bet · GQ01SOU12 · 2003-04-08 00:00:00 — Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård-och omsorgsområdet SammanfattningI betänkandet behandlas proposition 2002/03:20Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård-och omsorgsområdet samt 15 motionsyrkanden somväckts med anledning av propositionen. Vidarebehandlas 5 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden 2002.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslagtill lag om gemensam nämnd inom vård- ochomsorgsområdet. Lagförslaget innebär att kommuneroch landsting ges möjlighet att samverka i engemensam gemensamt fullgöra uppgifterinom vård- och omsorgsområdet. Utskottet tillstyrkervidare regeringens förslag till ändring i lagen(1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för visshälso- och sjukvård som bl.a. innebär att uttrycket"medicinskt färdigbehandlad" ersätts med"utskrivningsklar" samt att kommunen blirbetalningsansvarig först när patienten ärutskrivningsklar och en vårdplan är upprättad.Utskottet anser att det är angeläget att denpågående försöksverksamheten med primärvårdkan avslutas på ett tillfredsställande sätt och attvård- och omsorgsverksamheten ges rimligamöjligheter att utformas efter de nyaförutsättningar som förslaget till lag om gemensamnämnd inom vård- och omsorgsområdet innebär. För attmöjliggöra detta föreslår således utskottet meddelvis bifall till en motion att lagen (1991:1136)om försöksverksamhet med primärvårdförlängs att gälla t.o.m. utgången av 2004.Utskottet tillstyrker i huvudsak övriga lagförslagoch avstyrker övriga motioner. Lagarna föreslåsträda i kraft den 1 juli 2003.I betänkandet finns 14 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förslaget till lag om gemensam nämndinom vård- och omsorgsområdetRiksdagen antar förslaget till lag om gemensamnämnd inom vård- och omsorgsområdet. Riksdagenavslår därmed motionerna 2002/03:So14 yrkande 1och 2002/03:Sf290 yrkande 8.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Formerna för proportionella val avledamöter i gemensamma nämnder m.m. avslår motion 2002/03:So16 yrkande1.Reservation 3 (fp)3. Tilläggsdirektiv till offentlighets- ochsekretesskommittén avslår motion 2002/03:So15 yrkande2.Reservation 4 (m, fp, kd, c)4. Ansvarsfördelningen mellan kommuner ochlandsting avslår motion 2002/03:So17 yrkande2.Reservation 5 (c)5. Lagen (1991:1136) om försöksverksamhetmed primärvård, m.m.Riksdagen antar det av utskottet i bilaga 3framlagda förslaget till lag om fortsattgiltighet av lagen (1991:1136) omförsöksverksamhet med primärvård.Riksdagen bifaller därmed delvis motion 2002/03:So13 och avslår motion 2002/03:So17 yrkande 3.Reservation 6 (m, fp, c)6. Stöd till den enskilde genomvårdkedjan avslår motion 2002/03:So14 yrkande2.Reservation 7 (m)7. Förslaget till lag om ändring i lagen(1990:1404) om kommunernas betalningsansvarför viss hälso- och sjukvård antar förslaget till lag om ändringi lagen (1990:1404) om kommunernasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård.Riksdagen avslår därmed motion 2002/03:So460yrkande 8.Reservation 8 (kd)8. Ersättning enligt lagen (1990:1404) omkommunernas betalningsansvar för viss hälso-och sjukvård avslår motionerna 2002/03:So16yrkande 5, 2002/03:So316 yrkande 2 och2002/03:So358 yrkande 9.Reservation 9 (fp)9. Särskilt läkaransvar avslår motion 2002/03:So15 yrkande1.Reservation 10 (kd)10. Läkarmedverkan i den kommunala hälso-och sjukvården avslår motionerna 2002/03:So14yrkande 3, 2002/03:So17 yrkandena 1 och 4 samt2002/03:So509 yrkande 15.Reservation 11 (m)Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)11. Avgränsningar avslår motion 2002/03:So16 yrkandena2-4.Reservation 14 (fp)12. 26 § förslaget till lag om ändring ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763)antar 26 § förslaget till lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)med den ändringen att "2 §" införs i andrastycket efter ordet "enligt" samt att "2 §"införs i tredje stycket mellan orden "enligt" och"lagen".13. Lagförslagen i övrigt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763),b) lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125),c) lag om ändring i kommunallagen (1991:900),d) lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade,e) lag om ändring i lagen (1998:1656) ompatientnämndsverksamhet m.m.,f) lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)i den mån lagförslagen inte omfattas av vadutskottet föreslagit ovan.Stockholm den 8 april 2003På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), (),(), (),(), (),(), (), MartinNilsson (s), (), () och ().2002/03SoU12Redogörelse för ärendetPropositionens huvudsakliga innehållBehovet av samverkan mellan kommuner och landstinghar blivit allt tydligare. Ur den enskildesperspektiv är det viktigt att metoder för samordnadplanering utvecklas samt att en god kvalitetsäkerställs. Verksamheter har också utvecklats medutgångspunkt från brukarnas samlade behov.Med propositionen vill regeringen stödja ochstimulera en fortsatt kvalitetsutveckling avsamverkan på vård- och omsorgsområdet. Inriktningenär att utöka landstingens och kommunernasbefogenheter att utforma arbetet utifrån de lokalaförutsättningarna. Kommuner och landsting skalldärför genom en ny lag ges möjlighet att samverka ien gemensam gemensamt fullgörauppgifter inom vård- och omsorgsområdet.Regeringen avser vidare att skapa incitament förgemensam vårdplanering genom ändringar i lagen(1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för visshälso- och sjukvård. Uttrycket "medicinsktfärdigbehandlad" ersätts med "utskrivningsklar" ochkommunen blir betalningsansvarig först när patientenär utskrivningsklar samt när en vårdplan ärupprättad. Den gemensamma vårdplaneringen skallbygga på delaktighet och samtycke från den enskildeoch klargöra det samlade behovet av insatser samtvilken enhet som är ansvarig för respektive insats.Regeringen anser också att den offentligtfinansierade vården och omsorgen i möjligaste månskall utformas med stöd av entydiga och enhetligaregler och föreslår därför ändringar i reglerna förbetalningsansvar för patienter inom slutenpsykiatrisk vård.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2003.Utskottets övervägandenGemensamma nämnder inom vård- ochomsorgsområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta förslaget till lag omgemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet.Utskottet framhåller att en bättre samordningförbättrar kvaliteten och servicen till deenskilda som samhällets resurseranvänds effektivare. Utskottet anser att detär angeläget att den pågåendeförsöksverksamheten med primärvårdkan avslutas på ett tillfredsställande sättoch att vård- och omsorgsverksamheten gesrimliga möjligheter att utformas efter de nyaförutsättningar som förslaget till lag omgemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdetinnebär. För att möjliggöra detta föreslårsåledes utskottet att lagen (1991:1136) omförsöksverksamhet med primärvårdförlängs att gälla t.o.m. utgången av 2004.Riksdagen bör vidare avslå motions-yrkandenom bl.a. formerna för proportionella val avledamöter i gemensamma nämnder inom vård- ochomsorgsområdet, tilläggs-direktiv tillOffentlighets- och sekretesskommittén samt omöver-syn av ansvarsfördelningen mellankommuner och landsting.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (fp), 4 (m, fp,kd, c), 5 (c), 6 (m, fp, c).PropositionenRegeringen föreslår att en ny lag om gemensam nämndinom vård- och omsorgsområdet beslutas enligt vilkenett landsting och en eller flera kommuner som ingåri gemensamt får fullgöra uppgifter inomvård- och omsorgsområdet genom samverkan i engemensam nämnd.Regeringen anför att ansvaret för hälso- ochsjukvårdsinsatser är enligt hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), HSL, delat mellanlandstingen och kommunerna. Landstingen samtlandstingsfria kommuner, dvs. numera endast Gotlandskommun, skall erbjuda hälso- och sjukvård till demsom är bosatta inom deras områden. Kommunerna hargenom ädel- och psykiatrireformerna under 1990-taletfått ett tydligt ansvar för hälso- och sjukvårdenför dem som bor i särskilda boendeformer. Kommunernaansvarar även för hälso- och sjukvård för dem somvistas i dagverksamhet. Landstingen ansvarar förhemsjukvården. Kommunerna har dock befogenhet atterbjuda hemsjukvård efter överenskommelse medlandstinget. Kommunerna och landstingen har ettgemensamt ansvar för habilitering, rehabiliteringoch hjälpmedel. En skiljelinje mellan huvudmännensansvarsområden är att kommunernas ansvar ochbefogenheter inte omfattar läkarvård.Såvitt gäller frågor om sekretess anför regeringenatt i sådan verksamhet där det ligger i denenskildes intresse att medverka i vården och där mankan förvänta sig att den enskilde lämnar samtycketill att information lämnas, utgörsekretessbestämmelserna inte något hinder motsamverkan. I många fall kan också uppgifter som intebedömts omfattas av sekretess lämnas mellan olikavårdinrättningar, t.ex. mellan landstingetsprimärvård och den kommunala hälso- och sjukvården,om det sker i rent vårdsyfte. I vissa fall kan dockproblem uppstå, t.ex. då samtycke krävs och denenskilde på grund av sitt hälsotillstånd inte kan taställning i sekretessfrågan. Att i sådana fall lättapå sekretessen för att den enskilde skall fånödvändig vård, behandling eller annat stöd måstedock vägas mot den enskildes krav påintegritetsskydd. Vid en sådan avvägning ärregeringen, med hänsyn till den enskildesintegritet, inte beredd att fristående från andraförslag på sekretessområdet föreslå en reglering sominnebär lättnader i sekretessen. Sekretessfrågornaär inte specifika för den föreslagna gemensammanämnden på vård- och omsorgsområdet. Regeringenavser därför att avvakta Offentlighets- ochsekretesskommitténs (dir. 1998:32) översyn avsekretesslagen och möjligheterna att lämnasekretessbelagda uppgifter mellan och inommyndigheterna för vidare ställningstaganden.Utgångspunkten för regeringens förslag om utökademöjligheter till samverkan i gemensam nämnd är attde principer för ansvarsfördelning mellan kommuneroch landsting som lagts fast genom reformerna under1990-talet skall fortsätta att gälla. Med stöd avlagen (1991:1136) om försöksverksamhet med kommunalprimärvård (försökslagen) har vissa kommuner påförsök övertagit huvudmannaskapet för primärvården.Försökens syfte var att ge underlag för ettställningstagande om att ansvaret för primärvårdenskulle överföras till kommunerna. Försökslagensgiltighetstid har förlängts ochgäller nu fram till utgången av år 2003.Regeringen konstaterar att det numera endaståterstår ett område, , därprimärvården drivs av kommunen enligt försökslagen.Katrineholms kommun och harförklarat att de är överens om att fortsätta drivaprimärvården lokalt, lämpligen i form av en gemensamnämnd. Mot denna bakgrund anser regeringen attförsökslagen inte bör förlängas ytterligare.Av 3 § förslaget till lag om gemensam nämnd inomvård- och omsorgsområdet framgår vidare att för engemensam nämnd gäller, utöver lagförslagets 1 och 2§§, bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) omgemensam nämnd. Regeringen anför iförfattningskommentaren (s. 41) att det t.ex. gäller6 kap. 9 § tredje stycket kommunallagen omrepresentationen i en gemensam nämnd.MotionerI motion So14 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom vård och omsorg med individen i centrum (yrkande1). Motionärerna anför att de anser det riktigt atthuvudmännen ges möjlighet att fatta beslut omgemensamma nämnder inom ramen för det kommunalasjälvstyret. Motionärerna uttrycker dock oro för attgemensamma nämnder kan innebära en ökad överbyggnadmed fler politiker, vilket enligt motionärerna intekommer att lösa de stora brister som finns inomvården och omsorgen. Det är inte mer politiskstyrning som behövs i svensk sjukvård och omsorgutan i stället möjligheter och rättigheter, heterdet i motionen.I motion So16 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om en utredning avformerna för proportionella val av ledamöter igemensamma nämnder, kommunalförbund m.m. inom vård-och omsorgsområdet (yrkande 1). Motionärerna anföratt gemensamma nämnder kan medföra samma nackdelarsom kommunalförbund när det gäller tydligheten i detpolitiska ansvaret samt representation för departier som väljarna valt in i fullmäktige.Riksdagen bör ge regeringen till känna att enutredning bör göras av regler i kommunallagen somgör att principen om proportionella val tryggas,även där det gäller gemensamma nämnder ochkommunalförbund samt bolag och stiftelser med flerahuvudmän.I motion So15 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att (Ju 1999:6) får etttilläggsdirektiv att särskilt utredasekretessbestämmelser vid samverkan mellan huvudmän,även i de fall alternativa driftsformer förekommer(yrkande 2). Motionärerna anför att kommitténsdirektiv inte behandlar sekretessfrågorna mellanprivata vårdgivare och offentliga huvudmän. Denaspekten på sekretesslagen behöver utredas, särskiltsom antalet privata vårdgivare kan förväntas ökaunder de närmaste åren.I motion So17 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om ansvarsfördelningenmellan kommuner och landsting beträffandehemsjukvård, rehabiliteringsinsatser och hjälpmedel(yrkande 2). Enligt motionärerna kvarstårfortfarande en oklar ansvarsfördelning mellankommuner och landsting i dessa avseenden. Regeringenbehöver göra en översyn av dessa områden ochåterkomma med förslag till hur dennaansvarsfördelning bör göras. Vidare begärs etttillkännagivande om möjligheten till lokalaöverenskommelser mellan kommuner och landsting omhuvudmannaskapet för primärvården (yrkande 3).Motionärerna anför att det även fortsättningsvis börfinnas möjligheter att träffa sådanaöverenskommelser.I motion So13 av m.fl. (s) begärsatt beslutar att förlänga lagen(1991:1136) om försöksverksamhet med kommunalprimärvård. Motionärerna anför att regeringen iregeringsförklaringen aviserat enöversyn av uppgiftsfördelningen mellan ,regional och statlig nivå. Eftersom regeringenplanerar att göra en översyn med fokus på detkommunala hälso- och sjukvårdsansvaret bör det vararimligt att det enda kvarvarande primärvårdsförsöketi får fortsätta i avvaktan på slutförandetoch resultatet av denna utredning. Lagen omförsöksverksamhet bör därför förlängas.I motion Sf290 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om psykiatrins ochmissbrukarvårdens betydelse för att undvika onödigtlånga sjukskrivningar (yrkande 8). Motionärernaanför att samverkan mellan exempelvisstadsdelsnämnder i kommunerna och landstingetssjukvårdsområden måste förbättras.Pågående arbeteRegeringen har tillkallat enparlamentarisk kommitté med uppdrag att se överstrukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen (dir. 2003:10). Arbetet skallbedrivas i två etapper. I den första etappen skallkommittén bl.a. identifiera, belysa och övergripandeanalysera de samhällsförändringar som inverkar påoch skulle kunna föranleda förändringar i strukturenoch uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten,landstingen och kommunerna. För den första etappenskall kommittén redovisa ett delbetänkande senastden 15 december 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare påtalat vikten av samverkanmellan olika huvudmän inom vård- och omsorgsområdet(se bl.a. betänkandena /01:SoU5 Nationellhandlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården samt 2001/02: SoU13 Hälso- ochsjukvårdsfrågor m.m.). En bättre samordningförbättrar kvaliteten och servicen till de enskildasamtidigt som samhällets resurser användseffektivare. Utskottet kan inte instämma i defarhågor som framförs i motion So14 (m) yrkande 1.Enligt utskottets mening innebär möjligheten attbilda en gemensam nämnd tvärtom attsamarbetsformerna kan anpassas efter lokala behovoch förutsättningar. Vidare anser utskottet attmotion Sf290 (fp) yrkande 8 till stor deltillgodoses genom lagförslaget. Utskottettillstyrker med det anförda förslaget till lag omgemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet ochavstyrker motionsyrkandena.I motion So16 (fp) behandlas frågan om formernaför proportionella val av ledamöter i gemensammanämnder m.m. inom vård- och omsorgsområdet. Enligtlagförslagets 3 § skall bestämmelserna ikommunallagen (1991:900) om gemensam nämnd gällaäven för en gemensam nämnd på vård- ochomsorgsområdet. Detta innebär att 6 kap. 9 § tredjestycket kommunallagen om representationen i engemensam nämnd avses bli tillämplig. I samband medden sistnämnda bestämmelsens införande anförderegeringen att varje form av interkommunal samverkankan ge upphov till problem när det gällerrepresentativiteten, men att denna fråga fick bliföremål för diskussioner i samband medförhandlingarna om att bilda en gemensam nämnd(proposition 1996/97:105 s. 45). Vidare erinraderegeringen om möjligheterna att ställa frågor,interpellera och inhämta upplysningar för att ge depolitiska minoriteterna insyn och inflytande samtpåpekade att det dessutom är möjligt och i mångafall önskvärt att mer informellt överlägga medrepresentanter för minoritetspartierna föresammanträden med den gemensamma nämnden. Regeringennämnde även möjligheten att låta partier som intefinns representerade i nämnden få delta vidbehandlingen av vissa frågor eller ge dem en mergenerell närvarorätt. Konstitutionsutskottetföreslog att skulle anta regeringensförslag (se bet. 1996/97:KU20). följdeutskottet (rskr. 1996/97:242). Med hänvisning tilldet anförda anser socialutskottet inte att riksdagenbör ta något initiativ med anledning av motion So16(fp) yrkande 1.Utskottet är inte berett att ställa sig bakombegäran om tilläggsdirektiv till . Motion So15 (kd) yrkande 2avstyrks.Ansvaret för hälso- och sjukvårdsinsatser ärenligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) delatmellan landstingen och kommunerna. Utskottet anserinte att en sådan översyn som föreslås i motion So17(c) yrkande 2 erfordras.Lagen (1991:1136) om försöksverksamhet medkommunal primärvård (försökslagen) upphör att gälladen . Genom förslaget om gemensamnämnd inom vård- och omsorgsområdet anser utskottetatt goda förutsättningar har skapats för huvudmännenatt själva välja den form av politiskt ochadministrativt ansvar som de anser bäst gagnarsamordning och samverkan. Utskottet anser dock attdet är angeläget att den pågåendeförsöksverksamheten med primärvård kanavslutas på ett tillfredsställande sätt och attvård- och omsorgsverksamheten ges rimligamöjligheter att utformas efter de nyaförutsättningar som förslaget till lag om gemensamnämnd inom vård- och omsorgsområdet innebär. För attmöjliggöra detta föreslår således utskottet attförsökslagen förlängs att gälla t.o.m. utgången av2004. Utskottet bifaller med det anförda delvismotion So13 (s). Motion So17 (c) yrkande 3 avstyrksi den mån den inte är tillgodosedd med det anförda.Stöd till den enskilde genomvårdkedjanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om envårdkedja som håller. Utskottet anför att detinom ramen för dagens system och lagstiftninggår att finna former för ett praktisktvårdkedjetänkande och ett gränsöverskridandesynsätt där den enskildes behov sätts icentrum. Jämför reservation 7 (m)PropositionenRegeringen anser att det är ett viktigt ochsjälvklart krav att en samordnad planering genomförsoch dokumenteras och att den enskilde får detpersonliga och individuellt utformade stöd som haneller hon behöver. Planen skall utgöra ett konkretoch strukturerat hjälpmedel för samordning och bidratill att den enskilde ges ökat inflytande överstödet och den egna tillvaron. Av planen skall dettydligt framgå vem som är ansvarig för de olikainsatser som ingår och vem som ansvarar församordningen av dessa. Den företrädare som gesansvar för samordningen skall utgöra ett stöd tillden enskilde med fokus på att överbrygga passagenmellan huvudmän, vårdnivåer och vårdgivare. Ansvarigföreträdare måste också vara lätt att komma ikontakt med för såväl den enskilde som dennesanhöriga och närstående. Det är vidare viktigt attbetona att den samordnade planeringen skall präglasav lyhördhet inför den enskilde och de behov denneuttrycker.MotionerI motion So14 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom en vårdkedja som håller (yrkande 2). Motionärernaanför att kompetensen inom primärvården måstebreddas. Om patientens valfrihet stärks, pengarnaföljer patienten och etableringsfrihet införs,säkras mångfald liksom tillgänglighet. Remisstvångbör inte tillåtas. Personalen bör få ta ett störreansvar för verksamheten, t.ex. genom alternativadriftsformer och kooperativ. Härigenom blir detlättare att rekrytera och behålla vårdpersonal.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att det ärett viktigt och självklart krav att en samordnadplanering genomförs och dokumenteras och att denenskilde får det personliga och individuelltutformade stöd som han eller hon behöver. Utskottetanser att det inom ramen för dagens system ochlagstiftning går att finna former för ett praktisktvårdkedjetänkande och ett gränsöverskridande synsättdär den enskildes behov sätts i centrum. I motionSo14 (m) yrkande 2 behandlas vidare allmänna frågorom hälso- och sjukvårdens organisation ochfinansiering. Utskottet hänvisar till att dessafrågor behandlats i betänkande2002/03:SoU3. Motionsyrkandet avstyrks.Förändrat kommunalt betalningsansvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta förslaget till ändring ilagen (1990:1404) om kommunernasbetalningsansvar för viss hälso- ochsjukvård. Utskottet framhåller att genom deförslag som lämnas i propositionen fårhuvudmännen ytterligare incitament attutveckla former för en gemensam och samordnadvårdplanering. bör avslåmotionsyrkanden om bl.a. nivån på denersättning som en kommun skall betala tillett landsting. Jämför reservationerna 8 (kd),9 (fp), 10 (kd).PropositionenUttrycket "medicinskt färdigbehandlad" i lagen(1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för visshälso- och sjukvård ersätts med "utskrivningsklar".Kommunens betalningsansvar för utskrivningsklarapatienter knyts till att en gemensam vårdplanupprättas. När en patient skrivs in i landstingetsslutna hälso- och sjukvård skall ettinskrivningsmeddelande skickas till kommunenoch/eller öppna hälso- och sjukvård, ombehov av vård eller omsorg efter utskrivningenbedöms föreligga. Den behandlande läkaren kallartill en vårdplanering. Planeringen skall påbörjassenast dagen efter det att kallelsen mottagits.Senast dagen före beräknad utskrivning skall deenheter som svarar för efterföljande vård elleromsorg få ett meddelande om utskrivningen. Medverkarinte en kommun vid upprättandet av en vårdplan kanbetalningsansvar ändå inträda. Kan de insatser somlandstinget ansvarar för enligt vårdplanen inteutföras inträder inte något betalningsansvar förkommunen.Förutsättningarna för betalningsansvar för slutenpsykiatrisk vård skall i huvudsak motsvara vad somgäller för somatisk akutsjukvård och geriatriskvård. Inriktningen är att den offentligtfinansierade vården och omsorgen skall utformas medstöd av entydiga och enhetliga regler.Förutsättningarna för att tillhandahålla särskildaboenden och andra insatser för patienter inompsykiatrin och inom den somatiska vården är dockolika. Det kan också vara svårare att genomföra enrealistisk och genomförbar planering för psykiatrinspatienter än för patienter i somatisk vård.Tidpunkten för när betalningsansvaret skall inträdabör därför enligt regeringens mening än så längevara olika.MotionerI motion So316 av () begärs etttillkännagivande om en översyn av statligaregleringar för sjukhem för att få bort köer tillsjukhemsboenden (yrkande 2). Motionärerna anför attdet är ont om sjukhemplatser i många delar av landetoch att patienter ligger kvar på sjukhusen längre ännödvändigt. Den statliga reglering av kommunernasersättning till sjukhusen när sjukhusplatser användssom sjukhemsplatser bör tas bort så att sjukhusenkan få ersättning för den verkliga kostnaden. Dåskulle det bli lönsamt att ordna flersjukhemsplatser eftersom sjukhusplatserna ärbetydligt kostsammare.I motion So16 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om översyn av nivån påden kommunala ersättningen till sjukvården (yrkande5).