bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Ensak är anmärkningsvärd genom sin frånvaro:demokratins främjande. Främjandet av demokrati angesinte som ett mål, vilket är betänkligt med tanke påden historia flera av EU:s gamla kolonialmakter harav att stödja brutala och repressiva regimer. Varjeanledning till misstanke om en fortsättning av dennapolitik på unionsnivå är helt oacceptabel, och detvore därför en fördel om främjandet av demokratinuttryckligen kunde skrivas in som en avmålsättningarna för unionens utrikespolitik (yrkande37).UtrikesministernUtrikesministerns föreslagna roll, anför Moderatasamlingspartiet i motion K10, som ordförande i rådetför utrikesfrågor är ett avsteg från principen omkommissionens och rådets skilda roller. Förslaget idenna del är dikterat av önskemålet från utomståendeländer att ha kontinuitet i relationen med EU vadavser den del av utrikesagerandet som ligger underrådet. Moderata samlingspartiet kan accepteraförslaget, men även denna problematik skulleunderlättas om det verkställande ansvaret förutrikesrelationerna låg samlat inom kommissionen(yrkande 18).Att sammanföra de två uppgifterna i rådet ochkommissionen i en roll, utrikesministerns, ärnödvändigt för att stärka EU:s utrikespolitiskaröst. motsätter sig dock i motion K12,liksom regeringen, att utrikesministern ska ageraordförande i rådet för yttre förbindelser. Det kanleda till en olycklig sammanblandning av rådets ochkommissionens respektive roller. Inomutrikespolitiken har rådet en tydligtbeslutsfattande funktion medan kommissionen har enmer exekutiv och verkställande roll. Denrollfördelningen bör vara så klar och tydlig sommöjligt (yrkande 12).Kristdemokraterna instämmer i motion K8 ikonventets ambition att förbättra denutrikespolitiska samordningen och tydliggöra EU somaktör i utrikesfrågor. Den konstruktion somkonventet föreslår riskerar dock att sammanblandarådets respektive kommissionens skilda roller.Kristdemokraterna instämmer med regeringensbedömning att utrikesministern inte bör varaordförande i rådet för externa relationer. I ställetförordar , liksom regeringen, ettroterande ordförandeskap (yrkande 12).Vänsterpartiet anför i motion K9 att en struktur dären person sitter på två politiska mandat samtidigtinte är önskvärd då utrikes- och säkerhetspolitikenföreträdesvis bör betraktas som en nationellbestämmandefråga. Tillsättningen av posten som EU:sutrikespolitiska talesman var i sig ett led i enutveckling mot ökad överstatlighet iutrikespolitiska frågor. Det är den svenskautrikesministern som är och ska förblitalesman/taleskvinna vad gäller Sverigesutrikespolitik. Därför bör varje förslag somutvecklar och förstärker unionens gemensammautrikespolitik avfärdas. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna (yrkande 8).Centerpartiets förslag i motion K2 är attutrikesministern placeras i rådet, eftersom Centerni sitt alternativ har renodlat kommissionens rolltill ett verkställande organ (yrkande 12).Miljöpartiet erinrar i motion K13 om att enligtkonventets förslag ska utrikesministern ha ettmycket brett mandat. Han eller hon ska bådeutforma förslag och verkställa politiken. Haneller hon ska också vara inblandad i EU:sstrukturerade militärarbete. På en och sammagång ska utrikesministern vara viceordförande iEU-kommissionen och ordförande för rådet förEU:s utrikesministrar. Denna roll är för bred,den kan leda till intressekonflikter och börredan på dessa grunder avvisas. Syftet medkonventets förslag är att utveckla enutrikespolitik för hela EU. Motionärerna tyckerinte att det är något självändamål attinstitutionalisera och styra utrikespolitikenför EU:s 25 sinsemellan ofta mycket olikamedlemsländer. Här, som så ofta annars, menarmotionärerna att mångfald kan vara en fördel.Risken med en utrikespolitik på EU-nivå är attdet civila samhällets och de folkligakrafternas inflytande minskar. Inrättandet aven utrikesminister på EU-nivå är ett tydligtoch viktigt steg mot förverkligandet av enutrikespolitik för EU, vilket motionärernamotsätter sig (yrkandena 6 och 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis ställa sig bakom dengrundläggande analysen och problemformuleringen frånkonventet, nämligen att det finns utrymme för ökadpolitisk samordning och samverkan i EU:s yttreagerande. Med den problemformuleringen blir detlogiskt att söka utveckla de instrument ochlösningar som främjar samverkan mellan olikaaktörer, institutioner och politikområden. anfört tidigare (bet. 2002/03:KUU2) finnsdet flera dimensioner där ökad samverkan ärönskvärd: mellan olika politikområden (t.ex.utrikeshandel, GUSP, hållbar utveckling,utvecklingssamarbete samt asyl- ochmigrationsfrågor), mellan medlemsstaterna, mellan EU:s institutioner samt mellan inre och yttre agerande.Konventets förslag innebär tydliga möjligheter tillförstärkt samverkan avseende dessa aspekter ochdärmed en förstärkning av den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken. Detta ligger i Sverigesintresse. Genom att kan agera genom unionenstärks röst i världen. Utskottet välkomnarsåledes i stora drag den förstärkning av dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken somkonventets förslag innebär.Avskaffandet av pelarstrukturen underlättar ökadsamordning när det gäller EU:s yttre agerande. Dennya samlade målparagrafen för EU:s yttre agerande ärett exempel. Det är första gången en sådan kanformuleras, eftersom den tidigare uppdelningenmellan yttre agerande i första respektive andrapelaren gjort det omöjligt att samla alla element ipolitiken på ett ställe i fördraget.Som regeringen påpekar kan många avkonventsförslagen utgöra positiva bidrag tillunionens framtida förmåga att förebygga konflikteroch hantera internationella kriser. Inget avförslagen påverkar möjligheter attfortsätta föra en militärt alliansfri politik. Ingetav förslagen påverkar heller dagens situation vadgäller mandat från FN:s säkerhetsråd.När det gäller motionsyrkandet om att demokratinsfrämjande inte nämns som ett mål i artikel I-3.4vill utskottet erinra om den nya målartikeln, III-193, som inleder avdelningen i del III om unionensyttre åtgärder. Där nämns demokrati som en av deprinciper som unionens åtgärder på deninternationella arenan ska utgå från. Vidare sägsatt unionen ska bidra till att konsolidera ochstödja demokrati.Utskottet ställer sig bakom regeringensutgångspunkter i denna del. Motionerna, varav vissai varierande grad kan anses tillgodosedda, avstyrks.Det gäller motionerna K10 (m) yrkande 28, K12 (fp)yrkande 11, K8 (kd) yrkande 21, K416 (kd) yrkande23, K9 (v) yrkandena 22, 23 (delvis) och 27(delvis), K2 (c) yrkande 24 (delvis) samt K13 (mp)yrkande 37.När det gäller beslutsregler vill utskottet erinraom att pelarstrukturens avskaffande i sig inteinnebär någon tillämpning på utrikespolitiken avöverstatliga beslutsformer som hämtas från dagensförsta pelare (EG-fördraget). Konventet föreslårsåledes särskilda regler för den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken. Liksom regeringen välkomnarutskottet att enhällighet föreslås behållas somhuvudregel. Det är en styrka i den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken att den har allamedlemsstaters stöd. kan konventetsförslag om utökade möjligheter att fatta beslut medkvalificerad majoritet vid genomförande av denöverenskomna politiken bidra till ökad effektivitet.Den betydelsefulla möjligheten för enskilda medlems-stater att kunna motsätta sig antagandet av ettbeslut som ska fattas med kvalificerad majoritet omdet går emot viktiga nationella intressen, liksomdet absoluta kravet på enhällighet i frågor medmilitära eller försvarsmässiga konsekvenser,kvarstår. Varje medlemsstat har vetorätt när detgäller övergång till beslut med kvalificeradmajoritet enligt artikel I-39.8.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna K9 (v) yrkande 21 och K13 (mp)yrkande 36.UtrikesministernUtskottet vill se förslaget om att inrätta enutrikesminister mot bakgrund av konventets generellaansats beträffande den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Utgångspunkten har varit att ökaeffektiviteten i arbetet, förbättra samordningen ochsamstämmigheten mellan olika områden av unionensyttre åtgärder samt skapa en tydligarerepresentation gentemot omvärlden. Utskottet delardetta grundläggande synsätt och anser att förslagetom en utrikesminister kan passa in väl i dennaansats.Samtidigt bör utrikesministerfunktionen utformasså att en sammanblandning av rådets respektivekommissionens skilda roller undviks. Som regeringenanför förefaller det vidare mindre lämpligt att låtaunionens utrikesminister ha ordförandeposten dåbeslut fattas i rådet, som han eller honhar ett tydligt ansvar för initiativ ochgenomförande. Utrikesministern bör ha ett effektivtadministrativt stöd inom ramen för kommissionens ochrådets nuvarande resurser.Utskottet stöder således regeringensutgångspunkter. Motionerna K10 (m) yrkande 18, K12(fp) yrkande 12, K8 (kd) yrkande 12, K9 (v) yrkande8, K2 (c) yrkande 12 samt K13 (mp) yrkandena 6 och 7avstyrks.FörsvarsfrågorMotionerModerata samlingspartiet välkomnar (K10 yrkande 29)konventets förslag att stärka den europeiskasäkerhets- och försvarspolitiken. Det är särskiltviktigt att öka EU:s förmåga till krishantering,vilket ställer krav på att ställa nödvändigaresurser till förfogande. Däremot är förslaget oms.k. strukturerat samarbete överflödigt eftersomsamarbetet i sin militära del bygger på en s.k.koalition av de frivilliga.Folkpartiet liberalerna avvisar i K12 yrkande 13alla tankar på ett EU-försvar och tillbakavisartanken på att vissa EU-länder ska kunna gå föreeller utfärda försvarsgarantier för varandra ochdärmed driva försvarspolitik i EU:s namn. I motionFö243 yrkande 2 av m.fl. (fp) framförssamma synpunkt.Kristdemokraterna är positiva till (K8 yrkande 24)att konventet föreslår en vidareutveckling avunionens konfliktförebyggande och fredsfrämjandeverksamhet och anser att EU:s medlemsstater bör ökakapaciteten för fredsfrämjande insatser.Kristdemokraterna accepterar vidare idén med ettfördjupat samarbete på försvarsområdet (yrkande 22)mellan de länder som så önskar förutsatt att detbygger på frivillighet och att samarbetet hålls inomEU:s institutioner. motsätter sigtvingande ömsesidiga försvarsgarantier (yrkande 23).Vänsterpartiet framhåller i K9 yrkande 23 (delvis)att regeringen med kraft måste avvisa alla förslagsom leder till att EU utvecklas till en militärallians och tar med bestämdhet avstånd från allaförslag och tendenser till ömsesidiga försvarsbeslut(yrkande 27, delvis). Alliansfriheten måste värnas(yrkande 24). Det måste vidare stå klart att EU:sstyrkor endast kan användas efter beslut i FN:ssäkerhetsråd. Utan ett klart uttalat mandat av FNleder tankarna till uppbyggandet av en ny supermakti (yrkande 26).Centerpartiet anser (K2 yrkande 24, delvis) attkonventets förslag för att förbättra EU:smöjligheter till det internationella fredsfrämjandetutanför unionens gränser är bra. Centerpartietställer sig bakom att krishanteringsuppgifterna, des.k. Petersbergsuppgifterna, vidareutvecklas. Mendet är viktigt att det konfliktförebyggande arbetetprioriteras. Innan detta har utvecklats fullt ut ärdet för tidigt att diskutera ett eventuellt bildandeav ett gemensamt försvar.Miljöpartiet de gröna anser (K13 yrkandena 3034)att om EU utvecklas i den riktning som anges iförslaget till fördrag kommer talet om fortsattsvensk alliansfrihet inte längre vara hållbart.Sverige bör använda sitt veto mot deförsvarspolitiska ambitioner som förslaget geruttryck för. De föreslagna artiklarna om en gemensamförsvarspolitik och att öka sina rustningar börstrykas ur fördraget. Om fördraget ger möjlighettill s.k. strukturerat samarbete är risken uppenbaratt medlemsstaterna inte garanteras insyn ochpolitisk kontroll över de militära insatser som görsi EU:s namn. EU riskerar att delas upp i ett A-lagoch ett yttrandeFörsvarsutskottet delar i sitt yttrande (FöU3y)regeringens bedömning att det finns ett behov inomhela av att effektivisera och samordna sinaresurser bl.a. på det militära kapacitetsområdet, såatt unionen i praktiken bättre ska kunna utnyttjasin fulla potential som en effektiv fredsfrämjandekraft. Utskottet noterar att Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och delar denprincipiella inriktningen att EU:s förmåga attmedverka i fredsfrämjande insatser bör breddas,fördjupas och göras mer effektiv. Utskottet bedömeratt dessa motionärers ståndpunkter ligger väl ilinje med regeringens i detta avseende. Genom detbreda spektrum till fredsfrämjande insatser somskapas inom EU blir unionen ett bra komplement tillNatos förmåga i det avseendet.Utskottet anser liksom regeringen att ambitionenbör vara att alla medlemsstater aktivt ska kunnadelta i detta arbete vilket bör ske inom EU:sinstitutioner. Utgångspunkten bör för delsålunda vara att alla fredsfrämjande insatser somsker i EU:s namn i synnerhet militära ska ske påett sådant sätt att alla medlemsstater ges insyn ioch kontroll över insatserna.Utskottet delar bedömningen att förslaget om attde stater som så vill ska kunna utfärda ömsesidigaförsvarsgarantier inom unionens ram kan skapaonödiga skiljelinjer mellan medlemsstaterna ochdärmed försämra möjligheterna att gemensamtformulera en sammanhållen politik gentemotomvärlden. För de stater som önskar utfärda sådanagarantier finns ju redan en allians som har bl.a.det syftet Nato. Unionen bör undvika att skapaspänningar i den transatlantiska länken och tillNato. Utskottet tillstyrker sålunda regeringensutgångspunkt.Till denna del av försvarsutskottets yttrande harfogats avvikande meningar från företrädare förFolkpartiet, , ställningstagandeUtskottet delar försvarsutskottets uppfattning ochnoterar att det i konventets slutdokument inte finnsnågot förslag om ömsesidiga försvarsgarantier.Enligt utskottets mening skall EU inte utvecklastill en militär allians med bindandeförsvarsgarantier. Motionerna K10 (m) yrkande 29,K12 (fp) yrkande 13, K8 (kd) yrkandena , K9 (v)yrkandena 23 (delvis), 24, 26 och 27 (delvis), K2(c) yrkande 24 delvis, K13 (mp) yrkandena 3034 samtFö243 (fp) yrkande 2 avstyrks.FörsvarsmaterielRegeringens skrivelseFör att förbättra unionens möjligheter att genomförakrishanteringsinsatser anser konventet attmedlemsstaterna bättre behöver samordna och utvecklade militära resurser som ställs till unionensförfogande. För att underlätta detta arbete föreslårkonventet att en europeisk byrå förförsvarsmateriel, forskning och militära resurserinrättas.Regeringens utgångspunkt är att unionensmålsättningar om att förebygga och hantera konflik-ter ibland kan hindras av att otillräckliga resurserställs till unionens förfogande. Med ökadmellanstatlig samordning kan EU:s möjligheter attbidra till internationell krishantering förbättras.Svenskt deltagande i EU:s krishanteringsinsatser ochfrågan om hur de svenska bidragen till EU:skrishanteringsverksamhet ska se ut kommer medkonventets förslag, precis som , att varaföremål för nationella beslut. Genom att påfrivillighetens grund samordna visst ka-pacitetsarbete i en försvarsmaterielbyrå kanmedlemsstaterna förbättra sina egna resurser ochgöra dem mer kostnadseffektiva.Försvarsmaterielbyrån bör enligt regeringens meninginte regleras i detalj i fördraget.MotionernaFolkpartiet liberalerna avvisar ett europeisktsamarbete på försvarsmaterielsidan som riskerar attexkludera Nato, och då särskilt , på ett områdedär alla Natoländer bör delta på lika villkor.Därför avvisar partiet i motion K12 yrkande 14 ettfördragsfäst EU-samarbete vad gällerförsvarsmateriel.Kristdemokraterna ställer sig positiva till ettvidgat europeiskt försvarsmaterielsamarbete som ävengör det möjligt med ett fortsatt nära samarbete medUSA och andra länder utanför . Grundläggandeför är att samarbetet i detta avseendebygger på frivilligt ingångna avtal (K8 yrkande 25).Vänsterpartiet avvisar alla förslag som leder tillatt EU utvecklas till en militär allians, såledesäven förslaget att inrätta en försvarsmaterielbyrå(K9 yrkande 23 i denna del).Centerpartiet anser att samarbetet inomförsvarsmaterielområdet är välkommet.Konventsförslaget om byråns uppgifter är emellertidför detaljerat. Det behövs vidare en utredning omhur existerande samarbeten påförsvarsmaterielområdet ska kopplas till byrån (K2yrkande 25).Miljöpartiet de gröna avvisar (K13 yrkande 40)förslaget till en europeisk försvarsmaterielbyrå.Det är oklart vilka befogenheter som byrån ska ha.Försvarsutskottets yttrandeKonventets förslag innebär, anför försvarsutskotteti sitt yttrande (FöU3y), att omfattningen ochkaraktären av deltagande i EU:skrishanteringsinsatser ska precis som bestämmas av riksdag och regering.Utskottet delar regeringens bedömning att genom attpå frivillighetens grund samordna visst ka-pacitetsarbete i en försvarsmaterielbyrå kanmedlemsstaterna sannolikt förbättra sina egnaresurser sammantaget och därmed göra dem merkostnadseffektiva.Utskottet vill emellertid understryka betydelsenav att bi- och multilateralaförsvarsmaterielsamarbete kan fortsätta, t.ex. inomramen för det s.k. sexnationssamarbetet samt med denordiska länderna, vilket redan har ställtsig bakom. Det är även angeläget att kanfortsätta ett nära samarbete med och andraländer utanför . Utskottet tillstyrker därförregeringens utgångspunkt att byråns närmareuppgifter m.m. inte bör detaljregleras i fördraget.Miljöpartiet avvisar i en avvikande meningförslaget om en europeisk försvarsbyrå, medanFolkpartiets företrädare i en annan avvikande meningär skeptiska.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar försvarsutskottets uppfattning.Motionerna K12 (fp) yrkande 14, K8 (kd) yrkande 25,K9 (v) yrkande 23 i denna del, K2 (c) yrkande 25samt K13 (mp) yrkande 40 avstyrks därmed.Den gemensamma handelspolitikenKonventetDen gemensamma handelspolitiken behandlar unionensyttre handelspolitik, dvs. gentemot tredje land.Konventet föreslår ett flertal ändringar ibestämmelserna om den gemensamma handelspolitiken.Den gemensamma handelspolitiken föreslås omfattaäven utländska direktinvesteringar, vilket inte ärfallet i dag.Konventets förslag innebär vidare att handel medtjänster inom utbildning, folkhälsa och de socialasektorerna också ska omfattas av de allmännaprinciperna för den gemensamma handelspolitiken.Enligt förslaget ska ges enförstärkt roll på handelspolitikens område genom attde åtgärder som krävs för att genomföra dengemensamma handelspolitiken ska antas enligtmedbeslutandeförfarandet. Vidare krävs parlamentetssamtycke vid ingående av internationellahandelsavtal.Beslutsfattande med kvalificerad majoritet skaenligt förslaget vara huvudregel i rådet vidförhandlingar om och ingående av internationellaavtal. Enhällighet föreslås dock krävas på områdensom rör handel med tjänster som innebär personersrörlighet samt handelsrelaterade aspekter avimmateriella rättigheter, i de fall interna reglerförutsätter enhällighet. Enhällighet föreslås ocksågälla på området kulturella och audiovisuellatjänster i de fall där sådana avtal riskerar attskada unionens kulturella och språkliga mångfald.Särskilda bestämmelser föreslås också fortsatt gällapå transportområdet.Regeringens utgångspunkterDet är bra att unionens kompetens att agera inom dengemensamma handelspolitiken tydliggörs. Unionenshandlingskraft vid internationellahandelsförhandlingar bör upprätthållas genom attnuvarande ordning med en begränsad roll förEuropaparlamentet bevaras. I allmänhet välkomnasmöjligheten att tillämpa kvalificerad majoritet sombeslutsregel. Utgångspunkten bör dock vara attbalansera intresset av en öppen och effektivhandelspolitik med en möjlighet till nationelltinflytande i vissa specifika tjänstesektorer. Reglerför beslutsfattande som rör EU:s externahandelspolitik bör därför motsvara gällande reglerför interna beslut inom EU, dvs. i det fall internaregler förutsätter enhällighet ska också motsvarandeexterna beslut fattas med enhällighet. Enhällighetbör vidare alltid gälla som beslutsregel vidingående av handelsavtal inom vissa tjänstesektorersom har nära anknytning till nationell politik, idet fall avtalen går längre i harmoniseringsgrad änvad som gäller internt inom EU. Detta bör inte bara,som konventet föreslår, gälla kulturtjänster ochaudiovisuella tjänster utan även utbildningstjänstersamt sociala tjänster och tjänster som rörmänniskors hälsa. Det bör också övervägas om detfinns behov av att förtydliga medlemsstaternas rättatt upprätthålla vissa statliga monopol även inomden gemensamma handelspolitiken.MotionenModerata samlingspartiet välkomnar i motion K10förslagen på handelsområdet men anser att de bör gålängre. Motionärerna anser att det är särskiltglädjande att unionen sätter som mål att gradvisavskaffa alla restriktioner för internationellhandel. Beslut om ingående av handelsavtal inomtjänstesektorerna bör fattas på samma sätt som närdet gäller varuhandel, det vill säga medkvalificerad majoritet. Moderata samlingspartietanser, till skillnad från regeringen, att det intebör finnas något särskilt skydd för att upprätthållastatliga monopol (yrkande 30).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att vidingående av handelsavtal inom vissa tjänstesektorersom har nära anknytning till nationell politik bör,om avtalen går längre i harmoniseringsgrad än vadsom gäller internt inom EU, enhällighet gälla sombeslutsregel. Det bör, som regeringen anför,övervägas om det finns behov av att förtydligamedlemsstaternas rätt att upprätthålla vissastatliga monopol även inom den gemensammahandelspolitiken.Motion K10 (m) yrkande 30 avstyrks därmed.Samarbete med tredjelandGemensamma mål och principer blir genom konventetsförslag styrande för unionens yttre agerandeinklusive utvecklingssamarbete, ekonomiskt,finansiellt och tekniskt samarbete samt humanitärtbistånd. Målen har utvecklats något i förhållandetill nuvarande fördrag och inbegriper bl.a. hållbarutveckling och fattigdomsbekämpning, förebyggande avkonflikter samt respekt för demokrati och mänskligarättigheter.Inom utvecklingssamarbetet föreslås attfattigdomsbekämpning ska vara det främsta målet.Samstämmighet mellan olika politikområden slås fastsom princip genom att unionen ska ta hänsyn tillmålen för utvecklingssamarbetet vid genomförande avpolitik som kan påverka utvecklingsländerna. Vidareska unionen och medlemsstaterna uppfylla deåtaganden och beakta de mål som de har godkänt inomramen för FN och andra behöriga internationellaorganisationer. Samarbetet med , Stilla havetoch föreslås i fortsättningen inte varaundantaget från det konstitutionella fördragetsbestämmelser.Förslaget gör en åtskillnad mellanutvecklingssamarbetet och genomförandet av unionensekonomiska, finansiella och tekniska samarbete,inklusive finansiellt bistånd, med annat tredje landän utvecklingsländerna. Samarbetet med annat tredjeland ska vara samstämmigt med unionensutvecklingspolitik och principer och mål förunionens yttre åtgärder. De närmare villkoren förgenomförandet av samarbetet kan bli föremål förassocieringsavtal mellan unionen och berört tredjeland. Förslaget om det ekonomiska, finansiella ochtekniska samarbetet innehåller också en bestämmelseom att finansiellt bistånd ska kunnalämnas när situationen så kräver.Konventet föreslår att unionens humanitära biståndäven fortsättningsvis ska bestå av att skydda ochstödja människor som drabbats av katastrofer, såsomkrigshandlingar och naturkatastrofer. Konventetföreslår att en europeisk lag eller ramlag skautformas som ramverk för unionens humanitärabiståndsinsatser.