bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — En prioriteraduppgift har varit utbildning om bl.a.Simplexförordningen för tjänstemän iRegeringskansliet och på myndigheter ochi utredningsväsendet. Fram till augusti2002 hade 24 utbildningar genomförts, ivilka 300 olika tjänstemän deltagit.I skrivelsen anger regeringen vidareatt arbetet med att identifierabefintliga regelverk som behöverförenklas ska prioriteras. Som en hjälp idetta arbete har bl.a. ett utökat samrådvid regelförändringar införts medföreträdare för små och medelstoraföretag. Samrådsgruppens uppgift är attfungera som stöd vid utvecklingen avarbetsmetoder samt att ge konkretaförslag på förenklingar av befintligaregler. Ett resultat av gruppens arbeteär bl.a. det uppskov medskattebetalningar för nyaföretag som utskottet redovisade ovan. INäringsdepartementet pågår dessutom ettprojekt avseende nya företagsformer ochnya anställningsformer. Syftet medprojektet är bl.a. att studera de hindersom finns när människor går från ettanställningsförhållande till att bliföretagare.Utskottet vill i detta sammanhang ävennämna Företagarguiden som regeringenlanserade . Företagarguiden ären Internetportal medmyndighetsinformation riktad till företagoch blivande företagare. Adressen tillFöretagarguiden ärwww.foretagarguiden.se, och den drivs avNutek i samarbete med ett trettiotalmyndigheter. Utskottet vill ocksåuppmärksamma målet om den s.k. 24-timmarsmyndigheten i den offentligaförvaltningen. Innebörden av målet är attall offentlig myndighetsservice som kanska tillhandahållas elektroniskt, vilkett.ex. underlättar för företagare i derasverksamhet.Utskottet avslutar avsnittet omkonkurrensklimat med att berätta attWorld i sinkonkurrensrapport utsåg Sverigetill det femte bästa landet i världen vadgäller konkurrens- och tillväxtklimat.Förra året placerade sig på enniondeplats. Konkurrensrapportenundersöker 95 olika länder inom en mängdolika områden, som t.ex. detmikroekonomiska klimatet, det generellakonkurrensklimatet, infrastruktur,samarbetsklimat, lagstiftning, hållbarhetoch miljökrav, IT-utveckling etc.Enligt utskottets mening hadetopplaceringen i konkurrensrapportenknappast varit möjlig om Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och hadefått genomföra den ekonomiska politik depropagerat för under de senaste åren.Tillväxt och full sysselsättning i helaSverigeI motion Fi17 (c) hävdas också att deregionala klyftorna i ökar. påpekat tidigare är inte desenaste årens kraftiga tillväxt- ochsysselsättningsökning jämnt fördelad ilandet. I många län och kommuner brottasman med utflyttning och en svagarbetsmarknad, medan det i andra regionersnarare råder brist på arbetskraft ivissa sektorer och inflyttningen är stor.Denna situation är enligt utskottetsmening ett allvarligt hot mot enbalanserad regional utveckling i landet.Som utskottet tidigare framhållit ärett viktigt mål i den ekonomiskapolitiken att hela ska växa.Staten har ett övergripande ansvar förutvecklingen i hela landet somdet även krävs aktiva lokala insatser ialla delar av landet för att skapaförutsättningar för högre tillväxt ochökad sysselsättning. Genom det kommunalautjämningssystemet sker en långtgåendeutjämning av skatteinkomster ochstrukturellt betingade merkostnader.Därigenom ökar förutsättningarna för allakommuner och landsting i landet att kunnaerbjuda sina invånare en bra service,vård, omsorg och skola. I motion Fi14 (m)föreslås förändringar och, enligtutskottets mening, allvarligaförsvagningar av utjämningssystemet. Omdessa förslag genomfördes skulle deregionala obalanserna bli större än vadde är i dagsläget.Inriktningen av regionalpolitiken äratt skapa förutsättningar för hållbarekonomisk tillväxt, rättvisa ochvalfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Decentraliseringen avhögskolan, insatser för att ökaunderhåll, bärighet och rekonstruktion avvägar och järnvägar, satsningarna inominfrastrukturen, som t.ex. Botniabananoch förbättringen av , och desenaste årens stora bidragsökningar föratt säkra en god kvalitet inom skolan,vården och omsorgen är några av deåtgärder som vidtas för att skapaförbättrade möjligheter runt om i landet.För att stärka småföretagandet iutsatta områden har företagenssocialavgifter i stödområde A sänkts.Som en följd av regeringens propositionom regionalpolitiken - En politik förtillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:4) - som lämnades tillriksdagen , införs under 2003och 2004 ett särskilt statsbidrag förkommuner och landsting med kraftigbefolkningsminskning. Förra hösteninrättades också en särskild statligmyndighet meduppgift att ge fortsatt stöd tillomstruktureringen av kommunalabostadsföretag.Vidare har två delegationer, Inlands-och Tillväxtdelegationerna, inrättats föratt stärka utvecklingen i två av de mestutsatta delarna av landet - norraSveriges inland och Bergslagen, Dalslandoch . Under perioden 2002-2004avsätts resurser för att öka samarbetetmellan universitet, högskolor ochkommuner i syfte att öka rekryteringentill högskolorna och skapa tillväxt iolika regioner. Under samma periodinrättas ett nationellt program förutveckling av s.k. innovationssystem ochkluster. Programmet ska innehålla fleradelprogram och programmen ska förutom engenerell förstärkning av den regionalakonkurrenskraften även stärka tillväxteninom turistnäringen, träindustrin och demineralutvinnande branscherna. Dessutomskapas ett särskilt program för att ökaanvändningen av IT i företag i stödområdeA.De s.k. tillväxtavtalen, somintroducerades , vidareutvecklas ochförlängs för att säkerställaden kompetens och kreativitet som finnspå det lokala och regionala planet. Efter2003 ersätts tillväxtavtalen medregionala tillväxtprogram och en nyperiod genomförs 2004-2007. mening är tillväxtavtalen enviktig process som driver på den lokalaoch regionala mobiliseringen för enbättre ekonomisk utveckling.Kraftig satsning på infrastrukturenAv avgörande betydelse för tillväxten ochnäringslivets utveckling i olika delar avlandet är att det finns en väl fungerandeinfrastruktur av bl.a. vägar ochjärnvägar. I den proposition ominfrastrukturen som regeringen lade påriksdagens bord föreslogs ensatsning på svenska vägar och järnvägarunder på sammanlagt364 miljarder kronor. Av detta belopp skaomkring användas föratt bevara och säkerställa befintligt väg-och järnvägsnät, omkring 100 miljarderkronor användas för nyajärnvägsinvesteringar och ytterligare 69miljarder kronor för utbyggnad avvägnätet. Resterande ca 30 miljarderkronor föreslås avsättas för t.ex.kollektivtrafik, kommunala flygplatseroch kajanläggningar och vägar som inte ärs.k. Utskottet villi detta sammanhang peka på denregionalpolitiska betydelsen avinfrastruktursatsningarna genom att bl.a.17 miljarder kronor avsätts förtjälsäkring och bärighet av de mindrevägarna . Det är nästan dubbelt såmycket som den befintliga nivån.I anslutning till propositionenbeslutades att angelägnainfrastrukturprojekt skulletidigareläggas. Sammanlagt handlade detom satsningar motsvarande ungefär 12miljarder kronor fram . Föratt klara statsbudgetens utgiftstak för2003 och 2004 föreslår emellertidregeringen i vårpropositionen att en delav satsningarna skjuts framåt i tiden.En annan viktig satsning för att gehela utvecklingsmöjligheter ärden pågående utbyggnaden av IT-infrastrukturen. I motion Fi17 (c) ansermotionärerna att utbyggnaden av dendigitala infrastrukturen inte kommer allatill del. Enligt utskottets uppfattningstämmer inte den beskrivningen överensmed verkligheten. Ett mycket viktigtinslag i IT-satsningen är nämligen attäven hushåll och företag i glesbygd skafå tillgång till snabb dataöverföringtill en rimlig kostnad. Sammantagetinnebär utbyggnaden en satsning påomkring under enfyraårsperiod, inklusive satsningar somgörs av marknadens olika aktörer. mening är utbyggnaden avinfrastrukturen inom IT-området en mycketviktig del i ambitionen att ytterligarestärka ställning som en avvärldens ledande IT-nationer. Dessutom ärutbyggnaden viktig för att ökautvecklingskraften i alla delar av vårtavlånga land.För utvecklingen inom olika regioner ärdet också viktigt att länen fullt ututnyttjar de resurser från EU:sstrukturfonder som ställs till Sverigesförfogande. vill utskottetockså peka på de s.k. lokalautvecklingsavtalen som tecknats mellanstaten och vissa storstadskommuner föratt öka tillväxten i storstadsregionernaoch minska segregationen. Merparten av de2 miljarder kronorna som tidigare avsattsför detta ändamål har fördelats ut påolika kommuner och enligt regeringen ivårpropositionen ska nya medel tillförasunder 2003.Sänkta inkomstskatterI samtliga partimotioner föreslåsomfattande sänkningar av såväl inkomst-som kapitalskatter.När det gäller skatterna vill utskottetframhålla att regeringen under perioden2000-2002 tog de tre första stegen i eninkomstskattereform för att sänkaskatterna för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Bland annat har enskattereduktion som kompenserar för 75 %av de egenavgifter som tas ut för attfinansiera det nya ålderspensionssystemetinförts. har skiktgränsen förstatlig inkomstskatt höjts och en extraskattesänkning för pensionärergenomförts. Dessutom har enskattereduktion för en del avfackföreningsavgiften införts och somframgår ovan under avsnittet omregelverken för företagen har även en delskattesänkningar riktade mot företagengenomförts. Som ett led i den grönaskatteväxlingen sänks inkomstskatternaytterligare genom att grundavdragetför inkomster upp till 264 000 krförstärkts.Skattesänkningarna minskar demarginaleffekter som är särskilt kännbaraför låg- och medelinkomsttagare. Det kani sin tur leda till attarbetskraftsutbudet stiger, vilket är ennödvändig utveckling om vi ska kunnabibehålla och förstärka uppgången i densvenska ekonomin.Nivån på de skatter som staten ochkommunerna tar ut bestäms bl.a. av vilkavälfärds- och fördelningspolitiskaambitioner man har. Skatter ska samtidigtstimulera till arbete, investeringar, enuthållig ekonomisk utveckling ochminskade ekonomiska och sociala klyftor.Enligt utskottets mening bör därförframtida eventuella skattesänkningar, ilikhet med tidigare, inriktas motytterligare förbättringar för löntagareoch småföretag.De omfattande skattesänkningar somföreslås i flertalet av partimotionernariskerar, enligt utskottets mening, attleda till stora nedskärningar av viktigoffentlig verksamhet. Dessutom ökarrisken för instabila statsfinanser. Ensådan utveckling kommer att få starktnegativa konsekvenser för den svenskavälfärden och den svenska tillväxten.Regeringen anger vidare ivårpropositionen att skattepolitikenunder det närmaste året bör inriktas motföljande fyra områden:· Globaliseringen. Den alltsnabbare globaliseringen ställer storakrav på skattesystemet. förraåret överlämnade den s.k.Skattebasutredningen sitt slutbetänkande.Utredningen behandlarinternationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtidaskattestruktur. Huvudbudskapet iutredningen är att dagens skattenivå kanbehållas men att skattesystemet ochskattebaserna måste värnas. För ländermed höga offentliga utgifter krävs bredaskattebaser och en begränsning av olikaformer av särregler. Utredningensbetänkande är nu ute på remiss.·· Småföretagen. Skattereglerna förolika former av småföretag och dess ägarebör så långt det är möjligt varalikformiga och enkla. Förra sommarenöverlämnade den s.k. 3:12-utredningensitt betänkande Beskattning av företag. Ibetänkandet föreslås bl.a. förändringar ide regler som styr beskattningen avinkomster från mindre aktiebolag samt attarvsbeskattningen vid generationsskiftenoch gåvor mildras. Betänkandet harremissbehandlats och frågan bereds nuinom . Som utskottetredovisat tidigare anger regeringen ocksåi vårpropositionen att den vill förändrade s.k. 3:12-reglerna så att de blir mergynnsamma för företagarna. I början avförra året presenterade också den s.k.Förenklingsutredningen sittslutbetänkande. Betänkandet innehöllförslag till en reformering avskattereglerna för handelsbolag.Betänkandet har remissbehandlats ochföreslagen bereds inom Regeringskansliet.·· Insatser mot skattefusk.Skattefusk av olika slag snedvriderkonkurrensen, skadar skattesystemetslegitimitet och är därför i förlängningenett hot mot välfärdssamhället. För attytterligare prioritera kampen motskattefusket lämnade regeringen nyligenen proposition om en reformering ocheffektivisering av skatteförvaltningensorganisation. Men det behövs ytterligareåtgärder. I betänkande,som utskottet tidigare redovisat underavsnittet Konkurrensklimatet skaförbättras ytterligare, föreslås ocksåatt det inrättas särskildaentreprenadkonton samt omvändmomsskyldighet för att bekämpasvartarbete i byggsektorn. Regeringenanger dessutom i vårpropositionen att denunder våren kommer att behandlaRiksskatteverkets förslag omschablonbeskattning i vissa branscher.Vidare avser regeringen att under höstentillsätta en utredning omskattebrottsenheternas befogenheter ochverktyg.·· Den gröna skatteväxlingen skafortsätta. I vårpropositionen 2000 angavregeringen att det samlade utrymmet förgrön skatteväxling uppgick till 30miljarder kronor under perioden2001-2010. har en växling omdrygt genomförts ochregeringen anger i vårpropositionen atten grön skatteväxling om ytterligare 9miljarder kronor planeras underinnevarande mandatperiod.·FastighetsskattenI samtliga partimotioner föreslås attfastighetsskatten tas bort, sänks ellerkraftigt förändras. Fastighetsskatten ärenligt utskottets mening en viktiginkomstkälla för staten. Den ger ungefär20 miljarder kronor , pengar sombidrar till att finansiera den gemensammavälfärden. Vid sidan av att den är enviktig inkomstkälla visar ocksåforskningen att skatten har relativtbegränsade effekter på utveckling ochtillväxt.År 2001 släpptes den frysta taxeringen,och taxeringsvärdena steg kraftigt i deområden där fastighetspriserna ökat mest.För att minska effekterna av dennautveckling har skattesatserna sänkts iflera steg som det s.k.fribeloppet i förmögenhetsskatten höjts.Skattesatsen för småhus och hyreshusligger nu på respektive , ennedgång . Fribeloppet iförmögenhetsskatten har höjts från till förensamstående och försambeskattade par. Dessutom har enbegränsningsregel ifastighetsbeskattningen införts.Begränsningsregeln innebär att hushåll inormala inkomst- och förmögenhetslägenmaximalt ska betala av sin inkomst ifastighetsskatt.Vidare ska omräkningsförfarandet vidtaxeringen ersättas med en förenkladfastighetstaxering mellan de allmännafastighetstaxeringarna. Dessutom skaregler införas som gör att höjdataxeringsvärden inte fårgenomslag på fastighetsskatteuttaget.Utskottet vill här passa på att erinraom att en parlamentarisk kommittétillsatts med uppgift att utredafastighetsskatten,förmögenhetsbeskattningen samt arvs- ochgåvobeskattningen. Utredningen ska enligtplanen vara avslutad i slutet av 2003.Den gröna skatteväxlingen och ettekologiskt hållbart SverigeEn god miljö och en ekologiskt hållbarutveckling är enligt utskottets meningett av den ekonomiska politikensviktigaste mål. ska vara ettföregångsland för en ekologiskt hållbarutveckling. Det övergripande målet är atttill nästa generation lämna över ettsamhälle där de stora miljöproblemen ärlösta. En central uppgift i politiken ärdärmed att skapa ett system där den somförorsakar påverkan på miljön också skabära den samhällsekonomiska kostnaden.Den gröna skatteväxlingen, som utskottetredovisade ovan, är en viktig del i dennapolitik.De 15 nationella miljökvalitetsmål somriksdagen ställt upp visar tydligt denekologiska dimensionen i begreppethållbar utveckling. Målen är formuleradeutifrån den miljöpåverkan som naturen tåloch definierar det tillstånd för densvenska miljön som ska nås inom engeneration. beslutaderiksdagen om nya mätbara delmål ochåtgärdsstrategier för att uppnå 14 av deuppsatta 15 målen, och antogriksdagen förslagen till strategi ochdelmål för det femtondemiljökvalitetsmålet - Begränsadklimatpåverkan. Miljökvalitetsmålen ochdelmålen ska vara styrande för statensmiljöpolitik, miljöstyrning och andrasamhällsaktörers åtgärder på området. Föratt följa upp utvecklingen av miljömålenoch de olika delmålen har ettmiljömålsråd inrättats. Enligt rådetsförsta rapport kommer de flesta avdelmålen sannolikt att nås, men flerinsatser krävs för att det ska bliverklighet. För många av målen ärdessutom den internationella utvecklingenoch det internationella miljöarbetetavgörande för om målen ska nås ellerinte.Vid sidan av den gröna skatteväxlingengenomförs en mängd olika åtgärder för attbl.a. öka den hållbara utvecklingen,bevara den biologiska mångfalden, saneraförorenade områden, stimuleramiljöforskning och miljöinformation samtöka miljöövervakningen.Utskottet vill i sammanhanget ocksåerinra om att regeringen ivårpropositionen anger attnaturvårdsfrågorna även i fortsättningenkommer att prioriteras i miljöarbetet.För att komplettera de statligainsatserna för att nå denaturvårdsanknutna miljömålen genomförsen naturvårdssatsning för attstimulera lokal och naturvård.I början av januari 2001 överlämnadeden s.k. Resurseffektivitetsutredningensitt betänkande Effektiv användning avnaturresurser. I betänkandet anges bl.a.att om inga motverkande åtgärder vidtaskommer sannolikt råvaruanvändningen,energianvändningen och miljöpåverkandeutsläpp att öka under de närmasteårtiondena. Regeringen anger ivårpropositionen att utredningens arbetekommer att vara ett värdefullt underlagvid utformningen av den fortsattapolitiken för en effektivresursanvändning och hållbar ekonomiskutveckling.Utskottet vill i anslutning till dettaockså hänvisa till de gröna nyckeltal somsedan 1999 redovisas i budget- ochvårpropositionerna. Nyckeltalen är ettkomplement till de ekonomiskanyckeltalen, och de är ett viktigtinstrument för att nå det övergripandemiljömålet om att till nästa generationlämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen är lösta.Reformering av barn- och familjepolitikenUnder har en omfattandesatsning på barnen och barnfamiljernavidtagits. Den stegvisa reformeringen avfamiljepolitiken framfördes första gångeni vårpropositionen ochfortsätter , trotsdet osäkra konjunkturläget. Goda villkorför de unga och barnfamiljerna är enrättvisefråga och en investering iframtiden. Utgångspunkten för politikenär att ska vara ett land där allabarn och ungdomar får en bra uppväxt.Därför har barnbidraget under periodenhöjts med till i månaden.På motsvarande sätt harflerbarnstilläggen och studiebidragenhöjts. utökasstudiebidraget ytterligare genom attbidraget utgår istället för som tidigare under niomånader.Förra året fick barn till arbetssökanderätt till förskoleverksamhet och maxtaxani barnomsorgen infördes somkommunerna tillförs ytterligare resurserför att säkra kvaliteten inombarnomsorgen. Det sista steget imaxtaxereformen togs då enallmän förskola för fyra- och femåringarinfördes. första uppföljningav maxtaxereformen visar att kvaliteten iomsorgen upprätthållits. Fler barn tardel av förskolan, men det ökade antalethar inte påverkat barngruppernas storlekeller den tid barnen vistas ibarnomsorgen. Personaltätheten iförskolorna har inte heller påverkats,enligt uppföljning.Föräldraförsäkringen har förlängts meden månad till totalt 13 månader, och dens.k. pappa- och mammamånaden utökats medytterligare en månad. har denlägsta dagpenningen, dvs. den s.k.garantinivån i försäkringen, höjts till150 kr per dag 2003 och en ytterligarehöjning till per dag är planeradatt genomföras 2004.Vid sidan av dessa åtgärder har detockså införts ett stöd om 100 miljonerkronor för atthjälpa barn till missbrukare eller barn ifamiljer där det förekommer våld ochövergrepp.Till följd av den svaga ekonomiskautvecklingen och för att hålla statenss.k. utgiftstak och säkra denstatsfinansiella utvecklingen höjs taketi maxtaxan 2004 och kontaktdagarna inomden tillfälliga föräldrapenningen tasbort. Dessutom skjuts den tidigareplanerade höjningen av inkomsttaket iföräldraförsäkringen upp. Utskottet villmed anledning av detta erinra om attregeringen anger att den avser att höjainkomsttaket i försäkringen när detekonomiska läget så medger.Den generella välfärden ska bevaras ochutvecklasI motion Fi15 (fp) anförs attsocialförsäkringarna bör utredas.Försäkringarna bör reformeras medutgångspunkten att ökaförsäkringsmässigheten i systemen, enligtmotionärerna. Utskottet vill bara kortanföra följande. Den generellavälfärdspolitiken är en avgörande del ipolitiken för tillväxt, rättvisa ochjämställdhet. En generellt upplagdvälfärdspolitik minskar klyftorna mellanolika grupper i samhället. Social- ocharbetsförsäkringarna ger trygghet när enperson drabbats av t.ex. sjukdom ellerarbetsskada som försäkringarnaskoppling till förvärvsarbete uppmuntrartill ett högt arbetskraftsdeltagande ocharbetskraftsutbud.Till följd av de kraftigareallönehöjningarna under de senaste årenhar antalet personer som får ersättningmed av inkomsten vid sjukdom ellerföräldraledighet minskat. hadeca av alla heltidsarbetande eninkomst på över sju och ett halvtbasbelopp, vilket är den övre gränsen förersättningsberättigad inkomst. uppfattning är det angelägetatt se över ersättningsnivåerna iförsäkringssystemen för att bevara ochutveckla den generella välfärden.Samtidigt är det angeläget att detta skeri den takt som ekonomin tillåter.Utgiftstaket i statsbudgeten och deövergripande målen i budgetpolitikenmåste hållas, annars är risken attSverige återigen hamnar i detmycket svaga statsfinansiella läge sompräglade på 1990-talet.Eftersom det finns risk för att statensutgiftstak överskridsskjuts de tidigare planerade höjningarnaav taken i sjuk- och föräldraförsäkringenupp. Som utskottet nämnde ovan är dockinriktningen att taken ska höjas så snartdet ekonomiska läget så medger.Utskottet vill dock i sammanhangeterinra om att ersättningen iarbetslöshetskassan höjts i två omgångar,och vidhalvårsskiftet 2002.Privatisering och avregleringNär det gäller frågor om förändringar ochprivatiseringar av t.ex. vård- ochomsorgssektorerna vill utskottet erinraom att principerna om en solidariskt ochoffentligt finansierad och rättvistfördelad sjukvård är några av de mestcentrala inslagen i den generellavälfärdspolitiken. I motion Fi14 (m)föreslås att en obligatoriskhälsoförsäkring införs. I motionen saknasnärmare uppgifter om hur en sådanförsäkring skulle vara konstruerad menutskottet vill med anledning av förslagetändå anföra följande. Det finns enligtutskottets mening inga belägg för attSverige skulle vinna på att övergå försäkringslösning. Internationellaerfarenheter tyder tvärtom på att deskattefinansierade hälso- ochsjukvårdssystemen fungerar bättre i t.ex.jämställdhets- och fördelningspolitisktavseende än försäkringsfinansieradesystem.I bl.a. motion Fi14 (m) framförs ocksåförslag om omfattande avregleringar ochprivatiseringar i den statliga ochkommunala sektorn. Skulle dessa förslaggenomföras skulle det enligt utskottetsmening leda till en dramatisk förändringav de offentliga verksamheterna. Följdenskulle sannolikt bli en mycket instabilsituation till skada för medborgarna.Effektiviteten och produktiviteten inomt.ex. vården, omsorgen och skolan skulledrabbas hårt. I samtliga motionerföreslås också omfattandeskattesänkningar. Det är utskottetsövertygelse att skattesänkningar av dennaart leder till nedskärningar av viktigoch angelägen offentlig verksamhet.Dessutom får stora skattesänkningar avden här typen oacceptablafördelningspolitiska konsekvenser.Skadorna på den svenska generellavälfärden skulle sannolikt bli stora.Utskottets uppfattning är vidare attskattesänkningar av detta slag kan ledatill instabila statsfinanser med negativaeffekter på både företagsklimatet och denekonomiska tillväxten. Erfarenheterna ochlärdomarna från den snabba försämringenav statsfinanserna i början av 1990-taletär både tydliga och avskräckande.Offentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelningUtskottet vill i detta sammanhang ocksåpeka på den studie av fördelningen avoffentliga bidrag till barnomsorg,utbildning samt hälso- och sjukvård somredovisades i vårpropositionen ,bilaga 3.