bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Det är lägre än vadregeringen räknade med ibudgetpropositionen, men en dubbelt såhög tillväxt som i EU och euroområdet därBNP steg med i genomsnitt respektive0,. I OECD-området steg BNP-tillväxten med i genomsnitt 1, 8 %.Den relativt sett höga tillväxten kantill stora delar förklaras av en expansivekonomisk politik och en lågt värderadkrona. Hushållens reala disponiblainkomster steg med 4,, varav beroddepå sänkta skatter och andra ekonomiskareformer, som t.ex. den s.k. maxtaxan.Detta bidrog till atthushållskonsumtionen steg igenomsnitt . Det är betydligtlägre än de som regeringen räknademed i budgetpropositionen. Med tanke påatt de fallande aktiekurserna kraftigtförsämrade hushållensförmögenhetsställning och att hushållensförväntningar om framtiden försämrades itakt med den svagare konjunkturen och denstigande internationella osäkerheten ärdet ändå en relativt god utveckling.Räknat i termer av tillväxtbidrag bidroghushållskonsumtionen med 0,6procentenheter till förra årets BNP-uppgång.Trots den svaga internationellaefterfrågan och en ogynnsamsammansättning av exportproduktionen stegden svenska exporten av varor ochtjänster 2002, efter en nedgångåret innan på . Precis somunder 2001 påverkades exporten underförra året kraftigt av problemen inomteleproduktindustrin. Sammantaget stegexporten av varor med 2002. Omman exkluderar teleproduktindustrin varuppgången i varuexporten . Densvaga teleproduktexporten bidrog ocksåtill att den svenska importen sjönk medytterligare 2002, efter ett fall2001 på . Den låga importen betyddeatt utrikeshandeln, trots den svagaexporten, ändå gav ett relativt stortpositivt bidrag till BNP-tillväxten 2002.Investeringarna gav däremot ettnegativt bidrag till förra årets tillväxtpå grund av bl.a. den svagavinstutvecklingen, det osäkrainternationella läget och en tidigarekraftigt uppdragen investeringsnivå. Iindustrin och den privata tjänstesektornsjönk investeringarna med ,medan investeringarna i bostäder ochmyndigheternas investeringar ökade.Sammantaget sjönk investeringarna med 2,2002.1.2.2 Konjunkturen förbättras under 2003och 2004Som framgår under avsnitt 1.1 Deninternationella utvecklingen räknarregeringen i vårpropositionen med att denosäkerhet om det världspolitiska lägetsom i stor utsträckning påverkatinvesteringarna och konsumtionen ivärldsekonomin avtarunder . Det bidrar isin tur till att en återhämtning i bådeden internationella och den svenskakonjunkturen påbörjas under senare delenav 2003 och under 2004.Den svaga internationella efterfråganandra halvan av 2002 och under förstadelen av 2003 i kombination med enåtstramning av finanspolitiken och enstarkare svensk krona gör atttillväxttakten i den svenska ekonominsjunker till 2003, efter uppgångeni fjol på . förväntastillväxttakten stiga till , när denstigande internationella efterfråganbidrar till ökad svensk export, högrekonsumtion och stigande investeringar.Förutsatt att den internationellaåterhämtningen tar fart väntas alltså densvenska ekonomin växa med i genomsnitt1,. Prognoseninnebär att tillväxten under de närmasteåren kommer att ligga något över detförväntade tillväxtgenomsnittet bland EU-och euroländerna.Regeringens prognos bygger på denekonomiska och statistiska informationsom fanns tillgänglig t.o.m. den 9 april2003.I tabellerna 2, 3 och 4 nedan redovisasförutsättningarna, nyckeltalen ochförsörjningsbalansen i regeringensbedömning. I punkterna nedan sammanfattasde viktigaste delarna i prognosen.Tabell 2. Försörjningsbalansen 2002-2006··· I prognosen ingår ett antalantaganden om den framtida utvecklingen.Ett viktigt antagande är att deavtalsmässiga löneökningarna ochlöneglidningen hålls tillbaka så att detotala lönekostnadsökningarna i ekonominbegränsas till under denärmaste åren. Under perioden 2001-2002steg de totala lönekostnaderna med igenomsnitt per år.·· Till följd av bl.a. en stramarefinanspolitik väntas hushållens inkomsterunder och 2004 stiga betydligtlångsammare än då inkomsternasteg . Regeringen räknar dockmed att hushållskonsumtionen stiger med1,för att stiga med ytterligare2,2004. En fortsatt relativt godförmögenhetsställning i hushållen trotsfallande aktiekurser, en fortsattrelativt optimistisk syn på den egnaekonomiska utvecklingen och låga räntorär några av de faktorer som, enligtregeringen, väntas bidra till enförhållandevis stark konsumtion under denärmaste åren. Regeringen räknar även medatt fortsätter att sänka dens.k. reporäntan till en nivå på islutet av 2003. Hushållen förväntasdessutom minska sitt sparande något tillförmån för en ökad konsumtion.·· En faktor som verkar dämpande påkonsumtionen är att sysselsättningenväntas sjunka under 2003samtidigt som den öppna arbetslöshetenstiger till i genomsnitt , från igenomsnitt 2002. I takt med attkonjunkturen förbättras börjarsysselsättningen stiga på nytt under 2004samtidigt som den öppna arbetslöshetensjunker till , enligt regeringensbedömning.·Tabell 3. Prognosförutsättningar2002-2006··· Värdet på den svenska kronanstiger. Mätt enligt det s.k. TCW-indexväntas kronans värde ligga på igenomsnitt 128,8 2003 och 127 2004 (juhögre värde, desto svagare krona). Det ärsamma bedömning som regeringen gjorde ibudgetpropositionen.·· Trots förstärkningen av kronanväntas exporten stiga och7 % 2004 när den internationellaefterfrågan på bl.a. investeringsvarorbörjar stiga. Enbart exporten av varorbedöms öka med 2003 ochomkring nästa år.·· I takt med attexportproduktionen och konsumtionen ökarstiger importen av varor och tjänster pånytt, efter en nedgång under både 2001och 2002.·· sedan 1997sjönk investeringarna i den svenskaekonomin . Nedgångenberodde bl.a. på tidigareöverinvesteringar, den osäkrakonjunkturen och den svagavinstutvecklingen. Regeringen räknar medatt investeringar fortsätter att sjunka iår. I likhet med väntasdock investeringarna i myndighetssektornoch bostadssektorn fortsätta att ökaunder 2003. Den stigande efterfrågan ochen ökad produktion gör attinvesteringarna stiger med sammantaget2,2004, enligt regeringens bedömning.·Både den statliga och den kommunalakonsumtionen ökade kraftigt under förraeret. bedöms densamlade offentliga konsumtionen stiga med0,respektive . Svagare finanserbegränsar konsumtionsutrymmet i denkommunala sektorn till och 0,. I den statliga sektornsjunker konsumtionen under både2003 och 2004, bl.a. på grund avutgiftsbegränsningar inom försvaret.Tabell 4. Nyckeltal 2002-2006Årlig procentuell förändring1.2.3 Kalkylerna för utvecklingen 2005och 2006Förutom prognoserna för 2003 och 2004presenterar regeringen i vårpropositionenen kalkyl för utvecklingen och2006. Siffrorna för de båda årenredovisas i tabellerna 2, 3 och 4 ovan. Ikalkylen antas att återhämtningen ivärldsekonomin fortsätter samt att det islutet av 2004 finns lediga resurser iden svenska ekonomin så att BNPunder 2005 och 2006 kan växa snabbare änden långsiktiga tillväxttrenden på 2 %.Det s.k. BNP-gapet - dvs. skillnadenmellan den faktiska produktionsnivån isamhället och den praktiskt möjliga -sluts först . Givet dessaantaganden beräknar regeringen att BNPstiger 2005 och 2006.Sysselsättningen förväntas stiga underperioden, och den öppna arbetslöshetensjunker till i genomsnitt 2006. Somframgår av tabell 4 beräknas den s.k.reguljära sysselsättningsgraden, dvs.antalet sysselsatta i åldern somandel av befolkningen i sammaåldersgrupp, enbart stiga med ett partiondelar, till en nivå på 2006(sysselsättningen, sysselsättningsmåletoch den öppna arbetslösheten behandlasmer utförligt i avsnitt 1.2.5).1.2.4 Osäker exportuppgångÅr 2001 var det svagaste året för densvenska exportindustrin sedan de s.k.kostnadskrisåren i mitten av 1970-talet.Exporten av varor sjönk bl.a.på grund av en kraftigt försvagadefterfrågan på investeringsvaror iomvärlden och nedgången i den s.k. IKT-branschen. En relativt stark återhämtningi exporten påbörjades i början av förraåret, framför allt till följd av enstigande efterfrågan på IKT-produkter ochmotorfordon i främst ochländerna utanför OECD-området.Uppgången i IKT- ochmotorfordonsexporten visade sig dock varatemporär, och exporten försvagadesåterigen itakt med att den internationellakonjunkturen försvagades och densäkerhetspolitiska osäkerheten tilltog.Exporten av varor steg dock , medan den totala exporten sjönk med0,4 %.De senaste månaderna har exporten ochexportorderingången åter börjat stiga,visar utfallsstatistik och olika typer avindikatorer. En del av uppgången kansannolikt förklaras av attindustriföretagen runt om i världenbeställt varor för att fylla sina lager isyfte att gardera sig mot leverans- ochproduktionsstörningar på grund av krigeti . Regeringen räknar dock med attexporten fortsätter att stiga i takt medatt återhämtningen i den internationellaekonomin tilltar under senare delen av2003 och och efterfrågan påinvesteringsvaror stiger. Det finns dock,enligt regeringen, ett att antalriskfaktorer som gör att exporten kanutvecklas svagare än beräknat. En sådanriskfaktor är återhämtningen i EU,största exportområde. Än sålänge finns inga tydliga tecken på varesig en uppgång i den ekonomiskaaktiviteten i EU eller en ökning avSveriges export till området. Dessutomkan det dröja relativt länge innan denför svensk industri så viktigainvesteringsvaruefterfrågan stiger i EU.En annan viktig faktor ärinvesteringsvaruefterfrågan i Förentastaterna. Trots att en viss uppgång redannoterats kan det lågakapacitetsutnyttjandet i industrin, deansträngda balansräkningarna i storadelar av det amerikanska näringslivet ochdet osäkra säkerhetspolitiska läget föramed sig att investeringar framöver ökarlångsammare än väntat.Sammantaget gör regeringen bedömningenatt importefterfrågan av bearbetade varorpå svenska exportmarknader stiger med 5,och 2004. Den svenskaexporten av bearbetade varor väntassamtidigt öka 2003 och 8,4 %2004. Det innebär att den svenskaexportindustrin beräknas vinnamarknadsandelar på världsmarknaden undernästa år, trots att regeringen, somredovisades ovan, räknarmed en förstärkning av kronan.1.2.5 Sysselsättningsmålet nås inte 2004,enligt regeringens prognosEfter den kraftiga förbättringen ,då antalet sysselsatta i den svenskaekonomin säsongrensat steg med omkring320 000 personer och den öppnaarbetslösheten sjönk till ,har efterfrågan på arbetskraft minskatkraftigt i takt med den svagainternationella konjunkturen ochnedgången i IKT-branschen.Trots det steg antalet sysselsattaunder , mätt somårsgenomsnitt. Uppgången förklarasframför allt av en stigandesysselsättning i den offentliga sektorn,bl.a. till följd av det s.k. tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting. I näringslivet, främst inomindustrin, minskade däremot antaletsysselsatta relativt kraftigt, medansysselsättningen i den privatatjänstesektorn steg svagt. En anledningtill att sysselsättningen steg underförra året, trots den svaga konjunkturenoch den svaga efterfrågan på arbetskraft,kan vara att den ökade sjukfrånvaronminskat företagens behov att säga upppersonal, enligt regeringens bedömning ivårpropositionen.Diagram 3. Sysselsättningen januari 1995till mars 2003Källa: ,FinansdepartementetSom framgår av diagram 2 harsysselsättningen minskat något underårets inledande månader. De senasteindikatorerna över vakanstal, nyanmäldalediga platser samt anställningsplanertyder på att sysselsättningen fortsätteratt minska framöver. Regeringen räknarockså med att antalet sysselsatta i årminskar eller 12 000 personer.Under nästa år bedöms docksysselsättningen stiga i takt med attkonjunkturen återhämtar sig ochproduktionen ökar ochunder 2004.Diagram 4. Den öppna arbetslöshetenjanuari 1995 till mars 2003Källa: ,FinansdepartementetPrecis som låg den öppnaarbetslösheten på i genomsnitt 2002.Som framgår av diagram 3 steg dockarbetslösheten under senare delen avförra året, och uppgången har fortsattunder inledningen av 2003. låg den öppnaarbetslösheten på i genomsnitt isäsongsrensade termer, vilket kanjämföras med ett genomsnitt på 4,2 %under fjärde och sista kvartalet i fjol.Regeringen räknar med att utbudet avarbetskraft stiger under2003 och 2004, vilket är något snabbareän då utbudet ökade med 0,1 %.Denna utveckling i kombination med denförväntade sysselsättningsförändringengör att den öppna arbetslösheten stigertill för att sjunka till igenomsnitt . Eftersomregeringen bedömer att andelen deltagarei olika arbetsmarknadspolitiska programsjunker under både 2003 och 2004 stigerarbetslösheten inklusivearbetsmarknadsåtgärder med 0,1procentenhet , till , sjunka till 6,3 %.Diagram 5. Sysselsättningsgraden enligtsysselsättningsmål till mars2003Källa: ,FinansdepartementetRiksdagens och regeringens mål försysselsättningen är attsysselsättningsgraden i ekonomin, dvs.antalet sysselsatta i åldern iprocent av befolkningen i sammaåldersgrupp, ska stiga till 2004.Som framgår av diagram 4 stegsysselsättningsgraden kraftigt frånmitten av 1997 till en nivå i början av2001 på . Därefter harsysselsättningsgraden, till följd avbl.a. den svagare efterfrågan påarbetskraft, åter börjat sjunka till ennivå påsäsongsrensat i genomsnitt 77,7 %.Regeringens prognos i vårpropositioneninnebär att sysselsättningsgraden 2003och 2004 ligger kvar på ungefär sammanivå som . För att nåsysselsättningsmålet 2004 krävs att denreguljära sysselsättningen ökar medytterligare ungefär 125 000 personer. Ivårpropositionens kalkyler och2006 förväntas en mindre uppgång isysselsättningsgraden till en nivå 2006på 77,8, dvs. även det undersysselsättningsmålet.Tabell 5. Nyckeltal för arbetsmarknaden2002-20061.2.7 Revidering av nationalräkenskapernaI offentliggjordeStatistiska centralbyrån (SCB) en kraftigrevidering av nationalräkenskaperna föråren 1993-2001. Effekten blev att nivånpå BNP steg relativt markantjämfört med tidigare beräkningar. De mestbetydelsefulla förändringarna i SCB:s nyaberäkningar är:· Den offentliga momsen räknas ini nationalräkenskaperna, enligt EU-beslut. behandlades denoffentliga momsen som avdragsgill ochingick därför inte i räkenskaperna.·· Ny information om svenskaföretags handel med varor i utlandet(dvs. handel som inte passerar densvenska gränsen) inkluderas iräkenskaperna.·En översyn av beräkningarna av hushållenskonsumtionsutgifter har genomförts,som den tidigare värderingen avskogstillgångar förändrats. Nivån påinvesteringarna har höjts.Tabell 6. BNP-tillväxten före och efterSCB:s revideringar 19 19 19 19 19 20 20 Sn94 95 96 97 98 99 00 01 ittTillväxt före 4, 3, 1, 2, 3, 4, 3, 1, 3,revidering 1 7 1 1 6 5 6 2 0(%)Tillväxt 4, 4, 1, 2, 3, 4, 4, 1, 3,efter 2 0 3 4 6 6 4 1 2revidering 1)(%)Förändring +0 +0 +0 +0 - +0 +0 - +0(procentenhet ,1 ,3 ,2 ,3 ,1 ,8 0, ,2er) 11 Reviderad tillväxttal för 2001publicerad i prel. Nationalräkenskapernaför 2002 ()Källa: Statistiska centralbyrånSom framgår av tabell 6 nedan innebärrevideringarna att den ekonomiskahistorien för den aktuella perioden del skrivs om. Efter revideringenuppgår den svenska BNP-tillväxten till igenomsnitt perioden1994-2001. Före revideringen vargenomsnittet . I löpande priserinnebär detta att BNP-nivån 2001 efterrevideringen ligger nästan 100 miljarderkronor högre än nivån före revideringen.De enskilda år som påverkats mest avrevideringarna är 1995, 1997 och 2000.1.2.8 Ny information efter attregeringens prognos färdigställtsRegeringen anger att prognoserna ivårpropositionen bygger på uppgifter somfanns tillgängliga t.o.m. den 9 april2003. Den information som kommit sedanprognosarbetet avslutades är blandad. Desenaste indikatorerna tyder dock på attden ekonomiska återhämtningen varitfortsatt svag. Någon snabb uppgång efteratt krigshandlingarna i avslutades imitten av april har inte synts till.Kraftig dollarförsvagningNär det stod klart attkriget i snart skulle ta slut spredsig optimismen på finansmarknaderna.Oljepriset, som började gå ned ianslutning till krigsstarten, fortsatteatt falla. Räntorna som steg när krigetpåbörjades fortsatte att gå upp samtidigtsom priserna på aktiebörserna runt om ivärlden steg och dollarkursen stärktes. Itakt med att den senaste månadensekonomiska statistik varit svagare, om änmarginellt svagare, än marknadensförväntningar har dollarkursen återbörjat sjunka, räntorna gått ned ocholjepriset stigit. Sedan regeringenavslutade sin prognos (från tillmitten av maj) har dollarn försvagats med6-7 % mot både kronan och euron. Börsernai och har stigitmed , med undantag för denteknikföretagsdominerade Nasdaqbörsen,som gått upp med . Prisernapå börserna i och harstigit med respektive omkring4 %. Obligationsräntorna världen över,inklusive de svenska, har sjunkit medomkring en halv procentenhet medanoljpriset gått upp med , nivå på omkring 26dollar per fat.Signaler om god konsumtionsutveckling iFörenta staternaFörenta staternas BNP steg under förstakvartalet i uppräknad årstaktjämfört med fjärde kvartalet ,enligt preliminära uppgifter från detamerikanska . Det kanjämföras med fjärde kvartalet då BNP-tillväxten var i uppräknad årstakt.Jämfört med stegBNP . Det var något svagare änvad analytikerna hade räknat med.Uppgången förklaras framför allt avstigande privat och offentlig konsumtion.Investeringarna ökade för andra kvartaleti följd, om än ganska blygsamt.Ny statistik och nya indikatorer tyderpå att konsumtionen fortsätter att stiga.Hushållens förtroende för den ekonomiskautvecklingen (mätt enligt det s.k.Conference Board) steg kraftigt ,från en indexsiffra på 61,4 till84,8 - den starkaste uppgången under enenskild månad då det s.k.Kuwaitkriget tog slut. Försäljningen idetaljhandeln steg relativt kraftigt imars, och flera indikatorer tyder på attuppgången fortsatt . Vidare stegförsäljningen av bilar , bl.a.till följd av stora rabatterbjudanden ocherbjudanden om räntefria lån.Arbetsmarknaden fortsätter dock attförsvagas. Sysselsättningen sjönkytterligare efter nedgången och mars. Arbetslösheten stegtill från en nivå på i mars.Även industrikonjunkturen i Förentastaterna fortsätter att vara svag, enligtde senaste siffrorna. Företagensförtroende för den ekonomiskautvecklingen sjönk , till enindexsiffra på 45,4. Värden under 50tyder grovt sett på avmattning i denekonomiska aktiviteten medan värden över50 indikerar tillväxt. Vidare sjönkindustriproduktionen ytterligare ,enligt ny statistik. Däremot stigeroptimismen i den amerikanskatjänstesektorn, som svarar för omkringtvå tredjedelar av den amerikanskaekonomin. Inköpschefernas index förtjänstesektorn steg till ettindexvärde på 50,7, från 47,9 i mars.Inflationen i Förenta staterna sjönk iapril till . Den s.k.kärninflationen, dvs. konsumentprisernaexklusive energipriser, gick ned till 1,5%.Fortsatt försämring i euroområdetDe senaste indikatorerna för EU ocheuroområdet tyder på en fortsatt nedgångi den ekonomiska aktiviteten, trots enminskad osäkerhet efter krigsslutet iIrak. EU-kommissionenskonjunkturbarometer för euroområdet stegvisserligen något , från ettindexvärde på 97,8 till 97,9, menuppgången förklaras framför allt av enbegränsad uppgång i konsumenternas ochdetaljhandelns förtroende för denekonomiska utvecklingen. I industrinfortsätter pessimismen bland företagenatt öka. Till exempel sjönkinköpschefernas index för industrinytterligare i april.Tydligast är försvagningen i Tyskland.Det s.k. IFO-index för Tyskland sjönkkraftigt , till den lägsta nivåsom noterats . IFO-index är en barometer över den tyskaindustrins förväntningar, men harhistoriskt också visat sig vara en godindikator för hela euroområdet. Äveninköpschefernas index för den tyskaindustrin sjönk kraftigt . Densenaste utfallsstatistiken visar dessutomatt industrins produktion och orderingångutvecklats svagt under de senastemånaderna.Arbetslösheten stigerÄven den tyska konsumtionen utvecklassvagt. sjönk omsättningen idetaljhandeln jämfört med sammamånad . Analytikerna hade räknatmed en uppgång på en halv procent. Vidaresteg arbetslösheten till 4,5miljoner personer - den högsta nivå somnoterats sedan återföreningen mellan Väst-och Östtyskland.Tysklands BNP sjönk under förstakvartalet jämfört med fjärdekvartalet , enligt preliminärauppgifter från statistikbyrå.Analytikerna räknade med en uppgång med0,jämfört med kvartalet innan.Enligt första preliminäraberäkning var tillväxten i både EU ocheuroområdet noll iår jämfört med fjärde kvartalet i fjol.Ny statistik från visar ocksåatt arbetslösheten i euroområdet stegtill , medan arbetslösheten iEU låg kvar på samma nivå som ,7,. Inflationstakten i euroområdetsjönk från till iapril, framför allt till följd av lägreenergipriser.Förbättrad svensk industrikonjunkturunder första kvartaletNär det gäller den svenska utvecklingenär informationen lite mer blandad.Industrikonjunkturen förbättrades någotunder , enligtKonjunkturinstitutets (KI:s) senastekvartalsbarometer som publicerades islutet av april. Produktionen stegjämfört med kvartalet innan och andelenföretag som var nöjda med storleken påorderstocken ökade. Under sista kvartaleti fjol var av företagenmissnöjda med orderstockens storlek.Under första kvartalet hade andelenmissnöjda krympt till . En viktigorsak till förbättringen var attföretagen i den s.k. teleproduktindustrinredovisade såväl ökad produktion somstigande orderingång under förstakvartalet. Sysselsättningen i industrinfortsatte dock att minska somandelen företag som anger brist påarbetskraft är den lägsta på länge.Vidare är industriföretagen relativtoptimistiska om den närmaste framtiden.Både orderingången och produktionenväntas stiga under de närmaste månaderna.Konjunkturen i byggsektorn försämradesemellertid under första kvartalet.Antalet anställda fortsatte att minska,och byggföretagen är missnöjda medorderläget. Branschen räknar medytterligare försvagning under de närmastemånaderna. Tillväxten inom handelnmattades något ,men företagen räknar med ökad försäljningframöver. Inom tjänstesektorn ärföretagen lite mer återhållsamma ochsammantaget räknar de med en relativtmåttlig ökning av efterfrågan under dennärmaste tiden.Resultaten i KI:s barometer verifierasav att både industriproduktionen ochorderingången steg något under förstakvartalet jämfört med fjärde kvartalet , enligt SCB:s senasteutfallsstatistik. Inköpschefsindex förden svenska industrin steg emellertid medbara några tiondelar , efter ettfall på i mars.Indexsiffran ligger dock fortfarande överexpansionsgränsen 50.Sysselsättningen fortsatte att sjunka imars som den öppnaarbetslösheten steg till , enligtSCB:s arbetskraftsundersökning . Imars 2002 låg den öppna arbetslösheten på3,. Enligt AMS uppgifter för april,som publicerades , låg denöppna arbetslösheten på i slutet avapril mot månaden innan och islutet av . Det s.k.obalanstalet, dvs. antalet öppetarbetslösa plus antalet deltagare iarbetsmarknadspolitiska program, uppgicktill mot och6,i april förra året.Hushållens förväntningar om ekonominsutveckling sjönk ytterligare något iapril när hushållens förtroendeindikator,den s.k. CCI, föll från minus 6,4 i marstill minus 6,9 , vilket är denlägsta noteringen sedan december 2001.Framför allt blev hushållen något merpessimistiska om den svenska ekonominsutveckling, medan optimismen om den egnaekonomins utveckling steg något. Trotshushållens pessimism steg omsättningen idetaljhandeln under både ,respektive , jämfört medsamma månad året innan. Äveninregistreringen av nya personbilar ökadeunder mars och april.Inflationstakten i den svenska ekonominsjönk kraftigt , från i marstill mätt enligt KPI. Nedgångenförklaras framför allt av lägre priser påolja, bensin och el. Inflationen mättenligt det underliggande inflationsmåttetUND1X låg på , ned från 3 %i mars.Sedan regeringen offentliggjorde sinprognos har Nordea, , och presenterat nya bedömningarav den svenska ekonomins utveckling under2003 och 2004. I genomsnitt räknar de medatt BNP stiger och 2,5 %nästa år. Det kan jämföras medregeringens bedömning i vårpropositionenom en BNP-tillväxt på 2003 och 2,2004. meddelade KIatt de reviderat sin syn påtillväxtutsikterna, till följd av bl.a.den internationella utvecklingen.