bet · GQ01KU19 · 2003-03-20 00:00:00 — Upphörarbetstagare att vara anställd hos arbetsgivareninnan han har erhållit den semesterlön som han hartjänat in, skall arbetstagaren enligt 28 § i ställeterhålla semesterersättning.Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen skallbestämmelser om gottgörelse till ersättare förriksdagsledamot meddelas i lag. Enligt 1 kap. 2 §lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter tillämpas bestämmelserna omarvode, reskostnadsersättning, traktamente m.m.,kostnadsersättning och teknisk utrustning samtförsäkrings- och sjukvårdsförmåner fr.o.m. den dagdå ledamoten tar plats i t.o.m. 30 dagarefter det att uppdraget att vara ledamot upphör. Förden som ersätter annan ledamot än talmannen ellerett statsråd eller en statssekreterare tillämpasbestämmelserna dock endast för den tid somersättaren enligt bevis från skallfullgöra uppdraget. Om uppdraget upphör tidigare änvid den tidpunkten, tillämpas bestämmelserna t.o.m.30 dagar efter den dag uppdraget upphör, dock längsttill den dag som anges i beviset.Också egenpensionsförmåner och inkomstgarantiregleras i lagen om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter. För ersättare gäller, om inteannat sägs i lagen, samma bestämmelser som förledamot. Ledamot som fullgjort minst sex iriksdagen och vid avgången fyllt har rätt tillålderspension som betalas ut fr.o.m. 65-årsmånaden,eller fr.o.m. månaden efter den senare tidpunkt dåriksdagsuppdraget upphör. Pensionsunderlaget utgörmedeltalet av arvodena, inklusive uppdragsarvoden,för de kalenderår riksdagsuppdraget innehafts underen femårsperiod närmast före avgångsåret.Ledamot som fullgjort minst tre sammanhängandehela år i och inte ärberättigad till ålderspension, har rätt tillegenlivränta. Egenlivränta betalas ut fr.o.m. denmånad ledamoten fyller 65 år.Ledamot som lämnar riksdagsuppdraget sammanhängande tid iriksdagen har rätt till inkomstgaranti fr.o.m. dentidpunkt arvodet upphör. Garantitidens längd ochgarantibeloppets storlek är beroende av ledamotensålder och antal riksdagsår.För ledamot som lämnar av minst sex gällerinkomstgarantin om ledamoten inte uppnått40 års ålder, om ledamoten uppnått 40 meninte , till ingången av den månad dåledamoten fyller om ledamoten uppnått 50 årsålder.För att uppnå kan inte perioder somär fristående från varandra sammanräknas. Däremotfår en ledamot, som tillhört och efter uppehåll återkommer,räkna samtliga vid beräkning av tidsfaktorn.Under det första garantiåret utgör inkomstgarantin80 % av underlaget vid avgången. Det innebär att förledamot med enbart ledamotsarvodet somgarantiunderlag är inkomstgarantin under första åretför närvarande . Därefter betalasinkomstgarantin ut eller om den sammanlagda tiden i är tolvår och med lägre procentsatser om den sammanlagdatiden varit kortare. För den som har en sammanlagdriksdagstid är procentsatsen eller14 256 kr.Inkomstgarantin reduceras i förhållande till andraförvärvsinkomster eller inkomster som ersätterförvärvsinkomster. Förtidspension och sjukbidragfrån den allmänna försäkringen avräknas helt. Iövrigt gäller att inkomstgarantin skall börjareduceras först sedan förvärvsinkomster m.m.motsvarande ett prisbasbelopp undantagits.Tidigare behandlingI betänkandet 1997/98:KU6 anförde utskottet i frågaom ersättning efter kortare uppdrag som ersättareför riksdagsledamot att det vore rimligt attersättaren tillförsäkrades en viss minsta ersättningvid avgångstillfället. Med anledning därav föreslogförvaltningsstyrelsen (förs. 1998/99:RFK2) när detgäller uppdrag som blivit kortare än som framgår avbeviset från att bestämmelserna i 3-6 kap.och 15 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter skulle tillämpas fr.o.m.den dag då ledamoten tar plats i t.o.m. 30dagar efter det att uppdraget att vara ledamotupphör. Till grund för förslaget låg bl.a.bedömningen att en tidsperiod ärerforderlig för att förbereda återgången tilltidigare arbete eller nya arbetsuppgifter. Utskottettillstyrkte förslaget (bet. 1998/99:KU1).Hösten 2001 behandlade utskottet en motion omsemesterersättning av samma motionärer som de nuaktuella (bet. 2001/02:KU12 s. 11 f.). Utskottetframhöll att det förhållandet att ersättningen tillersättare i normalfallet upphör med attuppdraget tar slut, alltså utan den 30-dagarsperiodsom annars tillkommer, som motionärerna framhåller,självfallet skulle kunna vålla svårigheter i vissafall. Det kan således ibland vara ett problem attåtergå till en anställning vid slut ibörjan av sommaren även om ersättaren haft kännedomom ersättningsreglerna och därigenom kunnatplanera för sin verksamhet efter uppdragets slut.Utskottet pekade dock på att bortsett frånstatsrådsersättarna är flertalet ersättaruppdrag avkortvarig natur och har, när det gäller något längreuppdrag, endast i ett par fall under de senaste årenupphört i samband med sommaruppehållet. Utskottetvar mot den bakgrunden inte berett att nu förorda enändring av reglerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch är inte nu berett föreslå ändrade villkor förersättare. Motion K338 (s) avstyrks.LedighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillriksdagsuppdragets karaktär ettmotionsyrkande (v) om att riksdagsledamöterskall ha rätt till partiell sjukskrivning.Jämför reservation 9 (v, mp).MotionenI motion K387 av m.fl. (v) i denna delbegärs att det införs en möjlighet förriksdagsledamöterna av vara partiellt sjukskrivna.Dagens vårdnadshavare anses böra dela påföräldraledigheten och många tar ut partiellaledigheter för att barnet i så stor utsträckning sommöjligt skall få tillgång till båda föräldrarna. Ibudgetpropositionen för anges att partiellsjukskrivning skall användas i större utsträckningför att den sjuke inte skall förlora kontakten medarbetet. Så som riksdagsarbetet bedrivs finnsdet enligt motionärerna risk för attsmåbarnsföräldrar av båda könen och personer medhälsoproblem utesluts. Kvinnor drabbas särskilt hårtav arbetsformer. Motionärerna anser attriksdagsstyrelsen skall utreda och föreslåförändringar i syfte att införa möjlighet tillpartiell sjukskrivning.Gällande reglerEnligt 1 kap. 8 § riksdagsordningen kanriksdagsledamot efter prövning erhålla ledighet frånsitt uppdrag. Beviljas ledamot ledighet för en tidav minst en månad skall hans uppdrag under den tidhan är ledig utövas av ersättare.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att nu ställa sig bakom ettkrav på rätt till partiell sjukledighet förriksdagsledamöter. Riksdagsarbetet och det uppdragledamöterna fått från väljarna låter sig enligtutskottets mening knappast förenas med partiellledighet med mycket korta perioder av arbete iriksdagen. Motion K387 (v) i denna del avstyrks.ResorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till attfrågan ankommer på riksdagsstyrelsen attavgöra en motion (m) om att skallupphöra med inköp av SJ:s årskort tillsamtliga ledamöter.MotionenI motion K210 av och () begärs att upphör med inköpen av SJ:sårskort till samtliga riksdagsledamöter.Motionärerna hänvisar till att det numera införtskonkurrens på spåren. För riksdagsledamot som bor påen ort där exempelvis eller äroperatörer, gäller inte kortet för resor mellanStockholm och hemorten. Efter avregleringen är detdärför frågan om inte inköp av årskorthos SJ kan betraktas som förtäckt företagsstöd tilldet statliga SJ. Dessutom föredrar mångariksdagsledamöter att ta flyget i stället för tåget.Staten skulle enligt motionärerna spara åtskilligamiljoner kronor om upphörde med detslentrianmässiga inköpet av årskort hos SJ församtliga ledamöter och i stället lät behoven styrahur riksdagsledamöterna kan åka på billigaste sätt.Gällande reglerEnligt 4 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter har en ledamot rätttill ersättning för kostnader för tjänsteresor medbelopp motsvarande den faktiska kostnaden. Kostnaderför tjänstresa med egen bil ersätts med de beloppsom gäller för tjänstemän inomriksdagsförvaltningen. Enligt 4 kap. 3 § beslutarledamoten själv om inrikes tjänsteresor och lämpligtfärdmedel med hänsyn tagen till kostnads- ochtidsaspekter. meddelar närmareföreskrifter om användning av färdmedel. Enligtriksdagsstyrelsens tillämpningsföreskrifter RFS2002:5 har en ledamot rätt att erhålla ett årskortpå tåg. Ett sådant kort får endast användas förtjänsteresa som en ledamot företar som ett led isitt uppdrag som riksdagsledamot eller resa medanledning av andra statliga uppdrag änriksdagsuppdrag.Utskottets ställningstagandeFrågan om årskort på tåg för ledamöterankommer på riksdagsstyrelsen att avgöra.Riksdagsstyrelsen har efter ingående övervägningarupphandlat årskort hos SJ för samtliga ledamötertill ett stark reducerat pris. Det saknas enligtutskottets mening anledning för utskottet attföreslå något initiativ i frågan. Motion K210 (m)avstyrks följaktligen.EU-nämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (fp) omavskaffande av med hänvisning tillatt arbete med EU-frågor varit föremål för en översyn.MotionenI motion K318 av och () begärs att uppdrar åtriksdagsstyrelsen att lägga fram förslag omavskaffande av . är enligtmotionärerna ett av de få länder som så tydligt harvalt modellen med ett enda utskott/nämnd i detnationella parlamentet, i vilket regeringen skallförankra sina positioner inför ministerrådsmötena. Iflera andra länder är det vanligt att denparlamentariska beredningen sker i fackutskotten.Det finns, enligt motionärerna, starka skäl att bytaordning också i . För det första ökarförutsättningarna att skapa ökad kvalitet iberedningen när de riksdagsledamöter som skallbereda ärendet är experter på sitt område. För detandra skulle en sådan ordning innebära att allariksdagsledamöter på ett naturligt sätt drogs in iEU-arbetet. Europafrågorna är en del av denpolitiska vardagen och borde hanteras i riksdagenmed den utgångspunkten. Det ligger enligtmotionärerna ett viktigt demokrativärde i att läggs ned. EU och EU-frågor får inte ses somett elitprojekt som hanteras av en liten, närmastexklusiv, skara politiker.Tidigare behandlingEU-frågornas behandling i sågs över avRiksdagskommittén, vars förslag ledde till attriksdagsstyrelsen under /lade fram förslaget inför 2000-talet (förs. 2000/01:RS1).När det gäller arbete med EU-frågoransåg riksdagsstyrelsen att utskotten skall ha enstark roll. Utskotten skall följa viktiga frågorunder kommissionens beredningsprocess och under denfortsatta beslutsprocessen. EU-frågorna borde ingåsom en integrerad del av utskottens ärendehanteringoch tas upp i betänkanden som behandlar närliggandefrågor. Utskotten kunde också ta ett initiativ ochföreslå kammaren att göra ett tillkännagivande.Utskott kunde avge yttrande till EU-nämnden.Samtliga utskott borde upprätta en EU-promemoriaöver EU-frågorna inom sitt beredningsområde. Det varför den offentliga debattens skull önskvärt attutskotten i särskilt viktiga frågor anordnade öppnautfrågningar. hantering av den årliga EU-skrivelsen borde utvecklas så att det i störreutsträckning ges en samlad bild av hanteringen iriksdagen av borde enligt förslaget fortsätta attverka enligt den praxis som utvecklats.Riksdagsstyrelsen underströk det angelägna i attutskottens synpunkter beaktas i nämndens samråd medregeringen.Riksdagsstyrelsens förslag remitterades till enrad myndigheter och organisationer.Konstitutionsutskottet konstaterade att remissvarennär det gäller EU-frågorna genomgående var positiva.Utskottet delade denna positiva bedömning ochtillstyrkte förslagen (bet. 2000/01:KU23).Utskottets ställningstagandeEU-nämndens verksamhet har för bara sedanvarit föremål för en översyn. I detta sammanhangunderströks utskottens grundläggande betydelse förhanteringen av EU-frågorna och framhölls att borde fortsätta att verka enligt den praxissom utvecklats. Resultatet av översynen fick ettpositivt bemötande, och konstitutionsutskottetdelade denna positiva inställning. Utskottet görinte nu någon annan bedömning. Utskottet är såledesinte berett att nu förorda en annan hantering av EU-frågorna än den gällande med en förregeringens samråd med somfrågorna ingår som en integrerad och betydelsefulldel i utskottens ärendehantering.Motion K318 (fp) avstyrks.Riksdagens IT-policyUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion (m) omnya riktlinjer för användning av Internet ochelektroniskt post vid datorer anslutna tillriksdagsförvaltningens nätverk.MotionenI motion K278 av Per () begärs nya riktlinjerför användning av Internet och elektronisk post viddatorer anslutna till riksdagförvaltningens nätverki enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande1). Vidare begärs att nya riktlinjer skall utgå frånen modern, offensiv IT-policy som speglar ettförtroende för ledamöter och medarbetareoch stimulerar till arbete och engagemang (yrkande2).Motionären framhåller att måste visa attden finns i framkanten av utvecklingen och ta framnya, moderna och offensiva IT-riktlinjer därmänniskor och utveckling bejakas.Storebrorsperspektivet måste försvinna till förmånför tillit och stimulans.BakgrundFörvaltningsstyrelsen fastställde den 14 juni 2000generella riktlinjer för användning av Internet ochelektronisk post (e-post) vid datorer anslutna tillriksdagsförvaltningens nätverk.Utrustningen är enligt riktlinjerna till för attanvändas av riksdagsledamöterna för utförande avuppdraget som riksdagsledamot, avriksdagsförvaltningens anställda för utförande avarbetsuppgifterna och av de anställda vidpartikanslierna för utförande av arbete förriksdagsgruppen eller ledamöterna.Riksdagsförvaltningen medger privat nyttjande avInternet och e-post i mindre omfattning.Användningen skall ske med gott omdöme, ochnyttjandet får inte orsaka riksdagsförvaltningenextra kostnader eller, när det gäller tjänstemännen,gå ut över det ordinarie arbetet. Användaren skallalltid ha i åtanke att domännamn() finns med i avsändaradressen vidsändning av e-post och vid besök på webbplatser.Nyttjandet måste därför ske på ett ansvarsfullt sättoch vara förenligt med de grundläggande värderingarriksdagen företräder.Det är inte tillåtet att via nätverkgöra privata värdepapperstransaktioner, delta i s.k.chattgrupper eller kedjebrev eller ladda ned speleller andra programvaror. Användaren måste vidarebeakta upphovsrättsregler och licensrättigheter.Nätverket får inte nyttjas för näringsverksamheteller administration av föreningsverksamhet som inteär knuten till riksdagen.Tidigare behandlingUtskottet behandlade motionsyrkandenliknande de nu aktuella (bet. 2000/01:KU4).Utskottet hänvisade till att riksdagensInternetpolicy antagits () ochframhöll att det är riksdagsstyrelsen som har attfatta beslut i denna typ av frågor. Hösten 2001vidhöll utskottet detta ställningstagande (bet.2001/02:KU12).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Motion K278 yrkandena 1 och 2 (m) avstyrks.Teknisk utrustningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion (m) omanvändningen av bärbara datorer underutskottens och kammarens sammanträden.Utskottet framhåller dock att det är rimligtatt formerna för det praktiska arbetet iriksdagen utvecklas på samma sätt somanvändningen av ny teknik utvecklas isamhället i övrigt.MotionenPer () begär i motion K279 att det blirtillåtet att använda sig av bärbara datorer underutskottens och kammarens sammanträden (yrkandena 1och 2). Det är enligt motionen dags att riksdagenomfamnar den nya tekniken på riktigt och inte barapratar om dess förträfflighet. I många avseenden ärSverige ett ledande IT-land, men policyn kringdatoranvändandet i själva riksdagsarbetet rimmarilla med detta.BakgrundNågon särskild regel som förbjuder användning avbärbar dator i plenisalen finns inte. Enligtkammarkansliet har det emellertid inträffat att enledamot av talmannen ombetts att inte arbeta medsådan utrustning under pågående debatt, eftersom detbedömts som störande för övriga närvarande. Det kani sammanhanget nämnas att t.ex. tidningsläsning avsamma skäl enligt praxis inte är tillåten i sambandmed plenum. Frågan om ledamots användning av bärbardator under utskottssammanträden har varit aktuell ifinansutskottet och utbildningsutskottet. I bådautskotten har användningen av bärbar datoraccepterats. I andra utskott har frågan berörtsinformellt.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet avstyrkte ettmotionsyrkande (m) om att bärbara datorer iplenisalen borde tillåtas (bet. 1997/98:KU27 s. 50).Enligt utskottets mening borde intealltför detaljerat reglera vad som är tillåtet ochinte tillåtet att göra under överläggningarna ikammaren. Den fråga som aktualiserades i motionenoch liknande andra frågor borde avgöras avtalmannen, eventuellt efter diskussion italmanskonferensen, som kan ta initiativ i fråga omreglering av ordningsfrågor om så är påkallat.Också avstyrkte utskottet en motion(m) om användningen av bärbara datorer (bet.2000/01:KU4). När det gäller frågan om användningenav bärbara datorer i kammaren ansåg utskottetfortfarande att denna fråga borde avgöras avtalmannen, om det behövs efter diskussion iriksdagsstyrelsen och med de särskilda företrädarnaför partigrupperna, som kan ta initiativ i fråga omreglering av ordningsfrågor. Frågan om användningenav bärbara datorer under utskottssammanträden kundeenligt utskottet tas upp i ordförandekonferensen medutskottens ordförande. Något särskilt initiativ medanledning av motionen var enligt utskottets meninginte nödvändigt. vidhöll utskottet dettaställningstagande (2001/02:KU12).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker motion K279 (m) yrkandena 1 och 2.Utskottet vill emellertid i detta sammanhangframhålla att det är naturligt och rimligt attformerna för det praktiska arbetet i riksdagenutvecklas på samma sätt som användningen av nyteknik utvecklas i samhället i övrigt.RiksdagsevenemangUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (mprespektive c) om vissa evenemang i riksdagensregi med hänvisning dels tillriksdagsförvaltningens uppgifter, dels tillutskottens möjligheter att arbeta tematiskt.MotionernaI motion K320 av och () begärs att uppmärksammarBirgittajubileet genom att hålla en minnesdagvid ett lämpligt datum under det /03 (yrkande 1). Vidare begärs attriksdagen anordnar en utställning om livoch gärning, som skall pågå vid sammatidpunkt som minnesdagen (yrkande 2). Motionärernahänvisar till att det är denheliga föddes. Birgittaåret syftar till attvidga den svenska allmänhetens intresse för Birgittaoch hennes betydelse genom historien. 31 maj-1 juni2003 kommer särskilda högtidsdagar att hållas iVadstena. Motionärerna anser att Birgittaåret bordeuppmärksammas i riksdag genom en minnesdagoch en utställning som förslagsvis skall pågå veckanföre högtidsdagarna i Vadstena.Rigmor () begär i motion K214 attriksdagen arbetar med tematlandsbygdens utveckling. Det allra mestbetydelsefulla för att tillvarata hela landet och fåen balans i riket när det gäller att arbeta, bo ochleva i hela landet är enligt motionären att har en bred kunskap om vad som krävs fördetta. Motionären vill väcka intresset för att låtaett av riksdagsåren hautvecklingen för landsbygd som tema, ett årsom fokuserades på landsbygdens möjligheter tillfromma för hela landet och då motioner, frågor,interpellationer och seminarier koncentrerades tillatt handla om möjligheter och problem som måstelösas för vår landsbygd. Det skulle vara ettriksdagsår då man stannade upp och skaffade sigkunskaper om betydelsen av inhemska livsmedel och omvilken tillgång vi har i vårt land när det gällerrekreationsmöjligheter, turism och småföretagande.Tidigare behandlingHösten 2000 avstyrkte utskottet någramotionsyrkanden om särskilda riksdagsevenemang ochutmärkelser (bet. 2000/01:KU4). Det gällde bl.a. attriksdagen skulle anordna en dag och utseen "Årets entreprenör". Enligt utskottets mening varsådana informationsinsatser och utmärkelser sommotionerna tagit upp närmast frågor förriksdagsförvaltningen. Utskottet var inte berett attförorda något särskilt initiativ med anledning avmotionsyrkandena.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser fortfarande att riksdagsevenemang -som minnesdag för den heliga - närmast ären fråga för riksdagsförvaltningen. Utskottet ärdärför inte berett att förorda något särskiltinitiativ med anledning av motion K320 yrkandena 1och 2 (mp). När det gäller frågan om ett temaår förlandsbygdens utveckling vill utskottet hänvisa tillatt utskotten kan välja att behandla vissa frågortematiskt och i samband därmed hålla offentligautfrågningar. I samband med ett sådant tematisktutskottsarbete är det naturligt att ocksåinterpellationer och frågor ställs i ämnet.Utskottet är inte berett att föreslå ettinitiativ i frågan. Motion K214 (c) avstyrks.Miljöledningssystem i riksdagenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion (v) omett miljöledningssystem i riksdagen.Jämför reservation 10 (v, mp).MotionenI motion Fi216 yrkande 6 av . (v) begärs att ett miljöledningssystem införsför att miljöanpassa verksamheten i riksdagen.Motionärerna anser att det för att bibehållaSveriges goda internationella renommé i miljöarbeteär angeläget att miljöarbete förstärksoch påskyndas. Ett miljöledningssystem bör införas,där t.ex. en mer strikt miljöanpassad resepolicy förledamöter och anställda kan ingå.Tidigare behandlingHösten 2000 avstyrkte utskottet bl.a. ettmotionsyrkande (v) om införande av ettmiljöledningssystem i (bet. 2000/01:KU4,s. 45 f.). Utskottet hänvisade till att utformningenav organisationen för interna miljöarbeteankommer på riksdagsförvaltningen och dess ledning.Förvaltningen bedriver ett aktivt interntmiljöarbete och miljöhänsyn är en integrerad del avverksamheten. Det fanns enligt utskottet inteanledning att förutsätta annat än attförvaltningsledningen följer utvecklingen av systemför miljöarbetet, gör de översyner som behövs ilämplig form och anammar det särskildamiljöledningssystem som kan behövas. Något särskiltinitiativ med anledning av motionerna ommiljöledningssystem var enligt utskottets meninginte påkallat.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande. Motion Fi216yrkande 6 (v) avstyrks.Regionalt riksdagskontor i förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion (fp, s,kd, v) om regionalt riksdagskontor iGöteborg.MotionenI motion K393 av m.fl. (fp, s, kd, v)begärs att det inrättas ett lokalt riksdagskontor iGöteborg. Det är enligt motionärerna ett problem attriksdagen, informationscentret ochRiksdagsbiblioteket ligger samlat inom ett parkvarter i . behöver inrätta ettantal regionala riksdagskontor i landet, det förstai . Vid ett sådant kontor kankammardebatter, frågestunder, interpellationer m.m.hela tiden vara uppkopplade via storbilds-TV. Kunnigpersonal kan assistera vid Rixlexssökningar m.m.Förslagsvis kan även de lokala riksdagsledamöternabemanna kontoret enligt ett rullande schema.Kontoret bör kunna finansieras inom givnabudgetramar.Tidigare behandlingHösten 2000 behandlade utskottet en likalydandemotion (bet. 2000/01:KU4 s. 41 f.). Utskottet delademotionärernas uppfattning om det angelägna i attgöra informationen om riksdagsarbetet lättillgängligframför allt för dem som bor utanför Stockholm.Utskottet var dock inte berett att förorda en sådanlösning som föreslogs i motionen. Närmare till handslåg enligt utskottets mening att bygga på verksamhetsom redan finns, som medborgarkontor och bibliotek.I sådana lokaler kan bl.a. informationsmaterialställas ut genom försorg och gesmöjligheter att nå riksdagsinformationen genomInternet. Detta var emellertid en fråga förriksdagsförvaltningen. Enligt utskottets mening varnågot särskilt initiativ med anledning av motioneninte nödvändigt. vidhöll utskottet dennabedömning (bet. 2001/02:K12 s. 31 f.). Enreservation (fp) avgavs till förmån för motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigarebedömning.