bet · GQ01SKU8 · 2003-03-04 00:00:00 — Utskottet anser att resultatet av analysen böravvaktas och avstyrker följaktligen även motion Sk326.Återköp av egna aktierUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att upphäva de infördareglerna som medger återköp av egna aktier.Jämför reservation 13 (kd).Gällande rättEnligt 48 kap. 6 a § inkomstskattelagen (1999:1229) skall kapitalvinstsom uppkommer då vissa publika aktiebolag avyttrar egna aktier intetas upp. Detsamma gäller för vinst då bolaget utfärdar eller avyttraroptioner, terminer eller liknande instrument vars underliggandetillgångar består av sådana aktier. Skatteundantaget infördes våren2000 (prop. 1999/2000:38, bet. 1999/2000:SkU12) som en följd avändringar i aktiebolagslagen som möjliggjorde återköp av egna aktier imarknadsnoterade bolag (prop. 1999/2000:34, bet. 1999/2000:LU9).MotionenI motion Sk383 yrkande 13 föreslår Per m.fl. (kd) attmöjligheten till återköp av egna aktier skall upphävas. Möjlighetentill återköp av egna aktier rubbar enligt motionen på ett allvarligtsätt balansen mellan ägare och styrelse och öppnar för styrelserna attpåverka aktievärdet på ett otillbörligt sätt på marknaden.Återköpsmöjligheten har enligt motionen också skapat ett sönderhackatskattesystem, mer reglering för att kunna undvika missbruk och enutökad skattemässig orättvisa till de mindre företagens nackdel.Utskottets ställningstagandeEn möjlighet till återköp av egna aktier har införts i den svenskalagstiftningen som en anpassning till vad som gäller i de andra EU-länderna. Ett bärande motiv för förändringen var att tillgodose ettintresse av ett effektivare utnyttjande av överskottsmedel iföretagen. De möjligheter som fanns att återföra kapital till ägarnagenom t.ex. vinstutdelning och nedsättning av aktiekapitalet ansågsinte vara tillräckliga för att tillgodose det intresset. Liknandeinvändningar mot en återköpsmöjlighet som förs fram i motionenprövades i lagstiftningsärendet och ansågs inte utgöra ett hinder.Reglerna om förvärv av egna aktier utformades på ett sätt somförbehåller aktieägarna det avgörande inflytandet över frågan omförvärv skall ske. Med sådana begränsningar skulle det enligtpropositionen (prop. 1999/2000:34) knappast finnas anledning anta attregler om rätt att förvärva egna aktier skulle minska aktieägarnaskontroll över bolaget.Utskottet får med hänvisning till tidigareställningstagande avstyrka det här aktuella motionsyrkandet. När detgäller skattereglernas utformning i samband med privata företagsinlösen och återköp av aktier vill utskottet tillägga att dessa frågorhar bedömts ur ett generationsskiftesperspektiv i den s.k. 3:12-utredningens betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52).Utredningen har föreslagit vissa förändringar i skattereglerna.Betänkandet bereds i Finansdepartementet.Förmögenhetsskatt på kapital i företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget att undanta all kapitalförvaltning ionoterade bolag från förmögenhetsbeskattning.MotionenI motion Sk233 yrkar () att kapital som placerats ibolag för framtida investeringar skall betraktas som arbetande kapitaloch därmed inte förmögenhetsbeskattas hos ägaren.Utskottets ställningstagandeVid förmögenhetsbeskattningen beaktas tillgångar som är hänförligatill kapitalförvaltning vid värdering av t.ex. onoterade aktier.Sådana tillgångar ingår i princip inte i det skattefria arbetandekapitalet i näringsverksamheten. Reglerna har utformats på detta sättför att förhindra att den som äger en kapitaltillgång undandrar sigförmögenhetsskatt genom att lägga in förvaltningen i ett bolag. Ivilken omfattning aktier, andra värdepapper eller kontanter kaninnehas i ett bolag för att upprätthålla en normal likviditet utan attdetta påverkar ägarens förmögenhetsskatt får avgöras från fall tillfall med hänsyn till t.ex. den verksamhet som bedrivs och vilkenomfattning denna har.Enligt utskottets mening finns skäl för att upprätthålla den gränsmellan arbetande kapital och kapitalförvaltning som finns i gällanderegler. Utskottet avstyrker motionen.Arvsskatt och gåvoskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att slopa arvs- och gåvoskatten elleratt föregripa pågående utredning när det gäller utformningen av olikaarvs- och gåvoskattebestämmelser.Jämför reservation 14 (m).MotionernaI motion Fi287 yrkande 25 begär m.fl. (m) attriksdagen beslutar att slopa arvs- och gåvoskatten . Sammaförslag om ett successivt slopande finns även i Sk417 yrkande 3 avLennart m.fl. (m).Enligt motion Sk325 av m.fl. (kd, m, fp) bör arvs-och gåvoskatten slopas med hänsyn till de negativa konsekvenser somdessa skatter får för ägande och företagande.En förslag till avveckling av arvs- och gåvoskatten efterlyses imotion Sk298 i denna del av (m).Inger och () föreslår i motion Sk348 yrkande 2att möjligheten att höja grundavdragen i arvsskatten och gåvoskattenför arv och gåvor till föreningar skall utredas.I motion Kr264 yrkande 3 av m.fl. (m) görs gällande attarvingar till konstnärshem av skatteskäl kan tvingas avyttra helaeller delar av kvarlåtenskapen och därmed splittra en värdefullsamling. Motionärerna vill att skall uppmärksamma regeringenpå detta förhållande i ett tillkännagivande.Utskottets ställningstagandeEgendomsskattekommittén (Fi 2002:06) har i uppdrag (dir. 2002:87) attgöra en övergripande teknisk översyn som innefattar en genomgång avsamtliga regler arvs- och gåvoskattelag. En utgångspunktför arbetet skall vara Arvs- och gåvoskattekommitténs förslag Ny arvs-och gåvoskattelag (SOU 1987:62). Därutöver skall kommittén bl.a. seöver vissa frågor vid arv mellan makar och de värderingsregler somtillämpas vid arvs- och gåvobeskattningen och indelningen iskatteklasser. gällande nivåer på grundavdrag har gällt sedan den 1januari 1991 och skiktgränserna . Frågan om enjustering av grundavdragen och skiktgränserna ingår också i uppdraget.Översynen skall omfatta arvs- och gåvoskattefrågor i samband medgenerationsskiften i mindre företag i den utsträckning de inte harbehandlats av 3:12-utredningen i betänkandet Beskattning avsmåföretagare (2002:52). I uppdraget ingår även att anpassa 3:12-utredningens förslag till de förändringar som kan komma att föreslåsvid den nu aktuella översynen.Kommittén lämnade delbetänkandet Egendomsskatter -Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3).Förslaget om arvsskatt gäller slopad beskattning av arv till make ochsambo fr.o.m. . Betänkandet bereds iFinansdepartementet.Utskottet avstyrker de yrkanden om ett slopande av arvs- ochgåvoskatten som förs fram i motionerna Fi287 yrkande 25, Sk298 ochSk417 yrkande 3. När det gäller frågor om detaljutformningen av arvs-och gåvoskattereglerna anser utskottet att resultatet av den pågåendeutredningen bör avvaktas. Utskottet avstyrker följaktligen ävenmotionerna Sk348 yrkande 2 och Kr264 yrkande 3.Generationsskiften i familjeföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar i de skatteregler som harbetydelse i samband med generationsskiften i familjeföretag medhänvisning till pågående beredning.Jämför reservation 15 (m, fp, kd, c).Gällande rättVid arvs- och gåvobeskattningen finns reduceringsregler som innebäratt företagsförmögenheten tas upp till av substansvärdet.Vid gåva gäller detta om vissa villkor är uppfyllda, bl.a. att helaförvärvskällan måste omfattas och att gåvomottagaren måste behållaegendomen . På inkomstskattesidan har reglerna omräntefördelning och om expansionsmedel utformats med beaktande avvissa problem som kan uppkomma vid generationsskiften (prop.1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7).MotionernaI motion Fi286 yrkande 21 föreslår m.fl. (c) enutredning om förbättrade möjligheter till generationsskiften ifamiljeföretag.Lars m.fl. (fp) förordar i motion Sk382 yrkande 23lagändringar som underlättar generationsväxlingar i svenskafamiljeföretag.I motion Sk383 yrkande 16 av Per m.fl. (kd) begärs en översynav arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att underlättagenerationsskiften i familjeföretag.Åtgärder som kan underlätta generationsväxling hos småföretagareefterfrågas i motion Sk398 av och ().I motion N227 yrkande 2 i denna del av m.fl. (m) begärsatt de skattemässiga villkoren för generationsskiften i företagförbättras.Utskottets ställningstagandeDen utredning som sett över beskattningen av småföretagare (3:12-utredningen) har haft i uppdrag att överväga olika ändringar i arvs-och gåvobeskattningen som kan underlätta generationsskiften. Ibetänkandet Beskattning av småföretagare, del 2, Generationsskiften(SOU 2002:52) förordar utredningen vissa ändringar fr.o.m. den 1 juli2003. Enligt finansplanen (prop. 2002/03:1, volym 1, s. 33) avserregeringen att föreslå ändrade regler som innebär att fler företag fårlägre skatt vid generationsskiften.Utskottet får med hänvisning till det pågående arbetet avstyrka de nuaktuella motionsyrkandena.SkalbolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en utvärdering av de skatteregler motskalbolag som infördes med hänsyn till den uppföljning somskall göras i enlighet med vad utskottet har uttalat.Jämför reservation 16 (kd).BakgrundRiksdagen beslutade om särskilda skatteregler motskalbolagsaffärer. Enligt dessa regler beskattas kapitalvinster vidavyttringar av skalbolag som skett efter som inkomstav passiv näringsverksamhet om inte kraven på att säljaren skall lämnaen skalbolagsdeklaration och ställa säkerhet för skatten är uppfyllda(prop. 2001/02:165, bet. 2001/02:SkU23).MotionenI motion Ju362 yrkande 1 föreslår m.fl. (kd) att detskall göras en utvärdering av skalbolagsaffärernas omfattning samt omdet nya lagförslagets konsekvenser för fåmansföretagen.Utskottets ställningstagandeDe nya reglerna innehåller en s.k. ventil som innebär attskalbolagsreglerna inte skall tillämpas om omständigheterna i detenskilda fallet talar emot det. Ventilen är avsedd att användas på ettsådant sätt att skalbolagsreglerna inte skall behöva försvåra normalaaffärstransaktioner. betonade vikten av att de nyareglerna skall följas upp när det t.ex. gäller hur praxis kringventilen kommer att utvecklas.Med hänvisning till det anförda anser utskottet, som också erinrar omatt regeringen arbetar med ett förslag som gäller förbättringar ifåmansföretagens skatteregler, att det inte är nödvändigt med ettriksdagens tillkännagivande i frågan.VinstandelarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om skattefrihet för bidrag tillvinstandelsstiftelser och om generell befrielse från socialavgifter påutbetalningar från sådana stiftelser.Jämför reservation 17 (c).Gällande rättSedan den 1 januari 1997 tas särskild löneskatt ut på bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21,bet. 1996/97:FiU1). I propositionen framhölls att en av grundtankarnabakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skallbehandlas likformigt.När det gäller utbetalning från en vinstandelsstiftelse finns sedanden en möjlighet till befrielse från socialavgifter (ivissa fall särskild löneskatt). Villkoren är att de bidrag somarbetsgivaren lämnat skall ha varit avsedda att vara bundna underminst tre kalenderår, tillkomma en betydande del av de anställda ochlämnas till dem på likartade villkor. Om dessa villkor inte äruppfyllda eller om ersättning lämnas till bl.a. delägare ellerföretagsledare i ett fåmansbolag gäller i princip inte sådanavgiftsfrihet.MotionenI motion N306 yrkande 8 av m.fl. (c) föreslås attföretagens insättningar i vinstandelssystem inte skall beskattas ochatt utbetalningen skall beskattas enbart hos de anställda.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har senast i betänkande 2001/02:SkU15 framhållit attuttaget av särskild löneskatt på avsättningar tillvinstandelsstiftelser är en följd av principerna om likformigbeskattning. Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrktyrkanden om ett slopande av löneskatten på dessa avsättningar.Utskottet har också framhållit att en särskild stimulans förvinstandelsstiftelserna har införts genom att utbetalningarna undervissa villkor är undantagna från socialavgift. Utskottet får ånyoavstyrka motionärernas förslag.PersonaloptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en översyn av beskattningen avpersonaloptioner.Jämför reservation 18 (m).Gällande rättAv 10 kap. 11 § inkomstskattelagen framgår dels att en skattskyldigsom på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkorskall ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker,dels att en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar en rättatt förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt priseller i övrigt på förmånliga villkor skall ta upp förmånen som intäktdet beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Särskildaregler gäller vid in- och utflyttning. Syftet med dessa regler är attbeskattningen endast skall träffa optionsrätt som uppkommit i Sverige.MotionenI motion Sk417 yrkande 4 av m.fl. (m) begärs enutredning av vilka åtgärder inom skatteområdet som erfordras för attsvenska optionsprogram skall bli konkurrenskraftiga.Utskottets ställningstagandeUtskottet har avstyrkt liknandemotionsyrkanden med hänvisning till bl.a. att optionsprogrammeninnebär ett visst mått av risktagande, men att lön i form av optionerinte bör beskattas efter förmånligare regler än de som gäller förandra löneförmåner. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådanutredning som motionärerna förordar och avstyrker därför dessaförslag. I sammanhanget kan dock nämnas att olika detaljfrågor somgäller beskattningen av personaloptioner bereds iFinansdepartementet.PersonalvårdsförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar i reglerna för beskattning avpersonalvårdsförmån.Jämför reservation 19 (fp).Gällande rättPersonalvårdsförmåner skall inte beskattas hos den anställde. Perdefinition skall dessa förmåner vara av mindre värde och av enklareslag. De skall rikta sig till alla anställda. Möjlighet till enklareslag av motion och annan friskvård räknas hit ( 11 kap. 11 och 12 §§inkomstskattelagen).Av 16 kap. 1 § IL framgår att utgifter för att förvärva och bibehållainkomster skall dras av som kostnad. Regeln trädde i stället för detidigare mer specificerade reglerna i den upphävdakommunalskattelagen, som ansågs onödigt detaljerade (se prop.1999/2000:2 s. 197). Även om detta inte särskilt nämns är dockkostnader för personal med några få undantag (t.ex. ejoffentligfinansierad hälso- och sjukvård, alltför påkostadepersonalfester) fullt avdragsgilla, oavsett om det gäller löner, andraersättningar och förmåner, personalvårdsförmåner ellerlönebikostnader. Normalt bör det därför inte bli något problem medavdragsrätten för personalvård. Dock måste sociala avgifter betalas påsådana förmåner som inte är skattefria.MotionernaI motion Sk363 yrkar m.fl. (fp, m, kd, c) attavdragsmöjligheterna för friskvård för anställda utvidgas genom attkravet på att personalvårdsförmåner skall vara av mindre värde slopas.Enligt motion Kr266 yrkande 4 av m.fl. (fp) skall enarbetsgivares investeringar i friskvård vara avdragsgilla.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att omfattningen av skattefriheten förpersonalvårdsförmåner är tillräcklig. Utskottet vill därför inteförorda en utvidgning av skattefriheten. När det gäller företagetsavdragsrätt för investeringar i friskvård vill utskottet framhålla attkostnader för personal i allmänhet är avdragsgilla, oavsett om detgäller löner, andra ersättningar och förmåner, personalvårdsförmånereller lönebikostnader. Kostnader för friskvård är normaltavdragsgilla. Dock måste sociala avgifter betalas på sådana förmånersom inte är skattefria.Utskottet avstyrker motionerna.Royalty, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att royalty skall beskattas som inkomstav kapital.Jämför reservationerna 20 (m) och 21 (c). Jämför särskilt yttrande 3(kd).Gällande rättRoyalty skall enligt huvudregeln beskattas i inkomstslagetnäringsverksamhet. Om royaltyn grundar sig på anställning eller påuppdrag eller tillfällig verksamhet som inte ingår i ennäringsverksamhet skall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst.MotionernaI motion Sk258 yrkande 1 föreslår () att det bör görasen översyn av hur en avdragsrätt för insättning på särskilt konto förvissa ersättningar till innovatörer kan utformas, t.ex. royalty,stipendier och innovationsstöd från olika organisationer.I motion Sk417 yrkande 5 av m.fl. (m) föreslås attinkomster från royalty på patent skall kunna beskattas som inkomst avkapital.Utskottets ställningstagandeInnovationsutredningen presenterade i betänkande SOU 1993:84 vissaförslag, bl.a. möjlighet till insättningar på innovationsfonder,avdragsrätt för uppfinnarkostnader i inkomstslaget tjänstoch att royaltyinkomster skulle undantas från beskattning under deförsta två åren eller alternativt beskattas som inkomst av kapital.Dessa och andra skatteförslag från utredningen redovisades avdåvarande regeringen i 1993/budgetproposition (prop.1993/94:100 bilaga 13, s. 24), men ansågs inte aktuella att genomföra.Beträffande innovationsfonder hänvisades till de förbättringar somredan hade genomförts som ett led i en fortsattreformering av företagsbeskattningen. Vidare hade regeringen iproposition 1993/94:206 lagt fram förslag som syftade till attunderlätta exploateringen av uppfinningar och innovationer.Under senare år har regelbundet behandlat motionsförslagfrån (m) om att royalty skall beskattas som kapital och från (kd) attroyalty skall vara skattefritt och därefter beskattas somkapital.Utskottet har inte funnit skäl att ändra de ståndpunkter som riksdagentidigare intagit i de här aktuella frågorna. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.YrkesfiskareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ett nytt tillkännagivande om ettyrkesfiskaravdrag och om att införa ett särskilt utjämningssystem föryrkesfiskare.Jämför reservation 22 (kd, c).Gällande rätt och tidigare behandlingYrkesfiskare som i näringsverksamheten gör fiskeresor som är förenademed övernattning utanför hemorten skall dra av sina ökadelevnadskostnader på grund av vistelsen utanför hemorten (16 kap. 28 b§ inkomstskattelagen).Under flera år fram gällde ett av Riksskatteverketfastställt schablonbelopp om per dag (RSV S 1994:23) för de fallen större ökning i levnadskostnaderna inte kunde styrkas. Hösten 2002utfärdade RSV ett nytt allmänt råd som skall tillämpas . Enligt detta (RSV 2002:11) får yrkesfiskare somhar företagit inrikes fiskeresor under göra ettschablonavdrag för ökade levnadskostnader med per dag ochdärutöver ett schablonavdrag för logi med per dag, totalt 270 krper dag. Vid exempelvis blir det totalaavdraget . Eftersom nivån på avdraget följer prisbasbeloppetsutveckling blir avdraget under motsvarande förutsättningar 62 700 krför 2002 och 2003. För fiskeresor utomlands varierar avdragets storlekberoende på destinationen, men avdraget är normalt högre än förinrikes resor.Sedan fartygsfonderna avskaffades i samband med skattereformen finnsinga särskilda reserveringsmöjligheter för fartyg, men en vinst vidförsäljningen kan till (för enskilda näringsidkare) sättasav till periodiseringsfond. En sådan avsättning kan stå kvar ,och den kan också gradvis upplösas mot avskrivningar påersättningsfartyget. Avskrivningsreglerna är generösa. Ett fartyg kansom andra inventarier skrivas av helt trots att denekonomiska livslängden är avsevärt längre.Riksdagen har tidigare beslutat ett tillkännagivande om att regeringenefter en beredning av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation iförhållande till grannländerna skall återkomma till medförslag som tillgodoser de krav på konkurrensneutralitet i förhållandetill grannländerna som väckts i flera motioner (bet. 1996/97:SkU13).Regeringen anmälde ett yrkesfiskaravdrag till för prövning enligt statsstödsreglerna (Jo 2001/2645).Enligt anmälan skall yrkesfiskaravdraget utbetalas till fiskare medyrkesfiskarlicens och uppgå till , dock högst avinkomsten. Den planerade stödåtgärden motiveras bl.a. med att dedanska yrkesfiskarna har ett motsvarande stöd som godkänts avkommissionen. Regeringen har fått besvara kompletterande frågor frånkommissionen, DG Fiske, om det nya yrkesfiskaravdraget. I en skrivelseden har regeringen redovisat de nya beloppen förberäkning av det avdrag för ökade levnadskostnader som kan göras förfiskeresor som är förenade med övernattning fr.o.m. beskattningsåret2001. I skrivelsen har regeringen även uppgett att det nyayrkesfiskaravdraget om kommer att utgå även vid fisketurersom inte är förenade med övernattning och där alltså de nyaschablonbeloppen inte kan utnyttjas.MotionernaI motionerna Sk383 yrkande 11 av Per m.fl. (kd), MJ424yrkande 23 av m.fl. (kd), MJ426 yrkande 13 av m.fl. (kd) och MJ493 yrkande 9 av m.fl. (c)föreslås att skall besluta om ett nytt tillkännagivande omatt ett yrkesfiskaravdrag skall införas. I motionerna MJ424 yrkande 24och MJ426 yrkande 11 finns även förslag om att inrätta ett fiskekontoför yrkesfiskare. Den sistnämnda motionen innehåller även ett yrkandeom att yrkesfiskare skall tillåtas att redovisa negativa värden förinventarietillgångar.Utskottets ställningstagandeKommissionens prövning av regeringens förslag till ett nyttyrkesfiskaravdrag är inte klar. Utskottet avstyrker mot denna bakgrundmotionsyrkandena såvitt gäller yrkesfiskaravdraget. Utskottet avvisarförslagen om att införa ett särskilt utjämningssystem eller speciellaredovisningsregler i syfte att medge ytterligare skattelättnader tillden berörda näringen. Följaktligen avstyrker utskottet även deyrkanden som gäller detta.Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om utvidgad avdragsrätt för bidragtill idrott, kultur och annan ideell verksamhet med hänvisning tillden pågående beredningen i av tidigaretillkännagivande om avdrag för sponsring.Jämför reservation 23 (m, fp, kd, c).Gällande rättSponsring används i dagligt tal för att beteckna bidrag från företagtill idrott, kultur eller annan allmännyttig verksamhet. När ettföretag har haft utgifter för sponsring måste avdragsrätten bedömasutifrån de bestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet.Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § inkomstskattelagen, säger attutgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av somkostnad. Samma kapitel innehåller ett antal bestämmelser sompreciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typer av utgifter.Som exempel kan nämnas utgifter för representation, utgifter förforskning och utveckling, bidrag eller avgifter till vissa stiftelseroch organisationer, utgifter för resor med egen bil och ökadelevnadskostnader i samband med tjänsteresor. För sponsorbidrag finnsinga regler utöver huvudregeln.En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter ärförbudet i 9 kap. 2 § inkomstskattelagen att dra av sinalevnadskostnader och liknande. Denna regel gäller generellt och intebara för näringsverksamhet. Av lagtexten framgår uttryckligen attgåvor räknas som sådana utgifter som inte får dras av vidinkomsttaxeringen.Regeringsrätten har i domar bedömt avdragsyrkandenför sponsorbidrag (mål nr 2677-2684-1998 och 2982-1996). Rättsfallenillustrerar hur regelsystemet tillämpas för att avgränsa den del avett sponsorbidrag som inte kan dras av vid taxeringen som omkostnaderi sponsorns verksamhet. Det ena fallet gällde sponsring av De Kungl.teatrarna (Kungl. Regeringsrätten ansåg att de yrkadeavdragen inte kunde underkännas på den grunden att sponsorersättningeninte utgjorde en omkostnad för intäkternas förvärvande ochbibehållande. Förbudet mot avdrag för gåva ansågs inte uppställa någothinder mot avdragsrätt då den som erhållit sponsorersättning utförtmotprestationer, och värdet av dessa svarade mot ersättningen. Enmotprestation kan bestå inte bara av direkta tjänster utan också avtjänster som mer indirekt kommer sponsorn till godo. Sponsorbidragetträffades därför inte av förbudet mot avdrag för gåvor till den deldet kunde hänföras till lokal-, representations-, personal- ellerreklamkostnader.