bet · GQ01UBU9 · 2003-03-20 00:00:00 — Utskottet hänvisar tillansvarsfördelningen mellan stat och kommun,gällande bestämmelser, tidigareställningstagande samt pågåendeberedningsarbete.Jämför reservationerna 12 (kd), 13 (c) och 14(fp).MotionerKristdemokraterna anser i motion 2002/03:Sf380yrkande 23 att den som utnyttjar den offentligtfinansierade barnomsorgen i mindre utsträckning intebör betala lika mycket som den som nyttjar den istörre utsträckning. Av detta skäl bör kommunernaåläggas att utforma och införa deltidstaxa i minsttre nivåer under nuvarande tak förbarnomsorgsavgifterna (maxtaxan). Centerpartietsinställning i motion 2002/03:So250 yrkande 15 är atttaxans konstruktion bör stimulera till ettminimerande av barnens vistelsetid på dagis ochdessutom ekonomiskt bidra till föräldrars möjlighetatt tillbringa med sina barn. Överläggningarmåste därför tas upp med kommunerna om entidsrelaterad taxekonstruktion.Folkpartiet är i motion 2002/03:Ub509 yrkande 8positivt till att den allmänna förskolan införts förfyra- och femåringar men vill att även treåringar påsikt skall omfattas, dvs. att även treåringarnaskall få gå avgiftsfritt.Motionärerna i motion 2002/03:Ub445 (s) hävdar attde barn som klarar sig bäst i skolan är de somstartat i tidig ålder i förskolan. Av detta skäl böravgiftsreformerna fortsätta och hela förskolan påsikt bli avgiftsfri.Om barnomsorgen skall vara till för alla borde detfinnas möjlighet för alla, även kvälls- ochhelgarbetande föräldrar, att erhålla barnomsorg,enligt motionärernas uppfattning i motion2002/03:Ub540 (s). skall kommunerna lösa dettapå lämpligt sätt men fortfarande diskriminerassmåbarnsföräldrar med obekväma arbetstider. Därförbör regeringen ta initiativ till en uppföljning ochanalys av hur behovet av barnomsorg på obekväm tidskall tillgodoses.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Maxtaxans konstruktion innebär att alla kommunerhar en inkomstrelaterad taxa. Om ett hushåll harhögre inkomster än gäller denhögsta avgiften förordningen tillåter. Ävensyskonrabatt har normerats i maxtaxans konstruktion.Inom maxtaxans ramar kan kommunerna bedriva en egenavgiftspolitik, t.ex. bestämmelser om antalbetalmånader, avgiftsreduktion vid barnssjukfrånvaro eller tidsrelaterade avgifter. uppföljning av maxtaxereformen märks atten majoritet av kommunerna, 193 av 287 aktuella, haren sådan egen avgiftspolitik. En övervägandemajoritet har ett system med en avgiftsfri månad perår medan det i ungefär hälften av kommunerna ärmöjligt att få avgiften reducerad vid barns sjukdom.Under 1990-talet ökade bruket av tidsrelateradeavgifter med ett flertal tidsintervall i förskolan.Detta ansågs av t.ex. dåvarande tillsynsmyndighetenSocialstyrelsen försvåra möjligheterna till enfungerande gruppverksamhet eftersom barnens närvaroblev splittrad. Ett syfte med maxtaxan var attbegränsa avgifternas koppling till barnensnärvarotider. Enligt uppföljning harockså flertalet kommuner gått tillbaka till ettavgiftssystem utan tidsrelatering. Drygt hälften avkommunerna har ett avgiftssystem utan tidsintervalli förskolan medan en fjärdedel har tvåtidsintervall, dvs. hel- och deltidstaxa. Knappt 50kommuner har tre tidsintervall medan drygt 20kommuner har fyra eller fler tidsintervall. Bildenär densamma för fritidshemmen.Barn till arbetslösa och föräldralediga har nurätt till förskoleverksamhet omdagen eller . Denna rätt är dockinte kopplad till någon reglering av avgiftensstorlek. I 170 kommuner gäller trots detavgiftssänkning för dessa barn, vanligtvis genomtidsrelaterade avgiftssystem. I de övriga kommunernareduceras inte avgifterna. Ett mindre antal kommunererbjuder dessa barn mer förskoleverksamhet än denlagstadgade. I ca 100 kommuner får arbetslösarespektive föräldralediga föräldrar betala sammaavgift för sitt barn med 15 timmars närvarotid somföräldrar med ett heltidsbarn, enligt Skolverketsuppföljning. Till detta skall dock läggas atteftersom maxtaxan är inkomstrelaterad i sinkonstruktion blir avgiften i de flesta fall ändålägre för barn till arbetslösa eller föräldralediga.Skolverkets uppföljning visar också att reformenmedfört avsevärt minskade skillnader i avgift förolika familjer mellan kommunerna, jämfört medsituationen för införandet avmaxtaxereformen.Skolverket anger att kostnader och intäkter förförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för 2002kommer att analyseras i jämförelse med 2001.Förändringarna kommer att sättas i relation tillhur mycket respektive kommun har fått i statsbidrag.Skolverket kommer dessutom under de närmaste årenatt, i samverkan med andra utredningsorgan, belysade samlade ekonomiska effekterna för kommunerna medanledning av bl.a. maxtaxereformen.Utskottet anser att det är positivt med den totaltlägre avgiftsnivån för barnfamiljer som maxtaxan harmedfört och den förbättrade ekonomiskalevnadsstandard detta har bidragit till. Trots devariationer i avgifter som fortfarande finns harockså reformen bidragit till en utjämning avavgifter mellan kommuner, och därmed en ökadlikställighet mellan familjer som utnyttjarförskoleverksamhet.Utskottet är positivt till införandet av denallmänna förskolan för fyra- och femåringar. I ochmed detta närmar sig också förskolan den princip somgäller för skolan, en avgiftsfri verksamhet som ärtillgänglig och likvärdig för alla. Riksdagensbeslut om allmän förskola innebar att kommunerna ärskyldiga att anordna verksamhet motsvarande 525timmar för barn i dessa åldrar. Det finnsinte något som hindrar att kommunerna utökar dennatid. Syftet med de senaste årens reformarbete harvarit att göra förskolan tillgänglig för alla barnfrån tidig ålder. Utskottet konstaterar vidare attSkollagskommittén (SOU 2002:121) föreslår attkommunerna skall bli skyldiga att erbjuda barnfr.o.m. förskola, om barnet har etteget behov eller om barnet behöver plats därför attvårdnadshavarna förvärvsarbetar, studerar eller avnågon annan anledning inte kan ta hand om barnet.Förslaget att skyldigheten skall gälla plats iförskola och inte i någon annan verksamhet, innebären ändring jämfört med och kan också medföraekonomiska konsekvenser. Därför föreslås att detunder en femårig övergångsperiod skall vara möjligtför en kommun att erbjuda plats i familjedaghem omdet skulle medföra betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter för kommunen att erbjudaplats i förskola. Om vårdnadshavarna hellre önskarfamiljedaghem för sitt barn skall detta tillgodosesom det inte finns praktiska hinder för det.Kommittén har också övervägt förslag om att införaen generell skyldighet för kommunen att erbjuda allabarn förskola. Enkostnadsberäkning för detta redovisas men någotsådant förslag lämnas inte. Utskottet menar attregeringens beredning av förslagen bör avvaktas.Skollagskommittén har också behandlat frågan omomsorg på obekväm arbetstid. Kommittén föreslår attminimikravet för kommunerna skall vara att erbjudaförskola måndagfredag. Iförfattningskommentaren anges att med uttrycketdagtid avses ordinarie arbetstid. Vad detta innebärfår dock avgöras utifrån den aktuella situationen,vilka förhållanden som gäller på orten osv., enligtkommittén, som också menar att förslaget om tidskall ses mot bakgrund av att förskolan blir en deli utbildningssystemet. Om vårdnadshavare behöveromsorg utanför ordinarie arbetstid kan kommunenerbjuda detta. Detta är dock en frivillig verksamhetför kommunen där kommunen prövar behovet i detenskilda fallet och utformar verksamheten efterlokala förhållanden och förutsättningar. innebär inte detta någon förändring iförhållande till vad som kommit till uttryck iförarbetena till nuvarande lagstiftning. Att föreslåen skyldighet för kommunerna att ordna sådan omsorgskulle medföra ökade kostnader, och var inte möjligtinom kommitténs uppdrag.Skolverket har redovisat en studie pånationell nivå av barnomsorg på s.k. obekvämarbetstid. Studien visar att 150 kommuner i landetordnar omsorg till barn som har föräldrar somarbetar , nätter eller . Denvanligaste formen är nattöppna förskolor, men ävenfamiljedaghem och omsorg i hemmet förekommer. Enligtundersökningen har ca 3 000 barn, varav 1 700förskolebarn, plats i nattomsorg. Skolverketuppskattar att behovet av nya platser är ca 300400platser. Av de 140 kommuner som inte anordnarbarnomsorg anger 104 att det inte finns någonefterfrågan. Resterande uppger andra skäl, oftastatt kommunen har fattat ett beslut att inte erbjudanattomsorg. Regeringen har uttalat sig i frågan ochmenat att det i ett modernt samhälle skall gå attkombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Av dettaskäl är det viktigt att kommunerna ger möjlighet förföräldrar att få trygg omsorg för sina barn, även omföräldrarnas arbetstider är förlagda till senakvällar, eller nattetid.Utskottet har tidigare behandlat en motion medbegäran om tillkännagivande om rätt till barnomsorgför barn med föräldrar som har obekväm arbetstid.Yrkandet avstyrktes med motiveringen att behov avytterligare reglering inte fanns (bet.2000/01:UbU5). Även i frågan om barnomsorg påobekväm arbetstid bör pågående beredningsarbeteavvaktas enligt utskottet.Öppna förskolan och familjedaghemUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om denöppna förskolan och familjedaghemmen.Utskottet hänvisar till gällandeansvarsfördelning mellan stat och kommun,tidigare uttalande samt pågående och kommandeutrednings- och beredningsarbete.Jämför reservationerna 15 (kd), 16 (m, fp,kd, c), 17 (fp) och 18 (kd).Den öppna förskolans utvecklingMotionerKristdemokraterna tar upp den öppna förskolan i ettflertal motioner. I motion 2002/03:Sf380 yrkande 26påtalas vikten av att arbetet inom den öppnaförskolan tillvaratas och utvecklas. Denna typ avförskola är en stor tillgång för denensamstående föräldern då den ger möjlighet attbygga upp ett nätverk påpekas det i motion2002/03:Sf379 yrkande 4. Situationen för den öppnaförskolan måste bevakas i samband med att denallmänna förskolan införs. Motionärerna i motion2002/03:Ub415 yrkande 10 hävdar att när alltflerföräldrar sätter sina barn i förskolanrationaliserar kommunerna bort de öppna förskolorna.Detta trots att det är en verksamhet som spelar storroll för hemmavarande föräldrar och dagbarnvårdaremed barn. Det innebär också att det enda stöd somdet offentliga ger till de hemmavarande föräldrarnaförsvinner. I stället borde verksamheten utvecklasoch fler öppna förskolor öppnas. Kommunerna måste setill att det finns utbildade förskollärare somansvarar för verksamheten. Dessa kan sedantillsammans med dagbarnvårdarna utveckla ettpedagogiskt alternativ till förskolornas verksamhet,menar (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Förutom att kommuner anordnar verksamhet i öppnaförskolor för hemmavarande föräldrar med barn liksomför dagbarnvårdare med barn så är det vanligt attkyrkliga samfund anordnar olika öppna verksamheter.Många kommuner har också öppnat s.k.familjecentraler där fler verksamheter riktade tillbarnfamiljer är samordnade.Enligt allmänna råd för öppen förskolabör barn i förskoleåldern som inte har plats iförskola ha tillgång till öppen förskola. harförskolans tillgänglighet väsentligt förbättrats ochalltfler barn är inskrivna i förskolan. Utskottethar tidigare uttalat (bet. 2001/02:UbU10) att denöppna förskolan är ett viktigt komplement inomförskoleverksamheten och att den ävenfortsättningsvis bör utvecklas efter lokala behov. allmänna råden för den öppna förskolan anges attkommunen regelbundet bör inventera behovet utifrånbl.a. Likaså understryksvikten av en kontinuerlig uppföljning ochutvärdering av verksamheten.Skollagskommittén föreslår att en kommun liksom skall kunna anordna pedagogisk verksamhet ochomsorg i form av öppen förskola (och öppenfritidsverksamhet). Dessutom sägs att för dem somskall anställas i sådan verksamhet skallbestämmelser om registerkontroll tillämpas. Vidareanges att den öppna verksamhetens lokaler skall varaändamålsenliga. Kommittén utgår vidare från att detäven fortsättningsvis kommer att finnas allmänna rådför verksamheten. Kommitténs förslag är förnärvarande på remiss.Familjedaghemmens utvecklingMotionerFrågan om familjedaghemmens utveckling tas uppi ett par motioner. anser i motion2002/03:Ub509 yrkande 11 att familjedaghemmensöverlevnad måste säkras. Det finns barn som avolika skäl vill eller t.o.m. måste gå ifamiljedaghem, så det är viktigt att modellenmed allmän förskola inte slår utfamiljedaghemmen. Motionärerna föreslår ocksåatt dagbarnvårdarna i familjedaghemmen skallkunna få pedagogisk handledning av ambulerandeförskollärare. På så sätt skulle barn ifamiljedaghem också kunna ingå i den allmännaförskolan (yrkande 10). villi motion 2002/03:Ub415 yrkande 9 fortsätta attsatsa på familjedaghemmen som ett alternativtill förskolan. Likvärdiga villkor måste skapasså att föräldrar själva kan väljabarnomsorgsform utan att bli styrda avekonomiska argument. Av detta skäl är detviktigt att familjedaghemmen får ingå i denallmänna förskolan och därmed får del av sammaavgiftsreducering.Utskottets ställningstagandeAndelen barn i åldern som är inskrivna ifamiljedaghem har minskat kontinuerligt sedan slutetav . Andelen inskrivna 15-åringar totalti förskola och familjedaghem uppgår till , 72 %i förskola och i familjedaghem. Skolverketföljer upp efterfrågan genom att i föräldraenkäterfråga hur barns omsorg är ordnad, om föräldrar ärnöjda med den omsorgsform deras barn har osv. Istort sett har barn med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar plats i förskoleverksamhet iden utsträckning som föräldrarna vill. Arbetslösaeller föräldralediga efterfrågar i störreutsträckning plats. En fullständig redovisning av2002 års föräldraenkät kommer att ske i slutet av2003 med bl.a. uppgifter om föräldrars önskemål omomsorgsform. Uppgifterna från den föregående enkätenår visar att av föräldrarna, vars barnhade plats i förskola eller familjedaghem, var nöjdamed den omsorgsform de hade för sina barn. Av demsom vill byta omsorgsform var det vanligare medönskemål att byta till förskola än tillfamiljedaghem. Av dem som inte hade men önskadeplats ville det stora flertalet ha en plats framförallt i förskolan.Enligt utskottet är familjedaghemmen ett viktigtalternativ inom barnomsorgen. Förskolans läroplan ärvägledande för verksamheten och kan, tillsammans medde allmänna råden som utfärdat, fungerasom ett medel i kvalitetsutvecklingen avfamiljedaghemmen. Utskottet förutsätter attkommunerna i sin planering, uppföljning ochutvärdering av barnomsorgsverksamheten beaktarfamiljedaghemmens särskilda roll. Utskottet menaratt i detta ingår att efterhöra föräldrars önskemålom barnomsorgsform. I uppföljningsansvarför de senaste årens barnomsorgsreformer ingår attfölja upp även införandet av den allmänna förskolan,både kvantitativt och kvalitativt. Utskottet utgårfrån att effekter för familjedaghemmens del kommeratt belysas inom ramen för uppföljningen.Enligt Skollagskommitténs förslag skall kommunensträva efter att, om vårdnadshavarna önskar det,erbjuda ett barn familjedaghem i stället förförskola. Uppgiften för familjedaghemmen är attstimulera barns utveckling och lärande genompedagogisk verksamhet och omsorg. Verksamheten skallutgå från varje barns speciella behov.Bestämmelserna för verksamheten föreslåskompletteras med motsvarande dagens allmänna rådfrån . Regeringens beredning av förslagenbör avvaktas.FörskolaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörförskolans läroplan, samverkan mellanförskola och föräldrar, språkförskolor ochmodersmålsstöd. Utskottet anger som grundtidigare ställningstagande, gällandebestämmelser samt pågående beredningsarbete.Jämför reservationerna 19 (kd), 20 (fp), 21(fp, kd) och 22 (fp).LäroplanMotionerKristdemokraterna anser i motion 2002/03:Ub417yrkande 1 att det är anmärkningsvärt att förskolaoch grundskola har olika etisk värdegrund sombas för sina respektive verksamheter. Motionärernamenar att läroplanen för förskolan skall innehållasamma text om värdegrunden som läroplanerna förskolan. Ett skäl till att skriva in värdegrunden iförskolans läroplan är att värdegrundsarbetet börutvecklas i förskolorna. Förskolan skall förmedlasamhällets grundläggande värden till barnen och medett aktivt värdegrundsarbete kan mobbning ochtrakasserier högre upp i åldrarna förebyggas, enligtKristdemokraterna i motion 2002/03:Ub415 yrkande 7.Folkpartiet efterlyser i motion 2002/03:Ub509yrkande 5 klart uppställda mål i förskolan.Avsaknaden av sådana mål försvårarresultatuppföljningen av verksamheten. De mål somsaknas i läroplanen är av typen mål attuppnå, mål som skall uttrycka vad varje barn skallha uppnått när det lämnar förskolan. EnligtFolkpartiet är det också en brist att målen för denallmänna förskolan inte beskrivs tydligt. Denna delav förskolan bör ha en ännu mer planerad verksamhetän övrig förskoleverksamhet, och det borde därförfinnas en särskild beskrivning av verksamhetens måli läroplanen. I motion 2002/03:Ub446 föreslås attläroplanerna för förskola och grundskola skrivs ihoptill en, för att därigenom visa att förskolan i daghör till utbildningssystemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden beträffande utformning avtext om värdegrunden i förskolans läroplan ochjämförelsen med motsvarande text i skolansläroplaner (bet. 2001/02:UbU10). Utskottet har dåkonstaterat att det i betänkandet om införandet aven läroplan för förskolan (SOU 1997:157) inte fannsnågon hänvisning till den etik som förvaltas avkristen tradition, något som inte heller mötte någrainvändningar under remissbehandlingen av detaktuella förslaget. Utskottet anser inte, i likhetmed vad som anförts vid tidigare behandling, attriksdagen bör göra något uttalande i frågan. Avförskolans läroplan framgår tydligt att verksamheteni förskolan skall utgå från grundläggandevärderingar om demokrati och respekt för andramänniskor. Ett etiskt förhållningssätt skall präglaverksamheten och förskolan har ett ansvar att strävaefter att barnen efter hand omfattar vårt samhällesgemensamma värderingar. Utskottet instämmer medmotionären i fråga om vikten av ett aktivtvärdegrundsarbete i tidig ålder och förutsätter attbl.a. den nybildade vidbehov erbjuder stöd i dessa frågor till förskoloroch kommuner.Det kan konstateras att förslagtill bestämmelser om övergripande mål i skollagensförsta kapitel omfattar även förskolan, i och medden föreslagna utvidgningen av utbildningsbegreppet.Vissa av målbestämmelserna har sin motsvarighet i nugällande skollag. föreslår attformuleringar som endast finns i läroplanernaäven kommer till uttryck i skollagen. Ett exempel ärkravet på att utbildningen skall utgå från vissaövergripande perspektiv, t.ex. ett historiskt ochett etiskt perspektiv. Likaså föreslås att decentrala värdena i vår värdegrund återges ilagtexten. betänkande är förnärvarande på remiss.Utskottet har också tidigare flera gångerbehandlat yrkanden om målformuleringar i förskolansläroplan (senast i bet. 2002/03:UbU3 och bet.2001/02:UbU10). Som framgår av läroplanen förförskolan (Lpfö 98) är förskolans uppdrag atterbjuda barnen en verksamhet som skall vara rolig,trygg och lärorik för alla barn som deltar.Förskolan skall erbjuda barnen en god pedagogiskverksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar enhelhet. Till skillnad mot i skolan skall inte detenskilda barnets resultat utvärderas och inga betygeller omdömen skall utfärdas. Av detta skälinnehåller förskolans läroplan endast mål av en typ,nämligen mål att sträva mot för det enskilda barnetsutveckling och lärande. Utskottet finner inte skälatt ändra de tidigare ställningstagandena.Allmän förskola är en del av förskolans verksamhetoch ingen särskild verksamhetsform. Samma krav påpedagogiskt innehåll och kvalitet gäller som förförskolan i övrigt. Begreppet allmän syftar på attden är avgiftsfri och tillgänglig under 525 timmarför alla barn . I prop.1999/2000:129, Maxtaxa och allmän förskola m.m., somlåg till grund för beslutet om den allmännaförskolan, betonas att denna inte skall ses som denpedagogiska delen av förskolan medan ambitionernasänks i övrig förskola när det gäller barnsutveckling och lärande. Utskottet instämde i detta(bet. 2000/01:UbU5) likaså i att förskolansverksamhet skall planeras, genomföras, utvärderasoch utvecklas i förhållande till de uppställda måleni förskolans läroplan (Lpfö 98).Frågan om gemensam läroplan för förskola och skolahänger nära samman med anger att t.ex. de övergripandemålen för utbildningen som regleras iläroplanerna inte bör tas bort ur dessa texter.Undersökningar visar att läroplanerna är dokumentsom är väl kända och använda ute i verksamheterna.Däremot bör det anges i läroplanerna om textenöverensstämmer med lagtexten. Enligt kommitténsförslag skall också all utbildning inomskolväsendet, oavsett om huvudmannen är offentligeller enskild, omfattas av en läroplan. I september2001 avlämnade en arbetsgrupp rapporten läroplanerna som styrinstrument (Ds2001:48). Rapporten har inte remitterats utan kommeratt tjäna som underlag vid ett framtida eventuelltläroplansarbete, enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet.Samverkan mellan förskola och föräldrarMotionerVikten av stärkt samverkan mellan förskola ochföräldrar framhålls av i motion2002/03:Ub509 yrkande 15. Förskolans arbete medbarnen måste ske i nära samarbete med föräldrarna.Eftersom alla familjer är olika och har olikatraditioner är det viktigt att personalen harutbildning och kunskap för att kunna tolka ochförmedla information. Förskolan måste också varatydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samtömsesidiga rättigheter och skyldigheter för attmöjliggöra reellt inflytande för barn och föräldrar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Enligt utskottet är samarbetet medföräldrarna till barnen på förskolan en viktig delav förskolepersonalens arbete. I förskolans läroplan(Lpfö 98) finns riktlinjer för detta arbete. Iläroplanen anges att föräldrarna skall ha möjlighetatt vara med och påverka verksamheten och attförskolan måste vara tydlig i fråga om mål ochinnehåll för verksamheten för att möjliggöra ettinflytande för både barn och föräldrar. Regeringenbehandlade i budgetpropositionen behovet avatt generellt förbättra och utveckla barns, eleversoch föräldrars inflytande i förskola och skola. Isammanhanget kan nämnas den kvalitetsgranskningSkolverket presenterade underrubriken och kommunikation nyckelfrågor i skola och barnomsorg (rapport nr220). En iakttagelse i rapporten är att föräldrartill barn generellt sett är mycket nöjda med dendagliga kontakten och dialogen med förskolanspersonal.Språkförskolor och modersmålsstödMotionerFolkpartiet vill i motion 2002/03:Ub509 yrkande 14att särskilda språkförskolor skall införas för barnmed utländsk bakgrund. Barn med svenska som andraspråk har ofta sämre möjligheter än andra att hinnalära sig svenska före skolstarten. I språkförskolorskall man arbeta med språket så att barnen får detstöd de behöver inför skolstarten. Förskolorna skallvara en del av den allmänna förskolan och därmedvara avgiftsfria.I motion 2002/03:Ub325 (fp) yrkande 4 krävs attalla barn med annat modersmål än svenska skall harätt till modersmålsstöd i förskolan. Det är intetillräckligt med rekommendationer om detta tillkommunerna utan rättigheten måste lagstadgas. Imotion 2002/03:Ub426 (s) refereras till statistiksom visar att andelen barn som får modersmålsstöd iförskolan har minskat avsevärt . Motionären anser att det är viktigt attförskolan faktiskt bidrar till att utveckla barnetsmodersmål, i enlighet med läroplanens formuleringar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Inom ramen för den s.k. storstadssatsningen harförskoleverksamhet i ett antal kommuner ochstadsdelar byggts ut och utvecklats med statligtstöd. Medel har bl.a. använts till att erbjuda allabarn förskola på deltid, ofta medspråklig inriktning.