bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Dialog med det civila samhälletRiksdagen avslår motion 2003/04:K2 yrkande 5.47. Yttrandefrihet och meddelarskyddRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande3, 2003/04:K8 yrkande 16 samt 2003/04:K13 yrkande20.Reservation 48 (v, c)Reservation 49 (mp)48. Öppenhet i Europeiska centralbankenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8yrkande 14 och 2003/04:K13 yrkande 19.49. Parlamentarisk kontroll av EuropeiskacentralbankenRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 10.Reservation 50 (mp)50. Europeiska politiska partierRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 18.Reservation 51 (v , mp)51. MedborgarinitiativRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande4, 2003/04:K8 yrkande 17, 2003/04:K10 yrkande 20,2003/04:K13 yrkande 21 samt 2003/04:K416 yrkande 21.Reservation 52 (c, mp)Reservation 53 (kd)Medlemskap i unionen52. Medlemskap i unionenRiksdagen avslår motion 2003/04:K416 yrkandena5 och 9.Unionens finanser53. Beslut om unionens finanserRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K10 yrkande21, 2003/04:K13 yrkande 22 samt 2003/04:K416yrkande 37.Reservation 54 (m, fp, c)Reservation 55 (kd)Reservation 56 (mp)54. RevisionsrättenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K12 yrkande10 och 2003/04:K13 yrkande 13.Reservation 57 (fp)Reservation 58 (mp)55. Samordning av den ekonomiskapolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande18, 2003/04:K9 yrkande 15, 2003/04:K10 yrkandena7 i denna del och 22, 2003/04:K13 yrkande 65,2003/04:K381 yrkande 2 och 2003/04:K416 yrkande33.Reservation 59 (m)Reservation 60 (kd)Reservation 61 (v)Reservation 62 (mp)56. SkattefrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande34, 2003/04:K9 yrkande 14 samt 2003/04:K13yrkandena 5254.Reservation 63 (fp, kd, c, mp)57. EMU:s tredje stegRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande37, 2003/04:K9 yrkande 32, 2003/04:K13 yrkande62, 2003/04:K377 samt 2003/04:K381 yrkande 1.Reservation 64 (v, mp)Reservation 65 (c)Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa58. Beslutsformer på det rättsligaområdetRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkandena41 och 42.Reservation 66 (v, mp)59. samt ständigakommitténRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkandena23 och 25.Reservation 67 (m)60. Brottsförebyggande åtgärderRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 26.Reservation 68 (m)61. Straffrättsligt samarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2yrkandena och 31, 2003/04:K8 yrkande 20,2003/04:K9 yrkande 19 i denna del och 2003/04:K12yrkande 18.Reservation 69 (v, mp)62. Polis- och åklagarsamarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande30, 2003/04:K9 yrkandena 17 och 19 i denna delsamt 2003/04:K13 yrkandena 43, 45 och 46.Reservation 70 (v, mp)63. En europeisk åklagareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande32, 2003/04:K9 yrkande 18, 2003/04:K10 yrkande27, 2003/04:K12 yrkande 19 och 2003/04:K13yrkande 47.Reservation 71 (m, c)64. Unionens yttre gränserRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 48.65. AsylpolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande29, 2003/04:K8 yrkande 19, 2003/04:K9 yrkande 20,2003/04:K10 yrkande 24 i denna del, 2003/04:K12yrkandena 15 och 16 samt 2003/04:K13 yrkande 44.Reservation 72 (fp, kd, c)Reservation 73 (m)Reservation 74 (v, mp)66. AsylprotokolletRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf257 yrkande6.Reservation 75 (v, mp)Yttre åtgärder67. Yttre åtgärderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande24 i denna del, 2003/04:K8 yrkande 21, 2003/04:K9yrkandena 22, 23 i denna del och 27 i denna del,2003/04:K10 yrkande 28, 2003/04:K12 yrkande 11,2003/04:K13 yrkande 37 samt 2003/04:K416 yrkande23.Reservation 76 (m)Reservation 77 (fp)Reservation 78 (kd)Reservation 79 (v)Reservation 80 (mp)68. Röstregler inom GUSPRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande21 och 2003/04:K13 yrkande 36.Reservation 81 (v, mp)69. UtrikesministernRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande12, 2003/04:K8 yrkande 12, 2003/04:K9 yrkande 8,2003/04:K10 yrkande 18, 2003/04:K12 yrkande 12och 2003/04:K13 yrkandena 6 och 7.Reservation 82 (m)Reservation 83 (fp)Reservation 84 (kd)Reservation 85 (v, mp)Reservation 86 (c)70. FörsvarsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande24 i denna del, 2003/04:K8 yrkandena ,2003/04:K9 yrkandena 23 i denna del, 24, 26 och27 i denna del, 2003/04:K10 yrkande 29,2003/04:K12 yrkande 13, 2003/04:K13 yrkandena3034 samt 2003/04:Fö243 yrkande 2.Reservation 87 (fp)Reservation 88 (kd)Reservation 89 (v, mp)71. FörsvarsmaterielRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande25, 2003/04:K8 yrkande 25, 2003/04:K9 yrkande 23i denna del, 2003/04:K12 yrkande 14 samt2003/04:K13 yrkande 40.Reservation 90 (fp)Reservation 91 (v, mp)72. Den gemensamma handelspolitikenRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 30.Reservation 92 (m)73. Samarbete med tredjelandRiksdagen avslår motion 2003/04:K12 yrkande 17.Reservation 93 (fp)74. SanktionerRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 38.Reservation 94 (v, mp)75. avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande26 och 2003/04:K13 yrkande 39.Reservation 95 (v, mp)76. SolidaritetsklausulenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande30, 2003/04:K9 yrkandena 25 och 27 i denna del,2003/04:K10 yrkande 31 och 2003/04:K13 yrkande35.Reservation 96 (v)Reservation 97 (mp)Andra politikområden77. Inre marknadenRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkandena 55,56 och 59.Reservation 98 (mp)78. SocialförsäkringsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K10yrkandena 7 i denna del och 32 i denna del,2003/04:Sf242 yrkande 2, 2003/04:Sf288 yrkande 9samt 2003/04:Sf360 yrkande 1.Reservation 99 (m)Reservation 100 (v, mp)79. Sociala frågor ocharbetsmarknadsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande13 samt 2003/04:K10 yrkande 32 i denna del.Reservation 101 (v)80. Gränsöverskridande fackligasympatiåtgärderRiksdagen avslår motion 2003/04:K9 yrkande 16.Reservation 102 (m, fp, kd, c) - motiv.81. Arbetskraft från tredjelandRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 24i denna del.Reservation 103 (m)82. Arbetsmarknadsparternas roll och densociala dialogenRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 32i denna del.Reservation 104 (m)Reservation 105 (fp)83. Folkhälsopolitiken och hälso- ochsjukvårdRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K6 i dennadel, 2003/04:K10 yrkandena 33, 34 och 37 samtmotion 2003/04:K13 yrkande 66.Reservation 106 (m)Reservation 107 (mp)84. Målen för jordbrukspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande27, 2003/04:K10 yrkande 35 och 2003/04:K13yrkande 67.Reservation 108 (m)Reservation 109 (kd)Reservation 110 (mp)Reservation 111 (fp) - motiv.85. FiskepolitikRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 68.Reservation 112 (v, mp)86. Ett djuretiskt hållbart samhälleRiksdagen avslår motion 2003/04:K5.87. MiljöpolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande28, 2003/04:K9 yrkande 30 i denna del,2003/04:K10 yrkande 36 samt 2003/04:K13 yrkandena60 och 61.Reservation 113 (v, mp)88. Hållbar utvecklingRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om hållbar utveckling. Därmedbifaller delvis motionerna 2003/04:K2yrkande 33, 2003/04:K11 samt 2003/04:K13 yrkande51.89. MiljöbestämmelserRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2yrkandena 35 och 36, 2003/04:K13 yrkande 49 samt 2003/04:MJ434 yrkande 8.Reservation 114 (v, mp)Reservation 115 (c)90. ÅrhuskonventionenRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkandena57 och 58.Reservation 116 (mp)91. TransporterRiksdagen avslår motion 2003/04:K4.92. RymdenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K10 yrkande38 och 2003/04:K13 yrkande 63.Reservation 117 (m, fp, v, c, mp)93. EnergiRiksdagen avslår motion 2003/04:K8 yrkande 29.94. IndustriRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 39.Reservation 118 (m)95. KulturRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 40.Reservation 119 (m, v, mp)96. IdrottRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K10 yrkande41 och 2003/04:K13 yrkande 64.Reservation 120 (m, v , c, mp)97. Tjänster av allmänt ekonomisktintresseRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 42.Reservation 121 (m)98. RäddningstjänstRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande31 och 2003/04:K13 yrkande 69.Reservation 122 (mp)99. Regeringens skrivelseRiksdagen godkänner vad utskottet anfört samtlägger regeringens skrivelse 2003/04:13 tillhandlingarna.Stockholm den 12 november 2003På sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsvägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), BarbroHietala (), (), HolgerGustafsson (kd), (), (), (), (),(), (), NilsFredrik (), () ochKenneth G ().2003/04KUU1Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /04:13 Europeiska konventet om EU:sframtid. Vidare behandlas de motioner som väckts medanledning av skrivelsen samt vissa motioner somväckts tidigare. Motionerna förtecknas i bilaga. Sexpartier har väckt parti- eller kommittémotioner medanledning av skrivelsen. Sju andra följdmotionerbehandlas också i betänkandet. Cirka 250 yrkandenhar väckts med anledning av skrivelsen. Ettfemtiotal motionsyrkanden som väckts och 2003 och som tar sikte påfördragsmässiga frågor behandlas också ibetänkandet.Den 13 oktober 2003 anordnade utskottet enoffentlig utfrågning med kommissionär om konventet och regeringskonferensen. av utfrågningen återfinns i betänkandetsdel 2, bilaga 13. Utskottet höll den 21 oktober 2003en sluten utfrågning med statssekreterare , Statsrådsberedningen, dit övrigautskotts ledamöter var inbjudna att närvara. Den 23oktober 2003 frågade utskottet ut statssekreterareDan , , vid en internutfrågning tillsammans med justitieutskottet.Socialförsäkringsutskottet höll den 23 oktober 2003en offentlig utfrågning om asyl- ochmigrationspolitik. Utfrågningen återfinns i del 2som bilaga 14 till detta betänkande.Utskottet har berett samtliga övriga utskott utomkonstitutionsutskottet och utrikesutskottettillfälle att yttra sig. Yttranden har avgivits avtio utskott:- (FiU1y)-- (SkU2y)-- (JuU1y)-- (FöU3y)-- (SfU2y)-- (SoU2y)-- (KrU1y)-- (TU1y)-- Miljö- och jordbruksutskottet (MJU2y)-(AU2y)har beslutat att inte avgeyttrande. Partiernas ställningstaganden inäringsutskottet har meddelats sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet genomprotokollsutdrag.De inkomna synpunkterna från utskotten återfinns ibilagorna 111 i betänkandets del 2.Lagutskottet, utbildningsutskottet ochbostadsutskottet har avstått från att yttra sig.Vidare har beslutat att godkänna attEU-nämndens kansli överlämnar en inom nämndenskansli upprättad promemoria om regeringensskrivelse. Utskottet har mottagit denna promemoria.Utskottet har mottagit Europaparlamentetsresolution om sammankallandet avregeringskonferensen samt en inbjudan frånEuropaparlamentets konstitutionella utskott tillsammanträden om regeringskonferensen.Utskottets hänvisningar i betänkandet tillkonventets resultat avser den version somöverlämnades till Europeiska rådets ordförande den18 (CONV 850/03).Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redovisas regeringens utgångspunkteri samband med den regeringskonferens som inleddes ioktober 2003. Konferensen förhandlar utifrån detförslag till nytt s.k. konstitutionellt fördrag somframlagts av konventet om EU:s framtid samtändringsförslag från medlemsstaterna. avslutning avser regeringen attåterkomma till med de förslag somkonferensen föranleder.Utskottets övervägandenInledning: Samarbete i EuropeiskaunionenRegeringens skrivelseRegeringen anför i skrivelsen att politiska verktygbehövs för att hantera frågor som är genuintgränsöverskridande och där det nationellabeslutsfattandet inte räcker till för att nåpolitiska mål. I en utvidgad union, som spänner överhela den europeiska kontinenten, blir det samtidigtännu viktigare att respektera varje lands kulturellaoch politiska särprägel. Regeringen slår därför vaktom principen att beslut ska fattas där det äreffektivast och så nära medborgarna som möjligt, dens.k. subsidiaritetsprincipen.Samarbetet inom Europeiska unionen måste anpassastill de krav som utvidgningen av unionen ochinternationaliseringen ställer. Regeringen villverka för en öppen och demokratisk union med enkombination av gemensamt beslutsfattande ochmellanstatligt samarbete.Erfarenheterna av det arbete som utfört iunionen sedan landet blev medlem är mycket goda.Svenska förslag om en sysselsättningsunion medsärskilda sysselsättningsmål för EU har blivitverklighet. EU-länderna har enats om att samarbetasom aktiva välfärdsstater med hållbaravälfärdssystem. Öppenheten har stärkts väsentligtsedan blev medlem, liksom jämställdhetenmellan kvinnor och män. Inom miljöpolitiken har ensärskild kemikaliestrategi utarbetats ochKyotoprotokollet om klimatförändring genomförts.Svenska konsumenter och företag drar nyttaav den inre marknaden. har drivit arbetetmed livsmedel och konsument- och djurskydd framåt.Sverige har utgjort en frihandelsvänlig kraft tillhjälp för fattigare delar av världen. På detutrikespolitiska området har kunnat verkaför FN och folkrätten och de mänskliga rättigheternasamt gemensamt med andra utarbetat och aktivtmedverkat i gemensamma fredsbevarande insatser påplatser som och senast i Kongo.Genom att dela med sig av en liten del av landetssuveränitet har också kunnat låna av andras.Genom medlemskapet i EU har inte bara kunnatpåverka omvärlden för egen del utan spelat en störreroll i internationella frågor än vad landet hadeförmått på egen hand.Snart efter inträdet i unionen har EU-medlemskapet ett brett stöd hos den svenskabefolkningen. En förklaring kan vara de klarturskiljbara positiva effekter som medlemskapet haft.I dag är det naturligt att avsätta en termin ellerett läsår vid en europeisk skola eller ettuniversitet, att byta erfarenheter om kultur,forskning eller arbetslivet i övrigt. Fler människorhar prövat på att arbeta utomlands. Svenska poliseroch åklagare har utvecklat ett nära samarbete medsina europeiska kolleger för att bekämpamänniskohandel, narkotikahandel och andra former avallvarlig gränsöverskridande brottslighet.Regeringen anser att konventsförslaget är en godgrund för regeringskonferensen. Det ger en tydligareoch mer överskådlig bild av samarbetet. Det ökar dendemokratiska förankringen av samarbetet liksomöppenheten. Unionens grundläggande mål ochvärderingar moderniseras. Samarbetet inom deträttsliga området förstärks och unionens möjligheteratt agera gentemot omvärlden förbättras. Det slåsockså tydligt fast att unionens kompetens ärbegränsad till den som är överlåten avmedlemsstaterna. Genom förslaget om en ökad roll förde nationella parlamenten stärks principen omnärheten till medborgarna.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion K10 attSverige ska vara en fullvärdig medlem i Europeiskaunionen. Det innebär att ska delta isamarbetets alla olika delar utan undantag och medfull delaktighet och fullt ansvar för det gemensammaEuropas fortsatta utveckling (yrkande 1).Samarbetet ska bygga på principen om denbegränsade statsmakten, vilket innebär att EU skafokusera på de uppgifter som bäst utförs påeuropeisk nivå och undvika att ta på sig uppgiftersom med fördel kan utföras av det civila samhället,marknaden eller på nationell eller lokal politisknivå (yrkande 2).För att kunna uppfylla de gemensamma utmaningarnaska samarbetet och det gemensamma beslutsfattandetfokusera på följande sex huvuduppgifter:- Den inre marknaden-- Den gemensamma valutan-- Den fria rörligheten-- Kampen mot den organiserade och internationellabrottsligheten och mot terrorism-- Gränsöverskridande miljöföroreningar-Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken(yrkande 3).I motion K12 av m.fl.(fp) anförs attdet förslag som Europeiska konventet har lagt fram iljuset av motionärernas syn på det europeiskasamarbetets principiella inriktning sett till sinhelhet är en stor framgång. Utkastet tillkonstitutionellt fördrag slår fast vilkabefogenheter som ska ligga på europeisk respektivenationell nivå, det ger mer inflytande tillEuropaparlamentet och de nationella parlamenten påministerrådets bekostnad och det stärker unionenskapacitet att agera kraftfullt på en rad områden.Det gäller inte minst de rättsliga och inrikesfrågorna samt inom utrikes- och säkerhetspolitiken.I arbetet under regeringskonferensen är det viktigtatt skydda denna helhet. Vad i motionen anförs omatt konventets förslag sett till helheten är enbetydande framgång föreslås tillkännages förregeringen (yrkande 1).I motion 2002/03:K432 av m.fl.(fp) anförs att det europeiska projektet i allaavseenden är unikt och inte har några modeller ellerramar att följa. har samarbetettagit flera steg i federal riktning inrättandet aven gemensam valuta, en mer gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik, ett närmare samarbete på detinrikes och rättsliga området etc. Denna utvecklinghar sin grund i de faktorer som en gång gav upphovtill EU och som i stora delar är och troligen enlång tid framöver kommer att vara drivande i EU-integrationen globaliseringen, utvecklingen av dennya informationstekniken och nationsgränsernasminskade betydelse.EU måste dock öka sin legitimitet och sinacceptans hos medborgare. Det är uppenbartatt detta saknas, vilket bland annat detdåliga valdeltagandet i Europaparlamentsvalenvittnar om.För att alls kunna uppfattas måste unionens målbli klarare, mer lättförståeliga och aktivtaccepterade av medborgarna i EU. Som en del av dettaär det av central betydelse att medborgareanförtros ett större och mer direkt inflytande överbesluten i EU. Om inte medborgarna upplever attderas önskemål och röster tas hänsyn till, och ominte de politiska instanser som styr blir merdirekt ansvariga inför folkvalda i parlamentet,kommer medborgarnas intresse för unionen att varafortsatt lågt (yrkande 1). I motion K419 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) förs ett liknande resonemang(yrkande 1).I motion 2002/03:K432 av m.fl.(fp) anförs att en fråga som med jämna mellanrumdyker upp i samband med utvidgningsprocessen är omdet är möjligt att förena länder som är så olika iett samarbete som EU. Enligt motionärerna kan såkallad flexibel integration, det vill säga att olikaländer rör sig i olika hastigheter mot samma målvara aktuellt såsom en övergångslösning, men är iprincip oacceptabel som ett permanent tillstånd ochbör därför ej heller institutionaliseras (yrkande4). Enligt motion K419 av m.fl. (fp)bör EU koncentrera sig på de gränsöverskridandefrågorna. Viktiga exempel är fred och säkerhet genomEU:s gemensamma utrikespolitik, fri rörlighet förmänniskor över gränserna inom EU, bättreförutsättningar för ekonomiskt välstånd genom bl.a.den inre marknaden, europeiskt ansvar för fattigamänniskor i fattiga länder genom EU-politiken förmigration, handel, mänskliga rättigheter ochbistånd, och arbetet med en bättre europeisk ochglobal miljö. Frågor som till exempel grundskola,barnbidrag, dagisavgifter, skatter (utommiljöavgifter), föräldraledighet, turism etc. bördäremot kvarstå som nationella angelägenheter.Motionärerna förordar således en form av ettfederalt system i EU. Federalism i en mening sombygger på principen att maktdelningen mellan unionenoch medlemsstaterna klargörs på ett tydligt sätt ochregleras i EU:s konstitutionella fördrag. Genom attmaktdelningen läggs fast i en europeisk författningblir den ett värn mot centralistiska tendenser(yrkande 3).Kristdemokraterna anför i motion K8 att ingen EU-majoritet bör kunna tvinga en stat till att föraöver ytterligare makt till EU. Sådana beslut böräven fattas enhälligt av medlemsstaternaoch med ratificering av nationella parlament(yrkande 5).I motion K416 av m.fl. (kd) anförsvidare att målet med EU:s konstitutionella fördragska vara att förenkla unionens rättsliga grund,effektivisera beslutsfattandet, stärka demokratinoch öppenheten samt definiera och avgränsa unionensuppgifter (yrkande 2).I motion 2002/03:K288 av m.fl. (v) anförs attregeringen bör utarbeta ett helhetsförslag tillfördrag inför regeringskonferensen som värnar denationella demokratiernas självbestämmanderätt.Beslut om detta alternativa fördrag bör underställasden svenska . Detta bör ges regeringen tillkänna (yrkande 3). Motionärerna anför att ettalternativt fördrag bör göra upp med de allmännabestämmelser som utgår från den permanenta processsom anges i artikel 1 i Unionsfördraget om att skapaen allt fastare sammanslutning. Motionärerna ställersig kritiska till EU:s federala utveckling. Istället bör det slås fast att EU bygger på ettsamarbete mellan självständiga stater. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna(yrkande 4). Vidare bör tillkännage förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen i EU ska verka för attbeslutsformerna vid fördragsändringar ävenfortsättningsvis ska innebära krav på enhällighet(yrkande 7).I motion K353 av m.fl. (c) anförs attEU är en viktig politisk nivå för att regionalthantera globala frågor. EU är vårt instrument förfreden, miljön, mångfalden och de mänskligarättigheterna. EU bör utvecklas till att bli smalareoch vassare och arbeta med de frågor som inte gåratt lösa på någon annan nivå. Motionärerna hardefinierat fem områden där vi bör samarbeta på etteuropeiskt plan för att kunna nå bästa möjligaframgång:1 mångfald i ,23 fred och stabilitet,45 tillväxt, innefattandesammanhållningspolitiken, där unionens regioner börfå en mer framträdande roll,67 bättre miljö samt89 kampen mot brottslighet.10Det är naturligt att bygga makten underifrån. Detkonstitutionella fördrag som ska bilda stommen i detframtida EU:s konstruktion bör grundas påfederalismens principer, dvs. En europeisk statsbildningminskar medborgarnas demokratiska deltagande, vilketinte är förenligt med motionärernas syn påsamhällsbildning. Federalismens kärna är attkombinera ett handlingskraftigt men tydligtavgränsat politiskt centrum med krav på stor lokalautonomi och decentralism. Federalism bygger på densjälvklara rätten att det alltid är de lägrenivåerna som avgör hur mycket makt som ska flyttasupp till den övre nivån. Möjlighet måste finnas attefter gemensamt beslut återta delegerad makt enligtsamma regler som vid delegering. Varje politisk nivåmåste vara öppen för insyn och demokratisk påverkan.Vad motionärerna anför om inriktningen av EU:sframtida uppgifter baserade på federalismensprinciper bör ges regeringen till känna.Miljöpartiet anför i motion K13 att detkonstitutionella fördraget innehåller ökadöverstatlighet, fler områden där enskildamedlemsländer kan köras över och mer makt till EU-systemet genom en tydlig kompetensuppdelning vadgäller exklusiva och delade kompetenser som innebäratt makten utgår uppifrån EU och möjligen sipprarned till stater och regioner.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att medlemskap iEuropeiska unionen är ett uttryck för en strävan atttillsammans med andra länder lösa gemensammaproblem. Frågor som är gränsöverskridande och därdet nationella beslutsfattandet inte räcker till föratt nå politiska mål behöver lösas i samverkan medandra länder. Det kan röra miljöfrågor och kamp motgränsöverskridande brottslighet. Europeiska unionenkommer tack vare utvidgningen med tio nyamedlemsstater att bli en bredare europeisksamarbetsorganisation. Ytterligare medlemsstater äratt vänta . Strävan är att allamedlemsstater ska delta fullt ut i de olika delarnaav samarbetet, även om visst utrymme finns för såkallad flexibel integration, dvs. att olika länderrör sig i olika hastigheter mot samma mål.Utskottet kan konstatera att konventsförslaget välsvarar mot de frågor som ställdes i och Laeken.I Laekenförklaringen konstaterades att unionen måstebli mer demokratisk, öppen och effektiv.Problemformuleringen kan bl.a. ses mot bakgrund avden kommande utvidgningen av antalet medlemsländer.Konventet föreslår att unionsfördraget och EG-fördraget ska ersättas med ett sammanhålletkonstitutionellt fördrag. EU:s befogenheter beskrivstydligare. Unionens kompetens är begränsad till densom medlemsstaterna har överlåtit. Samarbetetförstärks inom det rättsliga området och unionensyttre åtgärder ska stärkas och samordnas bättre.Antalet beslutsinstrument minskas och deras innebördförtydligas.