bet · GQ01UBU11 · 2003-04-10 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 194motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2002.Den övervägande delen av yrkandena rör denobligatoriska skolan. Dessa yrkanden avser frågor omutbildningens villkor, organisation, arbetsformer,arbetsmiljö och hälsofrågor i skolan. Dessutombehandlas ett stort antal yrkanden om läroplans- ochämnesfrågor. Övriga yrkanden rör bl.a. kultur ochmusik i skolan.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , de gröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Utveckling av förskoleklassenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub429 yrkande 4.Reservation 1 (c)2. Skolbarnsomsorg för 10-12-åringarRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub347 yrkande 1 och2002/03:Ub415 yrkande 3.Reservation 2 (kd)Reservation 3 (v)3. Skolbarnsomsorg för barn till arbetslösaoch föräldraledigaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub347 yrkande 2.Reservation 4 (v)4. Tidpunkt för skolstartRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 15,2002/03:Ub410 yrkande 3 och2002/03:Ub417 yrkande 5.Reservation 5 (m, kd, c)Reservation 6 (fp)5. Rätt till undervisning och stödRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 4 och2002/03:Sf332 yrkandena 8 och 9.Reservation 7 (m, fp)6. GrundskoleexamenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub226.7. Val av skolaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub211 yrkande 4,2002/03:Ub295 och2002/03:Sf336 yrkande 24.Reservation 8 (m, fp, kd, c)8. Åtgärder för integrationRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 13,2002/03:Ub231 yrkande 3,2002/03:Sf226 yrkande 22 och2002/03:Sf336 yrkande 27.Reservation 9 (fp)9. Åtgärder mot rasismRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub463 yrkande 3 och2002/03:Ub494 yrkandena 1 och 2 samt 6.Reservation 10 (mp)10. Utbildningsmöjligheter i hela landetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub345,2002/03:Ub456 och2002/03:N304 yrkande 14.Reservation 11 (m)11. Kompetensutveckling i små skolorRiksdagen avslår motion2002/03:N345 yrkande 4.Reservation 12 (c)12. SkolprofileringRiksdagen avslår motion2002/03:Ub211 yrkandena 1-3.Reservation 13 (m)13. Samarbete mellan skola och föräldrarRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 20 samt2002/03:Ub361 yrkandena 1 och 2.Reservation 14 (m, fp, kd, c)14. Föräldrars rätt till information ochinflytandeRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub410 yrkande 13 och2002/03:Ub417 yrkande 24.Reservation 15 (m, fp, kd, c)15. SkolledareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub250 yrkande 16.Reservation 16 (fp)16. SkolstyrelserRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub336 yrkande 11,2002/03:Ub381 yrkande 5 och2002/03:Sf336 yrkande 22.Reservation 17 (c)Reservation 18 (mp)17. Värdegrunden i kvalitetsredovisningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub417 yrkande 2.Reservation 19 (kd)18. sanktionsmöjligheterRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub313 och2002/03:Ub336 yrkande 10.Reservation 20 (v, c)19. NaturskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub379 yrkandena 1 och 2.Reservation 21 (mp)20. TeknikskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub422.21. Skolor på entreprenadRiksdagen avslår motion2002/03:Ub333.Reservation 22 (m)22. VärdskolorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub336 yrkande 16 och2002/03:Sf332 yrkande 14.Reservation 23 (m)Reservation 24 (c)23. Tvåspråkig undervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Sf332 yrkande 13 och2002/03:Sf336 yrkande 26.Reservation 25 (m)24. Svenska elever utomlandsRiksdagen avslår motion2002/03:Ub550.25. IndividanpassningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub410 yrkandena 1 och 4.Reservation 26 (m, fp, kd, c)26. Flexibel arbetstid och flexibeltarbetssättRiksdagen avslår motion2002/03:Ub228.27. StödundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub330 och2002/03:Ub410 yrkandena 9 och 10.Reservation 27 (m, fp, c)28. Tillgång till och granskning av läromedelRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub316 yrkande 1,2002/03:Ub397 yrkande 1,2002/03:Ub494 yrkande 3 och2002/03:Ub510 yrkande 4.29. Användning av sponsrade läromedelRiksdagen avslår motion2002/03:Ub316 yrkande 2.Reservation 28 (v)30. ElevinflytandeRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub381 yrkandena 1-4 och2002/03:Ub417 yrkande 23.Reservation 29 (kd)31. Skolans arbetsmiljöRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 12,2002/03:Ub381 yrkandena 7 och 8,2002/03:Ub417 yrkande 17,2002/03:Ub534 och2002/03:Ju283 yrkande 1.Reservation 30 (fp)Reservation 31 (kd)32. InlärningsmiljöRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkande 12,2002/03:Ub373,2002/03:Ub410 yrkande 12 och2002/03:Ub543.Reservation 32 (m)Reservation 33 (fp)33. Uppföljning av frånvaroRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 11,2002/03:Ub410 yrkande 14 och2002/03:Ub557 yrkande 1.Reservation 34 (m, fp, kd, c)34. Åtgärder vid upprepade förseelserRiksdagen avslår motion2002/03:Ju280 yrkande 3.Reservation 35 (m)35. SkolhälsovårdRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub315 yrkande 1,2002/03:Ub377,2002/03:Ub389 yrkande 1,2002/03:Ub545,2002/03:So507 yrkande 1 och2002/03:So511 yrkande 4.Reservation 36 (fp)Reservation 37 (kd)Reservation 38 (v)36. Förebyggande hälsoarbeteRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub353,2002/03:Ub478,2002/03:Ub480,2002/03:Ub519 och2002/03:Ub533.37. Förebyggande arbete mot droganvändningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub268 yrkande 2,2002/03:Ub341,2002/03:Ub369 yrkande 2,2002/03:So442 yrkande 7 och2002/03:So447 yrkande 5.Reservation 39 (fp, kd, c)38. ANT-undervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub554 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ju281 yrkande 4,2002/03:So251 yrkande 2 samt2002/03:So515 yrkandena 9 och 11.Reservation 40 (m)Reservation 41 (kd)Reservation 42 (mp)39. Misstanke om narkotikaanvändningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ju281 yrkande 3 och2002/03:So251 yrkande 5.Reservation 43 (m)40. Skolans uppgiftRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub410 yrkande 2 och2002/03:Ub492 yrkande 5.Reservation 44 (m)Reservation 45 (kd)41. Förändring av läroplanerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub319,2002/03:Ub320 samt2002/03:Ub556 yrkandena 3 och 4.Reservation 46 (v)42. Ämnesfrågor av övergripande karaktärRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkandena 1 och 5,2002/03:Ub417 yrkandena 7 och 21 samt2002/03:Ub514.Reservation 47 (fp)Reservation 48 (kd)43. Avskaffande av timplanenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 14 och2002/03:Ub336 yrkande 5.Reservation 49 (m, fp, kd, c)44. Svenska och svenska som andraspråkRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub231 yrkande 2,2002/03:Ub289,2002/03:Ub325 yrkandena 1 och 3,2002/03:Ub336 yrkande 15,2002/03:Ub501 och2002/03:Sf226 yrkande 20.Reservation 50 (fp)Reservation 51 (c)45. ModersmålsundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub231 yrkande 1,2002/03:Ub325 yrkandena 5 och 6,2002/03:Ub437,2002/03:Ub481,2002/03:Ub5182002/03:Sf226 yrkande 21 och2002/03:Sf334 yrkandena 33 och 34 samt 50.Reservation 52 (fp)Reservation 53 (kd)46. Antalet idrottstimmarRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub216,2002/03:Ub224,2002/03:Ub263,2002/03:Ub434 och2002/03:Sk257 yrkande 2.47. Fysisk aktivitet i skolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub264,2002/03:Ub336 yrkande 20,2002/03:Ub383,2002/03:Ub410 yrkande 15,2002/03:Ub417 yrkande 8,2002/03:Ub438,2002/03:Ub496,2002/03:So448 yrkande 4,2002/03:Kr266 yrkande 5 och2002/03:Kr297 yrkande 2.Reservation 54 (fp)Reservation 55 (kd)Reservation 56 (c)48. SimundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub436 och2002/03:Ub506 yrkandena 1 och 2.49. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub423 yrkande 2,2002/03:Ub510 yrkande 2,2002/03:Ub552 yrkande 1,2002/03:Ub556 yrkandena 1, 2 och 8,2002/03:L249 yrkande 16,2002/03:L318 yrkande 15,2002/03:So456 yrkandena 3 och 4.Reservation 57 (fp)Reservation 58 (kd)50. HemkunskapsundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub392 yrkande 1 och2002/03:Ub546.51. MediekunskapRiksdagen avslår motion2002/03:Kr367 yrkande 2.Reservation 59 (kd)52. FöretagskunskapRiksdagen avslår motion2002/03:Ub258 yrkande 1.53. NaturvetenskapRiksdagen avslår motion2002/03:Ub283 yrkandena 1-3.54. HistoriaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub396,2002/03:Ub417 yrkande 10 och2002/03:N340 yrkande 14.Reservation 60 (kd)55. ReligionRiksdagen avslår motion2002/03:Ub417 yrkandena 3 och 11.Reservation 61 (kd)56. Nya ämnen och inslag i undervisningenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub227,2002/03:Ub269,2002/03:Ub331,2002/03:Ub516 och2002/03:Sf293 yrkande 5.57. Kultur och musikRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub327 yrkandena 1, 2 och 4,2002/03:Ub417 yrkande 9 samt2002/03:Kr370 yrkandena 8 och 9.Reservation 62 (fp)Reservation 63 (kd)58. SkolbibliotekRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub337 yrkandena 1, 4 och 5Reservation 64 (v)59. Icke-formellt lärandeRiksdagen avslår motion2002/03:Kr333 yrkande 5.Reservation 65 (kd)60. Samverkan mellan forskarvärlden ochgrund- och gymnasieskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub291.61. Fortbildning för lärareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub397 yrkande 2.62. Översyn av studievägledningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub332.Reservation 66 (v, mp)63. Elevers äganderättRiksdagen avslår motion2002/03:Ub461.64. En reklamfri skolaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub464.Reservation 67 (v, mp)den 10 april 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), AnnaIbrisagic (m), (), MikaelaValtersson (mp), () och AxelDarvik (fp).2002/03UbU11Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden i oktober 2002väcktes ett stort antal motionsyrkanden rörande denobligatoriska skolan, förskoleklassen ochskolbarnsomsorgen. Dessa behandlas i dettabetänkande.Förslagen i motionerna, sammanlagt 194 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenFörskoleklass och skolbarnsomsorgUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändringar i frågor om förskoleklass ochskolbarnsomsorg.Jämför reservationerna 1 (c), 2 (kd), 3 (v)och 4 (v).MotionerCenterpartiet ställer sig i motion 2002/03:Ub429yrkande 4 positiv till de förslag som Skolverketpresenterat om åtgärder för att förbättra ochutveckla verksamheten i förskoleklass. Förslagenbehandlar bl.a. behov av översyn av lag ochsynkronisering av lag och förordning samt satsningarpå implementering av reformen om förskoleklass.Kristdemokraterna pekar i motion 2002/03:Ub415yrkande 3 på de brister inom skolbarnsomsorgen somSkolverket har uppmärksammat. Motionärerna anser attkommunerna måste utveckla verksamheten framför alltför . föreslåri motion 2002/03:Ub347 yrkande 1 att skollagen skalländras så att det klart framgår att även eleverna har rätt tillfritidshemsplats. Dessutom bör det utredas om barntill arbetslösa och föräldralediga i åldern 6-12 årkan omfattas av rätt till skolbarnsomsorg,motsvarande den rätt till förskoleverksamhet som nufinns för samma grupper barn (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Motsvarande yrkande om förskoleklassen hartidigare behandlats och avstyrkts av utskottet (jfrbet. 2001/02:UbU10). Utskottet markerade då viktenav att förskolepedagogiken får genomslag iverksamheten. Utskottet noterade att medel avsatts ibudgetpropositionen som skulle användastill en förstärkning av Skolverketsutvecklingsinsatser vad gäller integration mellanförskoleklass, grundskola och fritidshem. Ibudgetpropositionen angav regeringen attfortsatt utvecklingsarbete var nödvändigt, med fokuspå pedagogisk och innehållsmässig integrering mellande olika verksamheterna.Skollagskommittén har i sitt betänkande SOU2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighetutgått ifrån att förskoleklassen alltjämt skallbehålla sin ställning som en egen skolform.Föreslagna bestämmelser skall samordnas så långtmöjligt med vad som gäller eller föreslås förgrundskolan och motsvarande skolformer. underlättas då integrationen mellanförskoleklass, skola och fritidshem. Utskottet anseratt regeringens beredning av förslagen bör avvaktas.Frågan om brister inom skolbarnsomsorgen hartidigare behandlats av utskottet (bet.2001/02:UbU10). Utskottet konstaterade då attansvaret för skolbarnsomsorgen vilar på kommunernaoch att kommunerna är skyldiga att tillhandahållasådan i den omfattning som behövs med hänsyn tillföräldrarnas förvärvsarbete eller studier, ellerbarnets eget behov. Utskottet poängterade att det ärviktigt att skolbarnsomsorgen fungerarställfredställande och att de elever och föräldrarsom så önskar också har tillgång till sådan omsorg.Utskottet menade dock att frågan redan varuppmärksammad av regeringen. Utskottet erinrar omdet särskilda statsbidrag som inrättats för att ökapersonaltätheten i skola och fritidshem och sominfördes fr.o.m. /02 samt detstatsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till dekommuner som tillämpar maxtaxa (jfr bet.2002/03:UbU1).I första uppföljning avmaxtaxereformen () märks en ökning avantalet inskrivna barn på fritidshem som hadeförälder hemma med syskon. Flera kommuner har ändratsina egna regler avseende denna rätt.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande attfritidshemmet skall ingå som en frivilligutbildningsform i skolväsendet. Det kan konstaterasatt kommittén har övervägt men avstått från attföreslå en reform som skulle innebära en rätt föralla elever att få en plats i fritidshem. Kommitténsförslag remissbehandlas för närvarande.UtbildningsvillkorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändrad skolstartsålder, rätt tillundervisning och extra stöd, val av skola,utbildningsmöjligheter i hela landet samtmetoder för att öka integrationen ochstrategier mot rasism.Jämför reservationerna 5 (m, kd, c), 6 (fp),7 (m, fp), 8 (m, fp, kd, c), 9 (fp), 10 (mp),11 (m) och 12 (c).MotionerSkolstarten bör vara individualiserad mellan sex , anser i motion 2002/03:Ub410yrkande 3. menar i motion2002/03:Ub417 yrkande 5 att skolstarten bör ske vidolika åldrar för olika barn. Den möjlighet tillflexibilitet som finns utnyttjas i alltförliten omfattning. Enligt i motion2002/03:Ub229 yrkande 15 bör elever normalt börjaskolan när de är men de skall kunna börjasenare om det är lämpligt utifrån mognadsnivå.Folkpartiet menar också att måste blimer flexibel och ge varje elev den tid han eller honbehöver för att nå målen. Alla elever som inte harnått målen skall ha rätt till undervisning igrundskolans regi även efter skolpliktensupphörande. Denna rätt bör gälla tills elevernablivit behöriga till gymnasieskolans nationellaprogram eller kan påbörja vuxenutbildning (yrkande4). anser i motion 2002/03:Sf332yrkandena 8 och 9 att det finns brister i dagensskolpolitik för barn som behöver extra stöd,särskilt vad gäller barn som kommer till Sverigeunder skolåren. I motion 2002/03:Ub226 (m) föreslåsatt en grundskoleexamen inrättas. En sådan examenskulle bygga på kontrollstationer från första tillsista klass och de elever som inte har godtagbarakunskaper skall kunna få den hjälp som behövs.Motion 2002/03:Ub211 (m) yrkande 4 behandlarfrågan om val av skola. Motionären menar attskolplacering av barn lika naturligt skall kunna skesåväl efter önskad pedagogisk inriktning som efterskolans geografiska närhet. Enligt imotion 2002/03:Sf336 yrkande 24 skall elevernaerbjudas plats enligt närhetsprincipen. Det bör dockges möjlighet för föräldrar och elever att haalternativa önskemål, som bör tillgodoses så långtsom möjligt. Motionärerna i motion 2002/03:Ub295 (m)anser att möjligheten att fritt välja skola börregleras mellan de nordiska länderna, på motsvarandesätt som gäller för gymnasieskolan.Folkpartiet uppmärksammar i motion 2002/03:Ub229yrkande 13 liksom i motion 2002/03:Sf226 yrkande 22behovet av extra resurser och andra metoder för attöka integrationen i skolan. Många bostadsområden ärsegregerade . Skolan kan då vara ett medel motsegregation och utslagning och stimulera ökad socialrörlighet. föreslår att skolor startassom får en särskild profil och särskilda resurser,s.k. magnetskolor, och som lockar till sig eleverfrån andra bostadsområden. Skolor i utsatta områdenbehöver också få extra resurser för att hindrautslagning av elever. anser i motion2002/03:Sf336 yrkande 27 att satsningar påförbättrade utbildningsvillkor i segregerade områdenbör uppmärksamma barns och ungas totala situationoch även skall gälla livet utanför förskolan ochskolan. bör också ges iuppdrag att sprida erfarenheter om utvidgadmodersmålsundervisning, dvs. undervisning påhemspråket i andra ämnen än bara modersmålet.Motionären i motion 2002/03:Ub231 (s) yrkande 3poängterar att skolan är grundläggande förintegrationen och barnens jämlika uppväxtvillkor.Alla skolor bör utarbeta mångfaldsplaner ochutveckla sin personalpolitik för att främja ökadetnisk mångfald bland sin personal.I motion 2002/03:Ub463 yrkande 3 understrykerMiljöpartiet vikten av att alla skolor harmångfaldsplaner. I dessa planer bör det ingåstrategier mot rasism. I motion 2002/03:Ub494 (m)yrkandena 1, 2 och 6 föreslår motionären attregeringen utreder frågor om rasism ochfrämlingsfientlighet i skolan och sedan återkommermed förslag om åtgärder. Vidare föreslås attregeringen initierar en bred kampanj på landetsskolor i syfte att starta antirasistiskaskolgrupper. Enligt motionären beror inte problemetmed rasism och främlingsfientlighet i skolan bara påskolan. En ny generös antirasistiskintegrationspolitik kan förändra människorsattityder, enligt motionären.Vikten av att det finns godautbildningsmöjligheter i hela landet, uppmärksammasav i motion 2002/03:N304. Likvärdigavillkor för utbildning måste gälla och särskiltviktigt är att grund- och gymnasieskolan håller högkvalitet. Det är också viktigt att skolsystemet kanerbjuda så flexibla lösningar som möjligt förundervisningens genomförande. I motionerna2002/03:Ub345 (kd) och 2002/03:Ub456 (kd) föreslåsett särskilt tidsbegränsat stöd tillglesbygdsskolor. Ett särskilt stöd kan innebära attskolan kan överleva även om elevantalet tillfälligtär lågt. Kriteriet för att få stöd kan vara att detfinns en positiv utvecklingspotential i området därskolan är belägen. Enligt i motion2002/03:N345 yrkande 4 har alla elever rätt tillkunskaper oavsett bostadsort och kvaliteten måstedärför vara hög på alla skolor. bör gesett särskilt uppdrag att tillhandahålla stöd i formav kunskaps- och kompetensutveckling i små skolor.Ett exempel är läromedel för distansutbildning pågrundskolenivå.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkande 2001/02:UbU10, behandlat och avstyrktyrkanden om ändrad skolstartsålder. Utskottet haringen annan uppfattning . Som angavs i ovan nämndabetänkande finns det ett betydande mått avflexibilitet i det nuvarande systemet och därmedmöjlighet att med utgångspunkt i det enskildabarnets behov besluta när skolstarten skall ske.Utskottet har också vid upprepade tillfällen,senast i ovannämnda betänkande, framhållit vikten avatt alla elever skall ges möjlighet att nå målen förgrundskolan. Undervisningen måste därför anpassastill varje elevs förutsättningar och behov, vilketframgår både av skollagen och läroplanen. En delelever kan behöva extratid i , vilket ärmöjligt enligt gällande bestämmelser. Om en elevinte tillfredställande har slutfört det sistaskolåret har eleven rätt att få tillfälle att göradetta under högst efter det att skolpliktenupphörde. Normalt upphör skolplikten vid utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller . Omeleven tillfredsställande slutfört högsta årskurseneller visat sig ha motsvarande kunskaper kanskolplikten upphöra . Rektor har ocksåmöjlighet att flytta en elev till en högre årskursom eleven har goda förutsättningar att klara detta.Utskottet har också pekat på att läroplanens mål attsträva mot är så utformade att det finns utrymme föralla elever att utvecklas inom ramaroch att det sammantaget finns tillräckligamöjligheter att anpassa tiden i tillolika elevers behov. Utskottet ansåg vid sammatillfälle att en grundskoleexamen vara obehövlig. Ibetänkandet Kvalitetsarbete och planering förskolan, 2002/03:UbU3, markerade utskottet sittställningstagande att skolan skall stödja elevernai, att med utgångspunkt från deras unikaförutsättningar, förvärva nya kunskaper och attingen elev skall lämnas utan stöd att nåutbildningsmålen.Enligt Skollagskommittén skall alla elever ges denledning och stimulans som behövs i deras lärande ochpersonliga utveckling för att de skall kunnautvecklas så långt som möjligt i enlighet medutbildningens mål. Dessutom föreslås bestämmelser omsärskilt stöd införas i skollagen. Bestämmelsernaskall syfta till att stärka elevens rätt ochsamtidigt ange en arbetsprocess som rektor ärskyldig att följa.Utskottet har tidigare (t.ex. bet. 2000/01:UbU9)pekat på att det finns en omfattande valfrihet inomskolväsendet. Elever och föräldrar har successivtgivits större rätt och möjlighet att välja skola.Både närhetsprincipen och valfrihetsprincipen gällervid placering av en elev vid en skola.Vårdnadshavarnas val skall vara utgångspunkten förplacering, men detta får inte gå ut över andraelevers berättigade krav på placering i en skolanära hemmet. föreslår att sammaprinciper måste gälla för fördelning av elever påskolenheter i förskoleklassen som i ochatt bestämmelsen om val bör vara tillämplig underhela skoltiden, inte bara när eleven skall börjaskolan. Beredning av kommitténs förslag böravvaktas.När det gäller frågan om val av skola i annatnordiskt land konstaterar utskottet att det inomramen för pågår projekt i syfte attstimulera utbyte och samarbete mellan skolor. Underdetta år är ordförande i och har då valt att sätta begreppet"integration" i fokus under sitt ordförandeskap. ISektorsprogram för nordiskt utbildnings- ochforskningssamarbete 2003 anges att har föravsikt att följa upp det påbörjade arbetet medgränshindersproblematiken på utbildnings- ochforskningsområdet. Ett viktigt arbete i dettasammanhang anges också vara förverkligandet av dennya generationens mobilitets- och stödprogram.I frågan om stöd till glesbygdsskolor harutskottet tidigare (jfr bet. 2001/02:UbU10) påpekatatt stöd redan utgår till glesbygdsområden genom detkommunala utjämningssystemet. Utskottet har också(bet. 2002/03:UbU3) understrukit vikten av attskolan är likvärdig över hela landet och att skolanskall ge samma möjligheter oberoende av var i landeten skola ligger eller i vilken skola på en viss ortsom en elev går. Skolan skall vara en kunskapsskolaför alla. Utskottet menade därmed, i likhet medregeringen i skrivelsen Utbildning för kunskap ochjämlikhet - utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 2001/02:188), som regeringenpresenterade , att alla elever oavsettbakgrund skall ha rätt till god utbildning av högkvalitet. Genom den betoning på kvalitetskontrolldet nya kommer att ha är det naturligtatt analysera vilken betydelse de storavariationerna mellan olika kommuners satsningar påskolan har för ett likvärdigt och gottutbildningsresultat. Utskottet erinrar också om denförstärkning av ekonomin som ges genom medlen tillbidrag till personalförstärkningar i skola ochfritidshem liksom det ansvar huvudmannen har atttillse att kompetensutveckling skall anordnas förden personal som har hand om utbildning.Utskottet har också markerat att det delarregeringens bedömning att det är nödvändigt medinsatser för att förbättra skolsituationen för barnoch ungdomar i segregerade områden. Skolverketredovisar i sin årsredovisning för studieroch insatser som på olika sätt berör barn ochungdomar med utländsk bakgrund. Skolverketsuppföljning av resultat från undersökningavseende resultatskillnader mellan infödda ochutlandsfödda elever visar att skolans arbete harbetydelse för att avhjälpa dessa skillnader.Skolverket har också pekat på betydelsen avmodersmålsstöd och -undervisning. Verket harsamverkat med andra berörda myndigheter ochorganisationer i arbetet med frågor kring dessa barnoch ungdomar.