bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — Bostadspolitiken måste enligt partimotion Bo267 (c) genomsyras av en decentralisering där människor på lokal nivå kan vara med och utforma politiken utifrån sina specifika förutsättningar. Utgångspunkten skall vara människans behov och lika villkor på bostadsmarknaden. Det innebär att rätten till en bostad måste tryggas genom att en ny social bostadspolitik utvecklas - yrkande 1, att bostadspolitiken måste sättas i fokus - yrkande 2 samt att bostadspolitiken utformas så att den utgår från lokala förutsättningar och behov - yrkande 3. Vidare måste principer för en långsiktigt hållbar bostadspolitik utvecklas - yrkande 4. Även statliga hinder för byggande i form av stopplagen och höga skatter på byggande måste tas bort - yrkande 5. trycket på överhettade bostadsmarknader bör kommunikationerna byggas ut och reseavdragen förbättras - yrkande 19. Slutligen förordas i motionen att bildandet av bostadsrätter bör stimuleras av bostadssociala skäl - yrkande 31. Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadspolitikens utformning vill utskottet anföra följande. Utskottet har ovan ställt sig bakom förslaget till en ny formulering av det bostadspolitiska målet. På samma sätt som det tidigare målet ger det uttryck för den övergripande målsättning som bör vägleda de bostadspolitiska insatserna. Målet i sig ger sålunda inte svar på frågan hur bostadspolitiken skall utformas och vilka bostadspolitiska medel som skall komma till användning. Målet måste därför brytas ner på olika delmål som i sin tur kan behöva konkretiseras ytterligare för att ge underlag för beslut om vilka bostadspolitiska medel som slutligen skall komma till användning. Som utskottet redan inledningsvis konstaterat syftar de nu behandlade motionerna alla till att på olika sätt och med delvis olika utgångspunkter ge riktlinjer för hur den framtida bostadspolitiken bör utformas. Det är alltså inte fråga om att i detalj fastställa hur politiken skall bedrivas, utan snarare att lägga fast de delmål som skall vara styrande för politiken. Mer ingående överväganden i sak om de olika åtgärder som kortfattat förordas i motionerna för att uppnå uppsatta bostadspolitiska mål redovisas av utskottet i andra delar av detta betänkande samt i betänkanden inriktade på olika sakfrågor inom bostadspolitiken. Även om det bostadspolitiska målet nu läggs fast finns det enligt utskottets mening anledning att stryka under att bostadspolitiken inte kan ses isolerad från andra viktiga politikområden. Det innebär bl.a. att det bostadspolitiska målet måste utgå från förutsättningen att bostadspolitiken skall utgöra en bärande del i den generella välfärden. Det innebär att bostaden är en social rättighet och därmed också en samhällelig rättighet. Av detta följer att samhället även fortsättningsvis måste ta ett ansvar för att trygga bostadsförsörjningen. Enligt utskottets mening låter sig det nu i korthet redovisade synsättet inte förenas med flera av motionsförslagen, som i stället bygger på principen att det samhälleliga inflytandet liksom ansvaret bör minska. är det utskottets bedömning att flera motionsförslag inte i något avgörande avseende kan anses stå i motsatsförhållande till det mål som regeringen nu lagt fram och som utskottet ovan har ställt sig bakom. I dessa fall gäller frågan därför hur målen bör preciseras. Mot bakgrund av de förslag som förs fram i motionerna vill utskottet peka på att det bostadspolitiska målet preciseras på flera verksamhetsområden i budgetpropositionen. Det gäller bl.a. beträffande bostadsförsörjningen, där målet är att verka för lägre bygg- och boendekostnader i bostäder med god kvalitet, ökad nyproduktion av hyresbostäder i tillväxtregionerna som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen och andra icke-vinstdri-vande upplåtelseformer samt minskad segregation i boendet. Med utgångspunkt i motionsförslagen är utskottet inte berett att förorda att det på detta sätt preciserade målet frångås. Även om det naturligtvis alltid finns skäl att överväga hur målet bör preciseras har det enligt utskottets mening inte i motionerna visats att nu bör göra något nytt ställningstagande i detta avseende. När det gäller frågan med vilka medel som de uppsatta målen skall nås kan utskottet konstatera att skiljaktigheterna är stora. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom de mera konkreta förslag som läggs fram i flera av motionerna. Det gäller bl.a. förslagen om ägarlägenheter, tredimensionell fastighetsbildning och fastighetsbeskattningen. I flera fall är dessutom frågorna under utredning eller under beredning i . Det finns mot bakgrund härav inte anledning för att nu göra nya tillkännagivanden i dessa frågor. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna Bo235 (m) yrkande 1, Bo236 (v) yrkande 1, Bo238 (m) yrkandena 1----4, Bo267 (c) yrkandena 1-5, 19 och 31, Bo290 (fp) yrkande 1, Bo300 (m), N266 (fp) yrkande 1, N305 (m) yrkande 2 samt N397 (fp) yrkande 1. De bostadspolitiska frågornas behandling i regeringen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om de bostadspolitiska frågornas behandling i regeringen. Boendefrågorna har enligt motion Bo209 (kd) alltid aktualitet, och de kommer också att kräva ett större utrymme . kommer framtidens planering att innebära krav på en mer blandad och ekologiskt inriktad bebyggelse. Strävan måste vara att gå från det funktionsuppdelade till det socialt och funktionellt integrerade samhället. Sammantaget innebär detta enligt motionen att det bör finnas en för dessa frågor ansvarig minister, som till sitt förfogande har ett framtidsinriktat planerings- och bostadsdepartement. Genom att lägga olika delar av bostadspolitiken på olika departement har det enligt motion Bo236 (v) yrkande 2 skapats onödiga revirgränser. Därmed har regeringen tappat den helhetssyn som är nödvändig för att få till stånd en samlad och fungerande bostadspolitik. Ett statsråd med övergripande ansvar för de bostadspolitiska frågorna bör därför tillsättas. Frågan om handläggningen av de bostadspolitiska frågorna i regeringen har behandlats av . har (senast i bet. 2001/02:BoU1 s. 35) haft att ta ställning till motionsförslag om att inrätta ett bostadsdepartement eller att det skall tillsättas en minister med särskilt ansvar för de bostadspolitiska frågorna. Även har behandlat förslag av motsvarande innebörd. Förslagen har avstyrkts med hänvisning till att det enligt regeringsformen är statsministern som tillsätter övriga statsråd och regeringen som fördelar ärenden mellan departementen. har dessutom betonat att borde vara ytterst återhållsam med att uttala sig eller på annat sätt söka påverka regeringen i fråga om hur den skall organisera sitt arbete. har i sina överväganden betonat vikten av att bostadsfrågorna ges en sammanhållen behandling i regeringsarbetet. Utskottet har också redovisat att biträdande finansministern förutom sitt ansvar för bostadsfinansiering m.m. också har ansvar för lagstiftningsärenden som gäller hyra, förvärv och förvaltning av hyresfastigheter m.m. och bostadsrätt. Även ärenden som avser bostadssociala frågor och äldreboende tillhör den biträdande finansministerns ansvarsområde. Sammantaget innebär det nu anförda att flera för bostadspolitiken viktiga frågor nu förts samman till ett ansvarigt statsråd. Även om någon bostadsminister till namnet inte har utnämnts finns det därmed ett statsråd med ett vidgat bostadspolitiskt ansvar som till gagnet i mångt och mycket motsvarar en sådan minister. Med hänvisning härtill och till att det är regeringen som har att organisera sitt arbete avstyrker utskottet partimotion Bo236 (v) yrkande 2 samt motion Bo209 (kd). Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om bostadsbyggandets omfattning. Jämför reservation 8 (v). I budgetpropositionen uttalar regeringen att den har som målsättning att det skall byggas 120 000 bostäder . För att uppnå målsättningen avser regeringen att pröva nya former av stöd för att stimulera bostadsbyggandet. En åtgärd som regeringen avser att utreda gäller förutsättningarna för att sänka momskostnaderna för särskilt angeläget bostadsbyggande. Som en del i en bostadspolitisk samplanering bör det enligt partimotion Bo236 (v) yrkande 5 läggas fast ett mål för bostadsbyggandet . Målet innebär att det under den närmaste mandatperioden bör byggas minst 120 000 lägenheter och minst 40 000 lägenheter . Av dessa skall hälften vara hyresrätter. Dessutom bör minst 30 000 större ombyggnader göras . I anslutning till förslaget om en komplettering av målet för bostadspolitiken uttalas i motion Bo291 (kd) att den kvantitativa målsättningen för bostadsbyggandet bör revideras. I stället för regeringens mål att bygga 30 000 lägenheter bör det byggas 40 000-50 000 nya lägenheter . Den kvantitativa målsättning för bostadsbyggandet som redovisas i budgetpropositionen underställs inte för beslut. Det innebär naturligtvis inte att den skulle sakna betydelse för de bostadspolitiska strävanden som bör vägleda bostadspolitiken . I en situation där staten endast ger förutsättningarna för bostadsbyggandet kan det dock knappast anses meningsfullt att fastställa ett mål för bostadsbyggandet i absoluta tal. Däremot bör naturligtvis bostadspolitiken utformas så att den ger förutsättningar för en bostadsproduktion som i möjligaste mån svarar mot de behov som finns. Utskottet vill med hänvisning till det nu sagda ånyo erinra om att det mål för bostadsförsörjningen som regeringen redovisar i budgetpropositionen bl.a. uttrycker att det skall ge förutsättningar för ökad nyproduktion av hyresbostäder i tillväxtregionerna, vilka kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper. Även om inte heller detta mål uttrycks i kvantitativa termer ger det ett klart uttryck för ambitionen att få till stånd ett bostadsbyggande av tillräcklig omfattning. Som en del i dessa strävanden aviserar också regeringen sin avsikt att lägga fram förslag som har till syfte att stimulera bostadsbyggandet. En åtgärd som regeringen avser att utreda är sålunda förutsättningarna för att sänka momskostnaderna för särskilt angeläget bostadsbyggande. Mot den nu skisserade bakgrunden är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion Bo236 (v) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om bygg- och boendekostnaderna. Jämför reservationerna 9 (fp, kd), 10 (m), 11 (v) och 12 (c). För att pressa boendekostnaderna föreslås i partimotion Bo236 (v) yrkande 3 att en boendekostnadskommission skall tillsättas. Enligt motionen påverkas boendekostnaderna av en rad faktorer, som i sin tur är avhängiga ett flertal intressenter. De intressenter det är fråga om är stat, kommun, fastighetsägare, boendeorganisationer, byggherrar, byggentreprenörer och byggbranschens sektorsorgan. I syfte att granska orsakerna till dagens kostnadsläge och för att enas om åtgärder bör en kommission tillsättas där representanter för samtliga intressenter ingår. Den hittillsvarande bostadspolitiken tillsammans med en hög beskattning har enligt partimotion Bo267 (c) gjort det nödvändigt att se över hur boende- och byggkostnaderna kan sänkas. Som en första åtgärd bör därför en utredning tillsättas för att se över boendekostnaderna - yrkande 7. Dessutom bör en utredning tillsättas för att allsidigt belysa hur förutsättningarna för att bygga och förvalta hyresbostäder kan förbättras - yrkande 10. Ett led i strävandena att sänka kostnaderna i byggandet och i boendet är dessutom att förbättra konkurrensövervakningen på området. verksamhet bör därför flyttas från till - yrkande 11. Det arbete som inletts för att få ned byggkostnaderna måste enligt motion Bo269 (s) fortsätta, så att konkurrensen ökar och priserna därmed sänks - yrkande 1. Även om arbetet inte lett till några avgörande förbättringar är det viktigt att visa uthållighet. En annan möjlighet att sänka produktionskostnaderna kan enligt motionen vara att arbeta fram ett standardiserat typhus, en s.k. Sverigebostad - yrkande 3. Mot bakgrund av att byggkostnaderna har stigit mer än konsumentprisindex fordras det enligt motion Bo291 (kd) yrkande 11 åtgärder för att åstadkomma en bättre konkurrens på byggmarknaden. bör därför få en tydligare uppgift att ägna byggkostnaderna särskild uppmärksamhet. Verket bör tillföras ytterligare resurser genom att Byggkostnadsforum vid avvecklas. Vidare bör enligt motionen hinder mot utländska företag och arbetskraft tas bort och karteller motverkas m.m. Även i motion Bo216 (kd) yrkande 7 förs ett motsvarande förslag fram. Till grund för de nu behandlade motionsförslagen ligger en strävan att begränsa byggkostnaderna och därmed också boendekostnaderna. Utskottet delar självfallet denna strävan. Det är otvivelaktigt så att utvecklingen av byggkostnaderna är en av de viktigaste bostadspolitiska frågorna. En begränsning av byggkostnaderna är av helt avgörande betydelse för att åstadkomma ett nytillskott av bostäder med rimliga boendekostnader. Regeringen har också tagit ett flertal initiativ för att söka påverka byggmarknaden i denna riktning. Den tidigare verksamma Byggkostnadsdelegationens arbete var ett led i dessa strävanden. Även det Byggkostnadsforum som inrättats vid har i uppdrag att främja ett utvecklingsarbete för kostnadseffektiva produktionsprocesser. Regeringen har även tillsatt en kommission (dir. 2002:24) som skall föreslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensen och motverka konkurrensbegränsande beteende, användande av svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg- och anläggningssektorn. Uppdraget kommer att redovisas för regeringen . Om målet att pressa byggkostnaderna skall nås måste ett brett spektrum av insatser prövas. Det är enligt utskottets mening därför fel att ställa olika statliga insatser och verksamheter med syfte att begränsa byggkostnaderna mot varandra. Det bör snarare ses som att verksamheten vid de olika myndigheterna för att stärka byggkonkurrensen och begränsa byggkostnaderna kompletterar varandra. Vad gäller förslagen i de aktuella motionerna bör det vidare understrykas att byggområdet redan är ett prioriterat område för . Myndigheten har också genomfört ett flertal utredningar och granskningar som riktats mot byggsektorn både i form av regeringsuppdrag och på eget initiativ. har också som en central uppgift att tillämpa konkurrenslagen och följa lagens efterlevnad. När det gäller verksamheten vid Byggkostnadsforum vill utskottet erinra om att den skall utvärderas . Utskottet är inte heller berett förorda att en kommission med den inriktning som föreslås i v-motionen inrättas. Till den del de tänkta uppgifterna avser byggkostnaderna och deras inverkan på boendekostnaderna är denna fråga, som redovisats ovan, redan föremål för överväganden i flera sammanhang. När det gäller frågor om boendekostnaderna i övrigt och då inte minst hyreskostnaderna vill utskottet erinra om investeringsbidragens utformning, som innebär att projekt med låga boendekostnader prioriteras. Den vikt som dessa frågor bör ges belyses också av att regeringen som ett prioriterat bostadspolitiskt område särskilt framhåller lägre bygg- och boendekostnader, så att även grupper som har svårare att hävda sig på bostadsmarknaden kan efterfråga ett rimligt boende. Med det nu anförda avstyrker utskottet motionerna Bo216 (kd) yrkande 7, Bo236 (v) yrkande 3, Bo267 (c) yrkandena 7, 10 och 11, Bo269 (s) yrkandena 1 och 3 samt Bo291 (kd) yrkande 11. Övriga frågor avseende bostadsbyggandet Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om byggande på statlig mark, byggande på gamla , byggande av seniorbostäder. I de två motionerna Bo294 (s) yrkande 1 och N347 (kd) yrkande 5 framförs krav på ett samlat bostadsförsörjningsprogram för . Enligt motionerna utgör bristen på bostäder det allvarligaste hindret mot tillväxt i regionen. och berörda länsstyrelser bör därför få i uppdrag att ta fram förslag till ett ökat bostadsbyggande i . Uppdraget bör också ge utrymme för att lämna förslag om åtgärder för ökad konkurrens på bostadsmarknaden. Utskottet kan inledningsvis konstatera at det inte torde råda några delade meningar om att den bristande tillgången på bostäder i utgör ett problem. Även regeringen har uppmärksammat detta. Som ett led i strävandena att höja den alltför låga nivån på bostadsbyggandet i har landshövdingen i regeringens uppdrag att överlägga med kommunerna m.fl. i länet om möjliga åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Landshövdingen har dessutom bemyndigats att fördela en del av de investeringsbidrag för hyresbostäder som reserverats för bland kommunerna i länet. I en situation där ett arbete med att finna vägar för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande pågår framstår det enligt utskottets mening inte som lämpligt att göra ett tillkännagivande från . Resultatet av de pågående övervägandena bör avvaktas. När det gäller frågan om att upprätta särskilda bostadsförsörjningsprogram för regionen vill utskottet peka på de planeringskrav som följer av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Enligt 1 § skall sålunda varje kommun planera bostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Om det behövs skall kommunen dessutom samråda med andra kommuner som berörs av planeringen. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda förslagen i motionerna Bo294 (s) yrkande 1 och N347 (kd) yrkande 5. Byggande på statlig mark I stora delar av landet, och då främst i , råder det enligt motion Bo311 (s) en kraftig bostadsbrist. En del i den kraftfulla och långsiktiga bostadspolitik som behövs för att vända utvecklingen är att öka byggandet av hyresrätter till rimliga kostnader. Det fordrar bl.a. att kostnaderna för mark hålls nere. Staten har ett betydande markinnehav i storstadsområdena som mot den bakgrunden bör ställas till förfogande för bostadsbyggande. I den proposition om vissa bostadsförsörjningsfrågor som regeringen lade fram (prop. 2000/01:26) redovisar regeringen att en arbetsgrupp i har gjort en inventering av statlig mark i , ägd av statliga bolag och myndigheter, som skulle kunna göras tillgänglig för bostadsbebyggelse. Vid inventeringen framkom bl.a. att ägde mark på sydöstra och i södra i samt att SJ innehade markområden i , , och kommuner. Den nu i korthet redovisade inventeringen visar att det finns statlig mark att tillgå för t.ex. bostadsbyggande. Huruvida denna mark även kan och bör användas för bostadsbyggande är i första hand en fråga för berörda kommuner och för markägaren - staten. I den mån det finns ett kommunalt intresse av att använda den aktuella marken för bostadsbebyggelse torde denna fråga därför i första hand få aktualiseras i kontakter mellan dessa båda parter. Utskottet är mot bakgrund härav inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion Bo311 (s), som avstyrks. Byggande på gamla flygplats De planer som regeringen givit uttryck för när det gäller att uppföra ett större bostadsområde på F18:s gamla flottiljområde i , bör enligt motion Bo298 (fp) stoppas. Tillkomsten av bostäder bör inte bestämmas uppifrån av staten, utan beslutas på lokal nivå. Det finns inte heller något intresse att bygga ett område av den omfattning som ursprungligen avsetts. Som framgår av redovisningen ovan har regeringen låtit inventera tillgången på statlig mark i lämplig för bostadsbyggande. I anslutning till sin redogörelse för resultatet av denna inventering redovisar regeringen 2000/01:26) dessutom att en ny modern stadsdel med bostäder och arbetsplatser avsågs bli uppförd på den mark som innehades av på gamla i . Vid kontakter med kommunen hade det enligt regeringen framkommit att ambitionen var att det på området skulle uppföras en varierad och blandad bebyggelse med såväl egnahem, bostadsrätter som hyresrätter. En absolut förutsättning för att den aktuella bebyggelsen skall komma till stånd är naturligtvis att det finns ett kommunalt intresse av att bostäder uppförs på det aktuella området. Även om det är fråga om statlig mark måste det avgörande inflytandet ligga hos kommunen. Utskottet vill här erinra om de möjligheter kommunen har att genom planläggning styra tillkomsten och utformningen m.m. av ny bebyggelse. Det kan mot den bakgrunden inte anses lämpligt att med ett uttalande söker styra denna i grunden kommunala fråga. Motionen avstyrks därför. Enligt motion Bo312 (s) är boendealternativen för äldre i stort sett koncen-trerade till särskilda boendeformer, dvs. det som tidigare benämndes ålderdomshem, och sjukhem. Detta är dock inte tillräckligt, utan alternativa boendeformer måste tillskapas. Ett bra sådant alternativ är seniorboende med hyresrätt. Byggandet av seniorlägenheter måste därför stimuleras. delar uppfattningen att äldre på samma sätt som andra boendegrupper skall erbjudas ett varierat utbud av bostäder och boendeformer. Det innebär bl.a. att det måste finnas hyresbostäder att tillgå också för äldre. I takt med att antalet äldre stiger ökar naturligtvis också behovet av bostäder av denna typ. Det investeringsstöd för byggande av hyresrätter som kan utgå har också medverkat till att bostäder avsedda för äldre har uppförts. Ett exempel på detta är ett projekt i som riktar sig till dem som är i åldern 55-plus, dvs. Redan dagens insatser ger sålunda utrymme för ett bostadsbyggande med den inriktning som förespråkas i motionen. Till detta kommer att regeringen i budgetpropositionen aviserar sin avsikt att utreda förutsättningarna för att sänka momskostnaderna för särskilt angeläget bostadsbyggande. Det innebär enligt regeringen att en sänkning av momskostnaden bör prövas bl.a. för äldreboende liksom för mindre hyreslägenheter. Regeringen uttalar också att den avser att återkomma till i frågan. Som framgår av utskottets kortfattade redovisning ovan har redan åtgärder vidtagits som bl.a. syftar till att stimulera den typ av bostadsbyggande som eftersträvas i motionen. Enligt utskottets mening bör mot bakgrund härav inte nu några ytterligare åtgärder vidtas. I den mån förslaget i motionen inte kan anses tillgodosett avstyrks det därför. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om boendeintegration. Jämför reservationerna 13 (m, fp, kd, c) och 14 (v). Förslag som på olika sätt och i olika avseenden är avsedda att motverka segregation och verka för integration läggs fram i fem motioner. Den etniska, ekonomiska och sociala segregation som skapats främst måste enligt motion Bo266 (kd) yrkande 1 brytas. Bostadspolitikens stora utmaning i detta sammanhang är att åstadkomma en bebyggelse som inte bara är blandad i fråga om funktioner och upplåtelseformer utan också, i varje område, utgör ett attraktivt och rimligt ekonomiskt alternativ för alla grupper i samhället. För att åstadkomma denna integration måste bl.a. andelen bostadsrätter öka, boendeplaneringen utvecklas, detaljplaneringen ha ett integrationsperspektiv och de små gemenskaperna stödjas. Bostadssegregationen har enligt motion Bo318 (s) förstärkts och klassklyftorna har ökat. Inte minst visar sig detta i våra bostadsområden. För att skapa ett socialt och etniskt integrerat samhälle måste bl.a. bostadsbyggandet stimuleras, miljonprogrammets bostadsområden renoveras, tillgängligheten öka i våra bostadsområden och samhällsplaneringen beakta allas behov. Som ett led i en ny integrationspolitik föreslås i partimotion Sf226 (fp) att möjligheterna att äga sin bostad skall förbättras - yrkande 25. I motionen förordas dessutom ett ökat bostadsbyggande i syfte att motverka segregation - yrkande 26. Förslaget i motion Sf332 (m) ingår som en del i ett program för att motverka segregation. Enligt motionens yrkande 24 kan segregation motverkas bl.a. genom en ökad andel bostadsrätter för att uppnå en blandning av upplåtelseformer, liksom genom ökade inslag av självförvaltning i hyresrätten.