bet · GQ01UBU14 · 2003-04-10 00:00:00 — Det är ett beslut som särskilt bör utvärderas oceventuellt omprövas.10. Forskningsstiftelserna (punkt 8) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 20och avslår motion2002/03:Ub306 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet ligger ett värde i att politiskt obundna forskningsmedel existerar vid sidaav de politiskt beslutade anslagen till enskilda högskolor. De forskningsstif-telser som inrättades av den borgerliga regeringen med hjälp av de gamlalöntagarfondspengarna utgör därför ett viktigt inslag i finansieringen avsvensk forskning. Dessa stiftelser var från början tänkta att fungera som fri-stående stiftelser. Socialdemokraterna införde senare en ny lag enligt vilkenregeringen kan utse de ledamöter den önskar i stiftelserna. Denna direktapolitiska styrning av stiftelserna hotar den vetenskapliga kvaliteten. Lagen böändras så att stiftelsernas styrelser utses inom och av forskarvärlden.11. Forskningsstiftelserna (punkt 8) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub306 yrkandena 1 och 2och avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 20.StällningstagandeÖkningen av de medel som forskningsstiftelserna betalat ut till forskningstagnerade , och att döma av de beviljade anslagen förra åretkommer pengarna från stiftelserna snart att minska. Orsaken är att forsknings-stiftelsernas kapital till stor del är bundet i aktier.Universitet och högskolor har blivit alltmer beroende av extern forsknings-finansiering och kommer därför att tvingas skära ned på forskningen närstiftelsernas bidrag minskar. Jag anser att forskningens inriktning och omfatt-ning inte skall bestämmas av dem som spekulerar på börsen. För att dessutomslippa de kraftiga fluktuationerna i forskningsanslagen bör forskningsstiftel-sernas kapital placeras på annat sätt än i aktier. Högst av deras kapitalbör i fortsättningen få utgöras av aktier. Vidare bör det införas etiska reglerför forskningsstiftelsernas kapitalplacering.12. Principer för fördelning av forskningsresurser mellanlärosäten (punkt 9) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkande 17och avslår motionerna2002/03:Ub308,2002/03:Ub323 yrkande 22 och2002/03:Ub489 yrkande 19.StällningstagandeFör att i vårt land skapa forskningsmiljöer i världsklass är det nödvändigt attkoncentrera resurser till de regioner och forskningsområden där svenskaforskare och forskarlag håller mycket hög klass.Sverige har bl.a. kunskapskluster i absolut världsklass vad avser IToch bioteknik. I såväl området som finns enkritisk massa av universitetsforskning, storföretag, utvecklingsföretag samt eninfrastruktur vad avser riskkapital, patent, affärsutveckling m.m. Att stärkaoch utveckla dessa kluster är av central betydelse, inte bara för de berördaregionerna utan för hela landets framtid. har även ett antal andrakunskapskluster som håller mycket hög internationell klass inom skilda om-råden. Även dessa områdens utveckling är av central betydelse. Den profile-ring och specialisering som förekommer i de mindre klustren är en spännandeutveckling som lovar gott . Rymdhögskolan i ochBlekinge tekniska högskola är exempel på framgång genom specialisering.13. Principer för fördelning av forskningsresurser mellanlärosäten (punkt 9) - kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 19och avslår motionerna2002/03:Ub308,2002/03:Ub323 yrkande 22 och2002/03:Ub486 yrkande 17.StällningstagandeEfter den stora kvantitativa utbyggnaden av den högre utbildningen måste nude mindre och medelstora högskolorna ges möjlighet att bevisa sin veten-skapliga kvalitet. Högre utbildning skall bedrivas på vetenskaplig eller konst-närlig grund. En egen forskning är därmed nödvändig för att säkra grundut-bildningens kvalitet vid alla lärosäten. Dels måste lärosätets egna lärare gesmöjlighet att forska för att vidareutvecklas i sin roll, dels är högskolornasforskning viktig för att kunna attrahera nya lärare och forskare.Detta måste innebära ökade resurser till alla lärosäten för att bygga uppoch kvalitetssäkra den egna forskningen. Lärosätena måste ges förutsättningaratt själva utveckla sin forskning och därmed kunna konkurrera om forsk-ningsmedel t.ex. från forskningsråden. En plan bör läggas fast för att byggaupp och stärka forskningsmiljöerna vid landets alla högskolor.14. Principer för fördelning av forskningsresurser mellanlärosäten (punkt 9) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 22och avslår motionerna2002/03:Ub308,2002/03:Ub486 yrkande 17 och2002/03:Ub489 yrkande 19.StällningstagandeNydanande forskning kräver, visar internationell erfarenhet, att det finnsforskningsmiljöer där det är möjligt att etablera en kritisk massa av forskare.Det måste t.ex. vara möjligt att anordna fungerande seminarier för att utbytaidéer och utöva vetenskaplig kvalitetskontroll över den forskning som be-drivs, det måste finnas andra forskare i samma miljö som ägnar sig åt ungefärsamma ämnesområde och det måste finnas handledare som är ämnesmässigtoch metodologiskt kompetenta att guida en doktorand genom avhandlingsar-betet.De tillgängliga forskningsresurserna måste därför koncentreras till ettmindre antal läroanstalter och ett mindre antal institutioner i landet. Vilkahögskolor och universitet som i praktiken tilldelas forskningsresurser skallavgöras utifrån en vetenskaplig bedömning i efterhand av deras forskningsre-sultat. Bedömningen skall ta sin primära utgångspunkt i kvalitetsaspekter, intei hur olika institutioner uppfyller olika kvantitativa planmål, som t.ex. antalexaminerade doktorer. Beslut om tilldelning av forskningsmedel skall intebygga på tradition, och därför skall inga lärosäten, nya eller gamla, automa-tiskt få samma tilldelning år . Vissa resurser måste också sättas av förfördelning till högskolor där intressanta förslag till nysatsningar presenteras15. Principer för fördelning av forskningsresurser mellanlärosäten (punkt 9) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub308och avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 22,2002/03:Ub486 yrkande 17 och2002/03:Ub489 yrkande 19.StällningstagandeDe fasta forskningsresurserna, de s.k. fakultetsanslagen, finansierar i hög graden nyfikenhetsbaserade, forskarstyrda forskningen. Denna forskning har storbetydelse när det gäller banbrytande upptäckter som kan generera tillväxt ochdärmed ökad välfärd. Ett alltför starkt beroende av externa forskningsanslagkan ha en styrande effekt på forskningens innehåll, göra universiteten ochhögskolorna sårbara och försvåra en strategisk planering på lång sikt.Nedgången på börsen har markant reducerat forskningsstiftelsernas kapi-tal, vilket fått konsekvenser för den totala tillgången på forskningsresurser.Om inte statsmakterna genom universiteten aktivt stöttar forskningen inombl.a. elektronik och nanoteknik under den tillfälligt uppkomna svackan kanvärdefull forskarkompetens gå förlorad som det kan ta att bygga uppigen. Kraftigt ökade fasta forskningsanslag och en annan fördelning av resur-serna kan motverka detta.I arbetet med den forskningspolitiska proposition som skall presenteras förriksdagen finns det skäl att analysera utifrån vilka kriterier för-delningen av de fasta forskningsresurserna mellan olika universitet och hög-skolor skall ske . Ett antal tänkbara kriterier beskrivs i motion2002/03:Ub308.16. Upphävande av forskarutbildningsreform (punkt 11)- m, fp, kdav (), (), Per (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub323 yrkande 23,2002/03:Ub449 yrkandena 6 och 8 och2002/03:Ub486 yrkande 19.StällningstagandeReformen av forskarutbildningen tog sin utgångspunkt i tanken attalla forskningsprojekt på doktorandnivå skall ta . Detta kan innebära enkvalitetsförsämring i doktorandens projekt, då doktorand och handledaretvingas att välja ett projekt som "säkert" går att genomföra . Natur-ligtvis måste doktorsavhandlingar kunna ta olika - kortare eller läng-re än . De nya bestämmelserna om att doktoranden vid antagningenmåste ha finansiering för hela den fyraåriga studietiden har slagit hårt mothumaniora och samhällsvetenskap, områden som inte är nyttobetonade ochdär de statliga resurserna är knappa och möjligheterna till extern finansieringsmå. Reformen måste rivas upp helt och hållet.17. Forskarskolor (punkt 12) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkande 18.StällningstagandeUnder senare år har många s.k. forskarskolor inrättats. Det har skett bl.a. medfinansiering av de stiftelser som den borgerliga regeringen toginitiativ till. Denna utveckling finns det all anledning att välkomna. Forskar-skolor bör byggas nerifrån och upp. Universiteten och högskolorna bör självafå forma lämpliga nätverk som utöver svenska universitet och högskolorockså gärna får innehålla såväl företag som utländska universitet.18. Antagning till studier för licentiatexamen (punkt 13) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkande 20.StällningstagandeDen nya ordningen att man kan anta sökande till forskarstudier som enbartsyftar till licentiatexamen är inte riskfri. Det är tänkbart att det regelmässiblir så att studenter först måste antas till studier för licentiatexamen för atsedan eventuellt tillåtas gå vidare till studier för doktorsexamen. Det innebären tröghet och en osäkerhet som knappast är eftersträvansvärd. Det är ocksåmöjligt att systemet underminerar de vetenskapliga krav som måste ställas pålärare inom den högre utbildningen. Den nya ordningen att man kan antasökande till forskarstudier för licentiatexamen måste därför upphävas.19. Forskarstuderandes inflytande inom högskolan (punkt 14) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 5.StällningstagandeDet är självklart att studentens roll i högskolan skall vara den aktiva medak-törens. Grunden för ett optimalt studentinflytande är ett gott formellt inflytade. Studenterna skall ha rätt att som fullvärdiga ledamöter delta i alla styreloch nämnder inom högskolan.Forskarstuderande har en situation som varken är jämförbar med grundut-bildningsstudentens eller den av högskolan anställda lärarens/forskarens.Därför är det viktigt att även forskarstuderande får en säkerställd representa-tion i olika beslutande organ. Regeringen bör göra en översyn över hur fors-karstuderandes inflytande säkerställs.20. Utvärdering av forskarutbildningen (punkt 15) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 20.StällningstagandeGrundtanken i den reform av forskarutbildningen som gjordes 1998 var riktigsåtillvida att alla forskarstuderande skall ha en rimlig social situation. Likvkvarstår en mängd praktiska problem med genomförandet, i form av faktiskaanställningsstopp och olika försök att komma undan regelverket vid mångalärosäten. Problemen är störst inom humaniora och samhällsveten-skap. Forskarutbildningen bör utvärderas och de forskarstuderandes situationses över.21. Doktorsprogram för icke disputerade lärare (punkt 16) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 23.StällningstagandeHögskolorna bör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sina icke dis-puterade lärare. Avsikten är att man skall kunna förena undervisning medegen forskarutbildning och senare forskning. bör ges i upp-drag att utreda hur detta kan ske.22. Insatser för postdoktorala akademiker (punkt 17) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkande 21.StällningstagandeBasen av kompetenta unga forskare i behöver breddas. Det är av storvikt att unga forskare ges tillfälle att efter examen vidga sina vyer och kommabort från sina egna handledare och egna universitet för att nåsjälvständighet som blivande forskare. Ett postdoktorat, gärna utomlands,skapar möjligheter att bredda utbildningen och sprida svensk forsk-ningskompetens. Det är också ett sätt att få fram verkligt goda forskarämnen.Flera disputerade och större möjligheter att rekrytera utländskapostdoktorer är det bästa sättet att förbereda för det omtalade generations-skiftet. Nyantagna doktorander riskerar att hinna fram för sent och deras äldrekollegor att ha lämnat den akademiska karriären , om inte generations-skiftesinsatserna får en mer balanserad utformning. Postdoktorala insatser ärockså ett nödvändigt sätt att långsiktigt bredda och utveckla forskarhandled-ningskompetensen.23. Sakkunnigs ställning vid lärartillsättningar (punkt 18) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2001/03:Ub323 yrkande 21.StällningstagandeI har professorer och lektorer utsetts genom ett sy-stem där ämnessakkunniga är med och röstar vid en tillsättning. Detta har nuändrats så att de sakkunniga inte längre har rösträtt. kan sålunda enprofessor tillsättas mot de ämnessakkunnigas vilja om styrelsen så önskar.Risken är uppenbar att politiska eller andra ovidkommande värderingar fårligga till grund för ett beslut som skall värdera vetenskaplig kompetens. Pro-fessorer och lektorer skall tillsättas av nämnder i vilka ämnessakkunniga harinflytande och formell rösträtt.24. Försäkringsmedicin (punkt 20) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Sf333 yrkande 5.StällningstagandeI finns ett antal universitetsenheter i ämnet farmakologi, cirka 25professurer i ämnet samt övrig akademisk personal. Inom försäkringsmedici-nen finns däremot inga universitetsavdelningar, inga professurer eller lektoratDetta är givetvis en brist. Regeringen bör verka för att inrätta kliniska profesurer och lektorstjänster vid högskolorna i samarbete med sjukvården ochförsäkringskassans lokala och regionala kontor.25. De biologiska museernas organisation (punkt 22) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:MJ431 yrkande 2.StällningstagandeDe biologiska museerna och deras vetenskapliga samlingar spelar en avgö-rande roll bl.a. för informationen om biologisk mångfald (bl.a. för den s.k.GBIF-konventionen), taxonomisk forskning, naturvård och genomförandet avNationalnyckeln till flora och fauna. Dessa museer dras dock i dagmed stora finansiella och logistiska problem. Största skälet till universitets-museernas problem är att deras budget konkurrerar med resurskrävande spjut-spetsforskning. Ett annat problem är att landets biologiska museer tillhörhuvudmän av olika kategorier. Ytterligare problem utgörs av otillräckliga ochotidsenliga lagringsutrymmen. Det behöver därför göras en översyn av möj-ligheterna att skapa en enhetlig organisation under Miljö- eller Utbildnings-departementet som skall ansvara för de biologiska museerna. börman utreda möjligheterna att skapa ett eller flera museicentrum med modernalagringsutrymmen.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbe-slut som behandlas i yttrandet.1. Inriktning av forskningspolitiken (punkt 1) - fpav () och Axel Darvik (fp).Folkpartiet anser att den enskilde forskarens frihet, hans eller hennes makt atsjälv välja ämne och metod för vetenskapliga studier, skall vara grundbulten iforskningspolitiken. Politiken att låta en allt större del av de statliga forskningsresurserna utdelas genom ett ansökningsförfarande måste motarbetas.Huvudinriktningen skall vara att öka den andel av forskningsanslagen somgår direkt till universiteten. Därför föreslog vi i vårt budgetförslag för 2003ett rejält trendbrott med huvudinriktningen att öka den andel av forskningsan-slagen som går direkt till universiteten. Vi föreslog att dessas anslag tillforskning och forskarutbildning skulle få ett extra tillskott 2003 på . har tyvärr avslagit vårt förslag.2. Kommersialisering av forskningsresultat (punkt 5) - mpav ().Miljöpartiet anser att det är viktigt att på olika sätt stimulera forskare attföretag. Jag har avstått från att reservera mig beträffande kommersialiseringav forskningsresultat, eftersom det är rimligt att avvakta utredningoch beredningen av dess förslag.3. Ämnesråden inom (punkt 7) - mav Per (), () och ().Vi moderater är principiellt emot det inrättade , dådet finns en uppenbar risk när så stor möjlighet till inverkan på fördelningenav de statliga forskningsmedlen ligger hos ett mycket begränsat antal männi-skor. I stället borde man enligt vår mening ha inrättat dels ett nationellt instut för hälsa och medicin - ett svenskt "", dels etvetenskapsråd för naturvetenskap och teknik, dels ett vetenskapsråd för hu-maniora och samhällsvetenskap. Vi framförde detta i motion 1999/2000:Ub25, som väcktes med anledning av propositionen Forskning för framtiden- en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81, bet.UbU17, rskr. Den organisation som vi förordar bör ses över när denvarit i bruk i fem år.4. Forskningsstiftelserna (punkt 8) - mav Per (), () och ().Vi motsatte oss den förändring av stiftelselagen som gav regeringenrätt att bl.a. utse samtliga ledamöter i forskningsstiftelsernas styrelser. Enlvår mening skall stiftelserna förbli självständiga organ. Ledamöter i forsk-ningsstiftelsernas styrelser bör utses av styrelsen själv och utgöras av ledandpersoner från såväl forskningsvärlden som från näringslivet. I styrelsernaskall dock ingå någon eller några ledamöter som utses av regeringen.5. Forskarskola om biologiska effekter av elektromagnetiska fält(punkt 21) - mpav ().Europarådet har rekommenderat medlemsstaterna att, i syfte att öka kun-skaperna om elektromagnetiska fälts hälsoeffekter, främja och skaffa sigöverblick över forskning om elektromagnetiska fält och människors hälsasom ett led i deras nationella forskningsprogram. Jag anser att sådan forsk-ning är mycket angelägen.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotionerMotioner från allmänna motionstiden 20022002/03:Ub232 av ():2. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att inrättaprofessurer i reumatologi vid universitetssjukhusen.2002/03:Ub249 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett nationellt för fibromyalgi skapas, medaktivt nätverk till olika forskargrupper, där forskningen utvecklas och kun-skaperna sprids ut i sjukvården.2002/03:Ub306 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av reglerna för forskningsstiftelsernas kapitalförvalt-ning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av etiska regler för forskningsstiftelsernas kapitalpla-cering.2002/03:Ub308 av m.fl. (v):begär att regeringen tillsätter en utredning som skall lämna förslagpå vad i motionen anförs om fördelningen av de fasta forskningsanslagenmellan de olika lärosätena.2002/03:Ub309 av m.fl. (v):begär att regeringen tillsätter en utredning om vad i motionenanförs om förhållandet mellan offentlig sektor och forskning.2002/03:Ub323 av m.fl. (fp):17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ingen av ledamöter skall tillsättas politiskt.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det tidigare beslutet att slå samman de naturvetenskapligaoch tekniska forskningsråden till ett ämnesråd skall utvärderas och eventu-ellt omprövas.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den politiska styrningen av forskningsstiftelserna skall av-skaffas.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vetenskapsmän skall tillsättas på vetenskapliga meriter.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en koncentration av forskningsresurserna.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den s.k. doktorandreformen skall rivas upp.2002/03:Ub367 av ():4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad samverkan mellan universitet, forskare och forskningsfö-retag i näringslivet.2002/03:Ub370 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom förstärkt FN-forskning med lokalisering till universitet.2002/03:Ub390 av ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om inrättande av en forskarskola för biologiska ef-fekter av elektromagnetiska fält.2002/03:Ub449 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av inriktning på forskningspolitiken.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskarutbildningen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den fria grundforskningen skall garanteras.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ofinansierade forskningsstudier.2002/03:Ub459 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att utreda möjligheten att inrätta en professur i meänkieli.2002/03:Ub471 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att fakultetsmedlen för de forskningsintensiva universiteten och högsko-lorna bör öka väsentligt under den kommande mandatperioden.2002/03:Ub475 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en sammanhållen satsning på FN-forskning.2002/03:Ub486 av i m.fl. (m):13.