bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — 2001/02:2) framhöll attproduktutvecklingen inom stål- och metallindustrinhar gjort svenska företag till världsledande pådessa områden. Regeringen ansåg att det finns potential för svenska industriella framgångarom nödvändiga kunskaper kan komma företagentillgodo. bör enligt regeringen bidra tillatt små och medelstora företag lättare kan börjaanvända nya material och ny kunskap i sinverksamhet. Ett viktigt inslag i detta arbete ärnätverksbyggande med universitet, högskolor,industriforskningsinstitut och även större företag.Regeringen menade att FoU-insatser även bör inriktasmot den tillverkande industrin samt verksamheter sombaseras på svenska råvaror i syfte att stödjaanvändningar av ny teknik och nya tillämpningar.I samband med behandlingen av ett antalmotionsyrkanden om stålindustrin som väcktes ianslutning till propositionen framhöll utskottet attden svenska stålindustrin har stor betydelse för densvenska ekonomin. Utskottet noterade att regeringeni propositionen lyfte fram materialteknik som ettprioriterat område och framhöll att det är viktigtmed såväl vidareutveckling som introduktion av heltnya material om svenska konkurrensfördelar inomstål- och metallindustrin skall kunna bibehållas(prop. 2001/02:2, bet. 2001/02:NU5).Med anledning av vad som anförs i motion2002/03:N362 (s) om vidareförädling av stål iDalarnas län kan nämnas att det i detta län finnsett företagssamarbete som kallas Nätverk Tunnplåt.Nätverket består av ett tjugofemtal företag medverksamhet inom tunnplåtsförädling. Arbetet ärinriktat mot en ökad regional vidareförädling bl.a.av den tunnplåt som är den viktigaste produkten vidSSAB:s anläggning i . Genom samarbete kanmedlemsföretagen åtaga sig större uppdrag ochdärigenom tillföra Dala-Bergslagsregionen en ökadordervolym. Tunnplåt, , HögskolanDalarna och IUC stöder nätverket medföretagsanpassad utbildning i nya material ochbearbetningsmetoder.Utskottets ställningstagandeSkogsnäringens betydelse för den ekonomiskautvecklingen i är uppenbar. Skogsbruk ochskogsindustri skapar ett betydande antalarbetstillfällen, inte minst i glesbygd, ochgenererar ett betydande positivt exportnetto. Dennasyn på skogsnäringen har utskottet framfört vidflera tillfällen tidigare; utskottet finner ingenanledning att ompröva denna ståndpunkt. sida har även framhållits vikten av attåtgärder vidtas för att stimulera vidareförädlingenav skogsråvaran. Regeringens initiativ att tillsättaen särskild "träförhandlare" ligger väl i linje meddessa utskottets tankegångar. Utskottet anser vidareatt den valda förhandlingsmodellen kommer att kunnaleda fram till en strategi för att etableraträbaserade byggsystem på marknaden och som är välförankrad hos såväl privata som offentliga aktörerpå området.Utskottet vill också lyfta fram det arbete somsker inom ramen för det s.k. Träklusterprogrammet.Utvärderingar av tidigare satsningar på utvecklingenav svensk skogsråvara har visat på vissa svårigheteratt omsätta de utvecklingsprojekt som har initieratsi affärsmässiga produkter.Utskottet bedömer att den pågåendeomstruktureringen av industriforskningsinstitutenkommer att leda till förbättrade möjligheter attbedriva en kvalificerad skogsindustriell forskningsom inkluderar flera vidareförädlingsled. Densammanslagning som redan har skett av två institutmed skogsindustriell koppling kan anses visa påviljan att stärka den skogsindustriella forskningenytterligare.Beträffande regionala satsningar påvidareförädling av trä som nämns i några motionernoterar utskottet den verksamhet som bedrivs inomindustriella utvecklingscentrum för träindustrin(IUC-Trä). Utskottet har tidigare i detta betänkanderedogjort för de förslag kring statens långsiktigaengagemang i IUC som bereds inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening bördessa överväganden avvaktas innan tarnågra initiativ på området.Avslutningsvis konstaterar utskottet att det pågårett flertal aktiviteter för att uppnå en ökadregional vidareförädling av stål. Det arbete som idet avseendet bedrivs av ett företagsnätverk iDalarnas län ligger i linje med vad som önskas i enav de här aktuella motionerna.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motioner i berörda delar.VarvsindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder avslå en motion om varvsindustrin.MotionenI motion 2002/03:N234 (s) konstateras att ett EU-beslut innebär att medlemsländernafår möjlighet att ge statligt stöd tillfartygstillverkning. Beslutet är en konsekvens avhandelstvisten med Republiken (), menmåste enligt motionärerna även ses mot bakgrund avatt flera länder i inte har avvecklat sinaindustristöd till varvsnäringen. Det stöd som EU harbeslutat att införa gäller tillverkning avcontainerfartyg och gastankfartyg. Motionärernaanser att det är orimligt att stödet endast gällervissa fartygstyper. De menar att om det inom EUskall finnas utrymme för statliga varvsstöd är detangeläget att det blir ett rättvist stöd. Sverigebör därför i EU verka för att denna differentieringtas bort.Vissa kompletterande uppgifterNäringsutskottet har behandlatfrågor om varvsstöd, (bet.2000/01:NU7). I betänkandet noterade utskottet attSverige avskaffade den sista formen av direkt stödtill varvsindustrin /93 samt attdriftsstöd till varvsindustrin är förbjudet inom EU.Utskottet konstaterade vidare att ett eventuelltriktat driftsstöd, endast kunde bli aktuellt omkommissionen lägger fram ett förslag om ett sådant,vilket i sin tur beror på utvecklingen avsituationen i . Den motion som hade väcktsmed önskemål om statligt stöd till varvsnäringenavstyrktes av ett enigt utskott.Bakgrunden till det beslut om en tillfälligstödmekanism som nämns i motion 2002/03:N234 (s) äratt EU anser att konkurrerar illojalt genomunderprissättning i delar av sin fartygsproduktion.Förhandlingar med har pågått under flera årutan resultat. Mot den bakgrunden beslutade rådet ijuni 2002 om att införa en tillfällig stödmekanismför viss varvsproduktion samt att inleda ett s.k.WTO-förfarande mot om en bilateral lösninginte uppnåddes före den 30 september 2002.Förhandlingarna med bröt emellertid sammanoch ett WTO-förfarande inleddes som dentillfälliga stödförordningen trädde i kraft den 24oktober 2002.Som nämns i motionen omfattas inte allafartygsslag av det aktuella stödet. Den tillfälligastödmekanismen riktar sig till de marknadssegmentsom är särskilt utsatta för konkurrens från densydkoreanska varvsindustrin och där det har kunnatkonstateras att det förekommer underprissättning ikoreansk varvsindustri. Dessa segment ärcontainerfartyg och produkt- och kemikalietanker.Stödet för gastanker träder inte i kraft förränkommissionen, på grundval av undersökningar somomfattar , bekräftar att gemenskapensindustri har skadats av illojal konkurrens frånSydkorea. Denna undersökning beräknas bli klar undervåren 2003.Stödförordningen skall gälla så länge en WTO-procedur pågår eller tills konflikten med Sydkoreahar lösts, dock ej längre än till . WTO-processen beräknas ta . I februari2003 har medlemsländerna börjat notifiera stöd enligden tillfälliga stödmekanismen, men kommissionen harännu inte beslutat om något fall. I sammanhanget bördet erinras om att det är medlemsländerna sombestämmer om de vill ge stöd enligt den tillfälligastödmekanismen. Det handlar således inte om någotstöd från EU.Sverige anser, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, att statligt stöd tillvarvsindustrin inte gynnar branschen i ett längreperspektiv. Enligt avvisadeSverige bestämt kommissionens förslag om entillfällig skyddsordning för varvsindustrin.Följaktligen röstade , tillsammans medStorbritannien, , och ,utan framgång mot förslaget. Enligt uppgift frånRegeringskansliet kommer framgent att bevakaatt beslutet inte utvidgas eller omfattning.Utskottets ställningstagandeNäringsutskottet anser, i likhet med regeringen, attstatliga stöd till varvsindustrin inte gagnarbranschen i ett längre perspektiv. Mot denbakgrunden ställer sig utskottet bakom regeringensansträngningar att förhindra införandet av sådanastöd. utfästelser om att ävenframgent försöka motverka en utvidgning av denaktuella stödmekanismen överensstämmer med vad sombl.a. efterfrågas i den här aktuella motionen.Samtidigt anser utskottet att får foga sigefter det beslut om en tillfällig stödmekanism somhar fattats av EU. Utskottet menar att det ärrimligt att den tillfälliga stödmekanismen endastfår omfatta de fartygstyper där det med säkerhet harkunnat påvisas att har använt otillåtnakonkurrensmetoder. Utskottet finner inte någraargument i den här behandlade motionen somföranleder utskottet att ändra denna uppfattning.Motion 2002/03:N234 (s) avstyrks.GlasindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning bl.a. till ensträvan efter att undvika särlösningar förvissa industrisektorer avslå en motion omglasindustrin.MotionenDen svenska glasindustrin är väl känd och står förhög kvalitet, påpekas det i motion 2002/03:N349 (s).Branschen är personalintensiv och kräver storerfarenhet och kunskap. Glasriket är ett etableratnamn med gott renommé, och verksamheten ärovärderlig för och län frånsysselsättnings-, kultur- och turistsynpunkt.Glasindustrin är emellertid en liten bransch settutifrån den totala industrisysselsättningen, påpekasdet i motionen. Antalet anställda har halveratssedan år 1980. är endast ca 1 100 personersysselsatta inom glasindustrin. Enligt motionärernaär detta mycket oroande, då branschen är känslig förkonjunkturnedgångar och då majoriteten av glasbrukenligger i små tätorter i glesbygd. På många av dessaorter är glasbruket dessutom den dominerandearbetsplatsen.Ägarbilden har förändrats och är, enligtmotionärerna, av mer kortsiktig karaktär.Ekonomisk vinst utgör ägarnas huvudintresse.Glasforskningsinstitutet (Glafo) behöver en ökadsäkerhet vad gäller ekonomin för att kunnautvecklas. Enligt motionärerna behövs det ekonomisktstöd samt satsningar på forskning och utbildning försåväl glasblåsare som formgivare. Ävenfortbildningen inom industrin behöver förstärkas.Motionärerna begär ett tillkännagivande om attregeringen skall se över vad som kan göras för attstödja Glasriket och trygga dess verksamhet ochfortlevnad.Vissa kompletterande uppgifterDen glasnäringens situation har behandlatsvid ett par tillfällen av näringsutskottet (se bl.a.bet. 1997/98:NU10). Yrkandena har varit av liknandeslag som det nu aktuella och har inte resulterat inågra tillkännagivanden från riksdagen.Utskottet tog ställning till ettmotionsyrkande om att Glasforskningsinstitutetskulle återfå sin status somindustriforskningsinstitut och därmed kunna erhållastatligt grundanslag för forskning (bet.2001/02:NU5). I betänkandet redovisade utskottetregeringens prioriterade områden vidomstruktureringen av industriforskningsinstituten -däribland materialteknik - och framhöll attutskottet inte hade något att invända mot dennaprioritering. Utskottet ansåg också attstatsmakternas styrning av myndigheters verksamhetbör ske genom riktlinjer i propositioner,utskottsbetänkanden och regleringsbrev. Därefter harmyndigheterna - i detta fall - att göraavvägningar mellan insatser på olika områden.Detaljstyrning bör undvikas. Utskottet avstyrktesamtliga motioner med krav på mer specifikainriktningar, däribland motionen om Glafo.I februari 2002 besvarade dåvarandenäringsministern en fråga (fr.2001/02:645) från () omvad han avsåg att göra för att säkra glasindustrinsframtid. Näringsministern framhöll att regeringensarbete i första hand bygger på att skapa godabasvillkor för alla branscher. Vidare framhöllstatsrådet att det i den berörda regionen finnsorgan som har till uppgift att bl.a. med statligamedel främja nya företag och företag som vill växamed produktutveckling och marknadsföring. Exempel påsådana statliga medel är stöd till allmäntnäringsfrämjande åtgärder som ges från EG:sstrukturfonders mål 2 och industriellautvecklingscentrum samt genom lån från . Näringsministern menade attföretag inom glasindustrin kan söka stöd från dessafinansieringsorgan. Inom ramen för EG:sstrukturfonder finns också gemenskapsinitiativetLeader-plus som ger stöd till glas-, trä-,aluminium- och designprojekt inom regionen. Statligamedel beviljas som s.k. medfinansiering i sådanaprojekt. Stiftelsen Svensk Industridesign driver medhjälp av statliga medel regionala projekt, bl.a. iKalmar län, som syftar till ökad lönsamhet med hjälpav design i små företag.Av budgetpropositionen för framgår attVäxjö universitet prioriterar en fortsatt utvecklingav forskningsområdet glasteknik. Tillsammans medGlafo har bl.a. för avsikt att satsapå fortbildning, grundläggande utbildning och FoUinom glasteknologi/glaskemi, glasdesign och glasetskulturhistoria.Utskottets ställningstagandeNäringsutskottet delar den syn på glasnäringensbetydelse som framförs i motion 2002/03:N349 (s).Det gäller dels branschens roll som tillskapare avarbetstillfällen i och , delsdess roll som bärare av gamla hantverkstraditionersamt dels dess betydelse för turismen i det aktuellaområdet. Glasnäringen kan också anses vara ennationell angelägenhet.Utskottet vidhåller dock sin tidigare framfördauppfattning att utifrån övergripanderiktlinjer skall ta ställning till vilka insatsersom behövs på olika områden. Enligt utskottetsuppfattning saknas hållbara argument för attglasindustrin bör särbehandlas i det avseendet.Utskottets ambition att skapa goda basvillkor föralla branscher talar också emot särlösningar förglasindustrin. Med det anförda avstyrks motion2002/03:N349 (s).RymdindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till gjordaprioriteringar och pågående arbete avslå enmotion om rymdverksamheten i Trollhättan.MotionenI motion 2002/03:N322 (s) framhålls att Aerosedan över 20 år har deltagit i det europeiskarymdsamarbetet och bl.a. fungerat som leverantörtill det s.k. Arianeprogrammet. Verksamhetensysselsätter 130 personer och den högteknologiskakompetens som har byggts upp har betydelse ävenutanför företaget. Området kring () gynnas bl.a. genom Aerossamarbete med ett antal mindre företag.Riksdagen reducerade anslaget för rymdverksamhetför med ca . Framtill kommer en minskning att ske med totalt200 . Rymdstyrelsen har, enligt vadsom anförs i motionen, ifrågasatt om det är möjligtatt bedriva en balanserad rymdverksamhet på dennalägre anslagsnivå, som inkluderar en så omfattandeverksamhet som Arianeprogrammet.Motionären konstaterar att ibörjan av väntades ta ställning till Arianesframtid. Om Arianeprogrammet skulle avbrytas blireffekten 100-120 personers övertaglighet. Om Sverigeensidigt skulle ta ställning mot programmet kan detha negativa konsekvenser för den viktigaspetskunskap som behöver för att hävda siginternationellt. Enligt motionären bör riksdagendärför ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om rymdverksamheten i Trollhättan.Vissa kompletterande uppgifterHuvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivsinom ramen för den europeiska rymdorganisationen() men även inom bilaterala samarbeten, främstmed . Av budgetpropositionen för år 2003framgår att resurserna för rymdverksamhet successivthar minskat , vilket har medfört attdet svenska deltagandet i ESA:s program harreducerats. Statens resurser till rymdverksamhetkanaliseras via Rymdstyrelsen, som ansvarar för detsvenska deltagandet i ESA-samarbetet och andrainternationella samarbeten. Basen för de svenskarymdföretagens verksamhet är i stor utsträckningockså deltagande i internationella utveck-lingsprojekt, framför allt inom . För ESA:s delutgör bärraketen en strategisk tillgång ochen förutsättning för oberoende tillträdetill rymden.Kommissionen har presenterat en grönbok omeuropeisk rymdpolitik (KOM/2003/17). hartagits fram i samarbete med och i den behandlasett antal strategiska frågeställningar av teknisk,ekonomisk och politisk natur som har betydelse förrymdverksamhetens framtid i . harställt sig positivt till en vidgad diskussion omrymdfrågor. har sänts ut på remiss tillden . Rådsslutsatser kan eventuelltförväntas på möte den 12 och13 maj 2003.I maj 2003 planeras också ett möte med ESA:s rådpå ministernivå. Då skall bl.a. ställning tas tillden europeiska rymdtransportsektorn och dessproblem. Enligt Rymdstyrelsens bedömning torde detdock vara uteslutet att Arianeprogrammet läggs ned.Rymdstyrelsen anser emellertid att svenskarymdföretag kan drabbas om väljer att intelängre garantera sitt fortsatta deltagande iprogrammet.Utskottets ställningstagandeSverige har en viktig roll i det europeiskarymdsamarbetet och svensk industri har etablerat enstark position i det sammanhanget. Det svenskadeltagandet genererar också viktigasamhällsekonomiska värden på flera platser i vårtland. Mest påtagligt är detta i , menrymdverksamheten är också på flera sättbetydelsefull i Fyrstadsregionen.Utskottet finner det angeläget att betona denmultilaterala dimensionen i det rymdsamarbete sombedrivs i . måste som enförhållandevis liten bidragsgivare i sammanhangetkontinuerligt omvärdera sina insatser i förhållandetill rymdsamarbetets resultat och andra ländersekonomiska åtaganden. Till detta kommerrestriktioner i form av ett begränsat budgetutrymme.Sammantaget har detta resulterat i prioriteringarsom bl.a. har inneburit att anslaget tillrymdverksamhet har reducerats. Utskottet förutsätteratt frågan om Arianeprogrammets fortlevnad harbeaktats i det sammanhanget.Avslutningsvis vill utskottet lyfta fram detarbete på rymdområdet som har inletts på EU-nivå.Utskottet förutsätter att regeringen spelar en aktivroll i detta arbete och att även framgentkommer att kunna hävda sin position inom deneuropeiska rymdverksamheten.Med det anförda avstyrks motion 2002/03:N322 (s).NanoteknikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om nanoteknik.MotionernaI motion 2002/03:N245 (v) hävdas att en bredtillämpning av s.k. nanoteknik (dvs. teknik därstorleken på applikationerna mäts i miljarddelsmeter) är nästa industriella revolution. Ett flertalledande industriländer har identifierat nanotekniksom en trolig framtidsteknik. Motionärerna anser attregeringen bör ges i uppdrag att komma med förslagtill ett nationellt initiativ i syfte att stödjaforskning och utveckling av nanoteknik. Då Sverigeär ett litet land är en förutsättning, enligtmotionärerna, emellertid att man identifierarnanoteknikområden som är lämpliga att utveckla iSverige.Nanoteknisk forskning behandlas även i motion2002/03:N237 (c). Det anförs att nanovetenskap ochnanoteknik är ett av de mest strategiskaforskningsområdena med en stor industriellpotential. Stora satsningar görs internationellt.Svensk forskning inom det aktuella området bör liggavid den internationella frontlinjen och motionärenförordar därför en nationell satsning på nanotekniskforskning och utveckling.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen om FoU och samverkan iinnovationssystemet (prop. 2001/02:2) konstaterarregeringen att nanotekniken bl.a. kommer att spelaen viktig roll vid framtida materialframställning.Vinnova driver ett program som heter Bionanoit därlivsvetenskaper kopplas ihop med mikro/nanovetenskapoch IT. En första utlysning av medel från programmetägde rum och flera utlysningarplaneras under programmets löptid 2002-2007.Från och med år 2003 har förändrat sinprogramstruktur. Verket definierar nu 18prioriterade tillväxtområden. Ett av dessa är mikro-och nanoelektronik. Området tros få stor betydelseför utvecklingen av nya material och teknologier ochför nanoteknikområdet i allmänhet. Ett annat avVinnovas prioriterade tillväxtområden är designadematerial inklusive nanomaterial. Design av materialpå nano-, mikro- eller makronivå i samspel med nyatillverkningsmetoder förväntas bl.a. möjliggörautveckling av material med helt nya egenskaper ochtillverkning av komponenter med unika kombinationerav funktion och geometrisk form.Vinnovas ambitioner är vidare att utvecklingenfrämst skall ske på områden där det finnstillväxtmöjligheter för svensk industri. Enkartläggning skall därför påbörjas för att närmareutröna näringslivets behov av forskning ochutveckling på nanoområdet.Det kan även nämnas att Nordisk Industrifond harvissa planer för gemensamma insatser på nanoområdet.Planer finns exempelvis på samarbete kring ettutbildningsprogram samt på att försöka identifieragemensamma styrkeområden.I EG:s sjätte ramprogram för forskning, utvecklingoch teknisk demonstration ingår delprogrammetNanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserademultifunktionella material, nya produktionsprocesseroch produktionsanordningar. gickprogrammet ut med sin första begäran om att få inprojektansökningar. Budgeten för delprogrammetligger på 1 300 miljoner euro.Utskottets ställningstagandeSom anförs i de båda motionerna är det angeläget attSverige håller sig väl framme på nyavetenskapsområden, däribland det nanovetenskapligaområdet. De svenska traditionerna påelektronikområdet och ett brett kunnande inom detsom brukar betecknas livsvetenskaperna utgör, enligtutskottet, en god grund för en gynnsam utvecklingäven inom det nanotekniska området. Av redovisningenovan framgår att regeringen genom redan harvidtagit flera åtgärder för att stimulera dennautveckling. Av 18 prioriteradetillväxtområden innefattar exempelvis två direktananovetenskapliga inslag. Till detta kan även fogasatt svenska forskare har möjlighet att sökananotekniskt inriktade forskningsanslag från EU.Mot bakgrund av detta anser inte utskottet att detfinns några motiv för att genom etttillkännagivande förespråka ytterligare satsningarinom nanoteknikområdet. Motionerna 2002/03:N245 (v)och 2002/03: N237 (c) avstyrks.DesignUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete bör avslå ettmotionsyrkande om designens betydelse förnäringslivet och om åtgärder för att främjasvensk design.MotionenI motion 2002/03:Ub335 (m) begärs etttillkännagivande om designens betydelse förnäringslivet. Det påpekas att intresset för svenskarkitektur, form och design ökar och att design ilika hög grad är en kultur- och näringspolitiskfråga som en utbildningsfråga. Motionärerna menaratt designen måste bli mer näringslivsorienterad.Exportrådet har en viktig roll när det gäller attexponera svensk design och form utomlands. Enligtmotionärerna bör denna roll ses över och ges störreutrymme. I motionen framhålls även vikten av attstatusen för svensk slöjd höjs.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade frågor om design i anslutningtill beredningen av budgetpropositionen för (bet. 2002/03:NU1). Regeringen hade föreslagit ensatsning med för att utveckla ettdesignprogram som skall främjanäringslivsutvecklingen på området. Den vision somenligt regeringen skall ligga till grund för arbetetär att skall varavärldsledande på design. Programmet skall bygga påsamverkan mellan näringslivet och det offentliga,och insatserna skall koordineras med andrainitiativ, främst inom närings-, regionalautvecklings-, kultur- , utbildnings- ochmiljöpolitiken. I samband med behandlingen avbudgetpropositionen refererade utskottet ävenregeringsförklaringen där detsades att ökade satsningar skall göras påindustriell design och att ett svenskt designårplaneras till år 2005.Utskottet ställde sig mycket positivt till deaviserade satsningarna och framhöll att dendesignfrämjande verksamheten har en självklar platsinom näringspolitiken. Med anledning avmotionsyrkanden om att hemslöjdens och slöjdarnaskunnande skall tas till vara inom den av regeringenföreslagna satsningen och att regionala projektmedelskall kunna komma i fråga, framhöll utskottet attdet bör vara fullt möjligt att ta in denna typ avinsatser i de ökade medel avseende design somregeringen har föreslagit.