bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — alla människor vidalla tidpunkter har fysisk och ekonomisk tillgångtill tillräckligt med näringsriktig och säker föda".I deklarationen placeras begreppetlivsmedelssäkerhet i ett vidare sammanhang genom attdet också kopplas till fattigdomsbekämpning, fred,uthålligt användande av naturresurser,handelspolitik och förekomsten av naturkatastrofer .Utskottet anser att det är angeläget att Sverigeverkar för livsmedelssäkerhet både som en fråga omtillgång till mat och som säkra livsmedel.När det gäller livsmedelssäkerhet i u-länderuppnås sådan i första hand genom en målmedvetenpolitik för att avskaffa eller reducera fattigdomen.Ett rättvist och marknadsorienterat system förhandel med jordbruksprodukter kan ge viktiga bidragi denna strävan. Det är i detta sammanhang dockviktigt att identifiera och stödjautvecklingsländernas behov av att värna egnaprodukter liksom deras behov av övergångstider. Etträttvist och marknadsorienterat system för handelmed jordbruksprodukter kan ge viktiga bidrag i dennasträvan. Avreglering och liberalisering av i-ländersjordbruks- och handelspolitik är viktiga medel föratt förbättra förutsättningarna förlivsmedelsproduktionen i . Inom harjordbruksministrarna överenskommit om ettlångsiktigt mål att verka för påtagliga, progressivaminskningar av stöd- och skyddsåtgärder. Riksdagenbeslutade att skall arbeta för enjordbruks- och livsmedelspolitik inom EU som bl.a.bidrar till global livsmedelssäkerhet. Detta målskall uppnås med hjälp av avreglering av de delar avEU:s jordbrukspolitik som stör världshandeln medjordbruksvaror och livsmedel, bl.a. genom att pressaner världsmarknadspriserna (se vidare nedan).Riksdagen har framhållit attEG:s rättsakter på livsmedelsområdet tillövervägande del är totalharmoniserade. Det innebäratt det inte är tillåtet för ett medlemsland att havare sig strängare eller mer liberala bestämmelser.EG:s regler bygger i stora delar på internationellarekommendationer från , som ärsamlingsnamnet för FAO:s () och WHO:s gemensammaprogram för bl.a. standarder, riktlinjer och råd.I januari 2002 beslutades att det skall inrättasen europeisk myndighet för livsmedelssäkerhet. Dennyinrättade livsmedelsmyndigheten skall arbeta medriskvärdering och information på livsmedelsområdet.Dess arbete är också tänkt att utgöra ett stöd förkommissionen, medlemsstaterna och Europaparlamenteti framtida lagstiftningsarbete. antogsallmänna principer och krav för hur gemenskapen ochmedlemsstaterna skall lagstifta inomlivsmedelsområdet. Enligt vad som föreskrivs iförordningen skall bl.a. livsmedel, foder,livsmedelsproducerande djur och alla andra ämnen somär avsedda för eller kan antas ingå i ett livsmedeleller foder kunna spåras genom hela produktions-,bearbetnings- och konsumtionskedjan.Utskottet välkomnar att man inom EU på senare århar stramat upp insatserna på livsmedelsområdetväsentligt och att det pågående arbetet kanförväntas leda till klara förbättringar när detgäller livsmedelssäkerhet och information omlivsmedel till konsumenterna. Utskottet förutsätteratt fortsätter att aktivt driva de frågorsom hänger samman med livsmedelssäkerhet. Utskottetinstämmer i vad regeringen tidigare anfört (skr.2001/02:148 Mål och inriktning för det svenskaarbetet med konsumentfrågor i EU) att även ifortsättningen bör ha som mål att verka för attkonsumenternas krav sätts mer i fokus i samband medhanteringen av och informationen om livsmedel föratt konsumenternas intressen tydligare skallbeaktas.När det gäller den ekologiska produktionen harriksdagen anfört att den bör ses som en del i enstrategisk satsning för ett hållbart svensktjordbruk. Den ekologiska produktionen är enspjutspets i arbetet med att miljöanpassa jordbruketoch utvecklingen av denna produktion är ettprioriterat område. har därför beslutatatt den ekologiskt odlade arealen bör kunnafördubblas och att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka (prop. 1997/98:2, bet.1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116 samt skr.1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr.1999/2000:91 och 1999/2000:92). Utskottetkonstaterar att konsumenternas efterfrågan påekologiska livsmedel är avgörande för om målen kannås. är det viktigt att skapaförutsättningar för en marknadsutveckling därefterfrågan på ekologiska livsmedel kan tillgodosesoch där produktionen kan ske utan permanentaproduktionsstöd. Utskottet anser därför att det ärangeläget med en ökad kunskapsuppbyggnad inom denekologiska produktionen för att effektiviseraproduktionen och bättre tydliggöra den ekologiskaproduktionens miljöeffekter.Frågor om handel med ekologiska produkter fråntredje världen anser utskottet vara i fleraavseenden komplicerade och ibland svårlösta. I EG:sförordning om ekologisk produktion avjordbruksprodukter och uppgifter därom påjordbruksprodukter och livsmedel, ställs krav på attkontrollorganen skall vara ackrediterade avnationella organ. Enligt vad utskottet erfarit är ensvårighet i sammanhanget att det i tredje världensländer ofta saknas sådana inhemska kontrollorgan ochatt myndighetsstrukturen ofta inte är sådan attackrediterade organ finns. Utskottet förutsätter attSverige fortsätter att verka för att överbryggadessa svårigheter.Utskottet vill i detta sammanhang även fästauppmärksamhet på den pågående halvtidsöversynen(MTR) av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Depresenterade förslagen innebär i praktiken enreformering av den gemensamma jordbrukspolitiken ochi det sammanhanget måste vikten av integrering avmiljöhänsyn och hållbar utveckling i reformarbetetuppmärksammas särskilt. Enligt av godkändariktlinjer skall jordbruks- ochlivsmedelsproduktionen främjas genom en reform avjordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU medsärskilt avseende på successivt borttagande av EG:smarknadsordningar och på en avveckling avgränsskyddet med hänsyn till internationellaåtaganden. I riktlinjerna ligger också en strävanmot konkurrenskraftiga företag och höga etiska kravför djurhållningen. Därutöver skall den biologiskamångfalden främjas och värdefulla natur- ochkulturmiljöer bevaras. Över huvud taget skallpolitiken inriktas på ett varierat odlingslandskapmed en minimering av miljöbelastningen samt etttillgodoseende av en långsiktig hushållning mednaturresurserna. Utskottet förutsätter attregeringen aktivt verkar för att den gemensammajordbrukspolitiken förändras mot kraftigt minskadesubventioner av jordbruksproduktionen ochlivsmedelsexporten.I det globala perspektivet kan jordbruket ses somnyckeln till utveckling. har vid ettflertal tillfällen anfört att skall verkaför en öppen och regelbaserad handel, som ocksåkommer de fattiga länderna till del. Detta betyderdels att och EU skall vara beredda att öppnasina marknader på områden av särskilt intresse föru-länderna, dels att fattiga länder får det stöd debehöver för att bedriva förhandlingar på ett sådantsätt att deras intressen får genomslag. Utskottetanser att ett första steg i denna riktning är ensnabbare avveckling av i-ländernas handelshinderavseende produkter som kan exportera,exempelvis jordbruks- och fiskeprodukter.Utskottet vill åter igen (se avsnittGlobalisering) framhålla att det i högsta grad ärett svenskt intresse att värna om frihandel somprincip och att frihandel kan vara en starkvälståndsskapande kraft såväl för de utveckladeländerna som för världens fattigaste länder.Utskottet instämmer i vad näringsutskottet nyligenkonstaterat om att har en sämreutgångsposition, bl.a. beroende på att mångaindustriländer, inklusive EU-kretsen, fortfarandehar betydande hinder för import av varor som ärviktiga för . Dessa länder behövertillträde till industriländernas marknader men ocksåen friare världshandel rent generellt för att kunnadra nytta av sina komparativa fördelar.WTO har 144 medlemsländer och ytterligareett trettiotal som förhandlar om medlemskap. WTO-avtalen bygger på principerna omhandelsliberalisering och icke-diskriminering. Deliberaliseringar som två WTO-medlemmar kommeröverens om utsträcks i princip automatiskt till attomfatta samtliga andra WTO-länder enligt mest-gynnad-nationsprincipen. Vidare åtar sig varje landatt ge importerade varor samma behandling somliknande varor som producerats inom landet får medavseende på t.ex. skatter. I ministerdeklarationenfrån , betonas målet om en hållbarutveckling starkt. Inget land skall hindras från attvidta åtgärder för att skydda människor, djur,växter, hälsa eller miljö, som sådanaåtgärder inte får användas på ett godtyckligt ellerdiskriminerande sätt eller som ett dolt sätt attbegränsa handeln.I de redan påbörjade jordbruksförhandlingarna ärdet långsiktiga målet ett marknadsorienterat system.Detta kräver fundamentala ändringar för attkorrigera och hindra begränsningar påvärldsmarknaden för jordbruksprodukter. En särskildoch förmånlig behandling av skall utgöra enintegrerad del i alla delar av förhandlingarna, såatt dessa länder kan ta hänsyn till sinautvecklingsbehov inklusive livsmedelssäkerhet ochlandsbygdsutveckling. EU svarar för av WTO-medlemmarnas samlade exportbidrag inomjordbrukssektorn. I de pågåendejordbruksförhandlingarna inom WTO har EU villkoratsin beredskap till tullsänkningar och utfasning avexportbidragen med att andra i-länder, inklusiveUSA, skall göra motsvarande åtaganden. EU ochSverige har hävdat ståndpunkten att även andraformer av exportstöd än bidrag bör omfattas avneddragningskrav och internationell disciplin. Dettagäller exempelvis subventionselementet i det av USAtillämpade systemet med krediter och kreditgarantiervid export. och EU anser att det är logisktatt alla exportstöd som verkar handelsstörande(t.ex. bundet bistånd i form av livsmedelshjälp),vilka försvårar inte minst u-ländernasjordbruksexport, skall likabehandlas. Därför börinte enbart, som varit fallet,exportbidragen regleras i WTO:s jordbruksavtal. FörEU var det i mycket svårt att lösa frågan omhuruvida ett åtagande skulle göras om att på siktavskaffa exportsubventionerna på jordbruksområdet.Till slut kunde EU gå med på en kompromiss, nämligenatt en utfasning av exportsubventionerna skall skeutan att "föregripa utfallet av förhandlingarna".Utskottet anser att även fortsättningsvisbör verka för att den inslagna vägen fullföljs.Sverige har sedan sitt inträde i EU arbetat för enavreglering av EU:s tullar och andra handelshinderoch tillhör därigenom de länder som siktar på denmest långtgående minskningen av tullarna. Utskottetser detta som mycket positivt och förutsätter attSverige kommer att fortsätta att driva denna linjeinom såväl EU som WTO.I februari 2001 beslutade EU (allmänna rådet) attavskaffa tullar och kvoter för alla varor utom vapenför de 49 fattigaste länderna i världen. För en stormängd varor inträdde tullfriheten redan den 5 mars2001, medan socker, ris och bananer kommer attåtnjuta tullfrihet först efter en övergångsperiod.För bananer reduceras tullsatsen med 20 %under perioden 2002-2006. För ris och socker skalltullfriheten vara helt införd . För attkompensera de berörda för den fördröjdaövergångsperioden har EU erbjudit omedelbartmarknadstillträde för socker och ris upp till vissakvantiteter. Processen övervakas av kommissionen,som också skall avge rapport till ministerrådet år2005 angående konsekvenserna av det nya systemet försåväl EU-länderna som för de fattiga länderna.Utskottet välkomnar denna utveckling inom EU ochriksdagen uttryckte stortillfredsställelse över att beslutsprocessen inom EUhade lett fram till resultatet att de fattigasteländerna kommer att få fullständig tullfrihet tillEU-länderna. I likhet med vad som anfördes då, villutskottet betona att det uppnådda resultatet endastbör ses som ett steg mot målet och att det börföljas av ytterligare liberaliseringar avvärldshandeln. I likhet med näringsutskottet villutskottet framhålla att det är mycket angeläget attinföra bättre tillträde till EU:s och andra i-länders marknader för t.ex. jordbruksvaror från allau-länder - inte enbart från de minst utveckladeländerna.Avslutningsvis vill utskottet peka på jordbruketsstora betydelse som en näring som gerarbetsmöjligheter åt både män och kvinnor. Utskottetvill peka på vikten av att regeringen arbetar medett tydligt jämställdhetsperspektiv inom jordbruket.Det är av stor vikt att kvinnors förutsättningar,kompetens och rätt till beslutsfattande tas tillvara i så stor utsträckning som möjligt, bådenationellt och internationellt. Utskottet delarregeringens syn att i det nationellaperspektivet skall arbeta för att kvinnors betydelsei jordbruks- och landsbygdssektorn uppmärksammas ochatt deras ställning stärks.När det gäller utvecklingssamarbete villutskottet betona vikten av att allt bistånd utformasi enlighet med jämställdhetsmålet och att ettgenusperspektiv skall genomsyra verksamheten. Imånga av världens länder är merparten avlivsmedelsproducenterna kvinnor men endast enbegränsad del av jordens tillgångar i form av mark,finansiella resurser, teknologi etc. ägs ellerkontrolleras av kvinnor. En majoritet av världens1,3 miljarder fattiga är kvinnor, trots att kvinnori de flesta länder är mycket ekonomiskt aktiva ochofta är huvudproducenter av den mat som framställsför familjen. Det är därmed i stor utsträckningkvinnorna som tar på sig ansvaret för det ekosystemjordbruket utgör. Exempel på könsbaseraddiskriminering förekommer världen över vad gällertillgång till mark, bostäder, krediter, utbildning,arbete, lön etc. Kvinnor utesluts dessutom ofta frånbeslutande församlingar på alla nivåer i frågor somrör fördelning av gemensamma ekonomiska resurser.Utskottet anser att jämställdhet är både ett mål isig och ett oundgängligt instrument i arbetet motfattigdom och hunger.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ9 (m) yrkandena 2 och 3, 2002/03:MJ10 (kd)yrkande 23, 2002/03:U298 (c) yrkandena 9, 13 och 14och 2002/03:U310 (mp) yrkande 6 lämnas utan vidareåtgärd.Biologisk mångfaldUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) ominrättande av en miljöfond, ett yrkande (m)om avsättning av skogsmark samt ett yrkande(kd) om fisket i Östersjön.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att regeringen, som ett led iarbetet med att bevara och hållbart nyttja denbiologiska mångfalden, har givit Naturvårdsverketoch () i uppdragatt arbeta fram ett underlag till ett nytt sextondemiljökvalitetsmål för biologisk mångfald. Iuppdraget ingår även att precisera delmål. Arbetettar avstamp bl.a. i världstoppmötet i antog regeringen en samlad naturvårdspolitik(skr. 2001/02:173) där riktlinjer för den fortsattanationella naturvårdspolitiken slås fast. Inte minstunderstryks vikten av att verka i nära samarbete medlokala intressenter, brukare och näringslivet föratt öka sektorsintegreringen och ansvaret avseendenaturvård. har Sida tillsammans med CBMinitierat ett projekt för att närmare integrerabiologisk mångfald, naturresursförvaltning,biosäkerhet och utvecklingsaspekter. Denna kopplingär avgörande för att nå hållbarutveckling och målen i genomförandeplanen.När det gäller hållbart skogsbruk ligger Sverigesskogspolitik sedan långt tillbaka väl i linje medgenomförandeplanen från . Regeringenavser att lägga en proposition som på nyttstadfäster och utvecklar detta arbete i en anda avhållbarhetstänkande. Regeringen avser att fram tillår 2010 genom olika mekanismer undanta ytterligare900 skyddsvärd skogsmark frånskogsproduktion i landet. Skogsvårdsorganisationenhar genomfört projektet skog för att bl.a.öka kunskapen hos skogsägare om vikten av hållbartnyttjande och bevarande av skogsmark. Organisationenarbetar också med skogens sociala värden därfriluftsliv och tätortsnära skogsmiljöer är viktigaaspekter för bevarande och hållbart nyttjande avskogen som resurs. kommer att ge en fortsatthög prioritet åt det internationella skogssamarbetetoch verka aktivt för hållbart skogsbruk (, SFM) i alla forum. Sverigestöttar särskilt forskning till stöd för SFM.Regeringen avser också att lägga en proposition ombl.a. kust- och insjöfisket som ett led i att skapaett hållbart fiske på alla områden. Fiskeriverkethar också fått i uppdrag att utreda hur olikafiskemetoder såsom drivgarn och bottentrålningpåverkar de ekosystemen. Dessutom skall merselektiva fångstmetoder även fortsättningsvisutvecklas för att säkerställa ett hållbart fiske ochatt bestånden hålls inom biologiskt säkra gränser.Regeringen lämnade en skrivelse om EU:sframtida fiskeripolitik, Ansvarsfullt fiske -Svenska prioriteringar för EU:s framtidafiskeripolitik, m.m. (skr. 2001/02:152, bet.2001/02:MJU23, rskr. 2001/02:321), till riksdagen.Skrivelsen utgår från regeringens mål attförvaltningen av gemenskapens fiskeresurser skallske på ett hållbart sätt och i enlighet med såvälförsiktighetsprincipen som ekosystemansatsen. Detinnebär att förvaltningsbeslut skall baseras såvälpå forskarnas rekommendationer avseende tekniskaåtgärder som på högsta tillåtna fångstmängder ochmoratorium. Subventioner som bidrar tillöverkapacitet skall fasas ut. En minskning avfiskeflottans kapacitet är också nödvändig för attanpassas till resursens storlek. En annan centralförutsättning är en minskning av det olagliga ochoreglerade fisket, vars omfattning dels utgörallvarliga hot mot bestånden i flera delar avvärlden, bl.a. i djuphavsgravar, dels underminerarde regionala fiskeriorganisationernas verksamhet.Ett brett och skyndsamt genomförande av deninternationella handlingsplanen för att hindra ocheliminera olagligt, icke rapporterat och oregleratfiske är likaså ett prioriterat svenskt område.Sverige verkar också inom unionen när detgäller att leva upp till de åtaganden som följer avkonventionen om biologisk mångfald (CBD). Inte minstblir detta synligt inom jordbruksområdet. Arbetet ärfrämst inriktat på att EU aktivt skall verka för attarbetet med och inom CBD och andra internationellaavtal med anknytning till biologisk mångfald drivsframåt. Bland annat verkar för attytterligare hotade arter skall listas i det s.k.Bernavtalet och därmed bli skyddade inom EU ochlistade på unionens art- och habitatdirektiv.Sverige driver på samma sätt aktivt frågan omutveckling och effektivisering av arbetet inom deinternationella avtal som berör frågorna runtbevarande och hållbart nyttjande av biologiskmångfald. Inom CBD verkar bl.a. för attproblematiken runt främmande arter hanteras liksomvikten av att finna mekanismer för att säkerställau-ländernas (och särskilt då ursprungs- ochlokalbefolkningarnas) del av vinsterna som emanerarfrån nyttjandet av genetiska resurser ochtraditionell kunskap som kommer från dessa länderoch befolkningar.MotionernaEnligt motion 2002/03:MJ9 (m) är en orsak tillskogsskövling att fattiga människor röjer inärområdet för att få ved. Den globala skogsarealenhar inte fallit med mer än0,. Ytterligare orsaker till skövling ärdåligt eller obefintligt definieradeägarförhållanden. Enligt motionärerna finns detingen som värnar om skogen där äganderätten harsatts ur spel. Det gäller även generellt för godmiljövård och tillväxt att det ingen äger, är detingen som värnar om. I fallet med skogen vänderdärför motionärerna sig emot regeringens förslag attavsätta ytterligare skog frånskogsproduktion (yrkande 11). Enligt motionärernabör det i stället inrättas en miljöfond förbiologisk mångfald för bevarande av värdefullamiljöer (yrkande 12).I motion 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 24 framhållsatt något måste göras för att få bukt medsvartfisket. Överfisket av torsk i kanuppskattas till av de kvoter somfastställts. Som ett led i att motverka detta krävermotionärerna ökade kontroller och skärpta sanktionervid överträdelser av de bestämmelser som reglerarfisket. Därutöver krävs även andra åtgärder, sombl.a. fler och större områden som är fredade förtorskfiske, förlängt fiskeuppehåll under fiskenslekperiod och utökade minimimått för fångad fiskgenom ytterligare krav på redskapen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att den svenskanaturvårdspolitiken baseras på fem grundläggandevärden: 1) människors hälsa, 2) den biologiskamångfalden och naturmiljön, 3) kulturmiljön och dekulturhistoriska värdena, 4) ekosystemenslångsiktiga produktionsförmåga och 5) en godhushållning med naturresurser. Dessa värden kan inteses som enskilda storheter utan är beroende avvarandra och har också varit utgångspunkten förutformningen av de av antagnamiljökvalitetsmålen och de beslutade delmålen (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36).Samtliga femton miljökvalitetsmål har åtminstoneindirekta samband med naturvården i och med att derör miljökvaliteter eller uttrycker ett önskvärtmiljötillstånd som har betydelse för biosfären,ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga, deekologiska tjänster som ekosystemen tillhandahåller,de genetiska resurserna m.m. Naturvården harhärigenom stark koppling till hållbar utveckling.Naturvården har historiskt sett sitt ursprung iområdesskyddet men utskottet kan konstatera attnaturvården har breddats medbevarandet av biologisk mångfald, parallellt medökat sektorsansvar. är det inte helt lätt attpå ett enkelt sätt definiera och avgränsa begreppetnaturvård. Det hänger nära ihop med samhälls-utvecklingen i stort och måste ses som en del avdenna. Förutsättningarna för naturvården avgörs oftaav hur utvecklingen ser ut inom olika samhälls- ochpolitikområden. Naturvården kommer alltmer att ävenhandla om att upprätthålla fungerande ekosystem sominkluderar funktioner, strukturer och processer samtde principer om bevarande, etik, hållbart nyttjandeoch god hushållning som bör gälla. Utskottet anserdet angeläget att denna koppling till utvecklingeninom olika samhälls- och politikområden görs även idet fortsatta arbetet och att kunskaperna häromständigt förbättras.Fortsatt kunskapsuppbyggnad, med en vid innebörd,har en avgörande betydelse för om naturvårdenlångsiktigt skall nå framgång. Det finns behov av engedigen kunskap om naturen och de problem ochhotbilder som finns. Däremot kan lösningar på hurmålen skall nås inte enbart tillhandahållas avnaturvetenskapen. En grundläggande förutsättning förnaturvårdens långsiktiga framgång är graden avacceptans och engagemang som olika grupper ochintressen har i och för naturvårdens mål. Dethandlar om gemensamma lärande- och beslutsprocesseroch en vilja att förändra den rådande situationen.Vidare måste kunskap kunna omsättas i konkrethandling. Utskottet anser att det bör ske enparallell kunskapsuppbyggnad inom olika delar avvetenskapen. Ett sätt att öka kunskapen pånaturvårdens område är, som regeringen påpekat i sinskrivelse om den framtida naturvården (skr.2001/02:173), ett gemensamt lärande i konkretaprojekt och dialoger där olika intressenter ochaktörer bidrar med kunskap och erfarenheter.I detta sammanhang kan nämnas miljökvalitetsmåletLevande skogar. För att det skall kunna nås inom engeneration är det angeläget att skogsbolag ochenskilda markägare fortsätter att frivilligt skyddaskogsmark av hänsyn till höga natur- ochkulturmiljövärden och av sociala skäl. Mot denbakgrunden har miljö- och jordbruksutskottettidigare anfört att fortsatta satsningar pålångsiktigt skydd av skogsmark är nödvändiga för atturskogar och produktiva representativa skogar medhöga biologiska värden bevaras för framtiden.Riksdagen har fastslagit att ytterligare 900 000 haskyddsvärd skogsmark skall undantas frånskogsproduktion , varav statens ansvarför skydd uppskattas till ca 400 000 ha. Delmåletförutsätter alltså ett frivilligt ansvarstagande förskydd av minst 500 000 ha skogsmark. Förutom statensdel bygger delmålet på att skogsbolag och enskildamarkägare frivilligt skyddar skogsmark med höganatur- och kulturvärden, ett arbete som redan i dagpågår och som utskottet finner mycket positivt.När det gäller EU kan utskottet konstatera attåtskilligt har gjorts inom området. I EU:s strategiför hållbar utveckling ingår ansvarsfull förvaltningav naturresurserna som ett av fyra prioriteradeområden. Strategin slår fast att hög ekonomisktillväxt måste gå hand i hand med hållbar användningav naturresurser och avfallsnivåer samt medbibehållandet av biologisk mångfald och bevarandetav ekosystemen.