bet · GQ01KU23 · 2003-04-28 00:00:00 — Iförarbetena framhöll departementschefen att när enmyndighet anlitar tolk, måste den se till att tolkenär tillräckligt kvalificerad och i övrigt lämpligför uppgiften. En auktoriserad tolk är därför oftastatt föredra framför en oauktoriserad. En regleringav vilka kompetenskrav som bör ställas på de tolkarsom myndigheterna anlitar riskerar dock att ledatill en onödigt byråkratisk syn på tolkfrågan,varför departementschefen ansåg att frågan inte börregleras (prop. 1985/86:80 s. 28).Allmänt bygger lagstiftningen på denunderförstådda förutsättningen att svenska språketskall användas av myndigheterna. Sedan våren 2000har enligt lagen (1999:1175) om rätt att användasamiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolaroch lagen (1999:1176) om rätt att använda finska ochmeänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolarenskilda rätt att använda minoritetsspråken samiska,finska och meänkieli hos domstolar ochförvaltningsmyndigheter med verksamhet i degeografiska områden där språken använts av hävd ochfortfarande används i tillräcklig utsträckning.Förslagen innebär också rätt att i dessa områden fåförskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvispå de nämnda språken.Frågan om myndighets skyldighet att låta översättaen på utländskt språk författad överklagandeskrifttill svenska har behandlats av JO (1999/2000s. JO konstaterade därvid attförvaltningslagens 8 § inte uppställer något absolutkrav på att tolk skall anlitas när en myndighet haratt göra med någon som inte behärskar svenskaspråket, och att lagstiftningen således inte gerstöd för att myndigheter skall tvingas till någonslentrianmässig översättning av alla inkommandehandlingar på främmande språk. Den i JO-ärendetaktuella myndigheten har för JO uppgett att dennormalt ser till att en överklagandeskrift översättsmen att om en klagande bedöms kunna få fram enöversättning på egen hand denne inledningsvis ombedsatt inkomma med en sådan. Vidare har myndighetenuppgett att den låter översätta ett överklagande, omklaganden som svar på uppmaningen att inkomma med enöversättning uppger att han inte behärskar detsvenska språket, alternativt inte hör av sig. JOfann inte skäl att uttala någon kritik motmyndigheten i detta avseende eller att vidta någonytterligare åtgärd.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU15 ett motionsyrkande om bl.a. attminoritetsspråken skulle kunna användas också hoscentrala myndigheter. Utskottet avstyrkte motionenmed hänvisning till tidigare ställningstagande avutskottet (bet. 1999/2000:KU6) och bedömning avregeringen (prop. 1998/99:143), som innebar attSverige är enspråkigt i den offentliga förvaltningenoch att rikstäckande bestämmelser om rätt attanvända samiska, finska och meänkieli hos domstolaroch förvaltningsmyndigheter skulle kunna bli mycketresurskrävande, både ekonomiskt och när det gällertillgången till språkkunnig personal. Att i daggenomföra rikstäckande åtgärder skulle därför enligtutskottet vara i det närmaste praktisktogenomförbart.Konsumentvägledning i kommunernaI propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken2001-2005 (prop. 2000/01:135) gör regeringenbedömningen att den kommunala konsumentvägledningenär nödvändig och att det är viktigt att allamänniskor i har tillgång till lokalkonsumentvägledning. Enligt regeringen är detglädjande att fler kommuner nu satsar på någon formav konsumentvägledning, men att ambitionen måstevara att alla kommuner tillhandahållerkonsumentvägledning och att vägledningen håller högkvalitet. Av hänsyn till den kommunalasjälvstyrelsen ansåg regeringen dock att denkommunala konsumentvägledningen bör vara ettfortsatt frivilligt åtagande i kommunerna.Lagutskottet delade regeringens bedömning (bet.2001/02:LU2). följde utskottet (rskr.2001/02:51).Utskottets ställningstagandeI fråga om myndigheters bemötande av ochserviceskyldighet gentemot allmänheten vidhållerutskottet sin tidigare uppfattning att det tordevara mer effektivt att inom förvaltningen motverkabrister härvidlag genom utbildningsinsatser ochandra åtgärder, t.ex. servicedialoger ochserviceåtaganden, än genom att göra ändringar iförvaltningslagen. Utskottet kan även konstatera attdet inom ramen för det förvaltningspolitiskahandlingsprogrammet pågår arbete med att utvecklamyndigheternas service till medborgare och företag.Utskottet avstyrker därför motionerna 2002/03:K215(c) och 2002/03:So296 (c) yrkande 3.Formen för underrättelse om en myndighets beslutär enligt huvudregeln att myndigheten självbestämmer om underrättelse skall ske skriftligteller muntligt, men om parten begär det skallunderrättelse ske skriftligt. JO har uttalat attbeslut som går part emot enligt nuvarande ordningbör tillhandahållas parten i skriftlig form.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att detinte är motiverat att ändra de nu redovisadebestämmelserna i förvaltningslagen. På nu anfördagrunder avstyrks motion 2002/03:K269 (v).Vad gäller dröjsmålstalan noterar utskottet attriksdagen under det pågående riktat etttillkännagivande till regeringen om att det börsättas upp en bestämd tid inom vilken myndigheternamåste ha svarat eller handlagt ett ärende omföretagsstart. Inom ramen för detförvaltningspolitiska handlingsprogrammet har olikamyndigheter ställt ut löften i form avserviceåtaganden till medborgarna och företagen omvad de kan förvänta sig eller kräva när det gällert.ex. En generell regleringdärvidlag skulle riskera att försvåra anpassningentill enskilda myndigheters förutsättningar. Motdenna bakgrund vidhåller utskottet sin tidigareuppfattning att det inte har visat sig föreligga ettgenerellt behov av att införa en rätt tilldröjsmålstalan eller ett system med tidsgränser förmyndighetsansvar. Motionerna 2002/03:K363 (kd),2002/03:K226 (kd) och 2002/03:K241 (c) yrkande 36avstyrks därför.I fråga om regelförenklingsarbetet noterarutskottet att under det pågående riksmötetäven riktat ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av att intensifiera regelförenklingsarbetetavseende företagande. pågårlöpande ett arbete med att förenkla regler. Någotnytt uttalande av för att fästaregeringens uppmärksamhet på behovet avregelförenklingar mer allmänt behövs enligtutskottets mening inte. Utskottet avstyrker därförmotion 2002/03:K336 (fp).Funktionsnedsättning får enligt utskottets meninginte utgöra ett hinder för att ta del avmyndighetsinformation och kommunicera medmyndigheter. Det är enligt utskottets mening av storvikt att myndigheterna arbetar aktivt med att görasin verksamhet tillgänglig. Utskottet vill härvidlagbetona de nationella målen i handikappolitiken, ochutskottet instämmer i de ovan redovisadeutgångspunkterna för de riktlinjer för entillgängligare statsförvaltning som tas fram avHandikappombudsmannen . Mot bakgrundav den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken utgår utskottet från attregeringen delar utskottets uppfattning. Utskottetanser därför att det tills vidare inte är nödvändigtmed några sådana tillkännagivanden som begärs imotionerna 2002/03:K334 (m) yrkande 2 och2002/03:K359 (s).Vad gäller myndigheters kontakt med invandrare medbristande kunskaper i svenska har myndigheternaenligt den nuvarande ordningen en allmänserviceskyldighet att lämna upplysningar,vägledning, råd m.m. i frågor som rör det egnaverksamhetsområdet. Däremot innebär ordningen ingenabsolut rätt till språkhjälp vidmyndighetskontakter, men myndigheterna bör vid behovse till att sådan hjälp anlitas. börnoteras att en inlaga avfattad på annat språk änsvenska inte är skäl att avvisa denna. För isynnerhet myndigheter som har omfattande kontaktermed personer som inte behärskar svenska förefallerdet således av bl.a. arbetsekonomiska skälrationellt att vidta åtgärder som minskar behovet avspråkhjälp, t.ex. genom översättning av vissablanketter till olika främmande språk. Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande, attSverige är enspråkigt i den offentligaförvaltningen. Enligt utskottets mening innebär denuvarande bestämmelserna en rimlig avvägning mellanden enskildes behov och samhällets kostnad. Vidareskulle ett beslut om att åläggakonsumentsekreterarna i kommunerna att biståinvandrare med bristande kunskaper i svenska somvänder sig till en myndighet dels riskera attinnebära att konsumentsekreterare åläggs en uppgiftsom de inte är tillräckligt kvalificerade för med deeventuella konsekvenser det skulle kunna få, delsinskränka på den kommunala självstyrelsen dåkonsumentvägledning är ett frivilligt kommunaltåtagande. På nu anförda grunder avstyrks motion2002/03:K299 (s).Öppenhet i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet utgår från att regeringen delarutskottets inställning i fråga omöppenhetsfrågornas betydelse och avstyrkerdärför ett motionsyrkande om tillkännagivanderörande att offentliganställda skall gesgrundläggande information ommeddelarfriheten.MotionI motion 2002/03:K274 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att alla anställda inom offentligverksamhet skall få grundläggande information ommeddelarfriheten och efterforskningsförbudet(yrkande 1).BakgrundOffentlighetsprincipenOffentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenskademokratin. Den regleras bl.a. i regeringsformen,tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagenoch sekretesslagen. I regeringens skrivelse omförvaltningspolitiken (skr. 2000/01:151) uttalas attmedborgare och medier skall ha tillgång tillupplysningar efter eget val och oberoende avmyndigheternas informationsverksamhet. Attmedborgarna har kunskap om offentlighetsprincipeninnebär att de känner till och begriper reglerna ochvet hur de kan utnyttja dem i praktiken. En öppenmyndighet innebär enligt regeringen att- medborgarna har goda möjligheter till insyn i dessverksamhet,-- den enskilde får god information i sitt ärende,-- arbetsklimatet i organisationen uppmuntrar tillintern debatt och att de anställda är delaktiga iutvecklingen av verksamheten.-I skrivelsen slås fast att öppenheten är grunden förallmänhetens förtroende för myndigheter ochförvaltningar - och därmed för demokratin.Undersökningar visar att detta förtroende harminskat . Det vilar alltså ett stortansvar på politiker och tjänstemän i den offentligasektorn att hålla kvar allmänhetens förtroende på enhög nivå.Regeringen uttalar i skrivelsen att vårt land harett regelverk som ger möjligheter till mycket godinsyn, men det finns klara brister i de anställdaskunskaper och därmed även i efterlevnaden avreglerna. En annan oroande faktor är att det finnsstudier som pekar på att tystnaden på de offentligaarbetsplatserna ökat. Många känner inte till ellervågar inte använda sig av sin lagstadgade yttrande-och ramen för sitt förvaltningspolitiskahandlingsprogram har regeringen tagit initiativ i syfte att förbättra denyttre och inre öppenheten inom offentlig sektor.Kampanjen startade och har letts avRådet för Öppna . Representanter för staten,och haringått i rådet, och dess sekretariat har varitknutet till . arbetat med att förbättra tillämpningen avoffentlighetsprincipen inom den offentliga sektornoch verka för en större öppenhet på arbetsplatsernai den offentliga sektorn.Kampanjen avslutade sitt arbete den 30 juni 2002.Rådet för Öppna har i sin slutrapport - för en öppen offentlig förvaltning (Ds2002:27) redovisat sin verksamhet och sinaslutsatser. Rådet rapporterar att totalt mer än 230organisationer (myndigheter, kommuner,landsting/regioner och försäkringskassor) hardeltagit aktivt i . ÖppnaSveriges hemsida, har variten viktig kanal till projektledarna i deorganisationer som engagerat sig och till andraintressenter och allmänheten. Hemsidan innehållerinformation, utbildnings- och arbetsmaterial, godaexempel, nyheter, debattartiklar, viktiga länkarm.m. Rådet föreslår att en permanent funktioninrättas för att främja öppenhet och insyn ioffentlig förvaltning. Den bör arbeta med bl.a.verksamhetsområdet stimulans och stöd till offentligförvaltning. Funktionen bör verka inom hela denoffentliga förvaltningen och arbeta i nära samarbetemed departement, myndigheter, , och andracentrala samhällsorganisationer. Öppenhetsfunktionenbör enligt förslaget förläggas till Statenskvalitets- och kompetensråd och den bör ledas av ettsärskilt öppenhetsråd med företrädare för staten,och Landstingsförbundet.Statens kvalitets- och kompetensrådI budgetpropositionen (prop. 2002/03:1utg.omr. 1) uttalar regeringen att den underhösten 2002 avser att ta ställning till förslagen irapporten. Regeringen har uppdragit åt Statenskvalitets- och kompetensråd att fr.o.m. den 1 juli2002 och tills vidare ansvara för driften av ÖppnaSveriges hemsida.Enligt regeringens regleringsbrev för budgetåret2003 avseende Statens kvalitets- och kompetensrådskall samverkamed kommun- och landstingssektorn i öppenhetsfrågoroch därvid bl.a. säkerställa att den information ochdet material om öppenhet som finns tillgängligt viaÖppna elektroniskt kan erbjudaskommuner, landsting, myndigheter och allmänhet förspridning. Ett av myndighetens mål är atttillhandahålla efterfrågestyrt och behovsrelateratstöd till statsförvaltningens långsiktigakompetensförsörjning genom bl.a. utveckling avledningskompetens och spridning av grundläggandeförvaltningskunskap inklusive öppenhet ochinsynsfrågor.Utvecklingsrådet för den statliga sektornUtvecklingsrådet för den statliga sektorn är enideell förening vars medlemmar är ,, SACO-S ochSEKO. stöder i första handpartsgemensamt lokalt utvecklingsarbete, menbedriver även centrala partsgemensammautvecklingsområden. Ett aktuellt utvecklingsområdeär Öppenhet på statliga arbetsplatser, vilket bl.a.har uppmärksammats av regeringen i dess skrivelse omförvaltningspolitiken (skr. 2000/01:151). Målet förprojektet är att bidra till kunskap hos statenschefer och medarbetare om offentlighetsprincipen medtyngdpunkt på yttrande- och meddelarfriheten. Detskall också bidra till en öppen och konstruktivdialog på myndigheter och hitta exempel på metodersom kan användas för att främja öppenhet och erbjudastöd till myndigheter som vill öka öppenheten påarbetsplatserna genom att systematiskt förbättradialogen mellan medarbetare och chef samtmedarbetare emellan. Projektet gav utskriften Bara vi har tydliga regler så. -yttrandefrihet och meddelarfrihet för statligtanställda (2002). I skriftenfokuseras myndigheternas öppenhet i förhållande tillomvärlden och de rättigheter och skyldigheter somgäller för statligt anställda. Syftet med skriftenär att kortfattat göra det tydligt vilka regler somgäller för öppenhet på statliga arbetsplatser. Dethandlar bl.a. om informationsfrihet, yttrandefrihetoch angränsande frågor. Rättsfall och JO-uttalandenrefereras för att ge arbetsgivare och anställdainsikt i hur reglerna kan tillämpas.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU24 frågan om kunskaper omoffentlighetsprincipen generellt och därmed ocksåstörre öppenhet på arbetsplatser inom den offentligasektorn. Utskottet var av uppfattningen attöppenhetsfrågorna även fortsättningsvis bör ägnasstor uppmärksamhet och att ytterligare åtgärder kanbehöva övervägas. Utskottet utgick från attregeringen delar utskottets inställning och ansågdet därför inte nödvändigt med några sådanatillkännagivanden som begärdes i motioner.Uskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attöppenhetsfrågorna bör ägnas stor uppmärksamhet ochatt det kan finnas behov av att överväga ytterligareåtgärder utöver de som redan har vidtagits.Utskottet utgår från att regeringen delar utskottetsinställning i denna fråga. Det är därför intenödvändigt med ett sådant tillkännagivande sombegärs i motion 2002/03:K274 (v) yrkande 1.Diarier på InternetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete ett motionsyrkande om attdiarier hos och regeringen skallläggas ut på Internet. Jämför reservation 6(fp, c).MotionI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att regering och riksdag bör lägga utsina diarier på Internet i syfte att stärkaoffentlighetsprincipen (yrkande 32). Överläggningarom sådana insatser i landets alla kommuner bör ocksåinledas med kommun- och landstingsförbund.BakgrundDen infördes en ändring ipersonuppgiftsförordningen (1998:1191) somunderlättar för kommuner och landsting att lägga utbl.a. diarier och protokoll på Internet.Personuppgifter som direkt pekar ut den registreradefår dock endast läggas ut om det inte gällerkänsliga personuppgifter eller uppgifter omlagöverträdelser enligt 13 § respektive 21 § person-uppgiftslagen och det saknas skäl att anta att detfinns risk för att den registrerades personligaintegritet kränks genom överföringen. Publicering avpersonuppgifter på Internet kan också vara tillåtenenligt särregler i annan lag eller förordning (2 §personuppgiftslagen). Sådana särregler har t.ex.meddelats för vissa offentliga register på Internett.ex. i 9 § förordningen (1995: 1386) medinstruktion för , 23§ rättsinformationsförordningen (1999:175) och 8 §andra stycket förordningen (2001:720) om behandlingav personuppgifter i verksamhet enligt utlännings-och medborgarskapslagstiftningen.Regeringens mål med arbetet inom ramen för detförvaltningspolitiska handlingsprogrammet somsammanfattas i begreppet 24-timmarsmyndighet är attförenkla och förbättra samhällsservicen tillmedborgare och företag. Det innebär att tillgångentill service skall vara oberoende av tid och plats,att kontakterna med myndigheterna skall görasenklare och att kvaliteten i servicen skallförbättras. Informationstekniken skall användas föratt underlätta för medborgarna att få tillgång tillinformation som möjliggör ett aktivt deltagande ibeslutsprocesserna i den offentliga förvaltningen.Den skall också användas för att öka medborgarnasinsyn och möjligheter att följa handläggningen ochlämna synpunkter i enskilda ärenden. Härigenomstärks öppenheten, demokratin ochmedborgarinflytandet.Regeringen har uppdragit åtStatskontoret att stimulera och stödja utvecklingenav 24-timmarsmyndigheter genom att tillsammans medmyndigheterna utveckla och tillhandahålla metoder,vägledningar och avtal samt initiera och genomförasamverkansprojekt. Arbetet skall syfta till attstimulera myndigheterna att bedriva ett aktivtutvecklingsarbete för att förbättra sintillgänglighet och service med hjälp avinformationstekniken, genom åtgärder såsom bl.a. attta fram olika typer av vägledningar inom områden sominnehåll och utformning av hemsidor samt att efterett arbete i kontakt med Datainspektionen lämnaförslag till riktlinjer för elektroniskttillgängliga diarier som säkerställer kraven påöppenhet och insyn i myndigheternas verksamhet utanatt ge avkall på skyddet för den personligaintegriteten. Arbetet skall bedrivas i bredsamverkan med de statliga myndigheterna och ikontakt med företrädare för kommuner, landsting ochandra aktörer av betydelse för denna utveckling.Annat pågående utrednings- och utvecklingsarbeteskall också beaktas. En slutlig redovisning avuppdraget skall lämnas till regeringen senast den 30juni 2003.Statskontoret presenterar i sin halvårsrapporttill regeringen av 24-timmarsmyndigheten.Lägesrapport (Statskontoret 2002:30)bl.a. det samlade utfallet för staten, kommuner ochlandsting inom området "e-demokrati", däriblandöppenhet vad gäller information om beslutsunderlagetc. på Internet (s. 38 f.). Enligt rapporten gårarbetet med att lägga ut diarier på Internetfortfarande trögt. Av myndigheterna rapporteras 8 %lägga ut sina diarier på Internet; motsvarande andelför kommunerna och landstingen är 5 respektive 29 %.Annan typ av information, som protokoll, kalendariumoch arkiv, är det vanligare att man lägger ut påInternet. Ett mönster är att stora myndigheter medstora utvecklingsresurser har kommit längre i sittarbete än mindre myndigheter. Statskontoretkonstaterar också när det gäller området "e-demokrati", möjligheter till insyn och delaktighet,att det för statens del pågår en positiv utveckling,men att den sker från mycket låga nivåer (s. 35).I januari 2003 publicerade Statskontoret inomramen för sitt uppdrag att stimulera och stödjautvecklingen av 24-timmarsmyndigheter rapportenDiarier på Internet - vägledning för myndigheter(Statskontoret 2003:1). I rapporten ges praktiskaanvisningar till de kommunala och statligamyndigheter som avser att göra sina diariertillgängliga på Internet. Riktlinjerna belyserfrågor kring publicering av diarier på Internetavseende1 arbetsformer,23 tekniska överväganden,45 urval av information i diariet,67 utformningen av informationen i diariet,89 information i anslutning till diariet,1011 övergången till diarium på Internet.12Bland annat framhåller Statskontoret att arbetet meddiarium på Internet bör involvera personer frånåtminstone följande funktioner inom myndigheten:registrator, arkiv, IT-stöd, extern information ochpresskontakt och verksjuridik. Vad gäller självadiariet kan det inte göras tillgängligt isin helhet via Internet, utan vissa uppgifter måstedöljas för att den personliga integriteten inteskall kränkas. Först måste sekretessbelagdinformation döljas. När den sekretessbelagdainformationen dolts måste diariet anpassas enligtbestämmelserna i personuppgiftslagen. Huvudregeln ärdärvid att den information som läggs ut på Internetinte får innehålla personuppgifter som direkt pekarut den enskilde. Vidare måste utformningen avinformationen i diariet anpassas både med hänsyntill integritetsaspekter och begriplighet.Utformningen av ärendemeningar och annan informationi diariet får dock inte bli sådan att diariet intekan användas för myndighetens interna arbete. Utöverden information som finns i diariet måste det finnasinformation som gör det praktiskt möjligt förmedborgarna att använda diariet. Diariet på nätetskall därför åtföljas av användarinstruktioner.I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1utg.omr. 1) redogör regeringen förStatskontorets uppdrag att utarbeta riktlinjer förelektroniskt tillgängliga diarier. Enligtpropositionen kommer Statskontoret tillsammans medett antal andra myndigheter att fungera sompilotmyndigheter härvidlag.Regeringen beslutade (SB2001/8259) att starta ett projekt föreffektivisering och rationalisering avRegeringskansliet. överlämnadeprojektet en rapport, Ett effektivareregeringskansli - förslag till åtgärder, tillregeringen. Vad beträffar arkivbedrevs enligt rapporten ettutvecklingsarbete till vilket hörde förberedelserför utveckling till en 24-timmarsmyndighet, vilket bl.a. omfattartillgängliggörande av diarier ochannan allmän information på Internet (s. 127).Frågan om diarier på Internet har tidigarebehandlats av , bl.a. ibetänkande 2001/02:KU17. Utskottet avstyrkte där ettyrkande liknande det nu aktuella bl.a. medhänvisning till att Statskontorets pågående arbetemed elektroniskt tillgängliga myndighetsdiarier böravvaktas, liksom arbetet inom medatt göra uppgifter ur RK-Dia tillgängliga påInternet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att det för närvarandepågår arbete med att göra såväl Regeringskanslietssom andra myndigheters diarier och annan allmäninformation tillgängliga på Internet. Arbetet ärförenat med viss komplexitet, t.ex. kopplat tillhantering av sekretessbelagd information, ochförutsätter noggranna förberedelser. Utvecklingengår ändå i positiv riktning. Utskottet vidhållersitt tidigare ställningstagande och avstyrker motion2002/03:K241 (c) yrkande 32.Myndigheters årsredovisningarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till detpågående arbetet med att utvecklaresultatskrivelser en motion om att utvecklamyndigheternas årsberättelser.MotionI motion 2002/03:K250 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening att det finns skäl att utvecklamyndigheternas årsberättelser och genom det stärkariksdagens möjlighet att utöva sin kontrollmakt. Enviktig del i arbete är att följa uppeffekterna av beslut som har fattat.