bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — I ett längre perspektiv är det önskvärtatt hela skatte-, avgifts- ochtransfereringssystemet effektiviseras.Genom trygghetssystemet skall de flesta garanterasen större del av ett eventuellt inkomstbortfall, mentrygghetssystemet skall även ge utrymme förkompletterande lösningar och personligtansvarstagande.VänsterpartietI motion Sf242 av m.fl. (v) yrkande 1anförs att det finns utvecklingstendenser som kanhota legitimiteten och de grundläggande principernaför socialförsäkringssystemet. Sedan ett antal årtillbaka växer inslagen av privata försäkringar påsocialpolitikens område. Som exempel nämns en snabbtväxande andel privata sjukvårdsförsäkringar och attdet finns mer kollektiva former av privatasjukförsäkringar. Det har dessutom frånregeringshåll framkommit idéer om att låta denprivata trafikförsäkringen ta över den allmännasjukförsäkringens åtaganden vid trafikskador.Motionärerna anser det nödvändigt att regeringenlåter utreda och belysa riskerna med en fortsattframväxt av olika typer av privatiseradeförsäkringar på detta område. En sådan utredning börockså innefatta förslag till åtgärder ägnade attförbättra de offentliga socialförsäkringarna vadavser ersättningsnivåer, tak, fler steg isjukpenningen och andra tänkbara åtgärder så attintresset för privata försäkringar minskar. Imotionen begärs ett tillkännagivande härom.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf327(yrkandena 1, 2 och 6) att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning, med företrädare för ettflertal partier från de båda politiska blocken, omde ekonomiska trygghetssystemen. Motionärerna anföratt socialförsäkringarna inte är anpassade efterdagens anställnings- och sysselsättningsformer ochatt de som inte kommit in på arbetsmarknaden intehar rätt till vare sig sjukpenning, a-kassa ellertjänstepension. Motionärerna anser atttrygghetssystemet bör bygga på bl.a. följandeprinciper:Trygghetssystemet skall vara långsiktigt hållbartoch klara svängningar i konjunkturen liksomförändringar i demografin. Det skall syfta till atthjälpa människor som på grund av sjukdom ellerarbetslöshet förlorar sin arbetsinkomst tillbakatill arbetslivet. Genom att renodlatrygghetssystemets olika ersättningsnivåer och skapaett enhetligt system blir det också mer förutsägbartsåväl för den enskilde som för staten.Alla människor skall garanteras en ekonomiskgrundtrygghet. Människor måste kunna lita påsystemet och kunna påverka sin egensituation genom aktivitet. Riskerna måste spridas såatt människor kan delta på lika villkor. Inomsystemet skall kunna ske en rimlig omfördelningmellan individer men också över livet.Både rättvisa och effektivitet talar förinförandet av en samordnad arbetslivsförsäkring, därsjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring ingår och därersättningsnivåerna harmoniseras ochmyndighetsstrukturerna slås ihop.Utskottets ställningstagandeVad gäller utskottets syn på principerna försocialförsäkringarna och de förslag som tas upp imotionerna vill utskottet, i enlighet med sittställningstagande senast i betänkande 2002/03:SfU1,anföra följande.Villkoren på arbetsmarknaden utvecklas ochförändras liksom samhället i övrigt, ochtrygghetssystemen måste därför ständigt utvecklasoch förnyas. Socialförsäkringarna skall enligtutskottet vara trygga, rättvisa och effektiva,vilket bäst uppnås genom en generell offentligförsäkring. Socialförsäkringarna skall dels gestandardtrygghet genom att ersätta inkomstbortfallupp till en viss nivå, dels ge ett grundläggandeskydd vid varaktig ohälsa för grupper som inte fåttfotfäste på arbetsmarknaden. Försäkringssystem som iförsta hand ersätter bortfall av inkomst har storafördelar framför försäkringar som enbart bygger påen ren grundtrygghetsprincip. Genominkomstbortfallsprincipen garanteras individen enbestämd standardnivå när han eller hon av olika skälinte kan försörja sig själv genom arbete, och dennaprincip bör enligt utskottets mening varautgångspunkten för försäkringsskyddet ävenframdeles. Förmåner från socialförsäkringarna skallges på lika villkor för alla och innehålla ettbetydande mått av utjämning mellan grupper som löperolika risk att drabbas av sjukdom och skada. Detförhållandet att i princip alla är med ochfinansierar försäkringsskyddet möjliggör enligtutskottets mening omfördelningar mellan olikagrupper och över livet. Vidare skall det finnasmöjligheter att kontrollera och begränsa samhälletskostnader för försäkringen. Arbetslinjen är central.Angeläget är också att försäkringsskyddet ärutformat så att det inte motverkar jämställdhetmellan könen.Beträffande frågan om huruvida socialförsäkringenskall bestå av skilda delar eller av en samladförsäkring vill utskottet påpeka att de olikadelarna av trygghetssystemet samspelar med varandravad gäller såväl finansiering som regelverk. Dettahar inte minst förändringarna på arbetsmarknadentill följd av lågkonjunkturen i början av 1990-talettydliggjort. Kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen ökade då kraftigtsamtidigt som kostnaderna för sjukförsäkringenminskade. Vidare har de besparingar som under dennatid var nödvändiga att göra i systemen visat attingrepp i en del av systemen utan samtidiganpassning av regelverket i andra delar kan medföraöverströmningseffekter.Utskottet anser emellertid att det är nödvändigtatt tydliggöra gränserna för de olikaförsäkringssystemen och vad som bör ersättas frånsocialförsäkringen respektive från andratrygghetssystem, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen.Ett led i renodlingen är de fr.o.m. den 1 januari1997 skärpta kriterierna för sjukpenning ochdåvarande förtidspension innebärande att sådanersättning som huvudregel endast utges vidarbetsoförmåga som har sin grund i medicinskaorsaker. Enligt utskottets mening kan mycket vinnaspå att göra socialförsäkringssystemet tydligare ochmer lättöverskådligt. Det är också viktigt attsamverkan sker mellan dem som administrerar olikadelar av välfärdssystemen. En proposition medförslag till utformning av en permanent finansiellsamordning inom rehabiliteringsområdet (prop.2002/03:132) behandlas i betänkande 2003/04:SfU4. Idetta sammanhang kan även tilläggas att i sitt slutbetänkandeSjukpenninggrundande inkomst - Skydd och anpassning(SOU 2003:50) anser att man bör gå vidare med en nyförsäkringsstruktur som innebär en sjukförsäkringsom är en i princip renodladinkomstbortfallsförsäkring, en friståendeföräldraförsäkring, en standardförsäkring förstuderande samt en fristående arbetsskadeförsäkring.Utredningen anger att en ny försäkringsstrukturkräver ytterligare utredningar, fördjupade analyseroch kostnadsberäkningar. Utredningen lämnar därförinte några förslag till färdiga lösningar.Vad gäller förmånstaket inom socialförsäkringarnahar utskottet (bet. 2000/01:SfU1)framhållit att utformningen av intjänandetaket inte får leda till att alltfler försäkradegenom en normal löneutveckling med tiden delvishamnar utanför försäkringsskyddet och att en höjningav förmånstaket borde ske så snart det finnsekonomiskt utrymme, som inte behöver utnyttjas förandra, mer angelägna reformer. Regeringen harhärefter aviserat en höjning av taket i sjuk- ochföräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp och iårets budgetproposition anges att inriktningen äratt förslaget skall genomföras före mandatperiodensslut.Beträffande sambandet mellan förmåner och avgiftervill utskottet påpeka att stora förändringar harskett i strukturen för socialavgifter ochavgiftsuttag i avsikt att skapa bättre samstämmighetmellan inkomster och utgifter isocialförsäkringarna. Särskilt har genomförandet avdet nya ålderspensionssystemet medfört storaförändringar. Finansieringen av de olikaförsäkringsgrenarna har blivit mer renodlad. Genomatt inkomster och utgifter för olika försäkringarlättare kan följas ökar trovärdigheten försocialförsäkringssystemen. Någon exakt samstämmighetmellan förväntade inkomster och utgifter för t.ex.sjukförsäkringen har inte eftersträvats. Smärre ochtillfälliga skillnader mellan inkomster och utgifterbör kunna finnas utan att det föranleder justeringarav avgiftsnivån.Vad gäller frågan om huruvida socialförsäkringarnaskall göras fristående från statsbudgeten är detendast det nya inkomstgrundadeålderspensionssystemet som redovisas utanförstatsbudgeten. För övriga delar avförsäkringssystemet gäller numera att utgifternaskall bruttoredovisas i statsbudgeten. Senastgjordes denna förändring för arbetsskadeförsäkringenoch delpensionsförsäkringen. Det pågåendereformarbetet av olika delar avsocialförsäkringssystemet kan dock få betydelse idenna fråga. Utskottet har tidigare noterat attsåväl (SOU 2000:121) somHpH-utredningen (SOU 2002:5) har föreslagit attsjukförsäkringen finansieras vid sidan avstatsbudgeten.En annan fråga som behöver övervägas noga ärsocialförsäkringarnas förhållande till utgiftstakm.m. Frågan om hurålderspensionsutgifterna bör hanteras i budgeten ochi förhållande till utgiftstaken har aktualiserats ioch med att det inkomstgrundadeålderspensionssystemet gjorts finansiellt stabiltgenom regler för automatisk balansering. Enligtregeringen (prop. 2000/01:70) kräver frågan etthelhetsperspektiv på den statliga budgetprocessen.Regeringen hänvisade till att det inomRegeringskansliet övervägs slutsatser och eventuellaåtgärder med anledning av vad Utredningen omutvärdering av budgetprocessen föreslagit samt attdet inom det s.k. pågår ett arbetemed att i vissa avseenden ändraredovisningsprinciperna för statsbudgeten. Hurutgiftstak och saldomål kommer att anpassas till denya principerna är ännu inte avgjort. Mot bakgrundav detta föreslog regeringen ingen förändring avnuvarande ordning. Här kan nämnas att Utredningen omutvärdering av budgetprocessen i betänkande SOU2000:61 har ansett att såväl ålderspensionssystemetsom övriga socialförsäkringar bör omfattas avutgiftstaket och det av utredningen föreslagnautgiftsmålet. Vid behandlingen av propositionen omautomatisk balansering tillade utskottet (bet.2000/01:SfU13) i denna fråga att det nyaålderspensionssystemet är ett s.k. avgiftsdefinieratsystem, som är fristående från statsbudgeten och isin helhet finansieras med en specialdestinerad ochfast pensionsavgift. Med föreslagna regler förautomatisk balansering skulle pensionssystemetdärtill bli långsiktigt finansiellt stabilt. Varkenden allmänna ekonomiska utvecklingen ellerdemografiska förändringar skulle därutöver kunnaföranleda politiska beslut som begränsarpensionsutgifternas storlek. Det var enligtutskottets mening därför viktigt att osäkerhet intei något sammanhang uppkommer om detinkomstrelaterade ålderspensionssystemets autonomi.För den händelse denna del av pensionssystemet ävenfortsättningsvis skulle ingå under ett utgiftstakvar det enligt utskottets mening viktigt attinnebörden av ett sådant utgiftstak i förhållandetill pensionssystemet tydligt klargörs.Statsministern har i frågestund i den 13november 2003 aviserat en kommande översyn avsocialförsäkringssystemen. Utskottet välkomnar ensådan översyn i syfte att långsiktigt säkra engemensamt finansierad, generell offentligförsäkring. Något tillkännagivande från ifrågan är sålunda inte påkallat, och utskottetavslår därmed motionerna Sf327 yrkandena 1, 2 och 6,Sf340 och Sf397 yrkande 1.Med hänvisning till det ovan anförda är någottillkännagivande med anledning av motion Sf242yrkande 1 heller inte påkallat.Internationella aspekterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden dels omutlandsstuderandes tillhörighet till densvenska socialförsäkringen, dels omgränshinder i Norden.Jämför reservationer nr 6-7 (m).Gällande ordningI socialförsäkringslagen (1999:799), SofL, finnsbestämmelser om vem som omfattas av den svenskasocialförsäkringen. Där anges också att EG-rätteneller avtal om social trygghet som ingåtts med andrastater kan medföra begränsningar i tillämpligheten.I 2 kap. 1 § SofL anges att den som kommer tillSverige och kan antas komma att vistas här underlängre tid än skall anses bosatt här om intesynnerliga skäl talar mot det. Där anges också attden som lämnar fortfarande skall ansesbosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längstett år. I lagen finns särskilda bestämmelser omutlandsstuderande. I 2 kap. 5 § anges att en iSverige bosatt person som lämnar landet för attstudera i ett annat land fortfarande skall ansesbosatt här så länge han eller hon genomgår enstudiestödsberättigad utbildning eller harutbildningsbidrag för doktorander. I samma lagrumanges att den som kommer till för attstudera inte skall anses vara bosatt här. Dettagäller dock inte den som har utbildningsbidrag fördoktorander. Enligt 6 § samma kapitel gällerbestämmelserna om bosättning även medföljande makeoch därmed likställd samt barn som inte fyllt 18 år.De nämnda bestämmelserna får betydelse för denbosättningsbaserade försäkringen, enligt vilkenrätten till vissa förmåner gäller den som är bosatti . För utbetalning av bosättningsbaseradeförmåner under en utlandsvistelse finns därtillytterligare begränsningar. För rätt till förmånersom hör till den arbetsbaserade försäkringen ärhuvudregeln att personen arbetar i Sverige.För att den som utnyttjar den fria rörligheteninom EU inte skall missgynnas när det gäller rättentill social trygghet finns regler som samordnar denationella socialförsäkringssystemen. De närmarebestämmelserna finns i förordningen (EEG) nr 1408/71om tillämpningen av systemen för social trygghet näranställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Iförordningen finns bestämmelser om bl.a.likabehandling av EU-medborgare, bestämmande avtillämplig lagstiftning, sammanläggning avkvalifikationstider, export av förmåner ochproportionell beräkning av pensioner. Engrundläggande princip är att den för vilkenförordningen gäller skall omfattas av lagstiftningeni bara en stat, i regel arbetslandets lagstiftning.Det ankommer på den nationella lagstiftningen attange närmare villkor för att tillhöra det landetssystem för social trygghet och förutsättningarna föratt få förmåner. Den nationella lagstiftningen fårdock inte avvika från gemenskapsrättsliga principeroch regler. För enskilda fall eller för definieradegrupper är det möjligt för länderna att slutaöverenskommelser om undantag från de allmännareglerna i EG-rätten om vilket lands lagstiftning omsocial trygghet som skall tillämpas i olikasituationer.Förbindelserna på socialförsäkringsområdet mellanSverige och de övriga nordiska länderna reglerasäven av den nordiska konventionen om socialtrygghet. Den nordiska konventionen har i huvudsakbetydelse för personer som inte omfattas av EG-rätten om social trygghet, dvs. personer som intehar utnyttjat den fria rörligheten, som inte hareller har haft arbete, eller som inte är medborgarei EU/EES-land men är bosatta i motion Sf362 av () angesatt svenska forskare med forskarstipendium som regelstannar utomlands . Det medför problemeftersom t.ex. barnbidraget endast betalas ut . Ett annat problem ärkvalifikationskravet i föräldraförsäkringen ochutförsäkringen från a-kassan. Motionären föreslårett tillkännagivande om att problematiken måsteuppmärksammas.I en annan motion, Sf285 av och (), begärs en översyn av reglerna fördet sociala skyddet för medföljande till utländskastudenter och forskare. Problemen gäller särskiltpersoner från länder utanför EU. Varken denstuderande/forskaren eller familjen anses bosattahär i landet. Det gäller även en anhörig som lyckasfå arbete och arbetstillstånd.I en motion om arbetskraftens rörlighet iÖresundsregionen, Sf324 av m.fl.(m), anges att en icke EU-medborgare, varaktigtbosatt i ett av länderna, inte kan ta arbete i detandra landet annat än om personen tillhör enbristyrkesgrupp. Ett annat problem är visumreglernaför den som skall besöka båda länderna. När detgäller utformningen av socialförsäkringssystemet kandet bli besvärliga effekter när en person arbetar isåväl som . Vidare är föräldrapenningoch dagisplats dåligt synkroniserade. Andra exempelär pensionsintjänande vid kortare arbete än tolvmånader samt situationen för den som ärlångtidssjukskriven. I yrkandena 1 och 2 begärstillkännagivanden härom.Även i motion Sf284 av de () tas upp gränshinder i . Imotionen begärs att regeringen tar upp förhandlingarinom EU i syfte att lösa problematiken när detgäller föräldraförsäkringen.I motion A240 av () yrkandena 1och 2 begärs tillkännagivanden om att hinder förarbetspendlare över svensk-norska gränsen börundanröjas. Motionären anser att arbetslandetslagstiftning bör gälla vid alla ersättningar. Ettsätt att lösa övergångsproblem är att ha enkarenstid då hemlandet garanterar utbetalningar vidsjukdom, föräldraledighet m.m.Utskottets ställningstagandeI socialförsäkringslagen regleras, som ovanredovisats, när en utlandsstuderande skall omfattasav svensk socialförsäkring. I proposition1998/99:119, där förslaget tillsocialförsäkringslagen lades fram, anges bl.a. attstuderande som saknar förvärvsinkomster, inte minstde som studerar utomlands, ofta har ett svagtsocialförsäkringsskydd. De kan åberopa sig på fleraav samordningsreglerna i förordning (EEG) nr 1408/71men förordningen saknar regler om i vilket land enstuderande skall vara försäkrad. I propositionenanges att det får anses vara internationell praxisatt utgå från att utlandsstuderande inte skallomfattas av studielandets lagstiftning om socialtrygghet. Utlandsstuderande från bör dockinte ställas utan försäkringsskydd utan omfattas avviss svensk försäkring, i första hand debosättningsbaserade förmånerna. Den grupp som skallomfattas av denna specialreglering bör avgränsastill dem som normalt kan antas ha så starkanknytning till att det motiverar svenskförsäkringstillhörighet. Reglerna skall även gällamedföljande familjemedlemmar.I propositionen angavs vidare att principen attutlandsstuderande i första hand skall varaförsäkrade där de har sitt egentliga hemvist måstetillämpas även på utlandsstuderande som kommer tillSverige för att studera. Den som kommer till Sverigeför att studera skall anses bosatt här endast om haneller hon är berättigad till utbildningsbidrag fördoktorander. Även dessa bestämmelser gällermedföljande familjemedlemmar.Vid behandlingen av den nämnda propositionen angavutskottet (bet. 1999/2000:SfU3) bl.a. att densociala tryggheten för svenska forskare som arbetarutomlands är av stor vikt men att den, i de fall därden generella ettårsregeln inte är tillämpbar, måstetillgodoses på annat sätt än genom den svenskasocialförsäkringen.Utskottet är inte berett att föreslå någon ändringi dessa grundläggande bestämmelser isocialförsäkringslagen. Utskottet vill dock tilläggaatt en särskild utredare har i uppdrag (dir.2002:148) att utreda vissa frågor rörandeforskarutbildningen och perioden efterdoktorsexamen. I uppdraget ingår bl.a. att närmarestudera hur rörligheten ser ut och föreslå åtgärderför att ytterligare öka den internationellamobiliteten. Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2003.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf285 och Sf362.När det gäller nordiska frågor har utskottettidigare (bet. 2002/03:SfU1) redovisat att ensärskild utredare haft i uppdrag av att utreda de rättigheter enmedborgare i ett nordiskt land har vid bosättning,arbete, studier, besök eller liknande i ett annatnordiskt land. En slutrapport har avlämnats i april2002, Nordbornas rättigheter (ANP 2002:719). Irapporten anges att det av många skäl krävs enbättre samordning av lagar och regelverk. Detväxande gränsregionala samarbetet, som då varsynligast kring och i , görbehovet av samordning akut. Behovet förstärksdessutom av att alltfler kommer att arbeta och bo imer än ett land som en följd av globaliseringen, deneuropeiska integrationen och det växande samarbetetmellan företag i . I rapporten anges bl.a. attnya gemensamma nordiska regler som berör EU/EES:skompetensområde även bör gälla EU-ländersmedborgare. Bilaterala överenskommelser mellannordiska länder som reglerar nordbors rättigheterbör undvikas. Skillnader mellan länderna ibeskattningen, i de sociala välfärdsstrukturerna,särskilt när det gäller pensioner och familjepolitikoch inom utbildningen, anges ha skapat de flestaproblemen.Utskottet har tidigare även redovisat att enrapport i maj 1999gemensamt getts ut av de svenska och danskaregeringarna. I rapporten anförs om det socialaområdet bl.a. följande.Reglerna är desamma för alla gränsöverskridandeaktiviteter i hela EU, och några bestämmelsersärskilt anpassade för förhållandena mellan Danmarkoch finns inte. Reglerna i förordning1408/71 får enligt rapporten i vissa avseendensärskilt komplicerade effekter i de fall ärinblandat, eftersom skiljer sig från övrigamedlemsstater vad gäller den sociala trygghetensfinansiering såtillvida att socialavgifter knappastexisterar.I rapporten anges att de danska och svenskaregeringarna bl.a. skall verka för att tillämpningenav gällande regler så långt möjligt sker på ett sättsom främjar integrationen, och de kommer att tainitiativ till att utarbeta en gemensam tolkning avEG-reglerna om social trygghet.Sverige är ordförande för det nordiskaregeringssamarbetet och prioriterardärvid bl.a. arbetet med att underlätta rörlighetenöver gränserna för nordiska medborgare. Det kan ävennämnas att en utredning pågår till omden nordiska arbetsmarknaden. Utgångspunkten är attden utvidgas till att omfatta tredjelandsmedborgaremed permanenta uppehållstillstånd. Här noteras attDanmark inte omfattas av EU-samarbetet när detgäller rättsliga och inrikes frågor. Vidare har dennordiska socialförsäkringsgruppen tillsatt enarbetsgrupp som skall granska frågor omfamiljeförmåner, bl.a. vilket land som betalarföräldraledighet vid flyttning under graviditet. Detkan också nämnas att en ny nordisk konvention omsocial trygghet har undertecknats den 18 augusti2003. En proposition för godkännande avkonventionen har beslutats av regeringen den 20november 2003. Det har även gjorts möjligt förstudenter som flyttar inom att få bostads-och barnbidrag.Utskottet konstaterar att det redan pågår mycketarbete med att undanröja gränshinder inom ochatt gränshindersfrågor har blivit en högtprioriterad uppgift i det nordiska samarbetet. Ävendet isländska ordförandeskapet i kommer att prioritera detta arbeteunder 2004.När det gäller visum noterar utskottet att alla denordiska länderna ingår i och atthuvudregeln är att ett visum utfärdat för ett landäven gäller övriga Schengenländer.Något uttalande från sida med anledningav motionerna Sf324 yrkandena 1 och 2, Sf284 samtA240 yrkandena 1 och 2 är således inte påkallat.Motionerna avstyrks.FöretagareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om bl.a.företagares sjukpenninggrundande inkomst ochom kalenderdagsberäkning av tillfälligföräldrapenning till företagare.Jämför reservationerna nr 8 (m, fp c), 9 (m),10 (m, fp, c) och 11 (m).MotionerSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf234 yrkande1 förslag till ändring så att beräkning av SGI geregenföretagare en inkomsttrygghet som är likvärdigden som gäller för löntagare. Motionärerna anser attberäkningen av SGI bör utgå från taxerad inkomstjusterad för resultatreglerande poster. Därefter börden framräknade inkomsten korrigeras för skäligafasta kostnader för lokaler, räntor m.m.Motionärerna påpekar att sjukförsäkringsavgiften föregenföretagare är högre än för anställda. I yrkande2 begärs ett tillkännagivande om att arbetstiden börberäknas på samma sätt för egenföretagare som förlöntagare vid tillfällig föräldrapenning. Vidarebegärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om attegenföretagare eller visstidsanställda inte skallriskera att stå utan inkomstbortfallsförsäkring ihändelse av sjukdom eller föräldraskap och att dets.k. sexmånaderskravet vid fastställande av SGIdärför bör slopas.I motionerna N411 av m.fl. (fp)yrkande 2 och N329 av m.fl. (c)yrkande 12 påpekas brister i det socialatrygghetssystemet för företagare. Motionärerna anföratt en egenföretagare har fasta kostnader vidsjukdom och föräldraledighet. somföretaget tillfälligt är stängt med bortfall avinkomster riskeras även ett mer långsiktigtinkomstbortfall genom att kunderna söker sig tillandra företag.