bet · GQ01SKU7 · 2003-03-04 00:00:00 — (fp), A241 yrkande 5 av m.fl. (fp), Sf376yrkande 5 av m.fl. (fp), Sf380 yrkande 16 av AlfSvensson m.fl. (kd), N395 yrkande 12 delvis av m.fl.(kd), Sk383 yrkande 15 av Per m.fl. (kd), Sf335 yrkande 9 avSven m.fl. (kd), N392 yrkande 3 av m.fl. (kd) ochA242 yrkande 18 av m.fl. (kd).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulansför tjänstesektorn i de former motionärerna föreslår innebära ettavsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning somligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets meningbör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapaen tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsättningen blirmycket små eller inga alls, som kostnaderna blir stora. Deerfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. Enstimulans av denna typ skulle också leda till gränsdragningsproblemoch ge upphov till svårkontrollerade gråzoner. Utskottet avstyrker meddet anförda de nu aktuella motionerna.Förmån av fria hemtjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en låg schablon för värdering av förmånav fria hemtjänster.Jämför reservation 9 (kd).Gällande reglerFörmån av fri städning, fri barnomsorg etc. som tillhandahålls av enarbetsgivare är skattepliktig och tas upp till marknadsvärde, dvs. detpris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han självskaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontantbetalning (11 kap. 1 § och 61 kap. IL)Den mervärdesskatt som arbetsgivaren erlägger vid inköp av tjänsternafår inte lyftas av, eftersom det inte rör sig om ett förvärv förverksamheten. Arbetsgivaren kan i stället yrka avdrag vidinkomstbeskattningen för hela kostnaden inklusive moms (RSV:sskrivelse angående "Hemtjänster" dnr 10326-98/900).MotionerI motion N395 yrkande 12 delvis av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att den svarta sektorns utbredning kan motverkasgenom sänkt skatt på hemservice som löneförmån. I motion Sk343 avAnnika Qarlsson m.fl. (c, m, fp, kd) föreslår motionärerna att förmånav fria hemtjänster skall värderas med stöd av ett schablonbelopp sombestämts på ett sådant sätt att det tar hänsyn till hushållensbetalningsvilja. På detta sätt skulle det bli förmånligare att användafria hemtjänster än svart arbetskraft.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att neutraliteten vidbeskattningen av olika typer av löneförmåner upprätthålls.Skattefrihet eller lägre beskattning för vissa förmåner medförgränsdragningsproblem och leder till konkurrenssnedvridningar. Det ärockså kostsamt att genom stimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. På samma sätt som i frågan om skattereduktionen förhushållstjänster är risken att effekterna på sysselsättningen blirmycket små eller inga alls, som kostnaderna blir stora.Utskottet är inte berett att tillstyrka att särregler införs förbeskattningen av förmånen fria hemtjänster och avstyrker därförmotionerna N395 yrkande 12 och Sk343.PersondatorerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrätt för utgifter för inköp avpersondatorer, programvara, m.m.BakgrundDen som installerar bredband och tar installationen i bruk mellan den1 och kan få en skattereduktion.Skattereduktionen uppgår till av de utgifter som överstiger 8 000kr per hus eller, i fråga om hyreshus, per ansluten bostadeller lokal. Skattereduktionen utgår med högst per hus,bostad eller lokal. Om ansökan kommer in ellersenast tillgodoräknas reduktionen vid debitering avslutlig skatt på grund av taxeringen (prop. 2000/01:24, bet.2000/01:SkU8, prop. 2002/03:1, bet. 2002/03: FiU1).Förmånen av att använda en datorutrustning som arbetsgivarentillhandahåller för privat bruk skall inte tas upp som intäkt omförmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalenpå arbetsplatsen, 11 kap. 7 § IL (prop. 1996/97:173, bet. 1997/98:SkU4).MotionI motion T463 yrkande 4 av m.fl. (kd) anförmotionärerna att skattereduktionen för bredband bör ges en nyutformning. I delstaten , i , finns det möjligheter förfamiljer med en inkomst under en viss nivå att hjälpa sina barn meddator och programvara genom ett speciellt skatteavdrag. Avdrag kanäven göras för viss utbildning, sommarläger och instruktionsböcker,och det finns i även andra typer av skatteavdrag som bidrar tillatt minska den digitala klyftan. Motionärerna begär etttillkännagivande om att det anförda bör beaktas när regeringenöverväger frågan om förändringar i skattereduktion förbredbandsanslutningar.Utskottets ställningstagandeEn allmän avdragsrätt för inköp av datorer och programvara skulleenligt utskottets mening innebära en oönskad snedvridning avkonkurrensen på detta område, ge upphov till en mängdgränsdragningsproblem och dessutom medföra ett mycket kraftigtinkomstbortfall. Som utskottet i olika sammanhang framhållit är detönskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls fritt från inslagsom inte hänger samman med dess grundläggande funktion att utgöra ensäker bas för finansiering av den gemensamma sektorn. Utskottetavstyrker motion T463 yrkande 4.BiodlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en skattebefrielse för hobbybiodling.BakgrundVid skattereform infördes särskilda skatteregler förhobbyverksamhet. Inkomst av hobbyverksamhet beskattas under inkomst avtjänst. Avdrag får göras för utgifter som erlagts underbeskattningsåret eller under något av de som föregårbeskattningsåret. Avdrag för utgift som erlagts före beskattningsåretmedges endast i den mån utgiften överstiger eventuella inkomster underdet året. Vid biodling utan anknytning till jordbruk går gränsenmellan hobby och näringsverksamhet normalt vid 15 bikupor.MotionI motion MJ421 yrkande 1 av och ()anför motionärerna att värdet av biodling är vida större än justinkomsten för biodlaren och de begär ett tillkännagivande om att manbör återgå till att betrakta biodlare med upp till 15 bisamhällen somskattefria hobbyodlare och befria dem frånskatteredovisningsskyldighet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning att undvika att ha reglersom gör det möjligt att varaktigt bedriva en vinstgivande verksamhetutan att den underkastas samma skatteregler som andra liknandeverksamheter. Skattefriheten för inkomst av hobbyverksamhetavskaffades därför års skattereform, och särskilda reglerför beskattningen av sådan verksamhet infördes.När det gäller biodling innebär det anförda att eventuella överskottav hobbybiodling beskattas och att en odlare som vill dra av utgifterfrån år då någon inkomst inte deklarerats måste kunna redovisa sinainkomster under ett sådant år. De krav som ställs gäller enredovisning av de inkomster som förekommit och ett underlag somstyrker utgifterna. Enligt utskottets bedömning bör en sådanredovisning inte medföra alltför mycket besvär.Utskottet är inte berett att ompröva sitt ställningstagande när detgäller beskattningen av hobbyverksamhet och avstyrker därför motionMJ421 yrkande 1.BärplockningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en skattebefrielse för plockning av bär,svamp och kottar och en eventuell schablonskatt för uppköparen.BakgrundIntäkt av försäljning av vilt växande bär, svampar samt kottar som denskattskyldige själv plockar är skattefri till den del intäkten underbeskattningsåret inte överstiger . Detta gäller inte omplockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet ellerersättningen utgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst (8kap. 28 § IL). Bestämmelsen är uttömmande och skattefriheten omfattardärmed endast försäljning av just bär, svampar och kottar, se RÅ 1992not 513.När utomlands bosatta personer kommer hit för att ta tillfälliganställning är normalt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta (Sink) tillämplig. Lagen innebär att en skatt på av bruttointäkterna tas ut, och skatten betalas genom attarbetsgivaren gör ett avdrag på lönen. Sink-lagen gäller framför alltför löner och andra ersättningar som betalas vid anställningar.Bärplockare som kommer från viseringspliktiga länder skall i ansökanbl.a. ange namnet på arbetsgivaren i . Dessa bärplockare ärsåledes anställda och har en arbetsgivare som skall se till att skattenligt Sink betalas in.För bärplockare som kommer från viseringsfria länder finns det ingauppgifter om en eventuell arbetsgivare. Dessa plockar och säljernormalt till olika uppköpare på egen hand. Eftersom de inte anses hanågon anställning här kan de inte heller beskattas enligt SINK. Dåderas verksamhet normalt inte utgör näringsverksamhet från ett fastdriftställe i blir det inte heller aktuellt att beskatta demenligt inkomstskattelagens bestämmelser. Dessa bärplockare skall istället betala en eventuell inkomstskatt i hemlandet på sina i Sverigeförvärvade intäkter.MotionerI motion Sk237 av och () anförmotionärerna att det finns tre olika skatteregler förbärplockare. Utlänningar utan visumtvång betalar ingen skatt iSverige, utlänningar med visumtvång betalar skatt i ochsvenskar kan tjäna på bärplockning utan att betalaskatt. En av anledningarna till att tappar i konkurrenskraftpå området är de svenska skattereglerna. Motionärerna begär etttillkännagivande om att det vore önskvärt att skatten i plockarledettas bort för att på det sättet åstadkomma en harmonisering med definska skattereglerna.I motion Sk336 av () anför motionären att dennuvarande beloppsgränsen för skattefri hobbyplockning antogs för merän (1981) och att det numera alltför låga beloppet lockarskolungdomar, arbetslösa och pensionärer att inte uppge sina riktiganamn vid försäljning till uppköpare. Eftersom inkomsten är näst intillomöjlig att kontrollera kan det lätt uppfattas som en uppmuntran till"svartjobb". En åtgärd för att komma till rätta med problemet kan varaatt avskaffa skatten helt. Skattebortfallet bör enligt vad som anförsvara marginellt. En annan möjlighet är att införa en schablonskatt sombäruppköparen/bärindustrin betalar. Motionären föreslår att en översynmed denna inriktning genomförs.Utskottets ställningstagandeSkattefriheten för vissa intäkter av bärplockning ärett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutralbeskattning av arbetsinkomster och motiveras av speciella praktiskaskäl i samband med denna verksamhet och även av önskemålet attstimulera ett tillvaratagande av naturtillgångar.Enligt utskottets mening finns det anledning att vara restriktiv medundantag från beskattningen av arbetsinkomster. Det finns hela tidenen risk att sådana undantag leder till konkurrenssnedvridningar påarbetsmarknaden och på den marknad där företagen avsätter sinaprodukter. Skatteregler som avser att gynna en viss bransch kan ocksåkomma att ifrågasättas i olika internationella sammanhang. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka en utvidgning av dennuvarande skattefriheten.När det gäller beskattningen av utländska bärplockare framgår det avvad utskottet anfört bakgrundsvis att dessa beskattas i enlighet medde generella skatteregler som gäller när utomlands bosatta utförarbete i . Den omständigheten att vissa personer beskattas iSverige och andra i sitt hemland är ett uttryck för en allmän princip.Utskottet avstyrker motionerna Sk237 och Sk336.Gåvor till ideell verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en avdragsrätt för gåvor till olikaideella ändamål.Jämför reservationerna 10 (fp) och 11 (kd).BakgrundNågon avdragsrätt för gåvor till olika ideella ändamål finns inte.MotionerI flera motioner framställs yrkanden som syftar till att införa enavdragsrätt för gåvor till frivilliga hjälporganisationer,organisationer för nationell välfärdsverksamhet, ideella föreningar,ideella biståndsorganisationer, internationell biståndsverksamhet,s.k. 90-konton, etc. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk232 avCristina Husmark (), Sk270 yrkandena 1-3 av (), Sk279 av och (m), U207 yrkandena 3 och 4 av (), Ub367yrkande 2 av (), U294 yrkande 10 av . (fp), Kr366 yrkande 2 av m.fl. (kd), Sk255 av TuveSkånberg (kd), Sk340 yrkandena 1 och 2 av () ochSk348 yrkande 1 av och ().Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigt att det finns en demokratiskprocess bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete ikyrkliga organisationer, idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete, m.m. En avdragsätt förgåvor till den här typen av verksamhet skulle minska utrymmet för detsamhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksamheters beroende avenskilda personers förmögenheter, förmåga och vilja att bidra.Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls frittfrån inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion attutgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Attbelasta skattemyndigheterna med en kontroll av den här typen av stödär enligt utskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel medatt lämna stödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sättblir föremål för en årlig och samlad prövning i samband medbudgetberedningen.Utskottet är av dessa skäl inte berett att medverka till en omläggningsom innebär att gåvor till olika ändamål blir avdragsgilla vidinkomstbeskattningen och avstyrker därför de nu aktuella motionerna.Universiteten och externa finansiärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att universitetens och högskolornaspåslag för externa finansiärer skall slopas.Jämför reservation 12 (m).MotionenI motion Ub367 yrkande 3 framställer motionären också ett yrkande omatt universitetens forskningsanslag från externa finansiärer börskattebefrias. Motionären anför att de extremt högaoverheadkostnaderna kan leda till att externa finansiärer väljer attlåta anslagen gå utanför universiteten, med negativa effekter föruniversiteten och deras forskare som följd.Utskottets ställningstagandeMotionsyrkandet gäller det påslag för indirekta kostnader som tas utav externa finansiärer av forskning vid universitet och högskolor. Iregleringsbrev har regeringen, ,föreskrivit att när universitet och högskolor får inkomster i form avavgifter och bidrag i den egna verksamheten skall samtliga kostnadersom är förenade med den på detta sätt finansierade verksamheten täckasmed dessa medel, inklusive verksamhetens andel av gemensamma kostnader(full kostnadstäckning). En lägsta nivå för påslag för indirektakostnader skall för lärosätet vara av forskningsprojektetsdirekta kostnader, exklusive lokalkostnader. Ett liknande yrkande haravstyrkts av utbildningsutskottet i betänkande 2002/03:UbU1 medhänvisning till att en korrekt tillämpning av principen om fullkostnadstäckning är nödvändig för att inte universitetens ochhögskolornas egna resurser skall urholkas.Utskottet delar utbildningsutskottets bedömning när det gäller behovetav en korrekt tillämpning av principen om full kostnadstäckning föratt universitetens och högskolornas egna resurser inte skall urholkasoch avstyrker därför även motion Ub367 yrkande 3.Allmännyttiga ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en översyn i syfte att tillse attreglerna om de allmännyttiga ideella föreningarnas skattebefrielseföljs.BakgrundAllmännyttiga ideella föreningar är begränsat skattskyldiga.Föreningens huvudsakliga ändamål skall vara att främjaförsvarsändamål, främja vård och uppfostran av barn, lämna understödför beredande av undervisning eller utbildning, utöva hjälpverksamhetbland behövande, främja vetenskaplig forskning (i första handvetenskap vid akademier, högskolor och motsvarande institutioner),främja nordiskt samarbete eller vara allmännyttigt på annat sätt,t.ex. religiöst, välgörande, socialt, politiskt, konstnärligt,idrottsligt, kulturellt eller därmed jämförbart. Ytterligareförutsättningar skall vara uppfyllda om en förening skall varabegränsat skattskyldig. Till föreningar med allmännyttiga ändamål hörbl.a. de fria trossamfunden, de politiska partierna,nykterhetsföreningar, invandrarföreningar, föreningar för socialhjälpverksamhet och handikappföreningar.En förutsättning för att en förening skall anses som allmännyttig äratt den uppfyller ett öppenhetskrav. Föreningen får inte vägra någoninträde eller utesluta någon som delar föreningens målsättning ochföljer dess stadgar. Verksamhetens art eller omfattning kan dock ivissa fall göra ett begränsat medlemskap naturligt, t.ex. en vissminimiålder. Godtagbar naturlig begränsning är också t.ex. krav påmusikalitet i musikföreningar eller körer och geografiskabegränsningar.MotionI motion Sk310 av () anför motionären att det i dagensmångskiftande samhälle finns både gamla traditionella öppnaorganisationer och mer slutna, som inte visar den öppenhet som skallfinnas för att komma i åtnjutande av skattebefrielse. Det är enligtvad som anförs i praktiken svårt att få insyn i en mer slutenorganisation, exempelvis en nyandlig rörelse, och då också svårt attveta om den uppfyller reglerna för begränsat skattskyldigorganisation. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att det ärangeläget att reglerna för skattebefrielse följs och att en översyn avtillämpningen bör genomföras.Utskottets ställningstagandeEtt av de grundläggande kraven för att en förening skall bedömas somen allmännyttig ideell förening är att föreningen uppfyller ettöppenhetskrav. Enligt utskottets mening finns det härigenom godaförutsättningar för att göra en korrekt bedömning och kontroll avolika föreningars status och efterlevnad av de krav som utgör enförutsättning för den begränsade skattskyldigheten. Vad motionärenanfört föranleder inte någon annan slutsats, och utskottet ser därförinte något skäl att tillstyrka förslaget om en översyn av dessareglers tillämpning. Utskottet avstyrker motion Sk310.HälsovårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrätt för egna kostnader förmotion etc.BakgrundPersonalvårdsförmåner i form av motion och annan friskvård ärskattefria. Någon avdragsrätt för egna utgifter för kostnader förmotion etc. finns inte. Sådana kostnader räknas till ej avdragsgillalevnadskostnader.MotionI motion Sk257 yrkande 1 av och () anförmotionärerna att det bästa sättet att bli av med arbetsskador är attförebygga dem genom motion, och de föreslår därför att effekterna aven avdragrätt för styrkta kostnader för gym och andra förebyggandehälsovårdskostnader undersöks.Utskottets ställningstagandeEn allmän avdragsrätt för styrkta kostnader för gym, m.m. skulleinnebära en oönskad snedvridning av konkurrensen på detta område, geupphov till en mängd gränsdragningsproblem och dessutom medföra ettkraftigt inkomstbortfall. Som utskottet framhållit i olika sammanhangär det önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls fritt fråninslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion attutgöra en säker bas för finansiering av den gemensamma sektorn.Utskottet avstyrker motion Sk257.Ersättning vid ideell skadaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en översyn av reglerna om beskattning avideella skadestånd i syfte att helt skattebefria dessa också i de falldå en arbetsgivare betalar skadeståndet till en anställd.Gällande reglerErsättning (skadestånd) för förlorad arbetsförtjänst är skattepliktigäven om den inte utgår som livränta eller på grund av tjänst ochoavsett om ersättningen utbetalas från försäkring eller direkt frånden ersättningsskyldige.Om ett skadestånd utgör gottgörelse för själsligt lidande (t.ex.ärekränkning, sveda och värk eller lyte och men) är det att anse somideellt skadestånd. Sådana engångsbelopp är undantagna frånbeskattning om de inte har ett sådant samband med en anställning attbeloppen ändå är skattepliktiga.Enligt 38 § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) hararbetstagare rätt till skadestånd om arbetsgivaren brutit mot lagen,såsom då arbetsgivare utan giltig grund sagt upp eller avskedatarbetstagaren. Regeringsrätten har konstaterat att allmänt skadeståndsom utgått på grund av felaktig uppsägning enligt denna paragraf utgörskattepliktig inkomst av tjänst (RÅ80 1:10, RÅ87 ref. 10).När det gäller sexuella trakasserier finns i jämställdhetslagen(1991:433) en skadeståndssanktionerad skyldighet för en arbetsgivareatt vidta utredningsåtgärder och andra åtgärder vid ett påstående omatt sådana trakasserier förekommer på arbetsplatsen. Om arbetsgivareninte fullgör dessa skyldigheter skall arbetsgivaren betala skadeståndtill arbetstagaren för den kränkning som underlåtenheten innebär.Kammarrätten i har i en dom funnit atten utgiven kompensation för själsligt lidande utgjorde skattepliktiginkomst av tjänst.MotionI motion Sk334 av () anför motionären attersättning vid sexuella trakasserier bör vara skattefri eftersom dengrundar sig på det lidande och den kränkning som en drabbad personutsatts för. Motionären begär en översyn i syfte att skattebefriadessa ersättningar.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening talar starka kontrollskäl för att deersättningar som en arbetsgivare betalar till en anställd bör varabeskattade. En skattefrihet för ideella skadestånd skulle mycket lättkunna missbrukas, och möjligheten att komma till rätta med ett sådantmissbruk är små.Nuvarande praxis i fråga om beskattning av skadestånd som har singrund i anställningsförhållanden är känd, fungerar väl och är ocksåmöjlig att förena med de syften som ligger bakom de olikabestämmelserna om ersättning för ideell skada. Utskottet är inteberett att tillstyrka förslagen om ändrade regler på detta område ochavstyrker därför motion Sk334.IdrottskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ett idrottskonto för fördelning avidrottares inkomster över tiden.Jämför reservation 13 (fp, kd, c). Jämför särskilt yttrande 3 (m).MotionerI tre motioner föreslår motionärerna att ett idrottskonto införs såatt idrottsutövare får en möjlighet att fördela sina inkomster äventill år då idrotten inte längre utgör en inkomstskälla. Yrkandenaframställs i motionerna Kr266 yrkande 10 av m.fl.(fp), Kr368 yrkande 7 av m.fl. (kd) och Kr335yrkande 4 av m.fl. (c).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna så långtmöjligt har en generell utformning och att undantag för olika grupperundviks. I allmänhet leder undantag från de generella reglerna tillgränsdragningsproblem och till att frågan om en utvidgning avundantaget blir aktuell. Att införa särskilda regler förelitidrottare framstår enligt utskottets mening som mindre lämpligt,och utskottet har också vid tidigare tillfällen avstyrkt liknandeyrkanden med hänvisning till skattereformens principer om en likformigoch enhetlig beskattning. Utskottet är inte heller nu berett atttillstyrka förslagen om särskilda skatteregler för elitidrottare ochavstyrker därför motionerna Kr266 yrkande 10, Kr368 yrkande 7 ochKr335 yrkande 4.MusikinstrumentUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett tillkännagivande till regeringen omatt musikinstrument bör behandlas som andra arbetsredskap vidbeskattningen.BakgrundOm ett musikinstrument är nödvändigt för tjänsten kan avdrag medgesför värdeminskning (förslitning) och för kostnad för reparation ochunderhåll. En förutsättning för värdeminskningsavdrag är attinstrumentet minskar i värde. I RÅ 1978 1:20 fick en yrkesmusikerfullt avdrag för reparation av sin flygel och i RÅ 1979 1:9 fick enmusiklärare ett jämkat avdrag för värdeminskning och underhåll av sinflygel. Ett exempel på ett fall då värdeminskning inte ansågsföreligga är rättsfallet RRK 1973 1:63, där avdrag vägrades förvärdeminskning av en antik och dyrbar som tillverkats 1737 aven italiensk mästare.MotionI motion Sk369 av () anför motionären attdet är orättfärdigt att avdrag för förslitning vägras med hänvisningtill att musikinstrumentet eventuellt kan öka i värde.