bet · GQ01MJU16 · 2003-04-29 00:00:00 — Ändringar i fiskelagen, m.m. SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande proposition2002/03:41 Ändringar i fiskelagen, m.m. jämte femföljdmotioner med sammanlagt 12 yrkanden samt 10motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Ipropositionen föreslås vissa ändringar i fiskelagen(1993:787) och lagen (1994:1709) om EG:sförordningar om den gemensamma fiskeripolitiken.Förslagen innebär bl.a. att bemyndigandet förFiskeriverket att meddela föreskrifter förfiskevården utvidgas till att även avse fisketsbedrivande och att omfattningen avuppgiftsskyldigheten för fiskare utökas till attavse i princip allt fiske som sker för försäljning.Vidare klargörs och länsstyrelsenstillsynsansvar, och sanktionerna mot överträdelserav fiskelagstiftningen skärps och kompletteras medytterligare administrativa påföljder. Straffmaximumhöjs och möjlighet införs att återkallayrkesfiskelicens och fartygstillstånd, och ensärskild avgift skall tas ut vid landning av enotillåten fångst. Vid lindrigare överträdelser skallvarning kunna meddelas. Ändringarna i fiskelagenföreslås träda i kraft den 1 juli 2003.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisningtill bl.a. vad som redovisas i propositionen ochpågående arbete på området.I betänkandet finns 12 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Föreskrifter för fiskets bedrivandeRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser 19§. Därmed bifaller proposition2002/03:41 punkt 1 i denna del samt avslår motion2002/03:MJ15 yrkande 1.Reservation 1 (m)2. Hållbart fiske m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ14yrkande 1, 2002/03:MJ424 yrkande 22,2002/03:MJ426 yrkande 2 och 2002/03:MJ489yrkandena 1 och 3.Reservation 2 (fp, kd)Reservation 3 (v, mp)3. Begränsning av foderfisketRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ315yrkandena 6 och 7, 2002/03:MJ489 yrkande 2 delvisoch 2002/03:MJ492 yrkande 2.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (v, mp)4. Utveckling av fiskeredskapRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ241 yrkande3.Reservation 6 (m, kd)5. roller m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ291.6. UppgiftsskyldighetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser22 §. Därmed bifaller proposition2002/03:41 punkt 1 i denna del samt avslårmotionerna 2002/03:MJ13 delvis, 2002/03:MJ14yrkande 2, 2002/03:MJ15 yrkande 2 och 2002/03:MJ16 yrkande 1.Reservation 7 (m)Reservation 8 (kd)Reservation 9 (c)7. YrkesfiskelicensRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser30 §. Därmed bifaller proposition2002/03:41 punkt 1 i denna del samt avslår motion2002/03:MJ15 yrkande 3.Reservation 10 (m)8. och länsstyrelsenstillsynsansvar m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser 34§. Därmed bifaller proposition2002/03:41 punkt 1 i denna del samt avslår motion2002/03: MJ489 yrkande 2 delvis.9. Utvärdering av den utökade tillsynen ochkontrollen, m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ14 yrkande 3.Reservation 11 (kd)10. Skärpta straffRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser 37,40 och 40 a §§. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:41 punkt 1 i denna del samtavslår motionerna 2002/03:MJ12 yrkandena 1 och 2samt 2002/03:MJ13 delvis.11. Administrativa sanktionerRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser 41och 50 a §§. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:41 punkt 1 i denna del samtavslår motionerna 2002/03: MJ12 yrkande 3 och2002/03:MJ16 yrkande 2.Reservation 12 (c)12. Särskild avgift vid förbjudnalandningarRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) såvitt avser 50 b§. Därmed bifaller utskottet proposition2002/03:41 punkt 1 i denna del samt avslår motion2002/03:MJ13 delvis.13. Övriga ändringar i fiskelagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i fiskelagen (1993:787) i den månförslaget inte omfattas av vad utskottetföreslagit ovan. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:41 punkt 1 i återståendedelar.14. Ändring i lagen om EG:s förordningar omden gemensamma fiskeripolitikenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1709) om EG:s förordningarom den gemensamma fiskeripolitiken. Därmedbifaller proposition 2002/03:41 punkt2.Stockholm den 29 april 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), RolfLindén (s), (), Kjell-ErikKarlsson (v), (), (), (), (), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), () och ().2002/03MJU16Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI regleringsbrevet för fickFiskeriverket i uppdrag att redovisa erfarenheternaav den svenska användningen av sanktioner i ärendenom överträdelser av fiskebestämmelserna och attlämna förslag med anledning av redovisningen.Uppdraget gavs mot bakgrund av förordningen (EG) nr2740/1999 av om fastställandeav tillämpningsföreskrifter för rådets förordning(EG) nr 1447/1999 av om attupprätta en förteckning över sådana beteenden somutgör allvarliga överträdelser av den gemensammafiskeripolitikens bestämmelser.Fiskeriverket har redovisat uppdraget i en rapportdaterad . Mot bakgrund av deerfarenheter som redovisas i rapporten föreslårFiskeriverket att vissa ändringar görs i fiskelagen(1993:787) och lagen (1994:1709) om EG:sförordningar om den gemensamma fiskeripolitiken.Fiskeriverket har härefter i en skrivelse den 2 maj2002 föreslagit ytterligare ändringar i fiskelagen.Lagrådet har avgett yttrande över förslagen. Medanledning av Lagrådets yttrande har förslaget tilländring i fiskelagen (1993:787) justerats.Med anledning av propositionen har 5 motioner medsammanlagt 12 yrkanden väckts. I betänkandetbehandlas även 10 motionsyrkanden från allmännamotionstiden . Förslagen i motionerna återges ibilaga 1.Lagförslagen återges i bilaga 2.I ärendet har inkommit en skrivelsefrån iTullverket och ,Tull-Kust.BakgrundDe ändringar som föreslår i sinrapport innebär skärpta ochutvidgade sanktioner mot överträdelser avfiskelagstiftningen.Förslagen har sin bakgrund i de krav som ställs påSverige som medlem i EU. De två viktigaste EG-författningarna på fiskeområdet är rådets förordning(EEG) nr 3760/92 av om ettgemenskapssystem för fiske och vattenbruk (ersatt avrådets förordning [EG] nr 2371/2002 av den 20december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjandeav fiskeresurserna inom ramen för den gemensammafiskeripolitiken) och rådets förordning (EEG) nr2847/93 av om införande av ettkontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken.Med författningarna följer en skyldighet förmedlemsstaterna att med nationella licenssystem ochandra bestämmelser reglera fisket och att medkontroll och tillräckliga sanktioner säkerställa attfiskebestämmelserna följs. När det gäller sanktionerställs krav på att överträdelser skall beivras medpåföljder som effektivt berövar de ansvariga detekonomiska utbytet av överträdelsen eller framkallareffekter som står i proportion till överträdelsensallvar, i syfte att avskräcka från ytterligareöverträdelser av samma slag. Som lämpliga påföljderanvisas böter, beslag av förbjudna fiskeredskap ochfångster, beslag av fartyget, tillfälligtstillaliggande för fartyget, tillfällig indragningav licensen och återkallande av licensen.I sin rapport om det svenska sanktionssystemet ochhur detta har tillämpats efter EU-inträdet görFiskeriverket bedömningen att det finns brister bådemed avseende på hur våra sanktionsregler ärutformade och hur de tillämpas. Sammantaget finnerverket att det kan ifrågasättas om det svenskasanktionssystemet lever upp till EG-lagstiftningenskrav. I skrivelsen från hänvisarFiskeriverket till det arbete som pågår med attintegrera miljöskyddsfrågorna i fiskeripolitiken.Principen om en sådan integration slogs fast genomMaastrichtfördraget . Integrationen kommertill uttryck både i internationella överenskommelseroch i nationell lagstiftning. har ettsektorsansvar för miljön, och det förutsätts attfiskelagstiftningen skall kunna användas för attbidra till att uppställda miljömål uppnås.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar ifiskelagen (1993:787) och lagen (1994:1709) om EG:sförordningar om den gemensamma fiskeripolitiken.Fiskelagens bemyndigande att meddela föreskrifterför fiskevården vidgas till att gälla ocksåföreskrifter för fiskets bedrivande. Ändringensyftar till att göra det möjligt för Fiskeriverketatt till gagn för konsumenterna ochberedningsindustrin reglera fisket och hanteringenav fisk så att landningar kan ske utspritt över åretoch så att den fisk som landas är så färsk sommöjligt. Det finns också anledning att avregionalpolitiska skäl kunna styra fisket till vissaplatser och fördela fisket mellan fiskare.Fiskelagens bestämmelse om skyldighet för fiskareatt lämna uppgifter om sina fångster ändras så attdet blir klarlagt att i princip allt fiske som skerför försäljning skall rapporteras. Vidare ändrasbestämmelserna om yrkesfiskelicens så att licensskall kunna ges för visst fiske. ger en licensfiskaren generell rätt att fiska all tillåten fisk.Ändringen syftar till ökade möjligheter att bedrivaett småskaligt fiske och främja en föryngring avfiskarkåren.Fiskelagens tillsynsbestämmelser ändras så attbefattningshavare vid ochlänsstyrelsen ges befogenhet att undersöka båtar ochlokaler där det hanteras fisk och få upplysningaroch handlingar som behövs för tillsynen. harfisketillsynsmän, och polisen denrätten. Det läggs till en bestämmelse om att polisenskall ge handräckning vid tillsynen om det behövs.Straffmaximum för brott mot fiskelagen och lagen(1994:1709) om EG:s förordningar om den gemensammafiskeripolitiken höjs, och om ett brott motfiskelagen är att anse som grovt skall dömas tillfängelse i högst . Vidare moderniseras ochskärps bestämmelsen om normerade böter, dvs. bötersom bestäms med ledning av fartygets motorstyrka.Denna typ av böter skall i fortsättningen tillämpasinte bara vid trålfiske utan även vid annat fiskemed motordrivna fartyg.Lagen kompletteras med ytterligare administrativapåföljder vid överträdelser. Yrkesfiskelicens ochfartygstillstånd skall kunna återkallas för visstid. Vid lindrigare överträdelser skall varningkunna meddelas. Vidare skall regeringen kunnaföreskriva att en särskild avgift skall tas ut vidlandning av en otillåten fångst.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2003.Utskottets övervägandenFöreskrifter för fiskets bedrivandeUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omsådan ändring i 19 § fiskelagen (1993:787)att bemyndigandet utvidgas till att även avseföreskrifter om fiskets bedrivande. Medhänvisning till utskottets ställningstagandeavstyrks 10 motionsyrkanden (m, fp, kd, mp)om bl.a. ett biologiskt hållbart fiske,åtgärder mot överfiske, begränsning avfoderfisket och lokal och regionalförvaltning av vissa bestånd. Utskottetavstyrker även en motion (fp) om en utredningav roller och omfiskefrågornas handläggning iRegeringskansliet.PropositionenRegeringen föreslår att fiskelagens (1993:787)bemyndigande att meddela föreskrifter förfiskevården vidgas till att gälla också föreskrifterför fiskets bedrivande.Den gemensamma fiskeripolitiken innebär krav påmedlemsstaterna att vidta även andra åtgärder änsådana som är direkt hänförliga till fiskevården. Ipropositionen anförs att de åtgärder som ettutvidgat bemyndigande avses gälla närmast ärnationella föreskrifter som syftar till hushållningmed fiskeresurserna till gagn för konsumenterna ochberedningsindustrin. Genom sådana regler blir detmöjligt att tidsmässigt jämna ut landningarna avfisk, vilket är till fördel för beredningsindustrinoch den regionala utvecklingen. Härigenom kan detäven undvikas att fisk onödigtvis går tillfoderindustrin eller t.o.m. dumpas. Konsumenternagynnas genom att den fisk som landas är färsk ochkan utgöra råvara för produkter av hög kvalitet.MotionernaI motion MJ14 (kd) efterlyses åtgärder motöverfiske. Det omfattande överfisket måste enligtmotionärerna leda till ökade kontroller ochsträngare sanktioner vid överträdelser av debestämmelser som reglerar fisket. Ett sådant arbetemåste initieras omgående nationellt, bilateralt ochinom EU (yrkande 1). Enligt motion MJ15 (m) börregeringens förslag vad gäller föreskrifter förfiskevård och för fiskets bedrivande avslås.Föreskrifter gynnar inte fiskbestånden annat änkortsiktigt, och det får anses vara ett flagrantingrepp i marknadsmekanismerna att genommyndighetsföreskrifter ge industrin jämnarevarutillförsel (yrkande 1).Enligt motion MJ241 (m) bör utvecklingen avfiskeredskap som begränsar skador av skarv påfiskeredskap och andra olägenheter för fisketintensifieras (yrkande 3). I motion MJ315 (fp)framförs krav på kraftigt begränsat foderfiske(yrkande 6) liksom på förbud mot stora bifångsterfångstmetoder som medför sådana fångster(yrkande 7). I motion MJ424 (kd) betonas vikten avatt långsiktiga förutsättningar skapas förfiskenäringen så att den kan utvecklas i balans medmiljön (yrkande 22), och i motion MJ426 från sammaparti framhålls betydelsen av ett biologiskthållbart fiske (yrkande 2). Enligt motion MJ489 (mp)måste utgångspunkterna för fiskeripolitiken baseraspå ett ekosystemtänkande, och även naturvårdens,rekreationens och fritidsfiskarnas intressen måstebeaktas. Slutligen betonas att fisket alltid måsteutgå från försiktighetsprincipen (yrkande 1).Foderfisket måste begränsas kraftigt, och Sverigebör avstå från EU-stöd som förvärrarfiskerinäringens strukturella problem (yrkande 2delvis). Lokal eller regional förvaltning av vissabestånd bör prövas i kustzonen, det småskaligafisket i dessa områden bör prioriteras och detstorskaliga fisket hindras (yrkande 3). Krav påkraftig begränsning av foderfisket framförs också imotion MJ492 (mp) yrkande 2.Enligt motion MJ291 (fp) bör dubblaroller och verkets framtida verksamhet utredas. Imotionen föreslås att verksamhetsgrenen Fiskenäringskall finnas kvar under medanverksamhetsgrenen Fiskeresurser förs över tillMiljödepartementet.Utskottets ställningstagandeFiskelagens (1993:787) bemyndigande för regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer attmeddela föreskrifter för fiskevården fick sinnuvarande utformning genom ett riksdagsbeslut år1995 (prop. 1995/96:8, bet. 1995/96:JoU5, rskr.1995/96:85). Beslutet innebar att bemyndigandetvidgades så att alla föreskrifter som behövs för attreglera fisket skulle kunna meddelas med stöd avfiskelagen. Föreskrifter som är nödvändiga för attreglera marknads- och strukturfrågor på fisketsområde kan meddelas med stöd av ett bemyndigande ilagen (1994:1709) om EG:s förordningar om dengemensamma fiskeripolitiken. Redan i samband med1995 års ändring av fiskelagen ifrågasattes om intebemyndigandet till stöd för föreskrifter omfiskevården borde vidgas till att gälla ocksåfiskets bedrivande. I den då aktuella propositionenhänvisade regeringen till att avsikten med denrelativt nya lagstiftningen varit att begränsa ochförenkla regelverket. Regeringen ansåg det därförinte lämpligt att utvidga föreskriftsrätten till attgälla också fiskets bedrivande. En sådan utvidgningborde enligt regeringens mening förutsätta mycketstarkt vägande skäl.I propositionen aktualiseras på nytt frågan ombefogenhet för att meddelaföreskrifter för hur fisket skall bedrivas. I sinrapport till regeringen framhåller verket att dengemensamma fiskeripolitiken innebär krav påmedlemsstaterna att vidta också andra åtgärder änsådana som är direkt hänförliga till fiskevården. Deåtgärder som åsyftas är närmast nationellaföreskrifter som syftar till hushållning medfiskeresurserna till gagn för konsumenterna ochberedningsindustrin. Genom sådana regler skapasmöjligheter för fisket att tidsmässigt utjämnalandningarna av fisk, vilket skulle vara till fördelför den industri som bereder fisken och göra detmöjligt att undvika att fisk i onödan går tillfoderindustrin eller t.o.m. måste dumpas. Somregeringen anför är det vidare angeläget att fisketbedrivs och fisken hanteras ombord på ett sätt somsäkerställer att den fisk som landas är färsk ochkan utgöra råvara för produkter av hög kvalitet.Vidare kan regionala hänsyn göra det motiverat attmeddela föreskrifter om särskild tilldelning avfiskeresurser eller att föreskriva att fisket skalldelas upp eller att fisket skall ske inom vissabestämda områden. Utskottet delar såledesregeringens uppfattning att det finnstillräckligt starka skäl att vidga fiskelagensbemyndigande om fiskevårdsföreskrifter till attgälla också föreskrifter för fiskets bedrivande. Somregeringen anför innebär detta ställningstagandegivetvis inte annat än att ambitionen skall vara attså långt möjligt begränsa omfattningen avregelverket.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottettillstyrker regeringens förslag i denna del ochavstyrker motionerna MJ14 (kd) yrkande 1 och MJ15(m) yrkande 1.Genom sektorsansvaret för ekologiskt hållbarutveckling har ansvar för denbiologiska mångfalden och därmed för ett rikt ochvarierat fiskbestånd. Detta innebär att verket skallintegrera miljöhänsyn och resurshushållning i sinverksamhet och verka för ekologisk hållbarhet i helafiskesektorn. Även i EU pågår arbete med attintegrera miljöskyddsfrågorna i fiskeripolitiken.Principen om en sådan integration slogs fast genomMaastrichtfördraget och kommer till uttryckbåde i internationella överenskommelser och inationell lagstiftning. Mot denna bakgrund börenligt förordningen (1994:1716) omfisket, vattenbruket och fiskerinäringen(fiskeförordningen) ändras så att verket fårmöjlighet att meddela föreskrifter till skydd förhotade eller annars skyddsvärda arter också förandra inlandsvatten än de . En sådanändring skulle underlätta för attvidta åtgärder för bevarandet av den biologiskamångfalden och för hållbar utveckling i sektorn. Somanförs i propositionen ankommer det på regeringenatt ta ställning till i vilken utsträckning och påvilket sätt det finns anledning att vidgaFiskeriverkets nuvarande bemyndigande ifiskeförordningen.Frågor om fritidsfisket och fisketurismenbehandlades av utskottet (1999/2000:MJU8). Utskottet uttalade då att enfortsatt positiv utveckling av fisketurismen ochsportfisket förutsätter ett uthålligt utnyttjande avdessa fiskeresurser. Förutom att resursutnyttjandeti större utsträckning än kan behövakartläggas ansåg utskottet att även möjligheternatill lokalt organiserad kontroll av nyttjandet ochvården av fiskeresurserna i berörda områden bordeses över. Utskottet föreslog därför att detnuvarande fria handredskapsfisket skulle bli föremålför en sådan kartläggning. Enligt vad utskotteterfarit kommer dessa frågor att behandlas utförligti en aviserad proposition om vissafiskefrågor.Utskottet har ovan redogjort för sin sedan längeuttalade ståndpunkt att den gemensammafiskepolitiken bör bedrivas på ett långsiktigthållbart sätt i fråga om utnyttjandet avfiskeresurserna. I detta sammanhang har utskottetäven betonat den närmast självklarainställningen att försiktighetsprincipen skalltillämpas liksom att miljöaspekterna skall beaktas.Utskottet har således ingen annan uppfattning änmotionärerna bakom motionerna MJ424 (kd), MJ426 (kd)och MJ489 (mp) om en fiskeripolitik som grundas påett biologiskt hållbart fiske och om enfiskerinäring i balans med miljön. När det gällerfisket som rekreation och fritidssysselsättning villutskottet hänvisa till betänkandet Utvärdering avdet fria handredskapsfisket (SOU 2001:82).Betänkandet behandlas i inför dentill hösten aviserade propositionen. Något särskiltriksdagens uttalande med anledning av motionerna iaktuella delar finner utskottet därmed intepåkallat. Motionerna MJ424 (kd) yrkande 22,MJ426 (kd) yrkande 2 och MJ489 (mp) yrkandena 1 och3 bör inte medföra någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Med anledning av motionsyrkanden om begränsning avfoderfisket vill utskottet anföra följande. Medfoderfiske avses sådant industriellt fiske därfångsten i första hand är avsedd för mänskligkonsumtion men som, i den mån det inte finns någonmarknad för fångsten, används till foder. vara fråga om färsk eller fryst fisk tilldjurfoder eller för framställning av fiskmjöl ochfiskolja, bl.a. som proteintillskott i djur- ochfiskfoder. Detta gäller emellertid inte rara(sällsynta) fiskar som torsk, piggvar, spätta m.m. Idet fall fisket är riktat mot t.ex. tobis ochskarpsill är det fråga om foderfiske då helafångsten avsätts för detta ändamål. Enligt vadutskottet erfarit har regeringen inte för avsikt attvidta några åtgärder för att begränsa industrifisketså länge fisket sker inom biologiskt säkra gränser(bet. 1999/2000:MJU8 och 2001/02:MJU23), och allmäntsett har foderfisket, enligt vad utskottet inhämtat,minskat medan humankonsumtionen harökat. Utskottet vill även hänvisa till vad som sägsovan i samband med förslaget om utvidgatbemyndigande för . Syftet medlagändringen är bl.a. att skapa möjligheter förfisket att tidsmässigt utjämna landningarna av fisk,vilket skulle vara till fördel för den industri sombereder fisken och göra det möjligt att undvika attfisk i onödan går till foderindustrin eller t.o.m.måste dumpas. Utskottet förutsätter att regeringenkommer att behandla frågan om industrifisketseventuella påverkan på det småskaliga kustfisket isamband med att regeringen hanterar dessa frågor iden aviserade propositionen. Närdet gäller fastställande av kvoter vill utskottethänvisa till sitt uttalande (bet.2001/02:MJU23). Utskottet upprepade då sin vid fleratidigare tillfällen uttalade ståndpunkt attutskottet förutsätter att regeringen i fråga omfastställande av kvoter agerar i enlighet medmålsättningen för den gemensamma fiskepolitiken ochdärmed verkar för att denna politik bedrivs på ettlångsiktigt hållbart sätt i fråga om utnyttjandet avfiskeresurserna. Med hänvisning härtill och till vadutskottet i tillämpliga delar anfört ovan får syftetmed motionerna MJ315 (fp) yrkandena 6 och 7,MJ489 (mp) yrkande 2 delvis och MJ492 (mp) yrkande 2i väsentliga delar anses tillgodosett. Motionernabör inte medföra någon ytterligare riksdagensåtgärd.Den grundläggande principen för skador orsakade avvilt är att skadorna i första hand skall förebyggasoch att detta huvudsakligen skall ske genom jakt.Beslut om bidrag för förebyggande åtgärder ochersättning för viltskador på annat än ren får enligt11 § viltskadeförordningen (2001:724) lämnas avlänsstyrelsen och i mån av tillgång på medel. Isamband med att utskottet behandlade jaktfrågorvåren 2002 upprepade utskottet sitt uttalande frånvåren 2000 då utskottet förutsatte att ansvarigamyndigheter noga följer utvecklingen avskarvbestånden (bet. 1999/2000:MJU17 och2001/02:MJU18). Som utskottet också uttalade våren2002 (bet. 2001/02:MJU23) gäller detta ävenkunskapsläget om skarvens skadeverkningar på redskapoch fisk i redskap. Av rapportSmåskaligt kustfiske och insjöfiske - en analysframgår bl.a. att något mer omfattandeutvecklingsarbete för att få fram fiskeredskap somreducerar skarvens skador på och vid redskapen intepågår. Det tidigare bristfälliga kunskapsläget haremellertid förbättrats genom den förvaltningsplanför mellanskarv och storskarv som har utarbetats avNaturvårdsverket i samråd med . Planeninnehåller bl.a. lägesbeskrivning, redogörelse förden forskning som pågår på området samt mål ochförslag till åtgärder. De åtgärder som föreslås ärfrämst redskapsutveckling, skyddsjakt och i vissafall ingrepp i kolonier. Utskottet vill även hänvisatill behandling av regeringens skrivelse2001/02:73 En samlad naturvårdspolitik då utskottetinstämde i regeringens uttalande att börverka för möjligheten att på ett enklare ochsnabbare sätt kunna ändra i EG:s naturvårdsdirektivsbilagor (bet. 2001/02:MJU24). I likhet medregeringen ansåg utskottet att det måste bli enklareatt modifiera de olika bilagorna till fågel-respektive art- och habitatdirektivet.