bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — Detta miljöarbete skall ha organiserats och integrerats iPTS ordinarie verksamhet våren 2004.I sammanhanget kan nämnas att utskottet erfarit att PTS har uppgift omsamtliga tillståndspliktiga radiosändare och därmed samtliga basstationer.Frågor om bl.a. hälso- och miljöproblemen med icke-joniserande strålningfrån mobiltelefoner m.m. har också under innevarande behandlats avmiljö- och jordbruksutskottet (bet. 2002/03:MJU7) och bostadsutskottet (bet.2002/03:BoU4).Miljö- och jordbruksutskottet redovisar i betänkandet bl.a. forskningsrönoch rekommendationer på området. Av betänkandet framgår bl.a. att miljö-och jordbruksutskottet vid de tidigare behandlingarna av motioner på områdetkonstaterat att det pågår ett omfattande internationellt och nationellt arbetehar med att kartlägga eventuella hälsorisker till följd av kraftledningar, mo-biltelefoner samt radio- och radarsändare. Miljö- och jordbruksutskottet hardärvid betonat vikten av fortsatt forskning inom dessa områden, inte minstmot bakgrund av den oro som finns bland allmänheten.Av bostadsutskottets betänkande framgår att har haft regeringensuppdrag att i samarbete med , , ,samt belysa vilken inverkanutbyggnaden av mobiltelenätet kan få för främst natur- och kulturvärden.Uppdraget redovisades i en rapport till regeringen och bereds nuinom Regeringskansliet.Utskottet kan konstatera att den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnätenoch användningen av mobiltelefoner som pågått på ett mycketpåtagligt sätt aktualiserar frågan om de eventuella hälsokonsekvenserna avstrålningen från anläggningarna liksom strålningens påverkan på natur- ochkulturmiljön. Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna och harstor aktualitet och förutsätter därför att dessa frågor beaktas inom ramen fördet fortsatta arbetet med att uppnå en hållbar utveckling.Som tidigare redovisats har under innevarande be-handlat miljöfrågor med anledning av elektroniska kommunikationer i betän-kanden från såväl miljö- och jordbruksutskottet som bostadsutskottet. Enligtvad utskottet erfarit planeras vidare inom miljö- och jordbruksutskottet enfördjupad behandling av frågan under nästa riksmöte.Utskottet förutsätter vidare att i redovisningen av de uppföljningar och ut-värderingar som förutsatts ske vid lagens genomförande kommer frågor avdet slag som utskottet nu pekat på och som tas upp i motionen att ingå.Något ytterligare uttalande med anledning av motionsförslagen anser ut-skottet inte vara påkallat. Därmed avstyrks motion T14 (mp) yrkandena 2 och3.17 Ikraftträdanden och övergångsbestämmelserUtskottets förslag i korthetRegeringen föreslår att lagen om elektronisk kommunikation skallträda i kraft . Bestämmelser om ikraftträdande ochövergång till den nya lagen skall ges i en särskild lag om införandeav den nya lagen.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om ikraftträ-danden och övergångsbestämmelser.Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om ikraftträdan-de och övergångsbestämmelser (s. 336-343).17.1 Regeringens förslagDet nya innebär i många fall en övergång från skyldighetersom följer direkt av lag till att skyldigheter kan meddelas i beslut förenskilda fall. Detta systemskifte kräver att övergången regleras i ensärskild lag för att undvika svårigheter på marknaden frånikraftträdandet av lagen om elektronisk kommunikation till dess attöverväganden i fråga om sådana skyldigheter har gjorts och beslut fattatseller vunnit laga kraft.Direktivet om integritet och elektronisk kommunikation skall vara ge-nomfört i medlemsstaterna . Även detta direktivgenomförs till största delen genom den föreslagna lagen om elektroniskkommunikation.För att säkerställa kontinuiteten i befintliga avtal och undvika etträttsligt tomrum anges det i ingressen till tillträdesdirektivet att det ärnödvändigt att det i inledningsskedet säkerställs att det nya regelverketomfattar dels vissa skyldigheter som avser samtrafik och andra former avtillträde i samtrafikdi- rektivet, dels de skyldigheter som avser särskilttillträde i taltelefonidirektivet, dels de skyldigheter som avsertillhandahållandet av överföringskapacitet för hyrda förbindelser idirektivet om förhyrda förbindelser. Det klargörs dock att dessabestämmelser utan dröjsmål måste ses över mot bakgrund av de rådan- deförhållandena på marknaden.En generell besvärstid bör dock garantera att ingen förpliktelse kvarstårlängre än efter ikraftträdandet, om myndigheten då inte harbeslutat i frågan. Denna tid sätts till efter den nya lagensikraftträdande, dvs. Särskilda skyldigheter som intedessförinnan har omprövats skall upphöra att gälla.Det bör följa av allmänna principer att sådana förelägganden, förbud ochandra beslut som har meddelats med stöd av bestämmelser i telelagen ochlagen om radiokommunikation och som avser rättigheter och skyldighetersom återfinns oförändrade i bestämmelserna i den nya lagen kan fortsätta attgälla.På grund av omfattningen av de övergångsbestämmelser som erfordras börikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ges i en särskild lag om infö-rande av lagen om elektronisk kommunikation.I fråga om uppgiften att anpassa gällande tillstånd till det nya regelverketmåste förberedelsearbetet under nuvarande lagstiftning rimligen läggas på dennuvarande tillståndsmyndigheten, dvs. När detgäller marknadsanalyser har regeringen i beslut uppdragittill PTS att efter samråd med genomföra marknadsanalysersom skall ligga till grund för övergången till ett nytt regelverk inom områdetför elektronisk kommunikation. I beslutet anges vidare att i frågor som rörmassmedieområdet skall även samråd med Radio- och föregåanalyserna. Analyserna skall kunna ligga till grund för beslut om huruvida detråder effektiv konkurrens på en relevant marknad eller, om så ej bedöms varafallet, om identifiering av företag med betydande inflytande på en sådanmarknad.Uppdraget skall redovisas . En delrapport som sär-skilt anger hur samarbetet med bedrivs skall redovisassenast den 1 april 2003.Regeringen föreslår att lagen om elektronisk kommunikation skall träda ikraft . Bestämmelser om ikraftträdande och övergång till dennya lagen skall ges i en särskild lag om införande av den nya lagen.17.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslår om ikraftträdandeoch övergångsbestämmelser.18 LagförslagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens lagförslag.Utskottet behandlar här regeringens lagförslag, punkterna 1-7, i propositio-nen.18.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att antar förslag till lag om elektronisk kom-munikation (punkt 1) och lag om införande av lagen om elektronisk kommu-nikation (punkt 2). Regeringen föreslår också ändringar i (punkt 3), sekretesslagen (punkt 4), lagen om standarder för sändning av TV-signaler (punkt 5), radio- och TV-lagen (punkt 6) samt lagen om radio- ochterminalutrustning (punkt 7).18.2 Utskottets ställningstagandeMed bl.a. hänvisning till vad utskottet i det föregående anfört tillstyrks re-geringens samtliga lagförslag.19 Europeiskt kommunikationskontorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ändring av konventio-nen om inrättandet av ett europeiskt radiokommunikationskontor() till att avse ett europeiskt kommunikationskontor (ECO) ochavstyrker motionsförslaget.Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om Sverigesanslutning till ett europeiskt kommunikationskontor (s. 343-344) jämte mo-tion 2002/03:T13 (fp) yrkande 1.19.1 Regeringens förslagEnligt förordningen (1997:401) med instruktion för () skall styrelsen handlägga frågor som rör deltagande i verk-samheten inom den europeiska post- och telesammanslutningen ConférenceEuropéenne des Administrations des Postes et des Télécommunications(CEPT).Inom ramen för samarbetet i CEPT träffades i en över-enskommelse med benämningen Konvention om inrättandet av ett europeisktradiokommunikationskontor (). är ett expertorgan inom radiokom-munikationsområdet med en biträdande och rådgivande funktion i förhållandetill (). Kon-ventionen skall ses mot bakgrund av att de radiorelaterade frågorna såsomfrekvensplanering m.m. blev så komplexa att ett expertorgan behövdes inomCEPT. godkände konventionen (prop.1993/94:62, bet. 1993/94:TU10, rskr. 1993/94:75).Inom ramen för samarbetet i CEPT har det även inrättats etteuropeiskt telekommunikationskontor (). ()har sedan konventionen om inrättandet av trätt i kraft betalat de i kon-ventionen fastställda avgifterna för deltagande. Kostnaderna fördeltagandet i såväl som finansieras genom de avgifter som PTSuppbär för sin verksamhet.Vid i antog rådet ändringar ikonventionen. Den ändrade konventionen benämns Konventionen om inrät-tande av ett europeiskt kommunikationskontor (ECO). Genom den ändradekonventionen blir ECO expertorgan för CEPT:s hela verksamhetsområde ochhar i likhet med tidigare en rådgivande och samordnande funktion. ECOersätter därmed också den funktion som har haft. Genom sammanslag-ningen av de båda kontoren förväntas samordningsfördelar.Av konventionen om inrättande av ECO framgår av artikel 2 att ECO skallvara ett expertorgan inom områdena för post- och elektronisk kommunikationsamt ha en biträdande och rådgivande funktion i förhållande till CEPT. Enligtartikel 3 skall ECO bl.a. utarbeta långsiktiga planer för användningen avelektroniska kommunikationer samt fungera som en länk mellan nationellafrekvensförvaltningar och EU och EFTA.Sveriges del av kostnaderna för deltagande i ECO uppgår till 10 andelar,vilket är samma andelstal som redan gäller för deltagande i . PTS kost-nader för är för och för ETO.Regeringen föreslår att ändringen av konventionen om inrättandet av etteuropeiskt radiokommunikationskontor () till att avse ett europeisktkommunikationskontor (ECO) skall godkännas.19.2 MotionsförslagI motion 2002/03:T13 av m.fl. (fp) påpekar motionärerna att deti propositionen föreslås en ändring av en tidigare konvention till en konven-tion om inrättande av ett europeiskt kommunikationskontor (ECO). Dennaeuropeiska myndighet skulle enligt motionärerna kunna vara en av dem sommed fördel kunde lokaliseras till (yrkande 1).19.3 Utskottets ställningstagandeMed anledning av förslaget i motion T13 (fp) om en lokalisering av det euro-peiska kommunikationskontoret (ECO) till vill utskottet anföra föl-jande.När det europeiska radiokommunikationskontoret () inrättades den 23januari 1993 lokaliserades detta till . Även det under år 1993inrättade europeiska telekommunikationskontoret () finns i Köpenhamn.Den föreslagna konventionsändringen innebär en sammanslagning av kom-munikationskontoren och utskottets mening är det viktigt att ledande ställning inomIT-området tas till vara i samband med överväganden i internationella forumom lokalisering av nya myndigheter. Utskottet kan dock för sin del inte finnaskäl till att den föreslagna sammanslagningen skulle föranleda förslag omändrad lokalisering i enlighet med vad som förordas i motion T13 (fp) yrkan-de 1. Motionen avstyrks därmed.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslår om en ändring avkonventionen om inrättandet av ett europeiskt radiokommunikationskontor() till att avse ett europeiskt kommunikationskontor (ECO).20 Ekonomiska konsekvenser och konsekvenser försmå företagUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför om ekonomiskakonsekvenser och konsekvenser för små företag (s. 345-353).20.1 Regeringens redovisningDet lagförslag som regeringen för fram medför vissa ekonomiska konse-kvenser. I de fall där regelverket medför ökade kostnader för myndigheternakan det i de flesta fall täckas av de avgifter som ansvarig myndighet kanta ut. Lagförslaget innebär även möjligheter till nya inkomster för staten.Enligt lagförslaget är det möjligt att använda auktion som förfarande vidtillstånd att använda radiosändare och vissa nummer. Inkomsterna från ettsådant förfa- rande redovisas brutto på statsbudgeten och tillfallersåledes inte myndighe- ten.Regeringens förslag innebär vissa nya och förändrade myndighetsuppgifterför som medför både ökat och minskat behov av resur-ser. Sammantaget bedömer regeringen att kostnaderna för dessa förändringarkan hanteras inom ramen för myndighetens budgeterade anslag samt genomavgiftsuttag.Finansieringen av utökade resursbehov för att kunnafullgöra uppgifter med bl.a. marknadsanalyser kommer att hanteras genomPost- och avgiftsuttag.Regeringen avser att återkomma på tilläggsbudget och i budget-propositionen med förslag till överföring av medel till Radio- ochTV-verket för de förändrade resursbehov som uppkommer för verket.Överklaganden till de allmänna förvaltningsdomstolarna kan komma attöka. Regeringens bedömning nu är att dessa kan hanteras inom ramen fördomstolsväsendets befintliga resurser. Regeringen avser emellertid att efterviss tid göra en utvärdering av hur måltillströmningen till de allmänna för-valtningsdomstolarna påverkas av den föreslagna regleringen.Övriga myndigheter som berörs av regelverket är främst Konsumentverketoch Datainspektionen. För dessa kommer det inte att medföra ökade resurs-behov.Finansieringen av Europeiska kommunikationskontoret (ECO) kommer attske genom avgifter som tas ut av Post- och telestyrelsen.Av redovisningen i propositionen av konsekvenser för små företag framgår atten stor del av de företag som verkar inom området är berörda avden befintliga lagstiftningen. Det nya regelverket medför dock vissa föränd-ringar.Ett syfte med det nya regelverket är att skapa enklare regler för företag attkomma in på marknaden. Ett annat syfte är att skapa effektiv konkurrens.I dag uppgår antalet anmälda företag enligt telelagen (1993:597) tillca 300. Den föreslagna lagen omfattar elektroniska kommunikationsnät ochkommunikationstjänster, vilket är ett vidare område än vad som omfattas avdagens reglering. Detta medför att företag från tele-, IT- och mediesektorernakommer att behandlas lika. Exempelvis kan också kabel-TV-bolag, satellit-bolag, energibolag, kommunala bolag eller kommuner omfattas av en anmäl-ningsskyldighet, i den mån de bedriver verksamhet som faller in under dennya lagen.Lagen avser även överföringstjänster med radiolänk och radioaccess ochdet marksända nätet för radio- och TV-sändningar. Det senare medför att heladen verksamhet som bedriver kommer att omfattas.Det är inte möjligt att göra en säker bedömning av hur många nya företagsom kommer att omfattas av den nya lagstiftningen. En grov uppskattning ärdock att det kan röra sig om några hundra.Vissa av de föreslagna reglerna kan medföra ökade kostnader för företag.Andra förslag medför minskade kostnader.Det föreslagna regelverket medför kostnadskonsekvenser för företagen närdet gäller anmälan och tillstånd, förändrat förfarande för tillstånd föranvänd- ning av radiosändare i vissa fall, förändrat förfarande förtillstånd för använd- ning av nummer i vissa fall, avgift för medgivandetill överlåtelse av tillstånd, förändrade regler om samtrafik,beredskapsavgift, tvister samt lokaliserings- information avseendelarmnumret.20.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har, som framgått, förutsatt att genomförandet av lagen om elektro-nisk kommunikation kommer att följas upp och utvärderas och att resultatetav dessa uppföljningar och utvärderingar kommer att återredovisas till riksda-gen. Utskottet utgår ifrån att de ekonomiska konsekvenserna liksom konse-kvenserna för små företag då kommer att redovisas.21 IT-infrastruktur m.m.Utskottets förslag i korthetEn väl fungerande IT-infrastruktur är enligt utskottets mening avgö-rande för möjligheter att kunna utveckla sin ledande ställ-ning på IT-området. Genom pågående insatser och de ytterligare åt-gärder som blir möjliga genom den nya lagstiftningen om elektro-nisk kommunikation ges goda förutsättningar för en målmedvetenutveckling mot ett informationssamhälle för alla.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsförslag.Jämför reservationerna 8 (m, fp, kd) och 9 (c).I det följande behandlas motioner från allmänna motionstiden som bl.a.rör bredbandsutbyggnaden och tredje generationens mobiltelefoni (3 G). Defrågor som tas upp i motionerna har beröring med olika delar av propositio-nen och behandlas här i ett sammanhang. De motioner som behandlas här är2002/03:T303 (v) yrkande 1, 2002/03:T425 (v), 2002/03:T442 (c) yrkandena1 och 2, 2002/03:T447 (c) yrkandena 1-5, 2002/03:T452 (m), 2002/03:T458(c) yrkandena 7 och 8, 2002/03:T463 (kd) yrkande 8, 2002/03:T466 (c) yr-kandena 48-51, 2002/03:T496 (s) yrkande 9, 2002/03:T525 (s),2002/03:N267 (fp) yrkandena 6 och 7 i denna del samt 2002/03:N304 (m)yrkande 8.21.1 MotionsförslagBredbandI några motioner tas betydelsen av bredbandsutbyggnad m.m. upp. SvenBergström och framhåller i motion 2002/03:T447 (båda c) att ut-byggnaden av bredbandsnät är av avgörande betydelse för och anseratt en nationell standard för bredband med hög överföringshastighet bör utar-betas (yrkande 1). och hävdar i motion2002/03:T458 (båda c) att Lissabonprocessen, där beslutatatt bl.a. bredband är en nödvändig del för ökad tillväxt inom den inre mark-naden, behöver omsättas i praktiken i (yrkande 7).I motion 2002/03:T463 av m.fl. (kd) framhåller motionä-rerna att signaler kommit fram om att flera bredbandsbyggare har stora pro-blem att få tillgång till statens nät och mark. Olika besked ges inom sammamyndighet . Det saknas strukturer och regler för upplåtelser av nät,mark eller tomrör. Motionärerna kräver samordning och att regeringen upp-märksammar detta (yrkande 8).I motion 2002/03:T466 av m.fl. (c) framhålls bl.a. att en-dast staten har möjlighet att investera i de stora belopp om 60 miljarder kro-nor som beräknas krävas för ett heltäckande optiskt fibernät i . I mo-tionen begärs att regeringen skyndsamt utreder förutsättningarna för att byggaut ett optiskt fibernät och därefter återkommer med förslag till nödvändigabeslut för att möjliggöra utbyggnaden (yrkande 48).I några motioner behandlas vikten av bredband i olika delar av landet. Len-nart m.fl. pekar i motion 2002/03:T303 (v) på betydelsen avbredband för gles- och landsbygd. Motionärerna framhåller att det bör vara ensjälvklarhet att t.ex. infrastruktur i form av bredband fungerar oavsett var ilandet man är verksam (yrkande 1). anser i motion2002/03:T442 (c) att statliga medel för medfinansiering av bredbandsutbygg-nad bör omfördelas till kommuner med låg befolkningstäthet (yrkande 1) ochatt resurserna för bredbandsutbyggnad bör ökas för kommuner med negativbefolkningstillväxt (yrkande 2).I motion 2002/03:N267 av m.fl. (fp) framhålls att IT-kommunikationer är framtiden för och dess landsbygd. Goda IT-kommunikationer kan vara ett bra verktyg för att skaffa fler jobb på lands-bygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt ochkraftfullt IT-nät i alla delar av landet (yrkande 6).I motion 2002/03:N304 av m.fl. (m) anser motionärernaatt regionalpolitiska insatser bör kunna utnyttjas som ett verktyg för att un-danröja potentiella utvecklingshinder. Begränsningar i överföringskapacitetför information kan komma att vara det svåraste hindret för en allsidig regio-nal utveckling (yrkande 8).Tredje generationens mobiltelefoni (3 G)I motion 2002/03:T466 av m.fl. (c) anförs bl.a. att genomutbyggnad av den tredje generationens mobiltelefoni förbättras möjlighetentill mobil datakommunikation påtagligt. Det är, enligt motionärerna, nuvik- tigt att de operatörer som fått koncession på 3 G i lever upptill tidiga- re gjorda åtaganden, både vad gäller kapacitet i näten ochtäckning i hela landet (yrkande 51).Liknande synpunkter framförs i motion 2002/03:T496 av sonm.fl. (s). Således framhålls i motionen att det är viktigt att de somtillde- lats 3 G-licenser inte ges tillfälle att smita från sina åtagandennär det gäller täckningsgrad. En god geografisk täckning med högkommunikationshastig- het i hela landet måste vara ett oavvisligt krav(yrkande 9).I motion 2002/03:T525 av () anser motionären att tele-komkrisens verkningar fortfarande slår hårt mot många företag, regioner,enskilda m.m. Om 3 G-investeringarna skulle ta fart kunde verkningarnaåtminstone mildras och branschen återfå sin livskraft, menar motionären ochföreslår att åtgärder vidtas för att påskynda 3 G-utbyggnaden.Sven m.fl (c) lyfter fram miljöaspekter i motion 2002/03:T466vid utbyggnaden av mobila kommunikationer. För att minimera en negativmiljöpåverkan anser motionärerna att det är angeläget att de olika teleoperatö-rerna samutnyttjar i så stor utsträckning som möjligt (yrkande 49).Regionala IT-satsningarMer preciserat menar och i motion 2002/03:T447(c) att olika IT-verksamheter bör lokaliseras till . De anser att ettnationellt bredbandscentrum bör etableras där (yrkande 2) och att ett pilot-projekt startas i för att utveckla fiberoptiska och andra bredbandi-ga accessnät mot hushåll, företag och offentlig verksamhet (yrkande 4).I samma motion föreslås också en förstärkning av utvecklingen kring opto-fiber i . En satsning på forskning och utveckling bör stimuleras iform av en , knuten till universitet eller högskola,men med säte i (yrkande 3). Motionärerna anser också att detbehövs ett samordnat statligt initiativ, förslagsvis Verket för digital samord-ning, för rådgivning i digital samordning, upprättande av standarder på exem-pelvis protokollnivå m.m. Enligt motionärerna bör verket lokaliseras till Hu-diksvall (yrkande 5).I motion 2002/03:T458 av och (båda c) framhållsatt och , som avgränsade områden med högskola och högdatamognad, skulle kunna fungera utmärkt som testområde för det nya prak-tiska IT-samhället (yrkande 8).MobiltelefontäckningSynpunkter på mobiltelefontäckningen i landet framförs i några motioner.I motion T425 av och () föreslås att re-geringen bör utvärdera hur lagen om ökad konkurrens på mobiltele-marknaden påverkat utbyggnaden av mobiltelenätet i glesbygden samt åter-komma till med förslag på hur man skall säkerställa mobiltäckningi de glest befolkade regionerna.I motion 2002/03:T452 av () framhåller motionären attbehovet av mobil kommunikation är särskilt stort på landsbygden eftersomalternativa kommunikationsmöjligheter ofta saknas. En sänkning av täck-ningsgraden medför allvarliga nackdelar för landsbygdsborna i samband medderas yrkesutövning. Också konsekvenserna för utvecklingen av näringslivet ide drabbade regionerna kan bli betydande.I motion 2002/03:T466 av m.fl. (c) betonas bl.a. skogs-näringens beroende av en väl fungerande mobiltelefoni. I motionen begärs attregeringen återkommer till med en redovisning av nulägetbeträffande täckningsgraden för mobiltelefoner (yrkande 50).I motion 2002/03:N267 av m.fl. (fp) pekas bl.a. på mo-biltelefonins dåliga täckning i inland, men också på andra håll och isamband med tågresor (yrkande 7 i denna del).21.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågan om bredbandsutbyggnaden.Vid /02 (bet. 2001/02:TU8) när dessa frågor senast togs uppredogjorde utskottet inledningsvis för IT-politiska beslut år 2000.Utskottet anförde vidare bl.a. också att utbyggnaden av en väl fungerande IT-infrastruktur är avgörande för möjligheter att kunna behålla ochutveckla sin ledande ställning på IT-området. Utskottet underströk ocksåbetydelsen av att den pågående utbyggnaden ger hushåll och företag i helalandet goda möjligheter att utnyttja den nya tekniken till konkurrenskraftigapriser.Utbyggnaden borde också i första hand ske i marknadens regi. I likhet medvad som gäller inom andra viktiga infrastrukturområden har staten dock enviktig roll att spela. Utskottet framhöll också då liksom tidigare viktenav att utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisasför riksda- gen. Utskottet ansåg det angeläget att den IT-politik som ladesfast av riksda- gen genomförs.Enligt vad utskottet kan bedöma ligger regeringens förslag om mål försektorn elektronisk kommunikation väl i linje med vad utskottet tidigareuttalat.