bet · GQ01SOU9 · 2003-03-13 00:00:00 — Denprioriteringsutredning som genomfördes rörandehälso- och sjukvården (SOU 1995:5) bör kunna fungerasom förebild.I motion So460 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden dels om behovet av en medvetenstrategi för att möta det demografiskt förändradesamhällets nya behov (yrkande 1), dels om vikten avatt genom aktiva åtgärder och attitydpåverkan stärkade äldres delaktighet och inflytande i samhället(yrkande 2). Motionärerna anför att den växandeandelen äldre bör betraktas som ett gemensamtsamhällsansvar och som en resurs att ta till vara.Äldre behöver vara representerade i beslutandeförsamlingar för samhällsliv, och olika verksamheterskall utformas så att de svarar mot äldres behov ochönskemål. Vidare begärs tillkännagivanden om attstimulera nya former för äldreboenden (yrkande 13)och om att stärka den enskildes möjligheter attvälja utförare av vård, omsorg och service (yrkande14). Motionärerna anför att det krävs en medvetenbostadsplanering från samhällets sida för att mötaden växande andelen äldre och deras behov. Mångfaldoch innovationer skall stimuleras på detta område.Kvarboende skall förlängas genombostadsanpassningsbidrag. Nästa steg kan varaseniorboende. Ett sätt att hitta andra former föräldreomsorgen är, enligt motionärerna, att släppa inproducent- och konsumentkooperativ i planeringen ochvid tillkomsten av nya enheter. Den enskildesmöjlighet att välja utförare skall stärkas.Konkurrensutsättningen måste dock präglas av mycketstrikt kvalitetskontroll och fortlöpande uppföljningoch utvärdering.I motion So266 av () begärstillkännagivande om behovet av fler vårdplatser inomkommunernas särskilda boendeformer för äldre.I motion So12 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att regeringen bör överväga ettstopp för fortsatt konkurrensutsättning aväldreomsorgen (yrkande 1). Motionärerna anför attstopp för fortsatt konkurrensutsättning ochförsäljning av äldreomsorgen till vinstdrivandeföretag bör övervägas mot bakgrund av oklarheter vadgäller konsekvenser av såväl ekonomisk somvårdkvalitativ karaktär. Det finns därutöver endemokratisk aspekt som berör de äldres möjlighetertill insyn och möjlighet till påverkan i samband medkonkurrensutsättning. Enligt de regler som ärgällande är konkurrensutsättning förenad med enstrikt sekretess som omöjliggör för den berörda attaktivt delta och påverka.Också i motion So408 av m.fl. (v)begärs tillkännagivande om ett förbud motkonkurrensutsättning och utförsäljning avverksamheter inom äldreomsorgen till vinstdrivandeföretag (yrkande 13).Även i motion So404 av m.fl. (v)begärs tillkännagivande om att utreda möjligheternaför ett stopp för konkurrensutsättning ochprivatisering av äldreomsorgen (yrkande 3).I motion So408 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om en uppföljning av de äldres rätttill ett aktivt liv enligt socialtjänstlagen(yrkande 3). Motionärerna anför att Socialstyrelsenbör få i uppdrag att kartlägga hur och i vilkenomfattning kommunerna säkerställer de äldres rätttill en aktiv och meningsfull tillvaro.I motion So444 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att förstärka målen föräldrepolitiken till ett mer individbaseratförhållningssätt (yrkande 1). Tillkännagivandebegärs också om att utveckla former för ökaddelaktighet för de äldre (yrkande 2). Ett sätt attnå ökad delaktighet för de äldre är medborgarpaneleroch uppsökande verksamhet från de lokalamyndigheterna, anför motionärerna. Vidare begärstillkännagivande om förslag på hur volontärer kanbli verksamma inom skola, vård och omsorg (yrkande7). Motionärerna anför att samverkan mellanoffentlig och ideell sektor är viktigt för att kunnaerbjuda bästa tänkbara och effektivaste vård, omsorgoch service. bör därför ges direktivom att uppmuntra volontärverksamhet.I motion So273 av () begärstillkännagivande om en framtidsinriktad kartläggningav hur äldre människor lever samt hur systemenmöjliggör aktivt åldrande och självbestämmande.I motion So310 av () begärstillkännagivande om att skapa trygghetsboende förvåra äldre.Frågan om ny teknik och andra samhällsförändringartas upp i två motioner. I motion So460 av ChatrinePålsson m.fl. (kd) begärs tillkännagivande om attbeakta de äldres speciella behov av närhet tillsamhällets service (yrkande 15). Den offentligaservicen och många kommersiella verksamhetergenomgår en strukturomvandling som begränsartillgängligheten för vissa grupper. Motionärernaanser att de äldre borde beaktas bättre vidsamhällsplaneringen.I motion So408 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om konsekvenser för äldre vidinförandet av ny teknik och andrasamhällsförändringar (yrkande 5). För att främjaäldres hälsa krävs en ökad kunskap, medvetenhet ochanalys vid all samhällsplanering om vad somkonstituerar en hälsosam miljö för äldre, anförmotionärerna.Flera motioner tar upp frågan om situationen föräldre invandrare. I motion So18 av . (fp) begärs tillkännagivande om attutvecklings- och kvalitetsarbete inom äldreomsorgenäven skall inriktas på kunskaper i finska och andraminoritets- och invandrarspråk (yrkande 3).Motionärerna anför att det är viktigt att det finnspersonal som har kunskaper i de språk som äldretalade som barn. Därför bör sådan personalrekryteras och vidareutbildas.I motion So460 av m.fl. (kd)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om att beakta deäldre invandrarnas speciella förhållanden iäldreomsorgen (yrkande 12). Motionärerna anför atten mycket viktig kvalitets- och trygghetsfråga ärtillgång till personal som talar det egnahemspråket. Vidare krävs respekt för kulturella ochreligiösa traditioner så långt som det äracceptabelt i förhållande till de grundvärderingarsom gäller i den svenska vården.I motion So408 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om uppföljning avminoritetsspråkens ställning i äldreomsorgen(yrkande 10). Motionärerna anför att de vet averfarenhet att äldreomsorgen kan organiseras så attbehovet av språk- och kulturkompetens uppnås utanhögre kostnader. bör därför göra enöversyn av hur äldreomsorgen uppfyller åtaganden vadgäller minoritetsspråken och för andra äldre medannat modersmål än svenska.I motion So444 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande om anpassning aväldreomsorgen för människor med utländsk bakgrund(yrkande 8). Motionärerna anför att äldreomsorgenkommer att behöva anpassas efter att en högre andelmänniskor med olika språklig och kulturell bakgrundkommer att behöva hjälp. Äldreboenden behöver byggasupp på språklig grund. Rekrytering av vårdpersonalmed olika kulturell kompetens blir viktig för attöka kunskapen om skillnader i synen på åldrande ochdöd.I motion So501 av och PaavoVallius (båda s) begärs tillkännagivande om kommunaläldreomsorg för personer med utländsk härkomst. Föratt påskynda och underlätta utvecklingen ansermotionärerna att regeringen skall upprättariktlinjer för hur kommunerna skall gå till väga föratt anordna äldreomsorg och rehabilitering för äldreinvandrare samt hur landstingen skall anordna hälso-och sjukvård för målgruppen i hela landet.Äldre homo- och bisexuellas särskilda behov iäldreomsorgen tas upp i motion So505 av AnitaJohansson m.fl. (s). Motionärerna begärtillkännagivande i frågan. De anför att många äldrehar växt upp under en samhällstid då homosexualitetvarit förbjuden och fördomarna starka. Arbetet ochuppmärksamheten kring äldre homo- och bisexuellasvälbefinnande är därför lika viktigt som för yngre.Tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade senast frågor om mål ochinriktning av äldrepolitiken såsom äldresvalfrihet, alternativa driftsformer, äldrepengm.m. i betänkande 2001/02:SoU12. Utskottetanförde bl.a. följande (s. 16-17 ):Utskottet står bakom de nationella målen föräldrepolitiken som beslutades . Äldreskall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytandei samhället och över sin vardag, kunna åldras itrygghet och med bibehållet oberoende, bemötasmed respekt samt ha tillgång till god vård ochomsorg. Utskottet avstyrker därmed motion So239(c) yrkande 1 med förslag om ytterligare mål. - --Utskottet vidhåller att det är angeläget attden enskilde ges möjlighet att själv bestämmaöver sin livssituation och det sätt på vilketomsorgen ges. Inte minst alltmermångkulturella karaktär reser nya krav på attutforma äldreomsorgen med hänsyn till människorsolika språk och kultur. Utskottet konstaterar attden parlamentariska Äldreberedningen Senior 2005har i uppgift att skapa förutsättningar för enlångsiktig utveckling av äldrepolitiken bl.a.avseende äldres inflytande och delaktighet ibeslutsprocesser och i samhällslivet.Äldreberedningen har också i uppdrag att särskiltbeakta genderperspektivet liksom det ökandeantalet äldre med utländsk bakgrund och dekonsekvenser detta kan medföra. Motionerna - - -avstyrks.Utskottet vidhåller att det inte bör införasnågon äldrepeng. Motionerna - - - avstyrksdärmed. Utskottet vidhåller också att det intebör tillsättas någon utredning om obligatoriskäldrevårdsförsäkring. Motion- - - avstyrks.Många äldre deltar aktivt i föreningsliv ochfrivilligverksamheter liksom i politiskaorganisationer. Utskottet vill betona betydelsenav såväl pensionärsorganisationernas arbete sompensionärsrådens. Det ankommer på kommuner ochlandsting att utveckla pensionärsrådensverksamhet ytterligare och att bättre ta tillvara den kunskap och kompetens dessa besitter.Inte minst är det angeläget att beaktapensionärsrådens synpunkter vidsamhällsplaneringen. Statens folkhälsoinstituthar i sin rap-port betonat vikten av att vidsamhällsplanering i stort vara uppmärksam på vadstrukturella förändringar kan innebära för enäldre person. Rap- porten bereds iSocialdepartementet. Utskottet anser inte att detbehövs något initiativ från sida medanledning av motionerna - - -. Motionernaavstyrks.Flera motioner tar upp frågor kringäldreboenden. Enligt socialtjänstlagen skallkommunerna verka för att äldre människor får godabostäder och ge dem som behöver det stöd ochhjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service.Kommunerna skall vidare inrätta särskildaboendeformer för service och omvårdnad för äldremänniskor med behov av särskilt stöd. Utskotteterinrar om att harbeslutat om stöd för ny- och ombyggnad aväldrebostäder för att påskynda utbyggnaden. Inomden ordinarie bostadsmarknaden har seniorboende blivit allt vanligare. Härmedavses vanliga bostäder för äldre (vanligen över55 år) som inte förmedlas efter behovsprövningoch biståndsbeslut. Utskottet utgår också ifrånatt Äldreberedningen Senior 2005 bevakar frågan.Något initiativ från med anledning avmotionerna - - - behövs inte. Motionernaavstyrks.Utskottet konstaterar att entreprenader harblivit allt vanligare inom äldreomsorgen. Mångakommuner erbjuder vård och omsorg i olika formerbåde i egen regi och entreprenadupphandlad. Sammakvalitetskrav gäller oavsett formen förverksamheten. Såväl som följer på olika sätt utvecklingeninom området. Utskottet anser inte att någotinitiativ från sida behövs medanledning av motionerna - - -. Motionernaavstyrks.Riksdagen följde utskottet (prot. 2001/02:97).Socialstyrelsen har avlämnat enlägesrapport, Vård och omsorg om äldre 2002.Socialstyrelsens slutsatser är bl.a. att situationeninom vården och omsorgen är ansträngd. Det finns ettväxande gap mellan utbud och efterfrågan på vård ochomsorg för äldre. Trots att staten och huvudmännentillfört området mer resurser finns fortfarandestora brister. Kunskap, kvalitet, innehåll ocheffektivitet i vården och omsorgen måste utvecklas,anser styrelsen. Landsting och kommuner måsteåstadkomma bättre förutsättningar för personalen attge god vård och omsorg. Staten måste överväga om detnuvarande sättet att organisera vården och omsorgenom äldre är ändamålsenligt. För att kunna följa uppoch utvärdera resultatet av den nationella politikenpå området måste ett individbaserat system förverksamhetsuppföljning införas. Staten måstelångsiktigt stödja utveckling av kunskap om hur vårdoch omsorg om äldre skall bedrivas effektivt och medhög kvalitet.Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommittémed uppdrag att se över strukturen ochuppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen(dir. 2003:10). Arbetet skall bedrivas i tvåetapper. I den första etappen skall kommitténidentifiera, belysa och övergripande analysera desamhällsförändringar som inverkar på och skullekunna föranleda förändringar av strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan staten,landstingen och kommunerna. Kommittén skall ävenidentifiera, belysa och övergripande analysera desamhällsförändringar som inverkar på och skullekunna föranleda förändringar av strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan regeringenoch de statliga förvaltningsmyndigheterna. Kommitténskall i sitt arbete utgå från en övergripandebeskrivning av rådande struktur ochuppgiftsfördelning, där såväl brister somförtjänster med nuvarande ordning identifieras. Förden första etappen skall kommittén redovisa ettdelbetänkande . I denandra etappen skall kommittén göra en fördjupadanalys och bedömning av strukturen ochuppgiftsfördelningen. Kommittén skall också i dedelar där den finner det motiverat föreslåförändringar. Regeringen avser att återkomma medtilläggsdirektiv för denna del av uppdraget.Syftet med översynen är att undersöka dennuvarande samhällsorganisationens förutsättningaratt klara välfärdsåtagandena i perspektivet av destora samhällsförändringar som genomgår samtdär det är motiverat föreslå förändringar medavseende på strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen. Ytterst är detta ettdemokratiskt uppdrag. Det gäller att ge de folkvaldaorganen bättre förutsättningar att få genomslag förpolitiken och medborgarna bättre förutsättningartill inflytande, insyn och ansvarsutkrävande.En utgångspunkt är att en långtgående kommunalsjälvstyrelse skall upprätthållas inom ramen för ettstarkt nationellt ansvar för medborgarnas rätt tilllikvärdig välfärd i hela landet, utan att därför detyttersta ansvaret rubbas hos riksdag och regeringför den offentliga verksamheten och för detpolitiska beslutsfattandet.Medborgarna skall även fortsättningsvistillförsäkras likvärdiga förutsättningar oavsettbostadsort. En grundläggande princip för översynenär en fortsatt solidarisk finansiering av samhälletsvälfärdsåtaganden.Regeringens skrivelseAv regeringens skrivelse framgår att antaletpersoner som har hjälp av äldreomsorgen har varitrelativt oförändrat under de år som handlingsplanenverkat. Andelen personer som är i behov aväldreomsorg ökar med stigande ålder och är högrebland kvinnor än bland män, dvs. bland kvinnoroch bland män. Regeringen bedömer att dennationella handlingsplanen för äldrepolitiken harbidragit till en positiv utvecklig inom en mängdområden som berör äldre.Regeringen redovisar att har följtupp effekterna av rätten att flytta till annankommun för äldre personer som till följd avålderdom, funktionshinder eller allvarlig sjukdomhar ett varaktigt behov av omfattande vård- ochomsorgsinsatser. Denna rätt trädde i kraft den 1januari 1999 och regleras i 2 kap. 3 §socialtjänstlagen (2001:453). Socialstyrelsenrapporterar att andelen bifall minskat mellan åren1998 och 2000 liksom antalet verkställda beslut.Bristen på särskilt boende var den främsta orsakentill att beslut inte verkställdes. Det viktigasteskälet till att de äldre önskar flytta är att devill komma närmare sina anhöriga. Socialstyrelsensslutsats är att tillämpningen av 6 h § (nuvarande 2kap. 3 §) socialtjänstlagen fungerar väl i de flestakommuner. Många äldre har kommit närmare sinaanhöriga genom möjligheten att flytta, vilket varhuvudsyftet med reformen. Regeringen anför att denkommer att fortsätta följa utvecklingen inomområdet.Den 1 juli 2002 infördes regler isocialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) med innebörd att kommuneroch landsting som dröjer alltför länge med attverkställa avgöranden angående insatser enligt dessabåda lagar skall kunna åläggas att betala ensanktionsavgift.Regeringen anför i skrivelsen att den anser attdet är helt oacceptabelt i en rättsstat att gynnandedomstolsavgöranden som beslutats i laga ordning interespekteras och att kommunala beslut inteverkställs. Det är regeringens förhoppning attkommunalt domstolstrots skall motverkas och denenskildes rättsskydd stärkas genom bl.a. möjlighetenatt ålägga kommuner och landsting ensanktionsavgift. Vilka åtgärder som är lämpliga föratt komma till rätta med problemet med underlåtenhethos kommuner och landsting att verkställa sina egnagynnande beslut bereds inom Regeringskansliet.Entreprenader och köp av platser i enskild regiinom äldreomsorgen har expanderat kraftigt under desenaste tio åren. Utvecklingen som alltjämt fortgår,har ägt rum inom såväl ordinärt som särskilt boende.Det är framför allt de privata bolagen som ökat sinandel inom äldreomsorgen. Försök med s.k. äldrepenghar införts i några kommuner, vilket innebär att denäldre efter biståndsbeslut har möjlighet att självvälja vårdgivare. fick aväldreomsorgstagarna hjälp från privata vårdgivare. (Med enskild regi avses här hemtjänst som kommunenhar det yttersta ansvaret för men som drivs avannan, t.ex. bolag, stiftelse eller kooperativ, påuppdrag och mot ersättning av kommunen. )Äldreomsorg i enskild regi är vanligast istorstäder och förorter. Köp av platser i särskiltboende är emellertid relativt vanligt i landsbygds-kommuner.I skrivelsen redovisas att ca 5 700 bostäder hartillkommit genom stimulansbidraget. Av dessa ärcirka två tredjedelar ombyggda bostäder ochresterande del nybyggda äldrebostäder. Antalet ickeverkställda beslut och domar inom äldreomsorgenberor framför allt på bristen av särskilt boende.Regeringen bedömer att ett stort antal bostäderytterligare behöver tillkomma. 2003, (prop. 2002/03:1 utg.omr. 18), aviserarregeringen att undersöka möjligheterna för stöd tillökad produktion av äldrebostäder.Regeringen pekar på att Socialstyrelsenskartläggning av hur olika kommuner organiserar ochgenomför äldreomsorg för finsktalande visar attflera kommuner i norra har relativt godtillgång på finskspråkig personal medan det i andradelar av landet är svårare att få sådan omsorg.Dessutom visar kartläggningen att en anpassadäldreomsorg till äldre finländare kan erbjudas utanatt det medför större kostnader. Regeringen bedömeratt det är angeläget att äldreomsorg erbjuds påsamtliga minoritetsspråk så att äldre som har ettminoritetsspråk som modersmål får möjlighet attbevara såväl språket som kulturen samt har möjlighetatt kommunicera med omgivningen.Vidare redovisar regeringen att denparlamentariska äldreberedningen - Senior 2005 (dir.1998:109) - har presenterat ett första betänkandesom behandlar de delar av äldrepolitiken som gällermänniskors möjligheter till aktivitet, delaktighetoch inflytande, Riv ålderstrappan! Livslopp iförändring (SOU 2002:29). Frågor som berör vård ochomsorg om äldre kommer att redovisas i beredningensslutbetänkande som skall redovisas till regeringensenast i november 2003.I sammanfattningen anför regeringen slutligen atten god vård och omsorg för äldre, solidariskt finan-sierad via skattemedel, utgör en hörnsten ivälfärdspolitiken. Regeringen anser det angelägetatt äldreomsorgens förutsättningar att erbjuda engod vård och omsorg med hög tillgänglighet nu sesöver och förändringar vid behov genomförs.Regeringen avser därför att initiera en översyn ochutvärdering av äldreomsorgen med en sådaninriktning.Utskottets ställningstagandeUtskottet står fortsatt bakom de nationella målenför äldrepolitiken som beslutades . Måleninnebär att äldre skall kunna leva ett aktivt livoch ha inflytande i samhället och över sin vardag,kunna åldras i trygghet och med bibehålletoberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång tillgod vård och omsorg. Utskottet avstyrker därmedmotion So444 (c) yrkande 1.En god vård och omsorg för äldre, solidarisktfinansierad via skattemedel, utgör en hörnsten ivälfärdspolitiken. Utskottet, som noterar attregeringen avser att initiera en översyn ochutvärdering av äldreomsorgen, delar regeringensbedömning att det är angeläget att äldreomsorgensförutsättningar att erbjuda en god vård och omsorgmed hög tillgänglighet nu ses över och attförändringar genomförs vid behov. Utskottet anseratt motion So19 (m) yrkande 1 därmed ärtillgodosedd. Även motionernaSo10 (m) yrkande 6 och So19 (m) yrkande 18 avstyrks.Utskottet vidhåller att det är angeläget att denenskilde ges möjlighet att själv bestämma över sinlivssituation och det sätt på vilket omsorgen ges.Inte minst alltmer mångkulturella karaktärreser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människors olika språk och kultur.Utskottet erinrar om att den parlamentariskaäldreberedningen Senior 2005 har i uppgift att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken, bl.a. avseende äldres inflytande ochdelaktighet i beslutsprocesser och i samhällslivet.Äldreberedningen har också i uppdrag att särskiltbeakta genderperspektivet liksom det ökande antaletäldre med utländsk bakgrund och de konsekvenserdetta kan medföra. Resultatet av detta arbete skallpresenteras . bör inteföregripa det pågående arbetet. Motionerna So10 (m)yrkandena 1, 3 och 4, So11 (kd) yrkande 2, So18 (fp)yrkandena 1, 3 och 9, So19 (m) yrkandena 3 och 5,So202 (m), So239 (m) yrkandena 1 och 2, So273 (c),So316 (m) yrkande 1, So358 (fp) yrkande 8, So408 (v)yrkandena 3 och 10, So444 (c) yrkandena 2 och 8,So460 (kd) yrkandena 1, 2, 12 och 14, So501 (s) ochSo505 (s) avstyrks därmed.Även motion So444 (c) yrkande 7 avstyrks. Detankommer inte på att besluta om eventuellvolontärverksamhet inom den kommunala vården ochomsorgen.Utskottet delar bedömningen att det äroacceptabelt i en rättsstat att gynnandedomstolsavgöranden som beslutats i laga ordning interespekteras och att kommunala beslut inteverkställs. Regeringen redovisar i skrivelsen attden överväger vilka åtgärder som är lämpliga för attkomma till rätta med problemet med underlåtenhet hoskommuner och landsting att verkställa sina egnagynnande beslut.Utskottet anser att regeringen inte längre böravvakta med insatser mot huvudmännens bristandeverkställighet och oriktiga biståndsbeslut.Regeringen bör återkomma till med förslagtill åtgärder, på kortare och på längre sikt.Åtgärderna kan omfatta både kommunernas egenkontroll och olika åtgärder från statens sida föratt tydliggöra och kontrollera samhällets åtagandeför de äldre. Utskottet ställer sig därmed bakomRiksdagens revisorers förslag om ett åtgärdsprogramför det rättsliga åtagandet för de äldre. nu anfört med bifall till Riksdagensrevisorers förslag 4.2.1 bör som sinmening ge regeringen till känna.Riksdagens revisorer föreslår också etttillkännagivande till regeringen om att analyseraresursanvändningen (4.2.2) inom äldreomsorgen.Utskottet anser för sin del att revisorernas förslagi denna del innebär ett alltför begränsat synsätt.Utskottet konstaterar att en tillkalladparlamentarisk kommitté har i uppgift att göra enöversyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen. Kommittén skall identifiera,belysa och övergripande analysera desamhällsförändringar som inverkar på och skullekunna föranleda förändringar av strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan staten,landstingen och kommunerna. Utskottet vill ocksåhänvisa till den av regeringen aviserade översynenav ädelreformen med uppgift att utvärdera om dagensvård och omsorg är organiserad för de äldres bästa.Utskottet utgår ifrån att de överväganden som liggerbakom revisorers förslag angåenderesursanvändningen blir belysta i utredningen.Förslaget är därmed tillgodosett och avstyrks.Utskottet anser liksom revisorer attspecialdestinerade statsbidrag även i fortsättningenbör användas med försiktighet inom kommunernasäldreomsorg. Något tillkännagivande till regeringenmed anledning av revisorernas förslag 4.2.3 behövsdock inte. revisorers förslag avstyrks idenna del.Flera motioner tar upp frågor kring äldreboenden.Enligt socialtjänstlagen (2001:453) skall kommunernaverka för att äldre människor får goda bostäder ochge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet ochannan lättåtkomlig service.