bet · GQ01FIU21 · 2003-05-27 00:00:00 — Motionernaavstyrks.Jämför reservation 8 (c).PropositionenRegeringens förslag till ändrade anslaghar redovisats per utgiftsområde i detföregående. Förslaget innebär attanvisade medel ökar med 520 miljonerkronor netto. De föreslagna ökningarnauppgår till och deföreslagna minskningarna uppgår till 4839 miljoner kronor.MotionernaDe alternativa förslagen om ändringar påtilläggsbudget har redovisats ianslutning till de olika anslagen ovan.Av den ovanstående redovisningenframgår att endast ett parti -- har presenterat ettfullständigt alternativ till regeringensförslag om ändrade anslag. I motion Fi17av m.fl. (c) har, jämförtmed propositionen, netto föreslagitsminskningar med (varav ökningar med 1 764 miljoner kronoroch minskningar med 2 266 miljonerkronor).Moderata samlingspartiet framför imotion Fi18 att man enligt de regler somgäller för budgetprocessen finner varesig möjlighet att arbeta om innevarandeårs budget eller åter redovisa partietshela budgetförslag . Eftersomriksdagen beslutade innevarande årsbudget , presenterarmotionärerna inget fullständigtbudgetalternativ i samband medregeringens förslag på tilläggsbudgeten.Folkpartiet liberalerna förklarar imotion Fi15 med anledning av 2003 årsekonomiska vårproposition att man valtatt inte ta ställning tilltilläggsbudgeten som helhet, eftersompartiets budgetalternativ för 2003avslogs av i december 2002.Enligt riksdagsordningen har motionärernainte något utrymme att föreslåförändringar på andra anslag än de avregeringen aktualiserade, varför det inteär praktiskt möjligt för partiet attlägga fram en egen genomarbetadtilläggsbudget.Kristdemokraterna konstaterar i motionFi16 med anledning av ekonomiskavårproposition att förändringarna iriksdagsordningen och budgetlagen starktbegränsar möjligheten att väckapreciserade förslag om ändradeutgiftsramar. Motionärerna delar Moderatasamlingspartiets och Folkpartietliberalernas uppfattning att det därmedinte är praktiskt möjligt föroppositionspartierna att lägga fram egnagenomarbetade alternativ till regeringenstilläggsbudget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregåendetagit ställning till de föreslagnaanslagsförändringarna samt lagförslagenmed anslagspåverkande effekt. Utskottethar ställt sig bakom regeringens förslag,med undantag för förslaget till ändring ilagen (1993:737) om bostadsbidrag somavvisas med hänsyn till det ansträngdastatsfinansiella läget. Till grund förutskottets ställningstagande i dennafråga ligger reviderade beräkningar somvisar att de av regeringen föreslagnaregeländringarna inledningsvis inte tänkta besparingen på det inomutgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande uppfördaanslaget 21:1 Bostadsbidrag. Utskottetsförslag innebär att nivån på detta anslagblir oförändrad i förhållande till den istatsbudgeten fastställdaanslagsnivån. Utskottet föreslårföljaktligen att ramen för utgiftsområde18 minskar med 126,5 miljoner kronorjämfört med statsbudgeten ,vilket är mindre änvad regeringen föreslår.Därutöver har utskottet föreslagitvissa justeringar i regeringens förslagtill ändringar i lagen (1962:381) omallmän försäkring och i lagen (1991:1047)om sjuklön. Dessa justeringar medför intenågra förändringar i beräkningen avstatsbudgetens utgifter jämfört medregeringens förslag.Utskottet tillstyrker således attriksdagen godkänner regeringens förslagtill ändrade ramar för utgiftsområden,med undantag för ramen för utgiftsområde18. Vidare tillstyrker utskottet attriksdagen anvisar ändrade och nya anslagi enlighet med regeringens förslag,anslaget 21:1 undantaget. De alternativamotionsförslagen avstyrks.Utskottets förslag innebär att anvisademedel ökar med netto.De föreslagna minskningarna uppgår till , medan de föreslagnaökningarna är oförändrade jämfört medpropositionen och uppgår till 5 359miljoner kronor.Mot bakgrund av det ovan anfördaavstyrker finansutskottet punkt 16 ipropositionen och tillstyrker delvispunkterna 10, 11 och 40. Propositionensförslag i punkterna 15, 25, 29 och 42tillstyrks i sin helhet. Motionerna Fi17(c) yrkandena 8, 9 och 12, Fi18 (m)yrkande 1, Fi19 (fp) yrkandena 1-5 ochFi21 (fp) yrkandena 1-2 avstyrks.Utskottets förslag framgår av punkt 30 iutskottets förslag till riksdagsbeslutjämte den där efterföljandespecifikationen över ändrade ramar påutgiftsområden och ändrade och nyaanslag.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1. Kapital för omstruktureringav statliga bolag, punkt 1 (m, fp, c)av (), KarinPilsäter (fp), (),(), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom en förbättrad kapitalstruktur istatliga bolag. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2002/03:Fi18 av FredrikReinfeldt m.fl. (m) yrkande 2 och avslårproposition 2002/03:100 punkt 37 samtmotion 2002/03:Fi23 av m.fl.(kd) yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVi avvisar bestämt regeringens förslag omförbättrad kapitalstruktur i statligabolag. Skälen för vårt ställningstagandeär flera, och de gäller både formen föromstruktureringen och dess påverkan påenskilda företag samt hela marknader.En grundläggande invändning är attförslaget står i strid med budgetlagenoch är konstitutionellt tvivelaktigt.Regeringen menar att den nuvarandeordningen, dvs. att inom ramenför den ordinarie budgetprocessenbeslutar om i vilken utsträckningskattebetalarnas pengar ska användas förkapitaltillskott i statligt hel- ochdelägda aktiebolag, ''''''''''''''''begränsar ägarenshandlingsmöjligheter på ett olämpligtsätt''''''''''''''''. Det är fel. Ägarens, dvs. iförlängningen medborgarnas, företrädare,dvs. , har fullständighandlingsfrihet. Däremot begränsasregeringens handlingsfrihet, vilket äravsikten med den gällande ordningen. Vianser att det ur demokratisk synvinkel ärangeläget att denna ordning består. Detär oroväckande att en av motiveringarnatill förslaget är att riksdagensmedverkan i beslutsprocessen anses hämmastatens förvaltning av bolagen tillnackdel för bolagens utveckling och attregeringen därmed föreslås få möjlighet,även om det endast är i undantagsfall,att själv disponera medlen på kontot föratt göra nödvändiga kapitalinsatser.En annan invändning gäller användandetav bemyndigande på finansmaktens område.En viktig motivering för budgetlagen varatt den ersatte en uppsjö avbemyndiganden som givitregeringen. Bemyndigandena var av denomfattningen att det var svårt att få enönskvärd överblick, och det förelåg riskför att det kunde uppstå oklarhet om vadriksdagen hade beslutat. Det fanns behovav reglering på finansmaktens område somlåg mellan regeringsformens ochriksdagsordningens generella regler ochde detaljerade och oöverblickbarabemyndigandena. Vid sidan ombemyndigandena fanns dessutom en riktutvecklad praxis som ansågs behövakodifieras. Förslaget i vårpropositionenom förbättrad kapitalstruktur tillhör dentyp av bemyndiganden som avsågatt undvika genom införandet avbudgetlagen.Vi vill vidare betona den betydelse somprinciperna om bruttoredovisning ochfullständig budgetproposition har för attriksdagen ska kunna utöva singrundlagsreglerade finansmakt.Regeringsförslaget innebär ett flagrantbrott mot budgetlagens bestämmelser.Vi noterar att den valda budgetteknikeninte motiveras i propositionen. Detverkliga skälet torde vara att regeringenännu en gång manövrerar för att kringgåde restriktioner i budgetprocessen i formav bl.a. utgiftstaket som den själv varitmed om att besluta.Det framgår inte heller avpropositionen på vilken grund regeringens"uppskattning" att en engångsutdelning om3 miljarder kronor kan genomföras vilar.Beloppet verkar godtyckligt valt, inte avomsorg om de företag som dräneras påkapital utan för att räcka till behoven iförlustbolagen. Förslaget riskerar därmedatt skada de företag som ska tvingas extra utdelning av kapital.Samtidigt kan den ordning regeringenföreslår leda till att konkurrensensnedvrids på de marknader där statligtägda företag verkar i konkurrens medprivata företag. Regeringens jämförelsemed en privat företagsägare ärirrelevant, dels av det uppenbara skäletatt regeringen inte är en privatföretagsägare, dels eftersom ett flertalstatliga företag är mycket speciella,bl.a. genom att ha lagreglerade monopol.Att använda avkastningen från sådanaföretag som är ett slags beskattning föratt ge kapitaltillskott till företag somär konkurrensutsatta kan i praktikeninnebära att skattemedel används för attsubventionera de konkurrensutsattaföretagen. Av detta skäl är det oklart omregeringens förslag står iöverensstämmelse med EU:s regelverk.Regeringen hävdar att så är fallet, menåterigen saknas en redovisning av grundenför denna bedömning. Enligt regeringenska insatserna användas för attvidareutveckla en väl fungerandeverksamhet som kräver ytterligarekapital. Enligt vår mening är inte deverksamheter som åsyftas, SJ och TeracomAB, väl fungerande verksamheter.Vi anser att som sin meningska tillkännage för regeringen vad vi harframfört om omstruktureringen av statligabolag. Detta innebär att delvisbifaller motion Fi18 (m) yrkande 2 ochavslår propositionens förslag i punkt 37samt motion Fi23 (kd) yrkandena 3 och 4.2.Kapital för omstrukturering avstatliga bolag, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom en förbättrad kapitalstruktur istatliga bolag. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2002/03:Fi23 . (kd) yrkandena 3 och 4 samt delvismotion 2002/03:Fi18 av . (m) yrkande 2 och avslårproposition 2002/03:100 punkt 37.StällningstagandeI tilläggsbudget lämnarregeringen ett förslag till vad mankallar "en förbättrad kapitalstruktur istatliga bolag". Regeringen föreslår attdet i samband med en översyn avkapitalstrukturen i statligt ägda bolag,genom extra utdelningar, ska tillförastre miljarder kronor till ett särskiltkonto i . Behållningenpå kontot ska brukas för insatser i avstaten hel- och delägda bolag.En viktig princip i den statligabudgetprocessen är att inkomster ochutgifter ska redovisas brutto.Bruttoredovisning innebär att budgetenblir tydligare och att olika åtgärderenklare kan prövas mot varandra. I syfteatt kringgå utgiftstaket redovisarregeringen vissa utgifter som enminskning av statens inkomster trots attde är bidrag och således borde behandlassom utgifter. När det gäller den ipropositionen föreslagna förbättringen avkapitalstrukturen i statliga bolag ärtanken att inte göra någon redovisningalls i statsbudgeten.Det finns anledning att se med oro pådet alltmer oförblommerade trixandet medutgiftstaket från regeringens sida.Regeringen motiverar sitt förslag medatt privata företagsägare i en koncernhar en möjlighet att fördela resursermellan olika dotterföretag och att statenkan ha behov av att göra insatser iföretag som har ekonomiska problem samtatt fullgöra hembudsavtal av olika slag.I dagsläget krävs riksdagsbeslut för attregeringen ska kunna agera. Detta anserregeringen hämmar statens, läsregeringens, företagsförvaltning tillnackdel för företagens utveckling.Regeringen föreslås därför få möjlighet,även om det endast är i undantagsfall,att själv disponera medlen på kontot föratt göra nödvändiga kapitalinsatser.Kristdemokraterna har tidigareframhållit att bristsituationer istatligt ägda bolag bör avhjälpasantingen genom en omfördelning avstatliga tillgångar genomextrautdelningar eller försäljningareller genom att privata investerareskjuter till kapital. Att regeringen nupresenterar en modell som bygger påkristdemokratiska förslag måste delvishälsas med tillfredsställelse. Dockavviker regeringens förslag på en viktigoch avgörande punkt frånKristdemokraternas linje. Partiet haralltid framhållit att denna typ avöverföringar av statliga tillgångar måstegöras inom statsbudgeten och därmed göradet möjligt för att besluta omkapitaltillskott i varje enskilt fall.Eftersom det även kommeratt finnas behov av att göra förändringari kapitalstrukturen i statliga företagriskerar den modell som regeringenföreslår att få en permanent karaktär.För att öka öppenheten samt för attinordna modellen för förändringar istatliga bolags kapitalstruktur istatsbudgeten anser jag att modellen börregleras i en lag som avgränsar kontotsanvändning och beskriver hur de medel somanvänts ska redovisas över statsbudgeten.En sådan lag bör tydligt avgränsaregeringens befogenhet att görakapitalinsatser utan att i förväg hainhämtat godkännande.Vad jag anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Detinnebär att jag delvis tillstyrker motionFi23 (kd) yrkandena 3 och 4 samt delvismotion Fi18 (m) yrkande 2 och avstyrkerpropositionens förslag i punkt 37.3. Omfinansiering avkapitaltillskott till -punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), KarinPilsäter (fp), (), GunnarAxén (m), (), LenaEk (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag omgodkännande av vad regeringen förordar omomfinansiering av ett avsettkapitaltillskott till . Därmedavslår proposition 2002/03:100punkt 38.StällningstagandeVi har i särskilda reservationerredovisat vårt ställningstagande tillregeringens förslag om ett konto iRiksgäldskontoret för finansiellomstrukturering av de statliga bolagen.Vi anser att bör avslåförslaget att av behållningen på dettakonto i bör 500 000 000kr få användas för att återbetalaTeracoms lån till ellerför att göra ett kapitaltillskott tillTeracom.4. Lag om ändring i lagen(2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer m.fl., punkt 15 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl. medden ändringen att orden "och augusti"ersätts med orden "juli t.o.m. december".Därmed bifaller motion2002/03:Fi23 av m.fl. (kd)yrkande 2 och avslår delvis proposition2002/03:100 punkt 12.StällningstagandeRegeringen föreslår i tilläggsbudgetenför 2003 att bostadstillägg som betalasut enligt äldrebestämmelser får betalas ut även och om ansökan ombostadstillägg har lämnats in senast den30 . Förslaget baseras på enskrivelse från (dnrS2003/1696/SF). I skrivelsen föreslårverket en förlängning ,dvs. till utgången av 2003. Syftet medRiksförsäkringsverkets förslag är att geförsäkringskassorna en reell möjlighetatt handlägga de aktuellaärendevolymerna.Eftersom förslaginte innebär någon merkostnad av en sådanstorlek att en särskild reglering ärnödvändig anser vi attförsäkringskassorna bör ges den tid somverket ursprungligen föreslog. I lagen(2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer m.fl. bör därför iövergångsbestämmelserna till lageninföras en ny punkt med följande lydelse:6. Bostadstillägg som betalas ut i juni2003 enligt äldre bestämmelser med stödav punkterna 3 och 4 får även betalas utför tiden juli till och med december2003. Detta gäller endast underförutsättning att den försäkradeuppfyller förutsättningarna för rätt tillbostadstillägg enligt 2 § och ansökankommit in till enligt22 § före den 1 juli 2003.Vi anser därmed att bör avslåregeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer m.fl. Motion Fi23 (kd)yrkande 2 tillstyrks.5. revisorers förslagangående radiokommunikation förtrygghet och säkerhet, punkt 24 (fp)av och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom ett gemensamtradiokommunikationssystem för samhälletstrygghet och säkerhet. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fö4 av AllanWidman m.fl. (fp) yrkandena 1-3, bifallerdelvis förslag 2002/03:RR13 samt avslårmotionerna 2002/03:Fö3 av Else-MarieLindgren och () och2002/03:Fö269 av ().StällningstagandeVi anser att det är av stor vikt att ettnytt kommunikationssystem för skydd ochsäkerhet införs så snart det harpresenterats ett hållbart och noggrantövervägt underlag. Vi instämmer iRiksdagens revisorers kritik avregeringens ineffektiva och otillräckligaberedning av ärendet. Det är nu avyttersta vikt att kommande underlag somregeringen presenterar är tillräckligtväl utrett och att beredningen denna gånghar skett genom väl samordnadeutredningar. Regeringen måste nu ta detfulla ansvaret för att ett slutgiltigtoch fullgott underlag gällandekommunikationssystemet snarastpresenteras för riksdagen.Vi vill också framhålla att det ärmycket viktigt med internationellsamordning av ärendet. Inom EU sker ettalltmer utvidgat samarbete för attbekämpa internationell gränsöverskridandebrottslighet såsom t.ex. människohandel,handel med narkotika och terrorism. Ettbeslutsunderlag från regeringen måstedärför baseras på noggranna övervägandenmed hänsyn till ocharbetet för ett effektivt internationelltpolis- och tullsamarbete. Underlagetmåste också ta hänsyn till behovet avgemensamma insatser med våra grannländerNorge, och . Vidgränsöverskridande brottslighet ochstörre olyckor som inträffar inärliggande gränsområden behövs en godnordisk samordning.I det här aktuella förslaget menarRiksdagens revisorer att det även ärviktigt med samverkan dels för attundvika störning mellan ländernaskommunikationssystem, dels för att kunnaöka täckningen och minska kostnaderna. Videlar revisorernas slutsats om vikten avatt kunna samverka med andra ländersskydds- och säkerhetsaktörer. Det ärenligt vår mening ett oavvisligt krav attregeringens slutgiltiga förslag ocksåinnehåller underlag och förslag ominternationell samordning avradiokommunikationssystemet.Vidare instämmer vi i revisorernasslutsats att finansieringsfrågan bara kanlösas om vissa nödvändiga beslut fattas -beslut som inte kan fattas av regeringenutan kräver beslut bl.a. av -och att det därför krävs ettbeslutsunderlag som tydligt belyser hurfinansieringsansvaret kan fördelas.I detta sammanhang vill vi påpeka attfinansieringen avradiokommunikationssystemet inte börbygga på prioriteringar av de enskildaberörda myndigheterna. Det huvudsakligafinansiella ansvaret bör regleras ibudgetpropositionen. Det måste därförslutligen ankomma på att göraden finansiella fördelningen av medlentill de berörda myndigheterna. Detta ären förutsättning för att alla berördaaktörer ska ansluta sig och för att manska uppnå önskvärd samordning. Därför börregeringen presentera ett välunderbyggt förslag till finansiering därregeringen tar det centralafinansieringsansvaret för införandet avradiokommunikationssystemet.Vi anser att som sin meningska tillkännage för regeringen vad vi harframfört om ett gemensamtradiokommunikationssystem för samhälletstrygghet och säkerhet. Detta innebär attriksdagen bifaller motion Fö4 (fp)yrkandena 1-3 samt förslag RR13 (imotsvarande del) och avslår motionernaFö3 (kd) och Fö269 (s).6. revisorers förslagangående radiokommunikation förtrygghet och säkerhet, punkt 24 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom ett gemensamtradiokommunikationssystem för samhälletstrygghet och säkerhet. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fö3 av och ()och avslår förslag 2002/03:RR13 samtmotionerna 2002/03:Fö269 av KenthHögström (s) och 2002/03:Fö4 av AllanWidman m.fl. (fp) yrkandena 1-3.StällningstagandeSveriges säkerhets- och försvarspolitikär i omvandling. Vi lever i avolika gråzoner. Skillnaden mellan krigoch fred, nationell och internationellsäkerhet, väpnat och icke-väpnat angrepp,det civila och det militära blir alltsvårare att särskilja. I denna verklighetmåste det svenska samhället kunna mötaangrepp utförda av andra aktörer änstater som använder avancerade metoderoch vapen, inklusive icke-konventionellavapen. Det kräver enligt min mening ökadsamverkansförmåga mellan många aktörersom har ansvar för säkerheten.För att de samlade insatserna för helabefolkningens skydd ska bli effektiva ochför att vi i vårt moderna men sårbarasamhälle ska ha en god beredskap, krävsdet nu att den utdragna frågan om ettgemensamt moderntradiokommunikationssystem kommer till ensnar lösning. Det nyakommunikationssystemet bör också ta siktepå att kunna utnyttjas internationelltinte minst inom gränsområden. Jag ärövertygad om att genom samordning mellanländer kan såväl ekonomiska somfunktionella fördelar vinnas.Jag anser att som sin meningska tillkännage för regeringen vad jaghar framfört om att skyndsamt införa ettgemensamt radiokommunikationssystem församhällets trygghet och säkerhet. Dettainnebär att bifaller motion Fö3(kd) och avslår förslag RR13 samtmotionerna Fö4 (fp) yrkandena 1-3 ochFö269 (s).7. Återföring av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedelm.m. (bemyndigande), punkt 28 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 28 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag attbemyndiga regeringen att , fördet under utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske och anslutande näringaruppförda anslaget 44:6 Återföring avskatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel m.m., besluta om stödsom inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 195 000 000 krunder 2004 och högst under2005. Därmed bifaller motion2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkande 10 och avslår proposition2002/03:100 punkt 35.StällningstagandeDet är vår bestämda uppfattning attsvenska jordbrukare ska få konkurrera pålika villkor med kollegor i andra EU-länder. Denna konkurrens försvåras dockav att regeringen uppbär skatt påbekämpningsmedel och kväve ihandelsgödsel i jordbruket, men återförendast en mindre del av det uppburnabeloppet till jordbruksnäringen.Vi konstaterar att enligtbudgetpropositionen skulleskatten på handelsgödsel återföras tilljordbruksnäringen. Men i den nu aktuellavårpropositionen föreslår regeringen attåterföringen dels begränsas, delsförskjuts till de kommande åren.Samtidigt begär regeringen ettbemyndigande att under innevarande år föranslaget 44:6 Återföring av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedelbesluta om stöd som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst195 respektive2005.Vi anser att intäkten från skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel i sinhelhet bör återföras till den svenskajordbruksnäringen. Något bemyndigandetill regeringen att besluta om stöd tilljordbruket på högst 195 miljoner kronorrespektive för de två nästkommande årenbör därför inte lämnas. Motion Fi17 (c)yrkande 10 tillstyrks således medanpropositionens förslag avstyrks.8.