster mellan 104 900 och 120 200 och sedan avtrappas nertill vid inkomster . Genom att området medförhöjt grundavdrag utvidgats uppåt har det också varit möjligt attuppnå en sänkning av marginaleffekterna i vissa inkomstskikt.När det gäller de olika förslagen om förändringar iinkomstskatteskalan har dessa en varierande inriktning. Kraftigaallmänna sänkningar av inkomstskatten föreslås från flera håll, ochdet uttalade målet är att detta skall finansieras genom en minskningav statens och kommunernas ansvar på olika områden. Var och en skallfå behålla mer av sin lön och skall på detta sätt kunna klara sigsjälv.Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvisunderkännande av den gemensamma sektorn och betydelsen av dekollektiva lösningar som framstår som självklara för de allraflesta. Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högre utbildning m.m.tas för given eftersom finansiering sker via skattsedeln. Dagensskattefinansiering innebär en dubbel omfördelning. Skatteskalan äranpassad till individens förmåga att bidra till de gemensammakostnaderna, och de skattefinansierade tjänsterna och förmånernafördelas i princip efter behov. En kraftig neddragning av denskattefinansierade gemensamma sektorn skulle därför innebära enkraftig försämring för många grupper, och utskottet är inte övertygatom att de alternativ som skall träda i stället verkligen skulle varatillgängliga för alla. Utskottet är inte berett att tillstyrkaförslagen om kraftiga sänkningar av inkomstskatten.När det gäller frågan om en översyn av inkomstskatteskalan i syfte attkomma till rätta med olika marginaleffekter och att ytterligareöverväga dess fördelningspolitiska utformning framgår det av vadutskottet redan anfört att förändringar i inkomstskatteskalan måsteutgöra en integrerad del i de överväganden som görs ianslutning till budgetberedningen. Större förändringar är kostsammaoch kan inte göras utan tillgång till en god och samlad information omdet ekonomiska utrymme som står till förfogande.I sammanhanget kan nämnas att det återstår att genomföra ett sistasteg i den reformering av inkomstskatteskalan som . Av höstens budgetärende framgår att regeringen avseratt föreslå att det fjärde och sista steget genomförs undermandatperioden om det statsfinansiella läget tillåter detta.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte någonanledning att nu initiera en allmän översyn av inkomstskatteskalan,utan överväganden om olika förbättringar bör på sedvanligt sätt görasav regeringen i anslutning till budgetberedningen. Utskottet avstyrkerdärmed förslaget om en översyn av inkomstskatteskalan.När det gäller undantaget för utländska nyckelpersoner innebär dettaatt högt kvalificerade utländska nyckelpersoner som arbetartillfälligt i skall kunna få vissa skattelättnader efterbeslut av . Undantaget har tillkommit sedan våragrannländer infört liknande lagstiftning och syftar till att eliminerarisken för att framstår som mindre konkurrenskraftigt närinternationella företag väljer land för en ny etablering. Närexpertskatten infördes inkom ett stort antal ansökningar vilketmedförde att handläggningstiden inledningsvis var relativt lång. Föratt minska handläggningstiden har nämnden härefter tillförtsytterligare resurser.Undantaget för utländska nyckelpersoner har ifrågasatts avSkattebasutredningen i betänkandet Våra skatter? (SOU 2002:47).Utredningen anser att skattelättnaderna kan slopas alternativtkraftigt begränsas och att både inom EU och i det nordiskasamarbetet bör driva frågan om att avskaffa expertskatterna.Regeringen har beslutat remissbehandla betänkandet. Remisstiden löperut den 31 maj 2003.Utskottet utgår ifrån att regeringen vid sina fortsatta övervägandenmed anledning av förslag kommer att behandlabl.a. frågor om expertskattens utformning och därvid uppmärksamma defrågeställningar som motionärerna tar upp. Med hänsyn härtill finnsdet enligt utskottets mening inte något behov av ett tillkännagivandetill regeringen i syfte att få till stånd en översyn av dessa regler.Utskottet avstyrker därför motion Sk294.Utskottet har under höstens behandling av förslaget till utgiftsramaroch inkomstberäkning för avstyrkt de förslag tillinriktning av skattepolitiken som lagts fram av Moderatasamlingspartiet, , i det sammanhanget. Utskottet har inte ändrat uppfattningi dessa frågor och avstyrker därför även de nu aktuellamotionsyrkandena.Grundavdrag för barns ränteinkomsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett grundavdrag för barnsränteinkomster.Gällande reglerRänteinkomster skall tas upp i inkomstslaget kapital. Banker m.fl.behöver emellertid inte lämna kontrolluppgift beträffande räntor somunderstiger per person och år. Sådana småräntor är enligt 8kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229) skattefria om de sammanlagtinte uppgår till 500 kr.MotionI motion Sk220 av och () anförmotionärerna att skatten på ränteinkomster minskar barns och ungdomarsintresse för att spara och de föreslår ett grundavdrag för barnsränteinkomster om i syfte att stimulera barn och ungdomar attskaffa ett sparkapital att ta till vid oförutsedda utgifter. Riksdagenbör hos regeringen begära ett förslag om ett sådant grundavdrag.Utskottets ställningstagandeFöre skattereform var det vanligt att föräldrar förde överkapital till sina barn av skatteskäl. Barnen hade en lägre skattesatsoch var dessutom berättigade till ett grundavdrag som kunde kvittasmot ränteinkomsten. Skattereformen syftade bl.a. till att elimineraden här formen av vardaglig skatteplanering genom att görabeskattningen mer likformig. Kapitalinkomsterna sammanfördes i ettinkomstslag och fick en proportionell skattesats. Möjligheten att fågrundavdrag från inkomst av kapital slopades. Ett då gällande särskiltsparavdrag slopades också. Resultatet blev en så långt möjligtlikformig beskattning av kapitalinkomster.Enligt utskottets mening finns det goda skäl att upprätthållaskattereformens princip om en likformig beskattning avkapitalinkomster. Utskottet är inte berett att på nytt införa ettgrundavdrag för denna typ av inkomster och avstyrker därför motionSk220.Beskattningen av barnpensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ändrade skatteregler för barnpensioner.Jämför reservation 5 (mp).MotionI motion So516 yrkande 2 av m.fl. (mp) anförs attbeskattningen av barnpension medför att barn med en avliden förälderfår en högre inkomstskatt än andra barn vid sommarjobb. Motionärernaföreslår att begär att regeringen lägger fram ett förslagsom innebär att en inkomst av sommarjobb inte blir hårdare beskattadpå grund av barnpension.Utskottets ställningstagandeDe problem som beskattningen av barnpension gav upphov till vidsommarjobb uppmärksammades i samband att med skattereformen beslutadesvåren och skatteutskottet föreslog då ett tillkännagivande tillregeringen om att det slopade grundavdraget för kapitalinkomster ochden lägre beskattningen av förvärvsinkomster borde göra det möjligtatt åstadkomma en rimlig lösning på detta problem, genom att helteller delvis undanta barnpension från beskattningen. biföllutskottets förslag (1998/99:SkU30). Regeringen återkom härefter medett förslag om reducerad skatteplikt för barnpension som antogs underhösten 1990 (prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU12).De regler som infördes på skatteutskottets initiativ innebär attbarnpension bara skall tas upp till beskattning till den del pensionenför överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppeteller, vid pension efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet.Detta gäller också efterlevandelivränta enligt annan författning tillden del livräntan enligt 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkringmedfört minskning av en sådan del av barnpensionen som inte skall tasupp.Enligt utskottets mening har skattepliktsregeln för barnpension fåttsin nuvarande utformning bl.a. därför att särskild hänsyn tagits tillde av motionärerna framhållna problemen. Utskottet anser att dennuvarande lösningen utgör en rimlig avvägning i denna del och är inteberett att tillstyrka motionärernas förslag om ändring av reglerna.Utskottet avstyrker motion So516 yrkande 2.Resor till och från arbetet och i tjänstenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om höjda milavdrag för bilar ochmotorcyklar och förslagen om att resor för att hämta och lämna barn pådagis skall beaktas när rätten avdraget för resa till och från arbetetbestäms.Riksdagen avslår också förslagen om en sänkning av gränsbeloppet på7 för arbetsresor och om olika former av differentieringar avdetta belopp.Riksdagen avslår slutligen förslagen om en skattebefrielse för förmånav fria resor med kollektiva färdmedel.Jämför reservation 6 (fp).Gällande regler, m.m.Riksdagen höjde avdraget resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats och i tjänsten från per mil till per milfr.o.m. höjdes gränsen för avdrag förkostnader för resor mellan bostad och arbetsplats från till7 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). Vid 2002 årstaxering höjdes avdraget för resor med bil mellan bostad och arbetefrån till per mil (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1).Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderarinte eventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas påvägen. En sådan kostnad anses utgöra en ej avdragsgill levnadskostnad.För motorcykel medges avdrag med per mil.MotionerI motion 2002/03:Sk380 av m.fl. (s) föreslår motionärernaett tillkännagivande om att gränsbeloppet för arbetsresor bör sänkasoch subventioner till anställda för kollektivt resande skattebefrias isyfte att stimulera ett ökat kollektivt resande.I flera motioner framställs yrkanden om att hämtning och lämning avbarn på dagis skall beaktas då rätten till avdrag för resor till ochfrån arbetet bedöms. Yrkanden med denna inriktning finns i motionernaSk382 yrkande 5 av m.fl. (fp), A241 yrkande 20 av LarsLeijonborg m.fl. (fp), Sk254 yrkande 3 av (), N265yrkande 5 av och (), N266 yrkande 8 avHelena () och N267 yrkande 9 av m.fl.(fp). I de båda sistnämnda motionerna föreslås också att bilavdragetskall följa prisutvecklingen.I motion Sk371 av () föreslås att gränsbeloppetproportioneras så att det blir lägre för den som inte kan arbetaheltid på grund av arbetsoförmåga (yrkande 1). Vidare föreslås attmilavdraget för motorcykel höjs från nuvarande per mil till 70 %av milavdraget för bil. Motionären anför bl.a. att en motorcykelsläpper ut mindre koldioxid, skapar mindre trängsel i trafiken och tarmindre plats att parkera (yrkande 2).I motion Sk359 av () föreslås att skallbegära en allsidig utredning av konsekvenserna av en höjning avreseavdraget från per mil till exempelvis per mil och aven regional differentiering av gränsbeloppet för arbetsresor.I motion N345 av m.fl. (c) föreslås att reseavdragethöjs till per mil och får omfatta resor till och från barnomsorg(yrkande 18). Vidare föreslås att gränsbeloppet skall kunna delas upppå årets för att öka möjligheten för säsongsarbetare attkunna ta del av reseavdrag (yrkande 19).Utskottets ställningstagandeNär behandlade frågan om en uppjusteringav det avdragsgilla beloppet för resor med egen bil hade detta legatpå . Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gav dåanledning till en uppjustering av avdraget. Eftersom den nya nivånborde bestå bestämdes uppjusteringen till .