bet · GQ01UU8 · 2003-05-15 00:00:00 — En reformering av sommöjliggör att dess principer lättare kan efterföljas måste genomförasomgående för att säkerhetsrådet inte helt skall tappa sina möjligheteratt agera.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U6 (m) och 2002/03:U322 (m) yrkande 22.9. , punkt 4 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U7 yrkande 7och avslår motionerna 2002/03:U6, 2002/03:U212 yrkande 1, 2002/03:U276yrkande 4, 2002/03:U311 yrkandena 2, 5 och 6 och 2002/03:U322 yrkande22.StällningstagandeFN är den viktigaste globala säkerhetspolitiska organisationen. Efterdet slut var den allmänna förhoppningen att FN äntligenskulle mäkta med de uppgifter för fred och säkerhet somorganisationens upphovsmän skrev in i den alltjämt gällande stadgan.De permanenta stormaktsmedlemmarna i säkerhetsrådet (, ,, och ) har genom att lägga in veton alltförmånga gånger låtit maktpolitik försvåra eller t.o.m. omöjliggörasäkerhetsrådets funktion. bör tillsammans med de nordiskaländerna i EU ta initiativ till en process som kan leda fram till attsäkerhetsrådets beslutsregler och vetorätt kan reformeras. Dessutombör sammansättningen av rådet ses över. och Europeiska unionenbör övervägas som permanenta medlemmar av säkerhetsrådet.Sverige är en av de största tillskyndarna av FN-idén och FN:sverksamhet och detta medför ett stort ansvar för organisationen, bådefinansiellt och genom att ge organisatoriskt stöd till verksamheten.Kristdemokraterna föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledningav motion 2002/03:U7 (kd) yrkande 7.10. , punkt 4 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U212 yrkande 1och avslår motionerna 2002/03:U6, 2002/03:U7 yrkande 7, 2002/03:U276yrkande 4, 2002/03:U311 yrkandena 2, 5 och 6 och 2002/03:U322 yrkande22.StällningstagandeFN:s beslutsförmåga har ibland blockerats till följd av att depermanenta medlemmarna i säkerhetsrådet inte bara haft skildauppfattningar om vilka åtgärder som borde vidtas i vissa situationer.De permanenta rådsmedlemmarna har också ibland missbrukat sinvetorätt. har därför inte alltid klarat av sinviktigaste uppgift enligt - upprätthållandet avinternationell fred och säkerhet, en uppgift för vilken säkerhetsrådetbär huvudansvaret. bör verka för att vetorätten isäkerhetsrådet avskaffas och att rådet breddas och görs merrepresentativt. Detta bör ges regeringen till känna. Säkerhetsrådetsbeslutsförmåga har förutom av politiska skäl också hämmats avfinansiella skäl. har mot bakgrund av sin stora skuldett särskilt ansvar. Internationella påtryckningar mot attfortsätta sina avbetalningar bör därför utövas. FN kan, som detinternationella samfundets organisation, varken bli starkare ellereffektivare än vad dess medlemsstater tillåter den att bli. Vad somovan sagts om vikten av att FN:s medlemsstater betalar sinamedlemsavgifter bör ges regeringen till känna.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U212 (c) yrkande 1.11. , punkt 4 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U311 yrkandena2, 5 och 6 och avslår motionerna 2002/03:U6, 2002/03:U7 yrkande 7,2002/03:U212 yrkande 1, 2002/03:U276 yrkande 4 och 2002/03:U322yrkande 22.StällningstagandeSammansättningen av och mandatet för måstereformeras. sammansättning är baserad på demaktförhållanden som rådde 1945 efter . Dennarepresentation motsvarar knappast behoven i en globaliserad . anser att säkerhetsrådetssammansättning och befogenheter måste reformeras och vägledas av heltnya principer. måste ta initiativet i denna fråga.Bland de förslag som kan nämnas är att öka antalet medlemmar från 15till 24, varav 10 permanenta, och att alla medlemmar i säkerhetsrådetpå sikt borde väljas direkt av generalförsamlingen. Ett förslag föratt minska vetots användning är att dagens 5 permanenta medlemmarkommer överens om att - tills säkerhetsrådetreformerats - inte använda vetot i beslut som rör andra frågor äntvångsåtgärder i enlighet med kap. VII.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Mitt förslag lämnas med anledning av motion2002/03:U311(mp) yrkandena 2, 5 och 6.12. FN och mänskliga rättigheter, punkt 5 (m) av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U322 yrkande21 och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkandena 5 och 9, 2002/03:U224yrkande 3, 2002/03:U228 yrkandena 2 och 3 och 2002/03:U296 yrkande 6.StällningstagandeAtt framhäva de mänskliga rättigheternas universalitet måste vara enhörnsten i svensk utrikespolitik. Svenskt bistånd skall inte utgå tillstatsmakter som grovt och systematiskt kränker mänskliga rättigheteroch förtrycker sina medborgare.Sveriges regering bör kräva att man i årligenfår en rapport och genomför en årlig debatt om läget beträffandemänskliga rättigheter och demokrati i medlemsländerna. Fördelen meddetta förfarande skulle vara "name and shame", vilket innebär att mantydliggör vilka regimer som bryter mot de mänskliga rättigheterna.Utskottet beklagar att ett land som som grovt och systematisktbryter mot respekten för mänskliga rättigheter och demokrati valdessom ordförande i årets kommission för mänskliga rättigheter.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U322 (m) yrkande 21.13. FN och mänskliga rättigheter, punkt 5 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U228 yrkande 2och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkandena 5 och 9, 2002/03:U224yrkande 3, 2002/03:U228 yrkande 3, 2002/03:U296 yrkande 6 och2002/03:U322 yrkande 21.StällningstagandeDet bör understrykas att ett demokratiskt styrelseskick är det endastyrelseskick som är människan värdigt. Demokrati utgör på flera sättgrunden för etablerandet av mänskliga rättigheter och börintensifiera sitt arbete med att försvara och förbättra skyddet för demänskliga rättigheterna. Detta bör göras dels genom de internationellaorganisationer där bereds möjlighet att påverka, som FN, EUoch , dels genom bilaterala samarbete med andraländer.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U228 (fp) yrkande 2.14. FN och mänskliga rättigheter, punkt 5 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U296 yrkande 6och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkandena 5 och 9, 2002/03:U224yrkande 3, 2002/03:U228 yrkandena 2 och 3 och 2002/03:U322 yrkande 21.StällningstagandeDet övergripande målet för internationellautvecklingssamarbete är att höja de fattigas levnadsnivå. Vikristdemokrater anser dock att åtgärder för främjandet av mänskligarättigheter och en demokratisk samhällsutveckling också måste vara enövergripande målsättning. Det är inte enbart det materiella välståndetsom räknas utan även människors värdighet och möjlighet att leva ifrihet. Dessutom är mänskliga rättigheter ett mål i sig, som bådefrämjar och går hand i hand med en positiv samhällsutveckling.Nationella demokratiska institutioner gynnar ävenfattigdomsbekämpningen. Därför är mänskliga rättigheter en ofrånkomligdel av biståndet. Mänskliga rättigheter kränks i alla länder ivärlden, inklusive . Det är allas ansvar att arbeta för att såmånga människor som möjligt skall kunna åtnjuta de fri- ochrättigheter som är fastslagna i FN:s allmänna förklaring om mänskligarättigheter. Folkrätten behöver därför förnyas och människan måstesättas än mer i centrum.Kristdemokraterna föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledningav motion 2002/03:U296 (kd) yrkande 6.15. Utbildningsinsatser kring frågor om mänskliga rättigheter,punkt 6 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U284yrkande 22 och 2002/03:U296 yrkande 1.StällningstagandeMänskliga rättigheter och utveckling är beroende av varandra och delarett gemensamt mål. Rätten till utbildning och vård samt tillgång tillmat är givna utgångspunkter i biståndet. Arbetet för mänskligarättigheter i behöver stärkas, framför allt inomflyktingpolitiken och bekämpningen av handel med kvinnor och barn.Grundläggande för hela arbetet för mänskliga rättigheter är behovet aven fördjupad diskussion om rättigheters värde och giltighet, liksom omhur de skall främjas i praktiken. För att främja en god utveckling ide fattigaste länderna krävs det ett omfattande undervisningsstöd ochutbildningsbistånd. Detta bistånd innehåller stöd till basutbildningför lärarfortbildning, läromedelsinsatser samt skolbyggnadsprogram. Vivill slå fast alla barns rätt att gå i en skola och få utbildning avgod kvalitet. Det måste också finnas lika möjligheter för flickor ochpojkar, liksom för funktionshindrade barn, att gå i skolan. Dåalltfler barn och ungdomar får möjlighet att gå i skola, finns det enrisk att de vuxna hamnar efter. Därför måste satsningar påvuxenutbildningen ökas, för att främja en jämn och höjdutbildningsnivå i hela samhället. För mig är det speciellt viktigt attkunskap om mänskliga och kulturella värden främjas. Därför börutbildning och forskning inom humaniora och samhällsvetenskapinkluderas. Alla barn och ungdomar bör på ett tidigt stadium diskuteraetiska frågor och få möjlighet att lära sig demokrati samt mänskligarättigheter och skyldigheter.Kristdemokraterna föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledningav motionerna 2002/03:U284 (kd) yrkande 22 och 2002/03:U296 (kd)yrkande 1.16. FN och internationella konventioner, punkt 7 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U296 yrkande 2och avslår motion 2002/03:U261 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeGrundläggande för hela arbetet för mänskliga rättigheter är behovet aven fördjupad diskussion om rättigheters värde och giltighet, liksom omhur de skall främjas i praktiken. Situationen i - somframhålls som ett mönsterland vad gäller mänskliga fri- ochrättigheter - är långt från perfekt. är bra på att arbeta framnya konventioner för mänskliga rättigheter och i regel också på attratificera dem. Men när det kommer till att förverkliga dem går dettrögare. Det tog t.ex. innan definitionen av flykting i densvenska utlänningslagen vidgades så att den stämmer överens med FN:sflyktingkonvention av 1951. Det tog att få den europeiskarättighetskonventionen inkorporerad i svensk lag. Mycket återstår attgöra för att garantera mänskliga fri- och rättigheter i Sverige.Att upphöja konventionstexten till lag skulle innebära att medborgarekan pröva påstådda kränkningar mot de mänskliga rättigheterna idomstol.De folkrättsliga avtalen är till för att förebygga och föregå med gottexempel, så även om inte har alla problem som eventuellt andraländer har är det ändå viktigt att införa bestämmelserna. Det är ocksåviktigt att konstatera att folkrättens bestämmelser om mänskligarättigheter inte är till för att passa in i inhemska rättssystem utanför att påverka de fördragsslutande staterna, deras lagstiftning ochderas handlande.Jag anser att regeringen bör redovisa vilka internationellakonventioner och tilläggsprotokoll som inte har ratificeratoch återkomma med tydliga förklaringar om anledningen till detta.Kristdemokraterna föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledningav motion 2002/03:U296 (kd) yrkande 2.17. Folkrätten i svensk utrikespolitik, punkt 8 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U8 yrkande 1och avslår motionerna 2002/03:U212 yrkande 3, 2002/03:U228 yrkandena 9och 10, 2002/03:U296 yrkande 3 och 2002/03:U311 yrkande 11.StällningstagandeOm inte , och koalitionen intervenerat i haderegimens mord, tortyr och förtryck mot stora delar av befolkningenfortfarande pågått. Flygförbudszoner utan FN-mandat hade dockupprätthållits till skydd för stora folkgrupper mot landets härskare.Sannolikt hade andra despoter i världen tagit intryck avvärldssamfundets handlingsförlamning. De hade eventuellt gjort somSaddam och understött terrorism även utanför sitt eget land.Folkrätten skiljer sig på många sätt från traditionella rättssystem.Trots sin överstatliga giltighet betonar den starkt enskilda staterssuveränitet. Inget land kan i princip dras inför rätta och, medbortseende från det ringa antal fall där FN kunnat agera, finns detheller ingen som står för själva dragandet inför rätta. Därinomstatlig rätt ytterst har kunnat upprätthållas med domstolar ochtvångsmakt har folkrätten oftast fått lita till reglernas "normerande"effekt; det frivilliga underkastandet.Följden har blivit att de värsta av brott genom historien har kunnatförövas, om inte i skydd av folkrätten så i vart fall utan att dennagivit rätt för utomstående att ingripa. Folkrätten kan alltsåtillämpas på ett juridiskt oantastligt sätt och leda till enmoraliskt vedervärdig konsekvens. Att som politiker nöja sig med atthänvisa till folkrätten räcker därför inte som grund för ett politisktoch moraliskt ställningstagande i en konflikt som den i Irak.Den kritik som från folkrättsligt håll riktades mot Natos ingripandetill skydd för befolkningen i var att det vore önskvärt omlegitimitet och legalitet sammanföll. Vi tror inte bara att detta ärönskvärt utan också nödvändigt för respekten och efterlevnaden avfolkrätten.FN-stadgan och dess våldsförbud, kopplat till säkerhetsrådet och depermanenta medlemmarnas vetorätt, skrevs i en annan tid och underandra förutsättningar. En alltmer integrerad värld och ständigtkortade avstånd och rum har ökat medvetenheten om, ochengagemanget mot, missförhållanden i de mest avlägsna delar avvärlden. Det som blir ett problem, dock, är om endast demissförhållanden som väcker avsky hos medborgare i den rika delen avvärlden skall bli legitima för intervention; dvs. - lite tillspetsat -om en tillräckligt stark "CNN-effekt" ger en intervention dess humanalegitimitet. Den fråga som världssamfundet står inför - mot bakgrundav bl.a. Kosovo, och - är hur det med moraliska argumentskulle gå att försvara avgränsningen att massmord som begås videnstaka tillfällen bör kunna föranleda intervention, medan mord sombegås vanemässigt inte bör utgöra grund för enfolkrättslig intervention.Organisationen och Försvar gav ut en skrift omvåldsförbudet i . Där redovisas utförligt de olikatolkningar av våldsförbudet som aktualiserats bland annat avIrakkonflikten. En del av det resonemang som förs där är att t.ex.Kosovo inte redovisas som ett moraliskt motiverat undantag vid sidanav folkrätten. I stället inser författaren att den tolkning som bildarden s.k. restriktiva skolan utgår från att humanitära interventionerär en del av det folkrättsliga regelverket. Genom att räkna upp ochanalysera de avsteg som skett från bekräftar skriften ocksåatt våldsförbudets innebörd ständigt påverkas och omformas avpraktikfallen. Det är ofrånkomligen så att det är efterlevnaden, ellerbristen härpå, som ytterst bestämmer folkrättens innehåll.Mänskliga rättigheter väger principiellt sett tyngre än staterssuveränitet. Som liberaler utgår vi från att staterna är till förmänniskor och inte tvärtom. bör sålunda gå i spetsen för enfortsatt förnyelse av folkrätten och en aktiv människorättspolitik.Folkpartiet föreslår att tillkännager för regeringen som sinmening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning avmotion 2002/03:U8 (fp) yrkande 1.18. Folkrätten i svensk utrikespolitik, punkt 8 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U296 yrkande 3och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 1, 2002/03:U212 yrkande 3,2002/03:U228 yrkandena 9 och 10 och 2002/03:U311 yrkande 11.StällningstagandeMänskliga rättigheter skall genomsyra hela den svenskautrikespolitiken. Såväl inom det globala internationella samarbetetsom i det bilaterala arbetet med andra enskilda länder bör etträttighetsperspektiv diskuteras. Likaså bör utrikespolitikens olikabeståndsdelar, t.ex. handels-, utvecklings-, bistånds- ochmigrationspolitiken, främja samt ta sin utgångspunkt i de mänskligarättigheterna. Inte förrän hela utrikespolitiken pekar i en och sammariktning och verkligen främjar mänskliga rättigheter kan vi påstå attSverige driver en utrikespolitik för mänskliga rättigheter.Det regelverk som finns mellan folk och länder går under benämningenfolkrätten. Den består av en samling internationella traktat,konventioner, förklaringar och resolutioner samt sedvanerätt.Folkrätten har traditionellt sett utgått från avtal mellan stater.Principen om statssuveränitet har varit stark och innebär att staternasjälva bestämmer inom landets gränser. har dock principerom mänskliga rättigheter fått allt starkare gehör och envåldshärskarehar fått allt svårare att gömma sig bakom traditionellafolkrättsprinciper. har vid ett flertal tillfällenhävdat "interna angelägenheter" som hot mot internationell fred ochsäkerhet. Flera länder i världssamfundet har även i praktiken ageratmed stöd av en extensiv tolkning av folkrätten. Den utveckling somsker inom folkrätten handlar i grunden om att uppvärdera folkrättsligaprinciper om mänskliga rättigheter på bekostnad av t.ex.statssuveränitetsprinciper. Denna utveckling måste vi stödja eftersommänniskan alltid bör komma i centrum i politiken, och då statermisslyckas att garantera människan hennes fri- och rättigheter måstedet internationella samfundet träda in och ta sitt ansvar. Den svenskaregeringen säger sig driva en förnyad folkrätt med människan icentrum, men brister i att praktisera denna politik. Eftersomfolkrätten bäst förnyas och utvecklas genom praktiska politiskahandlingar haltar regeringens resonemang. Jag anser att aktivtmåste driva en förnyad folkrätt med människan i centrum där mänskligarättigheter uppvärderas.Kristdemokraterna föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledningav motion 2002/03:U296 (kd) yrkande 3.19. Folkrätten i svensk utrikespolitik, punkt 8 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U212 yrkande 3och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 1, 2002/03:U228 yrkandena 9och 10, 2002/03:U296 yrkande 3 och 2002/03:U311 yrkande 11.StällningstagandeCenterpartiet anser att det är av utomordentlig vikt att kontinuerligtfölja upp de åtaganden som gjorts och görs vid FN:s konferenser.Uppföljningskonferenserna är en bra metod för detta. Likaså är detangeläget att FN:s konventioner och avtal, såsom FN:s barn- ochkvinnokonventioner samt , sprids och respekteras, och attinstrumenten för att övervaka efterlevnaden av dem hela tidenutvecklas. Målet måste vara att konventionerna och avtalen naturligtoch integrerat kan utgöra normer som bör genomsyra överstatliga,storregionala eller nationella överenskommelser och lagstiftningar.Sverige skall verka för att den globala rättsnorm som FN-systemetrepresenterar stärks. Detta bör ges regeringen till känna.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Mitt förslag lämnas med anledning av motion2002/03:U212 (c) yrkande 3.20. Folkrätten i svensk utrikespolitik, punkt 8 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U311 yrkande11 och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 1, 2002/03:U212 yrkande 3,2002/03:U228 yrkandena 9 och 10 och 2002/03:U296 yrkande 3.StällningstagandeFN:s uppgift att upprätthålla fred och säkerhet i världen formuleradesför att förhindra mellanstatliga krig. Den klassiska frågeställningenär om FN i första hand skall skydda människorna eller staternasrättigheter och suveränitet. Folkrätten bygger på att alla stater ärsuveräna och att FN inte får ingripa i deras interna angelägenheter.Samtidigt är det ofta just stater som kränker de mänskliga rättighetersom FN skall främja. FN har naturligtvis ett ansvar att ingripa närstater gör sig skyldiga till grova brott mot de mänskligarättigheterna.I ett modernt folkrättskoncept bör inte MR-perspektivet primärt behövavara oförenligt med ett nationellt perspektiv. bör demänskliga rättigheterna vara en del av folkrätten utifrån attmedlemsstaterna i FN idealt sett är grundade på ett nationellt försvarför de mänskliga rättigheterna.FN:s passivitet i konflikter har undergrävt FN:s legitimitet. Framförallt bland utvecklingsländer finns ett motstånd inom FN mot denpreventiva diplomatin som bygger på rädsla för att den nationellasuveräniteten skall undergrävas, speciellt om beslut fattas isäkerhetsrådet. FN måste som organisation skifta fokus till attförebygga krig och svältkatastrofer snarare än att som kommaförst när katastroferna är ett faktum och agera som städgumma.Civila fredsstyrkor, med bas i frivilligorganisationer och medutbildning och kompetens att tjänstgöra vid kriser och konflikter, börskapas i alla länder. FN måste också bli bättre på att förebyggakonflikter genom att bevaka potentiella konflikthärdar samt skärpakontrollen av ingångna avtal och dokument. FN bör också ta ett störreansvar för att kontrollera och ingripa mot den illegala globalavapenhandeln. Ett första steg för ett sådant arbete är att FN skaparsig en bättre överblick över både vapenproduktionen och vapenexporten.Efter en väpnad konflikt bör FN samla in, avlägsna och förstöraöverskottsvapen från konfliktområdet. Det bästa sättet att motverkaterrorism och undanrycka förutsättningarna för den organiseradeglobala kriminella ekonomin är att avskaffa fattigdom ochmarginalisering samt att förbättra sociala förhållanden och verka fördemokrati runt om i världen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Mitt förslag lämnas med motion 2002/03:U311(mp) yrkande 11.21.