bet · GQ01KU29 · 2003-05-22 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2002/03:75 Redogö-relse för behandlingen av skrivelser till regeringen.Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I motion2002/03:K6 (m) föreslås regeringen ges till känna vad i motionen anförs omregeringens uppfyllande av mål. I motion 2002/03:K7 (fp) föreslåsregeringen ges till känna vad i motionen anförs dels om att regeringen införskärpta rutiner gällande verkställandet av beslut, dels om att re-geringen, i de fall särskilda skäl föreligger för att regeringen inte kanfölja ett av fattat beslut, skyndsamt skall meddela riksdagendetta och noggrant redovisa skälen härför.Utskottets förslag till riksdagsbeslutFörslag till riksdagsbeslut1. Regeringens handläggning av tillkännagivande om lokalafolkomröstningarRiksdagen avslår motion 2002/03:K7 yrkande 1 i denna del.Reservation 1 (m, fp, kd, c, mp) - motiv.2. Redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K6 och 2002/03:K7 yrkandena 1i denna del och 2 och lägger regeringens skrivelse 2002/03:75 till hand-lingarna.Reservation 2 (m, fp, kd, c) - motiv.Stockholm den 22 maj 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), KenthHögström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), () och ().2002/03KU29Redogörelse 1961 lämnar regeringen en redogörelse till för vilka åtgär-der regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Redo-görelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringensina beslut.Årets redogörelseInom har upprättats en ny redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen, regeringens skrivelse 2002/03:75. Dennu aktuella redogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagitsunder tiden till . För att underlätta förriksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en såaktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regerings-beslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Dettaförfarande har använts om riksdagsskrivelserna som därigenom har kunnatrapporteras som slutbehandlade.Redovisningen omfattar 428 riksdagsskrivelser ställda till regeringen, var-av 85 avgetts under /03, 208 under /02,46 under /01 och 89 under tidigare riksmöten. 174 skrivelserbetecknas av regeringen som inte slutbehandlade.KonstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskott att yttra sig över regering-ens skrivelse. Yttranden har inkommit från finansutskottet,skatteutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet,trafikutskottet, arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet, sebilagorna 1-7. Övriga utskott har valt att inte yttra sig med anledning avregeringens redogörelse.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egen del anföra följande. Redo-görelsen omfattar 52 riksdagsskrivelser om beslut på grundval av betänkan-den från samt tre riksdagsskrivelser på grundval avbetänkanden från det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. Enligtregeringens redogörelse var 23 (21 KU respektive 2 KUU) av dessa inteslutbehandlade när redogörelsen avlämnades, av dessa är fem äldre än två åroch fyra härrör /01.Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen, 1994/95:243, handlar om åtgär-der mot våldsskildringar m.m. gav, med anledning avett tiotal motioner om biografcensur m.m., regeringen till känna att de ämnensom togs upp i motionerna borde kunna bli föremål för en samlad analys ochbedömning i regeringens brett upplagda arbete mot våldet i samhället. Den17 utfärdade regeringen en lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) som antagit. Lagändringen innebär bl.a. att TV-program med ingående våldsskildringar eller med pornografiska bilder skallföregås av en varningssignal. beslutade regeringentilläggsdirektiv till Rådet mot skadliga våldsskildringar. Rådet har fått i upp-drag att bl.a. informera industrin för audiovisuella tjänster och informations-tjänster om innehållet i EU-rekommendationen (98/560/EG) om skydd avminderåriga och den mänskliga värdigheten. Rådet skall följa branschernassjälvreglerande arbete med dessa frågor och fungera som stöd och samtals-partner om branscherna så önskar. beslutade regeringendirektiv till en utredare som bl.a. skulle överväga olika sätt attförbättra möjligheten att skydda barn mot olämpligt programinnehåll (dir.2000:43). färdigställde utredaren promemorian Förråandepornografiska filmer - en översyn av 4 § lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram (Ds 2001:5). Regeringen remitterade ettförslag med anledning av promemorian till Lagrådet. Lagrådet lämnade sittyttrande . Ärendet bereds vidare i Regeringskansliet.Riksdagsskrivelse 1998/99:147 gäller dels ett tillkännagivande om revide-ring av EG-direktivet om skydd för enskilda personer med avseende på be-handling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (mom.1), dels ett tillkännagivande om lagstiftning mot missbruk av personuppgifter(mom. 2). framhöll i betänkande 1998/99:KU15 Per-sonuppgiftslagen att EG-direktivet fick anses omodernt och att en revideringav direktivet måste ske. Enligt utskottet är det av stor vikt att den svenskaregeringen inom EU med kraft verkar för att en revidering av direktivet sker.Utskottet uttalade vidare att intensifierade åtgärder bör vidtas för att åstad-komma en lagstiftning som syftar till att ingripa mot missbruk av personupp-gifter och inte mot själva hanteringen av sådana uppgifter. Regeringen har påolika sätt verkat för en ändring av EG-direktivet och kontinuerligt informeraten samrådsgrupp med representanter för samtliga riksdagspartier.Justitiedepartementet har utarbetat ett förslag till ändringar idirektivet enligt en s.k. missbruksinriktad regleringsmodell och en enkätom EG-direktivet som alla intresserade inbjudits att svara på. Enkätsvarenhar sammanställts i promemorian EG-direktivet om personuppgifter - enoffentlig utvärdering (Ds 2001:27). Såväl förslaget till missbruksmodellsom enkätsvaren har presenterats för under våren 2002.Arbetet har emellertid i första hand varit inriktat på att söka stöd förändringar i direktivet från andra medlemsstater. bar detarbetet frukt när, efter svenskt initiativ, fyra medlemsstater gemensamthos kommissionen krävde att direktivet ändras i en missbruksinriktadriktning. Arbetet med att förmå kommissionen att lägga fram förslag tilländringar i direktivet och vidta andra åtgärder i önskvärd riktningfortsätter enligt regeringen. Den rapport om genomförande av direktivet somkommissionen skall lämna enligt artikel 33 i direktivet kom-mer sannolikt att presenteras . När det gäller lag-stiftning mot missbruk av personuppgifter (mom. 2) ändrades personupp-giftslagens överföringsregler och straffbestämmelser från den 1 januari 2000.Ändringarna innebar att lagstiftningen närmar sig den missbruksinriktaderegleringsmodell som uttalat sig för. Även vissa ändringar somgjorts i bl.a. personuppgiftsförordningen (1998:1191) verkar enligt regeringeni samma riktning. Regeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare i syfte att inom ramen för EG-direktivet om personuppgifteråstadkomma ett regelverk som mera tar sikte på missbruk av personuppgifter(dir. 2002:31). Utredningsuppdraget skall redovisas i oktober 2003.Riksdagsskrivelse 1998/99:163 gäller två tillkännagivanden om kommun-delningar (mom. 1) och om folkinitiativ till kommunala folkomröstningar(mom. 5). uttalade i betänkande 1998/99:KU21 att enmöjlighet att öka den demokratiska vitaliteten och delaktigheten är att delaupp större kommuner i mindre. Utskottet framhöll att det bör bli lättare attdela kommuner genom att procedurerna som har samband med kommundel-ningar underlättas. Regeringen borde återkomma med förslag till riksdagenmed detta syfte. Vidare uttalade utskottet att det fanns skäl att vidare utredaen förstärkning av medborgarnas inflytande i initiativärenden. En möjlighetsom därvid borde utredas var enligt utskottet att en folkomröstningskall komma till stånd när en viss procentandel, t.ex. av de röstberätti-gade i kommunen, står bakom initiativet. Andra frågor som borde övervägas isammanhanget är hur och av vem frågeställningen för folkomröstningen skallformuleras vid ett folkinitiativ. överlämnade ijuni 2001 betänkandet Att vara med på riktigt - demokratiutveckling i kom-muner och landsting (SOU 2001:48). Enligt kommitténs bedömning är någonförändring av själva proceduren från ansökan till eventuellt beslut i indel-ningsändring inte påkallad. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringenbeslutade i tilläggsdirektiv (dir. 2001:75) att geKommundemokratikommittén i uppdrag att se över förutsättningarna för ochförfarandet vid ändringar i landstings- och kommunindelningen samt lämnaförslag till behövliga lagändringar. Kommittén överlämnade i mars 2002betänkandet Ändrad indelning? - en översyn av reglerna för indelningsänd-ringar (SOU 2002:33). Betänkandet har remissbehandlats. Enligt regeringenbereds ärendet. När det gäller folkinitiativ till kommunala folkomröstningar(mom. 5) bemyndigade regeringen statsrådet atttillkalla en kommitté med uppgift att föreslå åtgärder för att stärka den med-borgerliga insynen och deltagandet i den kommunala demokratin (dir.1999:98). Enligt direktiven skulle kommittén bl.a. överväga behovet av folk-initiativet som sådant samt dess fortsatta utformning. Kommittén överlämna-de betänkandet Att vara med på riktigt - demokratiutveckling ikommuner och landsting (SOU 2001:48). Betänkandet remissbehandlades.Regeringen beslutade proposition 2001/02:80 Demokratiför det nya seklet. I riksdagsbehandlingen av propositionen gjorde konstitu-tionsutskottet ett nytt tillkännagivande (rskr. 2001/02:190 mom. 42) om attregeringens beredning av förslag bör syfta tillatt lägga fram förslag om att en folkomröstning skall hållas om av deröstberättigade i kommunen respektive begär det. Regeringensbemyndigande till statsrådet svarar enligt re-geringens bedömning mot tillkännagivande i skrivelse 1998/99:163 mom. 5 och momentet anses därmed vara slutbehandlat.Riksdagsskrivelse 1999/2000:51 gäller ett tillkännagivande om s.k. num-merpresentation. anförde i betänkande 1999/2000:KU7att det är angeläget att enskilda även telefonledes kan kontakta myndigheteranonymt för att lämna uppgifter och begära upplysningar samt att det inte ärsjälvklart att det är den enskilde som skall bära ansvaret för att anonymitetenupprätthålls. Enligt utskottet borde regeringen låta frågan om hur anonymite-ten skall kunna upprätthållas för enskilda som kontaktar myndigheter pertelefon, utan att den enskilde själv skall behöva vara aktiv, bli föremål föröverväganden i något lämpligt sammanhang. Frågan har behandlats i depar-tementspromemorian Några frågor om myndigheternas service (Ds 2001:25).Enligt promemorian finns det generellt sett inget påtagligt behov hos myndig-heterna av tillgång till tjänsten nummerpresentation. Någon författningsre-glering av saken är, enligt promemorian, dock inte påkallad . Pro-memorian har remissbehandlats. Regeringen överlämnade den 20 mars 2003proposition 2002/03:62 Några förvaltningsrättsliga frågor till . Ipropositionen gör regeringen bedömningen att med hänsyn till de tveksam-heter som användning av nummerpresentation kan ge upphov till när detgäller allmänhetens möjligheter till förtroliga kontakter med myndigheterna,bör dessa inte använda sig av tjänster för externa telefonsamtal annat än omden är av väsentlig betydelse för att verksamheten skall kunna bedrivas på ettändamålsenligt och effektivt sätt. Regeringen förutsätter i propositionen attmyndigheterna självmant iakttar den försiktighet som är påkallad när detgäller användning av nummerpresentation, och anser att det i varje fall i nulä-get inte är påkallat med en författningsreglering.Riksdagsskrivelse 1999/2000:134 gäller ett tillkännagivande om att fråganom upphovsrätten och offentlighetsprincipen borde bli föremål för beredninginför det förslag till permanent lösning som enligt konstitutionsutskottetborde föreläggas senast . Konstitutionsutskottetbehandlade i betänkandet 1999/2000:KU14 regeringens förslag till ändringi sekretesslagen i syfte att skydda uppgifter i vissa upphovsrättsligtskyddade verk som inkommit till en myndighet. Utskottet anförde ibetänkandet bl.a. följande. Det har uppmärksammats att rätten att ta del avallmänna handlingar använts för att mot upphovsmannens vilja framställaexemplar av och sprida upphovsrättsligt skyddade verk till allmänheten idet särskilt uttalade syftet att skada upphovsmannens intresse och utanvarje anknytning till myndighetens verksamhet. (dir. 1998:32) har bl.a. i uppdrag att undersöka om deti något fall finns ett behov av att öka möjligheterna att intetillhandahålla en allmän handling som omfattas av upphovsrätt eller någonannan rättighet enligt upphovsrättslagen. Lagrådet har ansett att denföreslagna regleringen bör utgöra en provisorisk lösning och att det ärangeläget att en mera långsiktig och heltäckande lösning på problemet söks.Regeringen har i propositionen instämt i denna uppfattning och uttalat attdet fortsatta arbetet med att söka den lämpligaste lösningen ryms inomOffentlighets- och sekretesskommitténs uppdrag. I motioner med anledningav propositionen har det framförts att en långsiktig och heltäckandelösning på problemet bör presenteras med sikte på att en lagändring börkunna träda i kraft . ansågatt det var angeläget att kommittén tog upp de frågor som angavs imotionerna. Utskottet utgick från att kommittén arbetade skyndsamt samtlämnade eventuella förslag till regeringen enligt de tider som angetts idirektiven. Under alla förhållanden borde de frågor som behandlades imotionerna bli föremål för beredning inför det förslag till permanentlösning som enligt utskottet borde föreläggas senast underhösten 2001.Regeringen anför i redogörelsen att Offentlighets- och sekretesskommitténhaft i uppdrag att undersöka om det i något fall finns behov av att ökamöjligheten att inte tillhandahålla handlingar som innehållerupphovsrättsligt skyddade verk. Kommittén har i delbetänkandetOffentlighetsprincipen och den nya tekniken (SOU 2001:3) förordat attfrågan om avvägningen mellan upphovsrätten och yttrande- ochinformationsfriheten blir föremål för en bredare översyn och attytterligare lagstiftning i syfte att förhindra tvångsoffentliggörande avupphovsrättsligt skyddade verk får anstå till dess en sådan översyn kommittill stånd. Med anledning av kommitténs ställningstagande lade regeringeni den efterföljande propositionen (prop. 2001/02:70) inte fram någotförslag i denna del. I regeringens skrivelse 2001/02:75 uttalade regeringenatt det som gått sedan 8 kap. 27 § sekretesslagen (1980:100)infördes inte hade framkommit att det finns något praktiskt behov avytterligare lagändringar. Regeringen hade därför för avsikt att läggariksdagsskrivelsen till handlingarna. Med anledning härav uttaladekonstitutionsutskottet i sitt betänkande 2001/02:KU35 som sin mening attregeringen inte borde lägga riksdagsskrivelsen till handlingarna innannågot förslag till permanent lösning har presenterats eller, i enlighet medvad Offentlighets- och sekretesskommittén förordade, efter att en bredareöversyn av de aktuella frågorna har skett. Regeringen avser mot dennabakgrund att tillsätta en utredning som får till uppgift att övervägafrågan om en permanent lösning. Arbetet är inriktat på att direktiv skallkunna beslutas under hösten 2003.Riksdagsskrivelse 2000/01:147 gäller ett tillkännagivande om teckensprå-kets ställning. uttalade i betänkande 2000/01:KU14att det är angeläget att teckenspråkets ställning ses över. Utvecklingenunder senare år, bl.a. arbetet inom ramen för verksamhet, harunderstrukit vikten av att teckenspråket har en stark ställning. Det ärangeläget att de dövas och hörselskadades rättigheter när det gällerteckenspråket och teckenspråksinformation säkerställs. Enligt utskottetsmening behövs i detta syfte en översyn av rätten och möjligheterna attanvända teckenspråket, liksom dövas och hörselskadades tillgång tillsamhällets utbud av kultur och litteratur. När det gäller dövas ochhörselskadades tillgång till program villkonstitutionsutskottet i likhet med kulturutskottet hänvisa till att arbetei Public service-beredningen bör kunna leda till ytterligare för-bättringar i detta avseende. har enligt regeringensredogörelse en intern översyn gjorts i form av probleminventering för attkartlägga inom vilka områden teckenspråkets ställning behöver förstärkas.Regeringen avser att ta ställning till hur det fortsattaarbetet med frågan skall fortgå.Riksdagsskrivelse 2000/01:149 gäller fyra tillkännagivanden med anledningav betänkande Författningsfrågor 2000/01:KU11.Utskottet uttalade i betänkandet (mom. 9) att regeringen på nytt borde låtautreda folkomröstningsinstitutet. Utredningen borde ha parlamentarisk sam-mansättning. Den borde bygga på och följa upp Folkomröstningsut-rednings arbete. Med anledning av en motion om behovet av en översyn avreglerna i regeringsformen om åtal mot riksdagsledamöter uttalade utskottet(mom. 14) att det kunde finnas anledning att i lämpligt sammanhang klarläg-ga de frågor som berördes i motionen. Beträffande lagprövningsfrågor (mom.18) uttalade utskottet bl.a. att regeringen borde ges i uppdrag att låtautreda frågor om skyldigheten enligt 11 kap. 14 § regeringsformen fördomstolar eller andra offentliga organ att i vissa fall inte tillämpa enföreskrift och om undantaget från denna skyldighet, det s.k.uppenbarhetsrekvisitet. Uppenbarhetsrekvisitet borde enligt utskottetbelysas inte minst med hänsyn till att införlivats medsvensk rätt och att anslutit sig till EU. Utredningen borde omfattafrågan på vilket sätt en förstärkt lagprövning borde kunna utövas. Närdet gällde författningsreglering av adeln (mom. 22) uttalade utskottet attdet förhållandet att riddarhusordningen och privilegiebrevet publiceras ioffentligrättslig ordning i SFS och finns med i register över gällandeförfattningar kan ses som en påminnelse om förhållandena vid tiden förståndsriksdagens avveckling. Enligt utskottet fanns det skäl att prövaförutsättningarna för och konsekvenserna av en ändring av den nuvaranderegleringen. I regeringens redogörelse anförs att inom formerna för det utredningsarbete avseende konsti-tutionella frågor som tar sikte på förslag till grundlagsändringar (mom. 9, 14 och 18). Vidare att regeringen den 16 januari 2003beslutat proposition 2002/03:34 Adelns offentligrättsliga status varförmom. 22 är slutbehandlat.Riksdagsskrivelse 2000/01:274 gäller utskottets betänkande in-för 2000-talet, 2000/01:KU23. Mom. 7 om budgetlagen avser ett tillkännagi-vande om vad anfört om vissa bestämmelsers placering ibudgetlagen eller riksdagsordningen. Regeringen anför i redogörelsen attfrågan om vissa bestämmelsers placering i budgetlagen eller riksdagsordning-en kommer att beredas i samband med den revidering av budgetlagen somföljer av arbetet med utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Arbetetmed en departementspromemoria pågår. En proposition bedöms enligt reger-ingen kunna avges tidigast under slutet av detta år. Mom. 8 avser ett tillkän-nagivande om en utvärdering av effekterna av omläggning av budgetproces-sen. Enligt regeringen görs inom löpande uppföljning avden interna budgetprocessen. Det bedöms enligt regeringen meningsfullt attgöra en mer fördjupad utvärdering först när ytterligare erfarenheter vunnits.Riksdagsskrivelse 2000/01:277 avser dels ett tillkännagivande om engrundlig översyn av koncessionsavgiftslagen (mom. 5), dels ett tillkännagi-vande om att regeringen skyndsamt bör utreda den särskilda frågan om kon-cessionsavgift vid analog sändningsteknik (mom. 6). Enligt regeringens redo-görelse fick en särskild utredare i uppdrag att göra en över-syn av lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radionsområde samt därvid föreslå de författningsändringar som föranleds av över-vägandena (dir. 2002:44). Utredaren skall bl.a. överväga behovet av att ändrareglerna för koncessionsavgiften på TV-området, dels beträffande avgifts-skyldigheten, dels beträffande avgiftens storlek samt hur avgiften skall beräk-nas. Regeringen har i tilläggsdirektiv (dir. 2003:20) be-slutat att uppdraget skall redovisas . Mom. 5 är såle-des inte slutbehandlat. överlämnade regeringen propositionVissa frågor om koncessionsavgift på televisionens område (prop.2001/02:170) till . Mom. 6 är därför slutbehandlat.Riksdagsskrivelse 2000/01:200 avser tre tillkännagivanden med anledningav det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottets betänkande2000/02:KUU1 EU:s framtidsfrågor. Tillkännagivandena gäller grundläggan-de rättigheter (mom. 3), de nationella parlamenten i EU (mom. 4) och införnästa regeringskonferens (mom. 5). Enligt regeringens redogörelse har reger-ingen i skrivelsen EU:s framtidsfrågor (skr. 2001/02:115) redogjort för kon-ventet om EU:s framtid som skall förbereda nästa regeringskonferens. Re-geringen avser att återkomma till med en andra skrivelse efterkonventets avslutande.Finansutskottet, bilaga 2, anför i yttrande bl.a. följande. Sammantaget53 skrivelser redovisas inom finansutskottets ansvarsområde, varav 33 rap-porteras som slutbehandlade. Utskottet anser att regeringen till största delenfullföljt beslut inom utskottets ansvarsområde inom rimlig tid,även om det finns exempel på skrivelser som inte slutbehandlats trots attavsevärd tid gått.Utskottet säger sig dela motionärernas principiella ståndpunkt att det ärmycket angeläget att regeringen utan onödiga dröjsmål och utan påminnelserverkställer beslut. Om så av någon anledning inte är möjligt är detviktigt att regeringen redovisar varför. De specifika punkter som tas upp imotionerna ligger emellertid utanför utskottets område varför utskottet inteser sig föranlett att göra något ytterligare uttalande i frågan.Beträffande skrivelse 1995/96:248 mom. 3 om vinstdelningssystem mellanstaten och föreningslivet utgår utskottet från att regeringen, som denaviserat, återkommer till i samband med budgetpropositionen för2004.Beträffande skrivelse 2001/02:324 om offentlig upphandling rapporterarregeringen att skrivelsen är slutbehandlad. Tre av punkterna i betänkandetsom skrivelsen gäller (yttr. 2001/02:FiU12), punkterna 1, 4 och 5, innehölltillkännagivanden. I regeringens återrapportering framgår emellertid endastatt det fanns ett tillkännagivande under punkt 1. Momenten 4 och 5 anges somslutbehandlade i och med att lagarna som antagit utfärdades. Riks-dagsskrivelsen uppges vara slutbehandlad trots att regeringen inte vidtagitnågra åtgärder med anledning av tillkännagivandena under punkterna 4 och 5.Utskottet anser inte att den aktuella skrivelsen kan betraktas som slutbehand-lad.Skatteutskottet, bilaga 3, anför i yttrande bl.a. följande.Beträffande skrivelse 1999/2000:143 mom. 8 om ökade levnadsomkostna-der vid dubbel bosättning noterar utskottet att den i sina motsvarande yttran-den till såväl 2001 som 2002 påpekat att beredningenav ärendet dragit ut väl långt och förutsatt att regeringen skyndar påberedningen och redovisar resultat. Då utskottet nu erfarit att beredningen ärinriktad på att överlämna en redovisning till i anslutning till bud-getpropositionen låter det sig därmed nöja, men förutsätter att detinte blir något ytterligare dröjsmål.Beträffande skrivelse 2001/02:245 om de s.k. 3:12-reglerna och reglernaom andelsbyten konstaterar utskottet att den berörda propositionen (prop.2002:15) inkom till först drygt efter den tidpunktriksdagen bestämt i sitt beslut , vilket byggde på ett enhälligtbetänkande av skatteutskottet, vars formuleringar efter omsorgsfull prövninggodkänts av alla sju partierna inom utskottet.