bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — försjälvständighetochsjälvbestämmande.-----------------------------------------------------Arbetet skall koncentreras på att undanröja dehinder som finns för full delaktighet i samhället.När ett tillgängligt samhälle skall skapas avses medtillgänglighet inte bara fysisk tillgänglighet utanäven tillgång till språket, tillgång tillsamhällsinformation och allt annat som hindrarmänniskor att känna till och nyttja sina rättighetersamt att delta i en samhällsgemenskap och göra friaval i vardagen.Regeringen framhåller att statliga myndigheterenligt handlingsplanen har ett särskilt ansvar attbeakta handikapperspektivet, att myndigheterna börverka för att de handikappolitiska målen och FN:sstandardregler integreras i verksamheten, och att encentral del är att göra myndigheternas lokaler,verksamhet och information mer tillgängliga.Ett antal statliga myndigheter bör enligthandlingsplanen ha ett särskilt sektorsansvar sominnebär att de får en specifik roll vidgenomförandet av handlingsplanen.Sektorsmyndigheterna skall utforma sektorsvisaetappmål som bör vara uppfyllda . Vidareskall handikappombudsmannen vara ett nationellttillgänglighetscentrum som bör stimulera och drivapå utvecklingen mot ett tillgängligare Sverige.Centrumet bör svara för kunskapsuppbyggnad,rådgivning, utveckling och samverkan samt följamyndigheters, kommuners och andra organs utvecklinginom tillgänglighetsområdet.Statens institut för särskilt utbildningsstöd(Sisus) skall enligt handlingsplanen ta fram ettnationellt program för kompetensutveckling medsyftet att förbättra bemötandet av personer som harfunktionshinder.UppföljningenRegeringen framhåller i skrivelsen att betydandeinsatser gjorts för attförverkliga handlingsplanen.Tillgänglighetscentrumets verksamhet har kommit igång, de sektorsmyndigheter som tillsammans medregeringen skall leda arbetet med att förverkliga dehandikappolitiska målen har föreslagit etappmål,lagar och förordningar har trätt i kraft,utredningar har avslutats och nya har inletts,försöksprojekt pågår, nya statliga medel har satsatsinom bl.a. kulturområdet och IT-området.Ökad tillgänglighet till kulturen, tillgängligarevallokaler och möjlighet för personer medfunktionshinder att som förtroendevalda kunna deltai det politiska arbetet är områden som regeringenprioriterat.Regeringen redovisar i skrivelsen insatser inom detre arbetsområdena:1. ett handikapperspektiv som genomsyrar allasamhällssektorer,2. ett tillgängligt samhälle,3. ett bättre bemötande.Inom området för ett handikapperspektiv somgenomsyrar alla samhällssektorer anger regeringenatt statliga myndigheter och institutioner skallvara föredömen. Vidare anför regeringen att detnationella tillgänglighetscentrumets arbete med attstödja och hjälpa myndigheter att göra Sverigetillgängligare har kommit i gång, att statligamyndigheter skall göra inventeringar av de hindersom skapar otillgänglighet och upprättahandlingsplaner för att deras lokaler liksom derasverksamhet och information skall göras tillgängliga.Sektorsmyndigheter har utsetts och dessa myndigheterhar i samråd med och andramyndigheter definierat sin roll. Regeringen kommeratt besluta om etappmål som skall vara uppfylldatill 2010. Arbetet går vidare i nästa fas när destatliga myndigheterna skall arbeta mer konkret medtillgänglighetsfrågor och med att förverkligaetappmål. Regeringen avser också att inom korttillsätta en utredning för att se övermyndighetsstrukturen för det handikappolitiskaarbetet i syfte att effektivisera genomförandet avden nationella handlingsplanen samt se över omhandikapperspektivet beaktas i villkoren för olikastatliga stöd och vid behov skärpa kraven.Inom området för ett tillgängligt samhälleframhåller regeringen bl.a. att vallokaler blivittillgängligare genom en ny regel som skärperkommunernas ansvar att använda vallokaler som kananvändas av alla och att en uppföljning visar attkommunerna endast i ett fåtal fall inte har lyckatshitta vallokaler som är tillgängliga. Vidare pekarregeringen på att den i propositionen Demokrati fördet nya seklet betonat att tillgängligheten tillkommunala lokaler för politisk verksamhet ocksåskall förbättras och på att möjligheten att kunnamedverka i politiska sammanträden på lika villkor ärbetydelsefull, inte minst ur demokratisk synvinkel.Regeringen nämner också att en arbetsgrupp inomRegeringskansliet skall främja utvecklingen av denpolitiska processen med stöd avinformationstekniken. I gruppens uppdrag ingår attlämna förslag om hur personer med funktionshinderkan få ökad tillgänglighet till IT för det politiskaarbetet. Regeringen kommer att följa hur arbetet föratt göra det politiska arbetet mer tillgängligt förfunktionshindrade fortskrider och återkomma medytterligare lagförslag om detta visar signödvändigt.Regeringen nämner vidare att 5 miljoner kronortillförts anslaget för statsbidrag till elektroniskkommunikation, som ger personer som är döva, gravthörselskadade, dövblinda eller gravt språkstördamöjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät.Plan- och bygglagen (1987:10) har ändrats så attdels tydligare krav kan ställas på tillgänglighetnär allmänna platser iordningställs och ändras, delsenkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet ochanvändbarhet för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga skall undanröjas i befintligalokaler dit allmänheten har tillträde och påbefintliga allmänna platser. Regeringen har tillsatten kommitté (M 2002:05, dir. 2002:97) som skall seöver plan- och bygglagstiftningen med detövergripande målet att stärka lagstiftningens rollsom ett instrument för hållbar utveckling, vilketbl.a. innebär att den byggda miljön skall varatillgänglig, trygg och präglas av mångfald.Betydelsen av att frågor som rör tillgänglighet ochanvändbarhet för alla skall beaktas vid översynen.Demokrati- och rättighetsperspektivet skall enligtdirektiven genomsyra hela planeringsprocessen.I fråga om kulturupplevelsers tillgänglighetnämner regeringen att för år2001 tilldelats utöver ordinariemedelstilldelning för insatser för att ökatillgängligheten för personer med funktionshinder.De nu gällande sändningstillstånden för publicservice-företagen innebär bl.a. att programbolagensinsatser för att göra programmen tillgängliga förfunktionshindrade skall öka under tillståndsperiodenjämfört med . börarbeta för att minst hälften av sändningstiden förförstagångssändningar med svenskt ursprung är textadvid utgången av tillståndsperioden. Ett mål skalläven vara att uppläst textremsa kan erbjudas undertillståndsperioden. bedriverockså programverksamhet för döva. Enligtsändningstillståndet för skall andelen textade program öka påtagligt undertillståndsperioden jämfört med . skall eftersträva god hörbarhet isändningarna. Av sändningstillståndet för TV 4framgår att företaget skall göra storaunderhållningsprogram och svensk TV-dramatiktillgängliga för personer med funktionshinder iminst samma omfattning som under år 1996.Verksamheten för personer med funktionshinder skallunder tillståndsperioden utökas i den mån nyatekniska förutsättningar gör detta möjligt inomramen för oförändrade kostnader.Inom området för ett bättre bemötande framhållerregeringen bl.a. att efter förslag frånregeringen har antagit ändringar i regeringsformenför att motverka diskriminering av personer medfunktionshinder. (N2002:06, dir. 2002:11) har fått i uppdrag att bl.a.överväga behovet av en sammanhållendiskrimineringslagstiftning samt behov av regler somger skydd mot diskriminering av personer medfunktionshinder i bemärkelsen bristandetillgänglighet. Uppdraget skall redovisas i december2004.I 2001 års utredning om hur två EG-direktiv skallgenomföras i föreslås bl.a. en lag om förbudmot diskriminering på grund av funktionshinder.Tillämpningsområdena föreslås bli mer omfattande ängällande svensk diskrimineringslagstiftning.Regeringen har i en handlingsplan för de mänskligarättigheterna även lagt grunden för ett mer samlatsynsätt på mänskliga rättigheter i Sverige.Regeringen anför att det arbete som gjorts ochgörs för att se över och vid behov skärpadiskrimineringslagstiftningen, i syfte att förbättratillgängligheten för och bemötandet av personer medfunktionshinder, är angeläget. Inriktningen är bl.a.att frågor som rör tillgänglighet alltid bör beaktasi situationer som kan leda till att människor medfunktionshinder kan bli fullt delaktiga isamhällslivet.Statens institut för särskilt utbildningsstöd(Sisus) har fått i uppdrag att verka för ökadkompetens om bemötande av personer med funktions-hinder. Genomförda insatser skall avrapporterasårligen till regeringen. Enligt uppdraget skall myn-digheten arbeta fram ett nationellt program förkompetensutveckling som rör bemötande av personermed funktionshinder. Programmet skall ha en tydligförankring i de handikappolitiska principerna ochange mål och inriktning för kompetensutvecklingen.Sisus skall även i samråd med Statens kvalitets- ochkompetensråd och andra intressenter utveckla ettutbildningsunderlag i handikappolitiska frågor förstatsförvaltningen.Regeringen erinrar i fråga om bättre bemötandeinom sociala verksamheter bl.a. om de nyligeninförda möjligheterna att motverka kommunaltdomstolstrots genom sanktionsavgifter.Lagändringarna har gällt för att någraeffekter skall kunna redovisas.MotionI den ovan nämnda motion 2002/03:So21 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 20 begärs etttillkännagivande för regeringen om synskadadesmöjligheter att personrösta. Motionärerna anser atti skrivelsen kunde ha ägnats mer uppmärksamhet åtatt synskadade inte har möjlighet attpersonrösta med bevarad valhemlighet, utan debehöver ta hjälp för att läsa valsedeln och för attmarkera vilket namn personrösten avser. Enligtmotionärerna torde det vara möjligt förValmyndigheten att genom teknikupphandling ta framen apparat som medger en synskadad att personröstautan att valhemligheten röjs.BakgrundKonstitutionsutskottet behandlade under föregåenderiksmöte i samband med regeringens proposition2001/02:53 Ändringar i vallagen, m.m. (bet.2001/02:KU8) en motion om synskadades rätt tillvalhemlighet, där motionärerna föreslog ett tilläggtill vallagen av innebörd att denna rätt skulletillgodoses t.ex. genom att ett system utarbetas därvalsedlar och valkuvert med punktskrift kananvändas.Utskottet redovisade i betänkandet attRiksskatteverket (RSV) inför varje val upprättarinformation för synskadade. Informationen består idels kassettband med samma information som RSV:sbroschyrer, dels material i punktskrift. Dettamaterial innehåller bl.a. kuvert med lösa valsedlar.Kuverten har text i punktskrift som anger vadkuvertet innehåller, t.ex. valsedlar för ett visstparti i riksdagsvalet. Valsedlarna är däremot inte ipunktskrift, eftersom det enligt RSV skulle äventyravalhemligheten.Utskottet hänvisade till den bedömning som gjortsunder /99 (bet. 1998/99:KU17) av enmotion med yrkande om valsedlar med punktskrift.Utskottet gjorde då följande bedömning.I dag finns information till synskadade väljaredels på kassettband, dels med punktskrift.Dessutom distribueras kuvert med text ipunktskrift som innehåller valsedlar utanpunktskrift. Denna ordning har utformats medtanke på valhemligheten. Utskottet är med hänsyntill valhemligheten inte berett att föreslå attäven valsedlarna skall utformas med punktskriftoch avstyrker därför motionen.Utskottet hänvisade vidare till att regeringen i denföreliggande propositionen (s. 71 f.) anfört bl.a.att när det gäller röstningsförfarandet försynskadade väljare i samråd medSynskadades () sett över vilkaåtgärder som kan vidtas för att underlättaförfarandet. Till valet togs i samarbete medSRF fram ett särskilt valmaterial som kunde läsas ipunktskrift. Materialet bestod av ett ytterkuvertmed separata kuvert med en partimarkerad valsedelför vart och ett av de åtta största partierna ochblanka valsedlar (totalt 27 kuvert per väljare).Innehållet fanns angivet i punktskrift utanpåkuverten. Väljaren kunde därmed ta ut en valsedelför varje val och lägga in i ordinarie valkuvert vidröstningen i vallokal eller på posten. Varjeförsändelse innehöll också ett särskilt infor-mationsblad. Materialet skickades till de synskadadesom enligt SRF:s register läste punktskrift.Materialet sändes också till varje länsstyrelse distribution efter begäran.Landets taltidningar fick också information.Distributionen hade därefter ytterligare utökatstill att omfatta länsbibliotekens inläsningstjänst.Vidare hade en ljudkassett framställts med textenfrån väljarbroschyren.Regeringen hade påpekat i propositionen att deredovisade åtgärderna ger synskadade möjligheter attutan insyn från någon annan person rösta på ettparti men inte löser de problem som uppkommit försynskadade genom de nya reglerna om personröstning.Regeringen framhöll att det givetvis inte ärtillfredsställande att synskadade inte utan insynfrån annan kan personrösta. Valtekniska utredningenår , vars förslag låg till grund för förslagen ipropositionen, hade dock bedömt att detta iframtiden genom röstning via Internet skulle kommaatt bli möjligt även för synskadade. I avvaktan påatt en sådan ordning införs hade utredningen intevelat förorda en lösning som tillåter röstning medvalsedlar som väljaren själv skrivit ut viaInternet. Varken SRF eller Hjälpmedelsinstitutethade kunnat se några möjligheter att med bibehållenvalhemlighet personrösta utan hjälp. I stället hademan föreslagit att "auktoriserade röstmedhjälpare"skulle införas. Från hade mansagt att det knappast var tänkbart att förränröstningen görs "teknisk" för alla åstadkomma någotför synsvaga utan åsidosättande av valhemligheten.Mot bakgrund av det anförda fann regeringen attnågon förändring av valsedlarnas utformning inteborde föreslås "".Utskottet ansåg i sitt ställningstagande att detär av stor betydelse att alla kan rösta utan attvalhemligheten åsidosätts. Att, såsom föreslogs imotionen, använda valsedlar och valkuvert medpunktskrift skulle enligt utskottet åsidosättavalhemligheten. Utskottet avstyrkte därför denföreliggande motionen.I regeringens regleringsbrev för budgetåret 2003avseende anges som ett av målen inomverksamhetsområdet och deltagande attmyndigheten skall följa den svenska ochinternationella utvecklingen i fråga om elektroniskröstning, och myndigheten skall i återrapporteringredovisa hur man följt utvecklingen och vad somframkommit . har ocksågenom regleringsbrevet getts i uppdrag att tillregeringen lämna en rapportom den svenska och internationella utvecklingen avelektronisk röstning.Regeringen har beslutat omdirektiv för en parlamentarisk kommitté att se överbestämmelserna i vallagen och lämna förslag till enny lag (Ju 2003:00, dir. 2003:37). I uppdraget ingårbl.a. att överväga i vilken utsträckningelektroniska förfaranden bör införas vid röstning iröstningslokal. Kommittén skall särskilt beakta defördelar sådana förfaranden kan ha för bl.a.funktionshindrade väljare.Konstitutionsutskottets ställningstagandeI ett samhälle för alla är det av stor betydelse attfunktionshindrade skall kunna delta i dendemokratiska processen på så likvärdiga villkor sommöjligt. Ansträngningar görs för att nå detta mål,och utskottet vill betona vikten av att dessaansträngningar fortsätter.Som nämnts ovan avser att ihöst behandla ett antal motioner som rörvallagsfrågor, bland dem motioner om att synskadadeskall ha möjlighet att kunna utöva sin rösträttfullt ut med bibehållen valhemlighet. Utskottet hartidigare anfört att det är av stor betydelse attalla kan rösta utan att valhemligheten åsidosätts.Enligt utskottets mening bör det ovan nämndautredningsuppdraget att ta fram förslag till hurelektroniska förfaranden skall kunna införas vidröstning ses som ett viktigt led i arbetet att uppnåsyftet att synskadade skall kunna rösta på likavillkor som andra.Med det anförda föreslår attsocialutskottet avstyrker motion 2002/03:So21yrkande 20.Stockholm den 8 maj 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (), HenrikS Järrel (m), (), (), (), (),(), () ochGustav ().Bilaga 3Utbildningsutskottets yttrande 2002/03:UbU1yUppföljning av den Nationellahandlingsplanen förhandikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat attbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 2002/03:25 Uppföljning avden Nationella handlingsplanen för handikappolitikenjämte motioner.Utbildningsutskottet behandlar i sitt yttrandemotionerna 2002/03:So21 (fp) yrkandena 12-18 och2002/03:So22 (m) yrkande 2. Motionsyrkandenaanknyter huvudsakligen till skrivelsens avsnitt Enskola för alla.InledningRiksdagen beslutade efter förslag frånregeringen om en nationell handlingsplan förhandikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. SoU14,rskr. Handlingsplanen sträcker sig fram tillår 2010. Den spänner över alla samhällsområden.Regeringen redovisar i den nu aktuella skrivelsenhur arbetet med att genomföra handlingsplanenfortskrider.I avsnittet En skola för alla anger regeringensammanfattningsvis att ett genomgripandereformarbete har skett för att nåmålen i handlingsplanen och förbättraförutsättningarna för studerande som harfunktionshinder. Regeringen bedömer att satsningarnapå specialpedagogiska frågor, kvalitetsutveckling,kompetensutveckling, lärarutbildning samt en ökningav personaltätheten i skolor och fritidshem kommeratt förbättra utbildningssituationen för elever somhar funktionshinder. Möjligheterna för dessa eleveratt gå i skolan i närheten av hemmet och botillsammans med sina föräldrar eller i deras närhetökar.Elever med funktionshinderMotioner och utbildningsutskottets bedömningFolkpartiet begär i motion 2002/03:So21 yrkande 12ett tillkännagivande till regeringen om attspeciallärarutbildningen skall återinföras. Attdenna utbildning har lagts ned och ersatts av enspecialpedagogutbildning är enligt motionärerna brist, eftersom de nya specialpedagogerna intei första hand skall arbeta direkt med eleverna. Istället skall de via handledning hjälpa andra lärarei deras arbete med elever i behov av stöd.Motionärerna betonar att det också behövs ett direktoch kvalificerat stöd till de elever som harinlärningssvårigheter.U t s k o t t e t anser att socialutskottet böravstyrka motionsyrkandet.En reformering av lärarutbildningen har genomförtsfr.o.m. enligt beslut medanledning av propositionen En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). I utbildningen tillden nya lärarexamen, som ersatt åtta olikalärarexamina, skall alla lärarkandidater, oavsettvilket stadium eller vilka ämnen de avser att arbetainom, få viss utbildning i specialpedagogik inomramen för det s.k. allmänna utbildningsområdet.Målet är att alla blivande lärare utifrån kunskaperi specialpedagogik skall ha goda förutsättningar attorganisera arbetet med hänsyn till olika barns ochelevers behov av tid, stimulans och stöd. Vidare kanspecialpedagogik förekomma som inriktning ilärarexamen, och det kan också utgöra enspecialisering. Utskottet anser därför att den nyalärarutbildningen på ett mycket påtagligt sättkommer att förstärka den specialpedagogiskakompetensen bland alla lärare i skolorna.Som en påbyggnad på lärarexamen finnsspecialpedagogexamen. För att få denna examen krävs,enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100,ändr. 2001:23), att studenten har despecialpedagogiska kunskaper och färdigheter sombehövs för att aktivt kunna arbeta med barn,ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola,skola, vuxenutbildning ellerhabilitering/rehabilitering. Därutöver skallstudenten bl.a. kunna genomföra pedagogiskautredningar och analysera individers svårigheter påorganisations-, grupp- och individnivå samt kunnavara en kvalificerad samtalspartner och rådgivare ipedagogiska frågor för föräldrar, kolleger och andraberörda yrkesutövare.Motsvarande motionsyrkanden om återinförande avspeciallärarutbildningen har avstyrktsav utskottet och avslagits av (bet.2002/03:UbU4 s. 16 f.).Behovet av specialskolor för elever medfunktionshinder lyfts fram i två motioner.Enligt Moderata samlingspartiet i motion2002/03:So22 yrkande 2 är möjligheten att väljaskola viktig för alla elever, men alldeles särskiltviktig för barn och ungdomar med funktionshinder.Mot den bakgrunden ser beslutet attlägga ned den statliga specialskolan förmultihandikappade barn som ett lågvattenmärke. Depåpekar att barn och ungdomar med funktionshinderskall ha en rättighet och inte en skyldighet attintegreras i den vanliga kommunala skolan.Moderaterna anser att specialskolor även i framtidenskall vara ett alternativ för de elever som anseratt dessa skolor bättre kan tillgodose derassärskilda behov.Också framhåller - i motion2002/03:So21 yrkande 13 - att det för vissa grupperav funktionshindrade elever behöver finnas en frihetatt kunna välja en skola som är specialiserad på attundervisa elever med deras funktionshinder. Eftersommultihandikappade elever har stort behov avskräddarsydda lösningar för att deras skolgång överhuvud taget skall kunna fungera skall de, ellerderas vårdnadshavare, kunna välja statligaspecialskolor om de föredrar det. Motionärerna begäratt skall uttala sig för att möjlighetenför multihandikappade elever att välja Hällsboskolanrespektive i form av statligaspecialskolor bör återinföras.U t s k o t t e t föreslår att socialutskottetavstyrker motionsyrkandena.Riksdagen beslutade att elever medsynskada respektive grav språkstörning inte längreskall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp(prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr.1999/2000:14). Det innebar att ställde sigbakom regeringens förslag om en successiv avvecklingav de fasta skoldelarna vid de statliga riksskolornaEkeskolan i och i ochen samtidig utbyggnad av resurscenterverksamhetenvid skolorna.Frågan om en omprövning av nämnda beslut hardärefter återkommande behandlats och avslagits avriksdagen (senast bet. 2002/03:UbU8 s. 14 f.).Utskottet finner inte heller nu skäl för riksdagenatt ändra sitt tidigare ställningstagande. Särskiltvill utskottet framhålla den pågående utvecklingenav verksamheten vid resurscentren.En av regeringen tillsatt särskild utredarelämnade betänkandetVisstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU2002:106). Visstidsutbildning skall ges vidEkeskolan i , för elever med synskada ochytterligare funktionshinder, och vid iSigtuna, för elever med grav språkstörning. Dessatidigare specialskolor är resurscenter inomSpecialpedagogiska institutet.Syftet med visstidsutbildning är att ge ettspecialpedagogiskt stöd så att eleven på längre siktskall kunna återvända till sin hemskola och få enfullgod utbildning i närheten av hemmet. De eleversom undervisas vid resurscenter är fortfarandeelever i sina respektive hemkommuner.Utredaren föreslår en ny förordning omvisstidsutbildning. Elevens vårdnadshavare skallkunna göra ansökan, och beslutar om eleven skall tasemot. Vårdnadshavaren skall ha rätt att överklagaett beslut till . Envisstidsutbildning skall fortgå under minst entermin. Om fortsatt behov finns efter den beslutadetiden kan en förnyad ansökan göras. En elev kanfortsätta i visstidsutbildning under hela denobligatoriska skolgången.Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds nu inomRegeringskansliet.I motion 2002/03:So21 yrkande 14 begär Folkpartietett riksdagsuttalande om att direktiven tillkommittén för översyn av utbildningen för barn,ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning börändras, så att alternativet nedläggning av särskolaninte utreds.U t s k o t t e t hänvisar till att regeringenden , och således efter det attmotionsyrkandet väcktes, beslutat omtilläggsdirektiv till kommittén för översyn avutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning (dir. 2001:100, tilläggsdir.2003:32). Enligt dessa skall kommittén, den s.k.Carlbeck-kommittén, endast lämna författningsförslagför det alternativ som innebär att särskolan ochsärvux skall kvarstå som egna skolformer.Motionsyrkandet bör därmed avstyrkas avsocialutskottet.Folkpartiet föreslår i motion 2002/03:So21 yrkande15 att en nationell skolpeng skall införas.