bet · GR01SKU9 · 2003-12-02 00:00:00 — Lättnader i 3:12-reglerna och i arvs- och gåvoskattereglerna vidgenerationsskiften i företag, m.m. (prop. 2003/04:17) SammanfattningI betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag om en höjning avden s.k. klyvningsräntan vid beskattningen av delägare i fåmansföretagoch en utvidgad tillämpning av lättnadsreglerna vid gåva av företagsegendom.Utskottet tillstyrker även förslaget om ändrade regler vid värderingenav ersättning som lämnas i samband med en gåva som tas upp till reduceratvärde.Utskottet avstyrker motionsyrkanden om längre gående förändringar avreglerna för beskattningen av delägare i fåmansföretag och om ytterligarelättnader i arvs- och gåvobeskattningen.Till betänkandet fogas 8 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Lättnader i 3:12-reglernaRiksdagen godtar regeringens förslag om en höjning av klyvningsräntanmed . Därmed bifaller proposition 2003/04:17 idenna del och avslår motionerna 2003/04:Sk8 yrkande 1, 2003/04:Sk9 yrkande1, 2003/04:Sk10 yrkande 1 och 2003/04:Sk11 yrkande 1.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)2. Generationsskiften i företagRiksdagen godtar regeringens förslag om en utvidgad tillämpning avlättnadsreglerna vid gåva av företagsegendom. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:17 i denna del och avslår motionerna 2003/04:Sk8yrkande 2, 2003/04:Sk9 yrkande 2, 2003/04:Sk10 yrkande 2 och 2003/04:Sk11yrkande 2.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)3. Beräkning av gåvas värdeRiksdagen godtar regeringens förslag om ändrade regler vid värderingenav ersättning som lämnas i samband med gåva som tas upp till reduceratvärde. Därmed bifaller proposition 2003/04:17 i denna del.4. LagförslagenRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt,2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).Därmed bifaller proposition 2003/04:17 i denna del.Stockholm den 2 december 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), AnnaGrönlund (fp), (), Per (), Per (), (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetBakgrund3:12-utredningen (dir. 1999:72) behandlade i sitt betänkande Beskattningav småföretagare (2002:52) bl.a. de regler som gäller för beskattningav utdelning från och kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansföretag(3:12-reglerna) samt de särskilda regler i arvs- och gåvoskattelagstiftningensom gäller arv och gåva av företag.I budgetpropositionen (avsnitt 8.3.1) bedömde regeringen att3:12-reglerna bör förändras så att de blir mer gynnsamma, och regeringenaviserade ett förslag om en höjning av klyvningsräntan med 2 procentenhetertill statslåneräntan plus fr.o.m. den 1 januari 2004.Vidare anfördes att nivån på klyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning,lönesummeregelns utformning samt fördelningen av kapitalvinst mellaninkomstslagen tjänst och kapital är exempel på faktorer som särskilt kommeratt övervägas i det fortsatta förändringsarbetet samt att inriktningen äratt de nya regler som genomförs i ett andra steg skall kunna gälla frånden . Den varaktiga effekten av det aviserade förslaget omen höjning av klyvningsräntan beräknades till . Denkassamässiga effekten 2004 beräknades till 0 kr.I budgetpropositionen (avsnitt 8.3.3) aviserade regeringen vidareen proposition med förslag som i allt väsentligt överensstämmer med deförslag om en utvidgad tillämpning av lättnadsreglerna vid gåva av företagsom 3:12-utredningen lagt fram. Någon budgeteffekt redovisades inte.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att nivån på klyvningsräntan i de s.k. 3:12-reglernahöjs till statslåneräntan plus 7 procentenheter.Höjningen föreslås gälla fr.o.m. och tillämpas förstagången vid taxering.I propositionen föreslås också ändringar i de s.k. lättnadsreglerna. Dessaregler gäller vid arvsbeskattningen och - under vissa villkor - vidgåvobeskattningen för värderingen av företagstillgångar. För att underlättagenerationsskiften föreslås att villkoren för att få använda lättnadsreglernavid gåvobeskattningen görs mer generösa. Förslagen innebär att successivagåvor skall godtas och att gåvotagaren skall kunna lämna ersättning tillgivaren utan att gå miste om skattelättnaden. Karenstiden som finns inuvarande lättnadsregler förkortas från fem till tre år.I propositionen föreslås vidare en ändring som gäller frågan om hurersättning som en gåvotagare lämnar i samband med en gåva skall värderas.Förslaget innebär att ersättningen - i de fall gåvoegendomens värde skallreduceras - skall reduceras på samma sätt.De nya bestämmelserna i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, ,föreslås träda i kraft och tillämpas i de fallskattskyldighet inträder efter den 31 december 2003.Utskottets övervägandenLättnader i 3:12-reglernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar regeringens förslag om en höjning av klyvningsräntan och avslår motionsförslagen om längre gående förändringar.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c).PropositionenRegeringen föreslår att nivån på klyvningsräntan höjs med 2 procentenhetertill statslåneräntan plus fr.o.m. föratt på det sättet öka ägarnas riskpremie. En fördel med denna metod ärenligt vad som anförs att den högre riskpremien påverkar alla företag påexakt samma sätt genom att gränsbeloppet stiger med ökningen av riskpremien.Regeringen anför att förslaget skall ses som ett första steg i ett arbetemed att reformera 3:12-reglerna i syfte att stimulera tillväxt, investeringaroch aktivt risktagande i fåmansföretagen i . Inriktningen i detpågående arbetet är att bestämmelserna även framöver skall bygga på denprincip som tillämpats sedan 1990 års skattereform och som också förordasav 3:12-utredningen, nämligen att man först bestämmer kapitalinkomstenschablonmässigt och därefter behandlar överskjutande inkomster somtjänsteinkomster. Det är alltså enligt vad som anförs inte aktuellt att införaen modell där man först bestämmer en "normallön" som skall beskattas somtjänsteinkomst och därefter behandlar överskjutande inkomst som kapitalinkomst.MotionernaI motion Sk8 av m.fl. (m) yrkande 1 anförs att ennäringsidkare befinner sig i en helt annan ekonomisk omgivning än en löntagaremed bl.a. högre risktagande, och motionärerna föreslår att 3:12-reglernaavskaffas. bör begära att regeringen lägger fram ett förslagmed denna inriktning senast i vårpropositionen 2004.I motion Sk9 av m.fl. (fp) yrkande 1 anförs att dagens3:12-regler bör ersättas med en s.k. normallönemodell där inkomster överen viss nivå beskattas som kapitalinkomst. Motionärerna föreslår attregeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att ennormallönemodell införs.Också i motion Sk11 av Per m.fl. (kd) yrkande 1 förespråkas ennormallönemodell, och motionärerna begär ett tillkännagivande om attregeringen bör utreda möjligheten att införa sådana regler.I motion Sk10 av m.fl. (c) yrkande 1 föreslås att riksdagenfattar beslut om en övergång till den s.k. BEK-modellen som tagits framav 3:12-utredningen. Motionärerna anför att modellen bör ges en utformningsom överensstämmer med Svenskt Näringslivs förslag när det gällerkapitalunderlaget och att klyvningsräntan bör läggas på en nivå som ligger 15procentenheter över statslåneräntan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att inriktningen bör vara attbestämmelserna även framöver skall bygga på den princip som tillämpatssedan 1990 års skattereform och som också förordas av 3:12-utredningen,nämligen att man först bestämmer kapitalinkomsten schablonmässigt ochdärefter behandlar överskjutande inkomster som tjänsteinkomster. Det äralltså enligt utskottets mening inte aktuellt att införa en modell därman först bestämmer en "normallön" som skall beskattas som tjänsteinkomstoch därefter behandlar överskjutande inkomst som kapitalinkomst. Detfrämsta skälet till detta ställningstagande är svårigheten att definieraen normallön. En normallönemodell skapar fördelningspolitiska problem ominte lönenivån bestäms högt, och särskilda regler behövs om inteprogressiviteten i arbetsinkomstbeskattningen skall urholkas. Det är viktigtatt skattereglerna vilar på stabila principer och att de är neutrala iförhållande till beskattningen av annan näringsverksamhet och av löntagare.Det bör inte gå att omvandla vad som i realiteten är arbetsinkomst tilllägre beskattad kapitalinkomst.Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om normallönemodellen ochär därför inte berett att tillstyrka förslagen om en övergång till dennamodell eller om att 3:12-reglerna skall avskaffas.När det gäller den s.k. BEK-modellen har denna tagits fram av 3:12-utredningenoch är nu föremål för fortsatta överväganden inom Regeringskansliet.Utskottet ser inte någon anledning att tillstyrka motionsförslaget om attnu fatta beslut om att gå över till denna modell.I det fortsatta arbetet kommer regeringen bl.a. att överväga nivån påklyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning, lönesummeregelns utformningsamt fördelningen av kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital.Det framgår av redovisningen i budgetpropositionen att det andra stegsom regeringen planerar att genomföra har en omfattning på470 miljoner kronor.När det gäller regeringens förslag om en höjning av klyvningsräntan har utskottet inte funnit någon anledning till erinranmot detta och tillstyrker därför att det genomförs.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del ochavstyrker motionerna Sk8 yrkande 1, Sk9 yrkande 1, Sk10 yrkande 1 och Sk11yrkande 1.Generationsskiften i företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag om en utvidgad tillämpning avlättnadsreglerna när det gäller gåva av företagsegendom och avslårmotionsförslagen om slopad arvs- och gåvoskatt m.m.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).PropositionenRegeringen lägger i propositionen fram förslag om en utvidgad tillämpningav de s.k. lättnadsreglerna för företagsegendom vid gåvobeskattningen.Lättnadsreglerna innebär att av substansvärdet skall liggatill grund för beskattningen. Förutsättningarna för att denna regel skalltillämpas är dock att gåvan omfattar hela företaget, att inget vederlaglämnas och att gåvotagaren behåller företaget i minst fem år.Regeringen föreslår att fastighetsförvaltande verksamhet skall omfattasav lättnadsreglerna, att successiva gåvor skall godtas och att gåvotagarenskall kunna lämna ersättning utan att gå miste om skattelättnaden. Vidareomvandlas den s.k. femårsregeln till en treårsregel.De nya reglerna föreslås tillämpas i de fall skattskyldighet inträderefter den 31 december 2003.MotionernaI motion Sk8 av m.fl. (m) yrkande 2 föreslår motionärernaatt arvs- och gåvoskatten avskaffas helt fr.o.m. den 1 januari 2004.I motion Sk9 av m.fl. (fp) yrkande 2 föreslås att desärskilda villkoren för en tillämpning av lättnadsreglerna på gåva avföretagsegendom slopas.I motion Sk11 av Per m.fl. (kd) yrkande 2 föreslås att beskattningenav företagsegendom slopas helt fr.o.m. den 1 januari 2004.I motion Sk10 av m.fl. (c) yrkande 2 föreslås att arvs-och gåvoskatten avskaffas i skatteklass 1 fr.o.m. den 1 januari 2004.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör inriktningen vara att den nuvarande principiellautformningen av de s.k. lättnadsreglerna vid arvs- och gåvobeskattningeninte skall ändras. Systemet med en reduktion av värdet på företagsegendomtill bör behållas och förändringar vidtas inom ramen för det nuvaranderegelverket. Utskottet är således inte berett att tillstyrka förslagen omatt arvs- och gåvoskatten skall avskaffas helt eller delvis och avstyrkerdärför motionerna Sk8 yrkande 2, Sk10 yrkande 2 och Sk11 yrkande 2.När det gäller villkoren för att tillämpa lättnadsreglerna på gåva avföretagsegendom finns det enligt utskottets mening anledning att göra enavvägning mellan å ena sidan önskemålet att underlätta generationsskiftenoch å andra risken för att lättnadsreglerna utnyttjas i andra syften änatt långsiktigt överföra en verksamhet från en generation till en annan.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka motionsförslagetom att villkoren för tillämpning av lättnadsreglerna på gåvor slopas helt.Utskottet avstyrker därför motion Sk9 yrkande 2.När det gäller regeringens förslag har utskottet inte funnit någon anledningtill erinran mot detta och tillstyrker därför propositionen i denna del.Beräkning av gåvas värdeUtskottets förslag i korthetRiksdagen tillstyrker regeringens förslag om ändrade regler vid värderingenav ersättning som lämnas i samband med en gåva.PropositionenRegeringen föreslår att reglerna om reducerat värde för vissa gåvor ocksåskall tillämpas på ersättning som erhålls i samband med att en sådan gåvalämnas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringensförslag och tillstyrker därför propositionen i denna del.Reservationer1. Lättnader i 3:12-reglerna, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en höjning av klyvningsräntan med 2procentenheter och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförsi reservationen om att regeringen bör återkomma med ett förslag omavskaffande av 3:12-reglerna senast i vårpropositionen 2004. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:17 i denna del och motion 2003/04:Sk8 yrkande1 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk9 yrkande 1, 2003/04:Sk10yrkande 1 och 2003/04:Sk11 yrkande 1.StällningstagandeFåmansbolagen svarar för en stor del av sysselsättningen och BNP, men demöter en rad hinder i sin dagliga verksamhet som försvårar deras utveckling.Ett sådant viktigt hinder är skattestrukturen såsom den är utformad i3:12-reglerna. Dessa tillkom i samband med skatteomläggningen 1990 ochutformades medvetet restriktivt för att förhindra att högbeskattadearbetsinkomster omvandlades till lågbeskattade kapitalinkomster, även omdetta var till nackdel för "vanliga" företagare.Vi har länge pekat på behovet av lägre skatt för både företagare ochlöntagare och enklare regler för företagarna. Vi har gjort detta därföratt det är vår bestämda uppfattning att sådana förändringar bidrar tillatt öka tillväxten i . Vad avser skattesituationen för särskiltfåmansbolag, menar vi att justeringar inom ramen för det befintligaregelverket inte är tillräckliga för att skapa den ekonomiska dynamik ochtillväxt vi eftersträvar.Två skäl talar för att skattebördan på fåmansbolagen bör lättas. Deutsätter sig för det första för en risk som vida överstiger den som andrakategorier i samhället utsätts för. Denna sammanhänger med att en personsom driver verksamhet inom ramen för ett fåmansbolag ensam bär hela denrisk som i ett publikt aktiebolag delas mellan ägare, anställda ochborgenärer. För det andra är fåmansföretagarnas arbetsinsats sannoliktbetydande och de belastar det offentliga transfereringssystemet bara ibegränsad omfattning. Trots detta kan en fåmansföretagare med dagens reglerinte räkna med att fullt ut kunna utnyttja ersättning vid arbetslöshetoch sjukdom. En fåmansföretagare omfattas inte eller kommer inte att fulltut kunna utnyttja de förmåner som ges av lagen om anställningsskydd,arbetstidslagen, semesterlagen och lagen om lönegaranti.En näringsidkare befinner sig med andra ord i en helt annan ekonomiskomgivning än en löntagare, vilket motiverar olikheter i skattestrukturen.En relativt sett lägre skattebelastning kan därför ses som en kompensationför ett kommersiellt risktagande. Av dessa skäl bör beskattningen avfåmansbolag vara lägre än den är för anställda.Enklast är att ta bort 3:12-reglerna helt och hållet och låta företagarenvälja hur intäkterna/överskottet skall fördelas mellan inkomst av tjänstoch inkomst av kapital. Denna lösning är enkel och administrativt tilltalandeoch minskar företagarens ansträngningar att reducera det beskattningsbaraöverskottet. Konsekvensen skulle rimligen vara att inkomster som gerförmåner kommer att tas upp under inkomstslaget "tjänst" medan alla inkomsterdärutöver kommer att tas upp under inkomstslaget kapital. Det är såledesbara inkomster över denna brytpunkt som kommer att belastas med en lägreskattesats än i dag.Vi föreslår mot denna bakgrund att regeringen senast i samband medvårpropositionen 2004 återkommer med ett förslag till avskaffande av de s.k.3:12-reglerna. I avvaktan på detta kan de små förändringar som regeringennu föreslår genomföras som ett första synnerligen begränsat steg.2. Lättnader i 3:12-reglerna, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en höjning av klyvningsräntan med 2procentenheter och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförsi reservationen om att regeringen bör återkomma med ett förslagom en normallönemodell. Därmed bifaller proposition 2003/04:17i denna del och motion 2003/04:Sk9 yrkande 1 och bifaller delvis motionerna2003/04:Sk8 yrkande 1, 2003/04:Sk10 yrkande 1 och 2003/04:Sk11 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att det måste bli avsevärt lättare att starta och driva företagi . har redan i andra motioner presenteratförslag om att förenkla regelverket för företagare samt att öppna mer avtjänstesektorn för nyföretagande.Den främsta skulden till att har så ont om nya och växande företagär att de svenska skattereglerna missgynnar entreprenörskap och nyföretagande.De svenska bolagsskatterna är förhållandevis låga i en internationelljämförelse, men skatterna på arbete och sparande är totalt sett höga.Detta drabbar i första hand små företag där ägaren är aktiv och tar ut endel av vinsten för sin försörjning.En internationell jämförelse visar att beskattar sina småföretagareexceptionellt hårt. En jämförelse gjord av visar atten småföretagare i betalar av sin vinst i skattjämfört i och i Storbritannien.För att få ett dynamiskt näringsliv där nya företag startas och där småföretag kan växa måste personer som vågar ta risken att starta och drivaett företag få en rimlig ersättning för sin insats. vill därförbåde sänka arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn, sänka förmögenhetsskattenoch lindra dubbelbeskattningen av aktier.Den viktigaste insatsen för att minska skattebördan för småföretag ärdock att reformera de s.k. 3:12-reglerna som avgör om vinsten i ettfåmansbolag, där ägaren arbetar i bolaget, skall beskattas som inkomst avtjänst eller som inkomst av kapital. Syftet med 3:12-reglerna var atthindra skatteplanering. Formellt syftar också 3:12-reglerna till attfåmansbolag och större börsnoterade företag skall behandlas lika vidbeskattningen. I praktiken innebär dock 3:12-reglerna att ägare tillfåmansbolag betalar betydligt högre skatt på sina inkomster än ägare tillstörre företag. Dessutom är 3:12-reglerna mycket komplicerade och läggerytterligare sten på den övriga regelbörda som småföretagare måste bära påi dag.Regeringen lovar att sänka fåmansbolagens skattebörda med 1 miljard kronormen faktum är att regeringens förslag inte innebär någon märkbar lindringför fåmansbolagen. Det krångliga 3:12-regelverket blir i det stora helakvar intakt. Den höjning av klyvningsräntan somregeringen föreslår kommer bara långsamt att minska fåmansbolagens skatt.Regeringen uppskattar att höjningen av klyvningsräntan kommeratt minska fåmansbolagens skatt med . Men skattelindringenuppgår bara till 2004 och 2005.Beräkningar från visar att det kommer att ta23 år innan fåmansbolagen får full nytta av detta förslag. Regeringenlovar att återkomma med ytterligare förslag för att sänkafåmansbolagens skatt men är mycket vag om vilka förslag det kan bli fråganom.Folkpartiet vill förenkla skattereglerna och sänka skatten för fåmansbolagredan nu. Syftet är dels att skapa rättvisa i beskattningen mellan småoch stora företag, dels att uppmuntra fler människor att våga ta den risksom följer när någon startar ett nytt företag.Vi föreslår därför att dagens 3:12-regler avskaffas och ersätts med en s.k. normallönemodell. Inkomster upp till denna normallön beskattas sominkomst av arbete medan inkomster därutöver beskattas som inkomst avkapital.I vår budgetmotion avsatte vi för dettaändamål. En sådan reform kommer att innebära en omedelbar skattelättnadför cirka hälften av fåmansföretagare. Det är vår avsikt att påsikt anslå mer medel till denna reform så att den stora majoriteten avfåmansföretagarna får sänkt skatt.Vi föreslår att uppmanar regeringen att så snart som möjligtåterkomma till med ett förslag om att avskaffa 3:12-reglernaoch ersätta dem med en normallönemodell. Med hänsyn till att riksdagennumera fattat beslut om utgiftsramar och inkomstberäkning börinriktningen vara att förslaget genomförs år 2005.3. Lättnader i 3:12-reglerna, punkt 1 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en höjning av klyvningsräntan med 2procentenheter och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförsi reservationen om att regeringen bör utreda en normallönemodellsom kan ersätta dagens regler. Därmed bifaller proposition2003/04:17 i denna del och motion 2003/04:Sk11 yrkande 1 och bifaller delvismotionerna 2003/04:Sk8 yrkande 1, 2003/04:Sk9 yrkande 1 och 2003/04:Sk10yrkande 1.StällningstagandeKristdemokraterna anser att utgångspunkten måste vara att delägare ifåmansaktiebolag och delägare i större bolag skall beskattas och behandlaslika.De särskilda reglerna för beskattning av ägare i fåmansbolag, de s.k.3:12-reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes1990, fortfarande ofördelaktiga jämfört med de regler som gäller för andraföretag. gäller att ett belopp som beräknas med utgångspunkti statslåneräntan plus får tas upp som intäkt av kapital ochatt resten räknas som lön och beskattas därefter. Innan ägaren betalarskatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (såkallad dubbelbeskattning).Vi anser att principen bör vara den motsatta. Utdelning bör behandlas somlön upp till ett belopp som motsvarar en marknadsmässig lön och därefterbeskattas som kapitalinkomst. Med en sådan "normallönemodell" blir reglernaenklare och fåmansföretagen jämställs med andra företag. Regeringen haruttryckligen vid ett flertal tillfällen tillbakavisat förslag om att utredaen sådan modell. För det första anser den socialdemokratiska regeringenatt det är svårt att bestämma vad som är en normal lön. För det andraanser den att en normallönemodell skapar fördelningspolitiska problem ominte lönenivån sätts högt.Kristdemokraterna anser till skillnad från Socialdemokraterna att företagandeskall underlättas och stimuleras inte bara i ord utan också i konkretalagförslag. De nuvarande fåmansbolagsreglerna hämmar företagande, snarareän inbringar skatter. Vi delar inte alls regeringens bedömning att ennormallönenivå inte skulle gå att fastställa.Det risktagande som egenföretagandet innebär skall också kunna innebäraatt avkastningen blir högre än vad som är fallet . Utbudet av varoroch tjänster skulle stimuleras och i förlängningen skulle efterfrågan påarbetskraft i de mindre företagen kunna öka om 3:12-reglerna reformerades.Vi anser att en normallönemodell för fåmansbolagens beskattning skallutredas och införas i Sverige.4.