bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Vätgasbaseradeenergisystem avser två skilda teknologier,bränsleceller och artificiell fotosyntes.Beträffande artificiell fotosyntes menarEnergimyndigheten att det krävs enlångsiktig finansiell satsning på grundforskning menatt en beredskap bör byggas upp för att ta om handden teknik för vätgasproduktion som tas fram.Inom området bränsleceller har, sägs det, ett starktökande intresse på tillverkarsidan uppkommit desenaste åren. Satsningarna på området drivs i närasamarbete med näringslivet. har flerasvenska bränsleceller i effektklassen 5 kW el tagitsfram.Beträffande utvecklingsområdet Produktion avbiodrivmedel erinras om att Energimyndighetentillsammans med , Verket förinnovationssystem () och Naturvårdsverketlagt fram ett gemensamt första strategidokument förintroduktion av biodrivmedel på marknaden. Islutsatserna sägs att för att biodrivmedel skall fågenomslag på marknaden krävs en tydlig statligambition att verka för och stödja en långsiktigövergång från dagens fossila alternativ tillbiobaserade drivmedel. För att rimligakostnadsnivåer skall kunna nås bör ett fortsatt stödges till forskning men även till utveckling avproduktionstekniken för såväl etanol som metanol ochdimetyleter (DME). Även för produktion av biogas ochbiobaserade drivmedelskomponenter krävs stöd tillutveckling, enligt Energimyndigheten.Av Energimyndighetens rapport framgår vidare attintresset för solceller har ökat i under desenaste åren. Ett antal nya anläggningar haruppförts i både och , och ett parstora EU-projekt med solceller har påbörjats. och arkitekter börjat visa intresseför tekniken och möjligheten att integrerasolcellerna i byggnader. Marknaden försolcellssystem sägs vara växande, och ärsolceller konkurrenskraftiga i fristående system,dvs. system som inte är kopplade till kraftsystemet.Det största hindret för ökad kommersialisering angesvara den höga kostnaden. Förutsättningarna för attutveckla kostnadseffektiva solcellssystem bedömsdock som mycket goda. För detta behövs satsningar påatt bygga upp en industriell tillverkning av, iförsta hand, tunnfilmssolceller. Fortsatt forskningoch utveckling av solceller, både tunnfilmssolcelleroch nanostrukturerade solceller, samt utveckling avproduktionsteknik och system- ochinstallationsteknik kommer även att behövas.Av en sammanställning som återfinns iEnergimyndighetens rapport (s. 194) framgår attområdet Uthållig produktion av biobränsle erhållit50,, Vätgasbaserade energisystem 6miljoner kronor, Produktion av biodrivmedel 95,2miljoner kronor och Solcellssystem 12,7 miljonerkronor . haranslagits till området Uthållig produktion avbiobränsle , till områdetVätgasbaserade energisystem ,till området Produktion av biodrivmedel 172,8miljoner kronor och till området Solcellssystem 40miljoner kronor.Riksdagens utredningstjänst har på uppdrag avutskottet genomfört en förstudie om det statligastödet till forskning och utveckling i företag (dnr2003:1193) med fokus på hur stödet fördelar sig påföretag av olika storlek. I rapporten görs bl.a. ennärmare beskrivning av hur harfördelat sina särskilda anslag för FoU när detgäller små- och medelstora företag, och en genomgånghar gjorts av hur stöd till företag beviljats underperioden 20002003 per företagsstorlek. Genomgångenav beviljade projekt respektive projekt som fåttavslag inom det långsiktiga programmet visar attdrygt 2 700 projekt har beviljats medel och attdrygt 680 ansökningar har avslagits. Andelenbeviljade medel till små- och medelstora företag(0199 anställda) motsvarar avutbetalat FoU-stöd till företag. Slutsatserna harredovisats inför utskottet.I detta sammanhang kan även nämnas att regeringentillsatt en särskild utredare (generaldirektör ) med uppgift att föreslå nationella måloch strategier för en fortsatt introduktion avförnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). Iuppdraget sägs att den forsknings-, utvecklings- ochförsöksverksamhet med förnybara fordonsbränslen sompågår inom ramen för , Vinnovasoch verksamhet skall belysas ocheventuella behov av förändrad inriktning analyseras.Utredningsarbetet skall vara avslutat den 31december 2004. Ett delbetänkande om vägledandenationella mål för och bensinstationersskyldighet att tillhandahålla minst ett förnybartfordonsbränsle skall lämnas senast i februari 2004.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det angeläget medforskning och utveckling på energiområdet. FörSverige är det viktigt att vi kan upprätthålla enhög teknisk kompetens på energiområdet somdet sker en kontinuerlig uppbyggnad av ny kunskapoch teknik som kan omsättas i praktisktanvändbara energiproduktionslösningar.Genom energipolitiska beslut antogs ettsjuårigt program för forskning och utveckling.Beslutet omfattar insatser tillett belopp av totalt ca . Denfria forskningen vid universitet och högskolor ochde olika satsningar som görs inom ramen för det s.k.långsiktiga energipolitiska programmet utgör stommeni den svenska energiforskningen. Enligt deriktlinjer som då fastställdes för insatserna förforskning och utveckling är målet att sänkakostnaderna för och introducera ny energiteknikbaserad på förnybara energislag.När det gäller synen på forskning och utvecklingpå energiområdet avviker utskottets uppfattning igrunden således inte nämnvärt från vad som anförs imotion 2003/04:N413 (kd), vari sägs att satsningarmåste ske beträffande energiforskning ochenergiteknisk utveckling. I motionen betonas bl.a.vikten av insatser för forskning om solceller ochvätgasbaserade energisystem. Som tidigare redovisatssker olika insatser på dessa bådaområden, varför utskottet menar att etttillkännagivande av kan undvaras.Det är även utskottets mening att forskning ochpraktisk tillämpning av energi- ochdrivmedelsframställning ur skogsråvara är avväsentlig betydelse för den svenskaenergiomställningen som pågår. Därom delar utskottetden uppfattning som framförs i motion 2003/04:MJ474(c). Skogen är en viktig resurs i och kanbidra till omställningen av energisystemet. I linjemed vad som gäller för energiomställning och iöverensstämmelse med vad som anförs i nyssnämndamotion ser utskottet det som en fördel omalternativa drivmedel baseras på inhemska råvaror,såsom spannmål eller skogsråvaror. I dettasammanhang vill utskottet även erinra om det programför forskning om och utveckling av alternativadrivmedel som initierat. Syftetmed programmet, vilket löper under perioden20032006, är att främja en kostnadseffektivintroduktion av alternativa drivmedel på den svenskadrivmedelsmarknaden samt att utvecklaproduktionstekniker som möjliggör en uthålligproduktion av drivmedel.Beträffande vad i motion 2003/04:N251 (kd) anförsom ett nationellt centrum för forskning ochutveckling av villasolvärmeteknik anser utskottetatt det inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.Avslutningsvis vill utskottet erinra om attregeringen i budgetpropositionen meddelar sin avsiktatt återkomma med förslag tillriksdagen om de fortsatta satsningarna på forskningoch utveckling på energiområdet. Därvid kommerriksdagen att ges möjlighet att ta ställning tillvilken inriktning och omfattning som framgent skallråda när det gäller forskning och utveckling inomenergiområdet. Utskottet motser regeringens kommandeförslag med intresse.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrkssamtliga här aktuella motioner i berörda delar.Åtgärder för att motverka risken förströmavbrottUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå utredningar kring leveranssäkerheten ochreservkraftslösningar. Vidare bör yrkanden omändrad lagstiftning avslås. Utskottethänvisar till det utredningsarbete som gjortssamt till de åtgärder som vidtagits ochkommer att vidtas. Jämför reservation 18 (m,fp, kd).MotionernaSamhällets sårbarhet och beroende av en säkerelförsörjning lyfts fram i motion 2003/04:N298 (s).Samhället är uppbyggt kring att det finns en god ochstabil tillgång på el. De stora strömavbrotten somdrabbat gör att leveranssäkerheten kanifrågasättas, anför motionären och menar att detfinns anledning att undra hur bristandeinvesteringar och avregleringen av elmarknadengenerellt gjort elförsörjningen onödigt känslig förstörningar. En översyn rörande avregleringen avelmarknaden föreslås därför. Enligt motionären ärdet uppgift att värna om såväl denenskilde medborgaren som om företagens möjligheteratt bibehålla sin produktion. Lagstiftningen måsteförändras så att säkerheten av elleveranser kangaranteras till såväl medborgare som företag, sägsdet.I motion 2003/04:N324 påtalas densvenska sårbarheten för avbrott i elförsörjningenoch vikten av reservkraft. I takt med att detekniska lösningarna blir alltmer komplicerade, ökarbehovet av reserv- och stödsystem. Den granskningsom för närvarandegenomför beträffande kommunernas förmåga tillreservkraft inom äldrevården borde därför, menarmotionärerna, vidgas till att omfatta kommunernashela reservkraftskapacitet.Kristdemokraterna framhåller i motion 2003/04:N413att regeringen, med hänsyn till sårbarheten isamhället och de omfattande strömavbrott sominträffat, måste utreda driftssäkerheten ielsystemet och återkomma till med förslagpå hur den kan förbättras. Utredningen bör omfattavilken påverkan den svenska produktionskapacitetenoch överföringskapaciteten till och från harpå strömavbrotten.Behovet av reservkraft för telekommunikationer ochandra samhällskritiska verksamheter betonas i motion2003/04:N250 (c). Motionärerna framhållernödvändigheten av att genomföra praktiska fältprovmed nu tillgängliga nya koncept förreservkraftslösningar. Vidare påpekas att det finnsbrister i ellagen och telelagen, i samhälletstillsyn och i leversanssäkerheten. I motionen anförsatt en översyn av ellagen och telelagen börgenomföras i syfte att förbättra leveranssäkerhetenoch tillgängligheten. Lagstiftningen beträffandekoncessionsplikt bör enligt motionärerna ändras såatt den passar ihop med dagens tekniskaförutsättningar. Undantagen från koncessionspliktbehöver ändras och moderniseras så att deöverensstämmer med ursprungliga intentioner ochmoderna tekniska förutsättningar. Det bör övervägasatt öppna möjligheten för nya aktörer att erhållakoncession för el för särskilda ändamål. Lagenssyfte bör även vara att sårbarheten minskas.Telelagen bör ses över och kompletteras medtillgänglighetskrav för såväl telefonitjänster somInternet. Vidare bör tillåtlighet ges för byggandeav ett överlagrat elnät vid sidan av det ordinarieeldistributionsnätet. Motionärerna föreslår att det,överlagrat på det vanliga elnätet, byggs nya lokalaelnät med fasta centraliserade reservkraftverk fördistribution av el med extra hög tillgänglighet.Detta, menar de, kan ske genom användande avbefintlig infrastruktur i form av telenätets ellerfiberoptiknätets befintliga undermarkkanaler.Vissa kompletterande uppgifterDet svenska elsystemetElsystemet består av produktionsanläggningar och ettrikstäckande överförings- och distributionssystem.Det sistnämnda kan indelas i tre nivåer: stamnät,regionnät och lokalnät. Stamnätet omfattar ledningarpå och samt huvuddelen avförbindelserna med grannländerna. De regionalanäten, normalt på spänningsnivåerna och ivissa fall på , transporterar el frånstamnätet till lokalnäten och ibland tillelanvändare med hög förbrukning, t.ex. störreindustrier. Från de lokala näten, normalt högst 20kV, transformeras kraften inom distributionsområdenatill den normala hushållsspänningen. Vid varjetidpunkt måste balans mellan förbrukning ochproduktion av el upprätthållas. I ärAffärsverket ansvarigt för attupprätthålla denna balans.Svenska kraftnät driver och förvaltar det svenskastamnätet och de statligt ägdautlandsförbindelserna. I finns ca 15 200 km220 kV- och 400 kV-ledningar med stationer. För attknyta ihop nätet finns ca 150 transformator- ochkopplingsstationer. Ägare till kraftverk ellerregionnät kan ansluta sig till stamnätet ochutnyttja det för att transportera el. Svenskakraftnät skall enligt riktlinjer ansvaraför driften av stamnätet, den löpande momentanaelbalansen och det svenska kraftsystemetsövergripande driftsäkerhet. ärsystemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857).I detta ingår bl.a. att utfärda föreskrifter om ochutöva tillsyn över driftsäkerheten i elektriskaanläggningar.Det finns 13 regionnät i och dessa ägs avSydkraft AB, , , . De ca 200 lokalnäten ägs avprivata, statliga och kommunala aktiebolag ellerekonomiska föreningar.Ansvarsfördelningen är sådan att det är en uppgiftför företagen inom elförsörjningen att vidta deåtgärder som krävs i elsystemet för att hålla en godleveranssäkerhet. Ansvaret innefattar åtgärder föratt förebygga och förhindra störningar och åtgärderför att snabbt återställa elförsörjningen vidstörningar. har branschengjort olika insatser. Bland annat harinvesteringsprogram för elnäten tidigarelagts närdet gäller att göra dessa mer robusta ochleveranssäkra. Nätföretagen arbetar även med attförbättra sina beredskapsorganisationer för attsnabbare kunna vidta åtgärder vid avbrott och få utinformation fortare till kunderna. Många nätföretaghar vidare på frivillig väg infört enschablonersättning, s.k. avbrottsgarantier, sominnebär att konsumenterna, oavsett hur mycket dedrabbas, är garanterade en viss ersättning avnätföretaget. Reglerna varierar mellan företagen menbrukar innebära att man får en bestämd ersättning omelavbrottet varat . Ersättningbetalas dock inte ut vid exceptionella händelser,dvs. då avbrottet berott på ett hinder utanförföretagets kontroll som företaget inte skäligenkunnat räkna med och vars följder företaget inteheller skäligen kunnat undvika eller övervinna.I juni 2002 uppdrog regeringen åt Svenska kraftnätatt redovisa fördjupade analyser och förslagbeträffande möjligheterna att förstärkaelförsörjningen (N2002/6128/ESB). Svenska kraftnätredovisade uppdraget i rapporten om ettrobust elförsörjningssystem. I rapporten föreslåsatt ett antal åtgärder genomförs genom ettfrivilligt åtagande från berörda elföretag.Förslagen var följande:· att elnätsföretagen, genom ,utvecklar en branschrekommendation om baskrav förregionala och lokala nät,·· att elnätsföretagen, genom ,genomför en utredning i syfte att skapa enaktuell avbrottsvärdering som underlag förarbetet med baskrav,·· att elnätsföretagen, genom ,genomför ett fortsatt utvecklingsarbete för attåstadkomma en tillfredsställandeavbrottsstatistik,·· att elproducenter, ochregionnätsföretagen utarbetar enbranschrekommendation för utformning avdriftscentraler och telesystem för kommunikationtill och från dessa och anpassar sina systemefter denna rekommendation,·· att ägare till elnät med spänning ellerhögre utarbetar en branschrekommendation fördimensionering av lokalkraftmatning av ställverkoch anpassar sina system efter dennarekommendation,·· att elproducenter, ochregionnätsföretagen startar ett samarbetesyftande till installation av ett gemensamtmodernt och driftsäkert telekommunikationssystemför bl.a. störningssituationer,·· att elproducenter och regionnätsföretagen inlederett samarbete med för attförbättra driftsstrategier ochdriftsinstruktioner samt för utbildning ochträning av driftspersonal för återuppbyggnad avelsystemet om ett omfattande elavbrott inträffat.·Svenska kraftnät redogör i sin årsredovisning för år2002 för driftsäkerheten. I årsredovisningen sägsatt driftsäkerheten för låg i nivå med desenaste åren, vilket bedöms vara samhällsekonomisktrimligt. Antalet driftstörningar på stamnätet var293 stycken, varav 23 stycken medfördeleveransavbrott för elkunder. Antalet störningar år2002 berodde främst på omfattande åska undersensommaren och driftstörningar i enseriekondensator. Vidare redovisas antaletdriftstörningar på stamnätet under de senaste femåren.Enligt en sammanställning av Energimyndighetenuppgår den oaviserade medelavbrottstiden uttryckt igenomsnittlig avbrottstid och kundtill för tätort och förglesbygd. Uppgiften baserar sig på data för åren19982001. Medelavbrottstiden i stamnätet är 0,2minuter och kund.Elavbrottet i september 2003Den inträffade en omfattandestörning i det svenska stamnätet. Störningenmörklade samt och iDanmark.Svenska kraftnät lämnade en preliminär rapport omhändelseförloppet (rapport ) i oktober.Enligt rapporten var den primära orsaken tillelavbrottet en kombination av ett dubbelt s.k.samlingsskenfel i som i sin tur löste ut tvåkärnkraftsblock i , endast några minuterefter ett bortfall av kärnkraftverket 3.Denna svåra påfrestning ledde till enspänningskollaps i stamnätet sydväst omStockholmsområdet. Återuppbyggnaden av systemetpåbörjades efter felet och förbrukningenbörjade återinkopplas efter ca . Så gott somall förbrukning i var åter inkoppladefter . Den totala bortkoppladeförbrukningen i uppgick till ca 3 000 MW ochi östra till 1 850 MW. Normal driftsäkerhet,frekvens samt systemspänningar förelåg före felet.Tillåten överföringskapacitet i nordsydlig riktningi systemet var begränsad på grund avunderhållsarbeten på två kraftledningar i ochutanför det drabbade området.Avtalsmässigt skall samtliga synkront anslutnaländer inom Nordel (, , ochSverige) momentant hjälpa till att reglera ettproduktionsbortfall oavsett var i systemet detinträffar. konstaterar att detnordiska samarbetet fungerade när det gällde attreglera bortfallet från 3. Systemet äremellertid dimensionerat så att man skall kunna ha15 minuter på sig att återställa systemet tillnormal drift efter en störning. I detta fallinträffande nästa störning ien underfrekvenssituation, varför en normaluppreglering med stöd från grannländerna inte kundeförväntas. Sammanfattningsvis framhåller Svenskakraftnät att det nordiska samarbetet avseendemomentan störningsreserv fungerade.I november 2003 framlade en meromfattade rapport om elavbrottet (1:2003), i vilkengörs en mer grundlig genomgång av det inträffadesamt presenteras åtgärder som bör vidtas för attytterligare stärka stamnätets driftsäkerhet. Enligtrapporten avser att vidta följandeåtgärder.· En översyn av regelverket för kraftsystemetsdimensionering och driftsäkerhet inom de nordiskastamnätsföretagens samarbetsorganisation genomförs. Översynen kommer att göras motbakgrund av konsekvenserna i samhället avomfattande elavbrott.·· En plan för att åtgärda de kritiska ställverken,i första hand ställverket i , upprättas.·· En förstärkning av överföringsförmågan tillSydsverige genomförs. kommer attstarta projektering av en ny 400 kV-ledning frånMellansverige i en befintlig ledningsgata.·· En översyn av metodik, åtgärder och intervall förtillsyn och revision av frånskiljare har inletts.·· En utredning för att klarlägga behovet av attförändra metodik och resursbehov för att styraoch följa upp stamnätets underhållsverksamhetframöver genomförs.·· En utredning om vilka ytterligare åtgärder somkan vidtas för att öka förmågan att klaraövergången till s.k. husturbindrift vidvärmekraftstationer genomförs.·· En utredning av orsakerna till bortfallet avfjärrkontrollen skall göras. Åtgärder skallvidtas för att eliminera riskerna för att felenupprepas i andra anläggningar. Vidare skall andraväsentliga risker för bortfall avtelekommunikationer i enstaka stationer ochdriftcentraler kartläggas.·· En översyn av informationshanteringen i kritiskasituationer genomförs.·Energimyndighetens tillsynEnergimyndighet är bl.a. nätmyndighet enligtellagen. I denna uppgift ingår att utöva tillsynöver ellagens efterlevnad utom i fråga omdriftsäkerhet och elsäkerhet. tillsyn av nätverksamheten ochleveranskoncessioner.Energimyndigheten presenterade enrapport om ny helhetssyn för elberedskapen efter atti regleringsbrev för fått i uppdrag attverka för att förbättra berörda myndigheters ochviktiga civila funktioners elberedskap. Arbetetomfattade bl.a. att skapa en helhetssyn förberedskapsåtgärder, skapa bättre analyser avelberoende, se över antaganden om eltillgång ochutveckla former för informationsutbyte. Därtillpresenterades en plan för det fortsatta arbetet.Beträffande säkerhet och beredskap inomelförsörjningen sägs i rapporten att det svenskaelnätet är robust, även om reserver av olika slagoch reparationskapaciteten minskat under senare år.Avbrottsfrekvensen har ökat något ,främst i region- och lokalnäten på landsbygden, menminskat något . Stamnätethar en fortsatt mycket låg avbrottsfrekvens.Samtidigt har beroendet av IT-system, främst fördrift och styrning, ökat. Vidare påpekades attfriledningsnät i icke trädsäker gata är sårbara föroväder i form av hård vind och blöt snö. Företagenär väl medvetna om de krav som ställs på dem och ettomfattande arbete pågår hos flera nätföretag för attförbättra situationen.Det kan även nämnas att enligtregleringsbrev för har haft i uppdrag att,efter samråd med , följa upp desatsningar som görs inom elbranschenför att minska elnätets känslighet för snöoväder ochliknande förhållanden samt minska konsekvenserna avströmavbrott. Myndigheten redovisade uppdraget i maj2003 i promemorian om uppföljning av elbranschenssatsningar för att minska elnätens känslighet försnöoväder och liknande förhållanden (dnr 00-03-19).Utgångspunkten för rapporten är den överenskommelsesom regeringen träffade med hösten2001 om förbättrad leveranssäkerhet.Överenskommelsen ledde till att branschen i november2001 presenterade ett handlingsprogram om nätkundeni centrum (NÄTKIC) innehållande åtgärder förisolering av luftledningar, förbättrad röjning,storstörningsverksamhet, förbättrad information ochavbrottsersättning. I rapporten redogörs för attunder perioden har3 oisolerade ledningar ersatts. Det påtalasatt och dess medlemsföretag satsatbetydande resurser för att driva arbetet.Energimyndigheten påpekar att det med dennareinvesteringstakt dock skulle ta innan dekänsliga näten är åtgärdade. harordinarie skogsåtgärder vidtagits på 22 000 kmledningsgator och extraordinarie åtgärder på 6 000km. Myndigheten påpekar att detta motsvarar ettröjningsintervall jämfört med tidigare 68år. Vidare sägs att storstörningssamverkan äretablerad inom samtliga samverkansområden och attförbättringar skett på informationsområdet. Deterinras även om att det /02infördes som rekommenderad branschpraxis attnätföretagen skall ersätta elkunder för oaviseradeelavbrott som är längre än . avlandets elkunder är anslutna till nätföretag somavser att betala ut avbrottsersättning, sägs det.BeredskapsåtgärderSedan år 1988 har först Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB), numera (), haft regeringens uppdrag att gebidrag till reservanordningar för kommunaltekniskförsörjning. I en rapport från ÖCB omreservanordningar för kommunalteknisk försörjning(2002) redogörs för att ca 300 miljoner kronorbeviljats i bidrag till ungefär 400 olika projektunder perioden 19892001. Den totala investeringenför de bidragsstödda projekten uppgår till ca 700miljoner kronor. Huvuddelen av projekten harbeviljats för investeringar i reservkraft förvatten- och värmeverk, prioriterade kommunalafastigheter etc. I rapporten konstaterassammanfattningsvis att ett ganska stort antalkommuner, ca 100 stycken, har tillfredsställanderesurser av reservkraft för att nöjaktigtupprätthålla de viktigaste funktionerna vidlångvariga elavbrott. Ungefär lika många kommuner,dvs. ca 100 stycken, har reservkraft för att klaravatten- och värmeförsörjningen men brister vadgäller reservkraft för de högst prioriteradefastigheterna. Resterande kommuner har bristandetillgång på reservkraft för samtliga funktioner, detgäller inte minst storstadskommunerna och kommuner idessas närhet. De områden där generella brister kankonstateras gäller framför allt fastigheter för vårdoch äldreomsorg samt s.k. värmestugor.Krisberedskapsmyndigheten lyfter i sinplaneringsinriktning för (Planeringsprocessen 2003:7) fram sju generellaprioriteringar. Planeringsinriktningen är ettstyrdokument för de samverkansansvarigamyndigheterna och för länsstyrelserna. Ett av deområden som lyfts fram gäller åtgärder för att ökasäkerheten inom områdena elförsörjning,telekommunikationer och IT.Enligt uppgifter som inhämtats frånKrisberedskapsmyndigheten arbetar myndigheten medatt gå igenom försörjningsområdena var för sig påkommunal nivå.