bet · GQ01NU6 · 2003-03-20 00:00:00 — Det finns goda förutsättningar föratt öka produktionen av förnybar el i Sverige.Miljöpartiet har i tidigare energipolitiska motionerföreslagit ett mål om ny, förnybar el fram till år2010, ett mål som givetvis blir svårare att uppnå ju merdetta årtal närmar sig utan att en effektiv politikinförs. Under förutsättning att det skall vara stöd tillförnybar el, anser jag att ett elcertifikatssystem är attföredra framför ett fastprissystem, eftersom detförstnämnda systemet har ett visst marknadsinslag. Denföreslagna lydelsen av definitionen i 1 kap. 2 § lagen omelcertifikat bör dock ändras så att till definitionen"förnybar energikälla: en energikälla som förnyas pånaturlig väg" skall fogas "och som är koldioxidneutral,enligt de definitioner som gäller för redovisningtill klimatkonventionen". Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till lagändring i enlighet medvad som här har angivits.Många elkunder kan förväntas komma att förväxlaelcertifikaten med det existerande systemet med miljömärktel. Denna typ av el, med benämningen Bra Miljöval, harredan en avsevärd omfattning, ca , dvs. denär mer omfattande än vad elcertifikatssystemet kommer attbli . Systemet med Bra miljöval ärmycket bättre än elcertifikatssystemet, eftersomförstnämnda system innebär att av elen är någorlundahållbar. Om regeringen hade en verklig vilja att fasa utkärnkraft och fossila bränslen, borde den föregå med gottexempel och ålägga samtliga statliga förvaltningar ochverk att köpa miljömärkt el. Elcertifikat är inte detviktigaste instrumentet för att ställa om energisystemettill hållbarhet, men med ovanstående reservationer kan detge ett bidrag till att minska koldioxidutsläppen och tillatt fasa ut kärnkraften.Med det anförda tillstyrker jag de inledningsvis nämndatre motionerna i berörda delar. Övriga här aktuellamotioner avstyrks i motsvarande delar.6. Certifikatberättigande elproduktion ochgodkännande av anläggningar (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:3. antar regeringens förslag till lag omelcertifikat såvitt avser 2 kap. 1-3 och 5 §§, dock medden ändring som framgår av förslag i bilaga 4. Därmedbifaller delvis proposition 2002/03:40 punkt 1 idenna del och bifaller motion 2002/03:N7 yrkandena 5-9.StällningstagandeJag har - med instämmande i vad som anförs i motion2002/03:N7 (mp) - en rad synpunkter på regeringens förslagavseende den certifikatberättigande elproduktionen.Miljöpartiet motsätter sig varje utbyggnad avvattenkraften och därför bör inte vattenkraft komma ifråga för elcertifikat. De skyddade älvarna måste förbliskyddade, och småskalig vattenkraft innebär ofta en skadapå naturen som är utan proportion till nyttan avtillskottet av el. I princip har jag inget att invända motatt effektivisering av befintliga vattenkraftverkberättigar till elcertifikat, men detta kräver i så fallytterligare utredning. vill alltså attriksdagen skall uttala sig mot att vattenkraft skall varacertifikatberättigande. Det kan senare bli aktuellt attelcertifikaten blir föremål för gränsöverskridande handel,och då får inte ett oklart ställningstagande av riksdagenleda till en s.k. guldrusch i vattendrag.När det gäller torv kan konstateras att det rör sig omett fossilt bränsle, som enligt , internationellaenergiorganet IEA, EU och FN:s klimatpanel (IPCC) avgerkoldioxid vid förbränning. Dessutom innebär torvtäkterofta att stora naturvärden förstörs. bör alltså intevara certifkatberättigande. Regeringen föreslår, somredovisats, att regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, skall få meddelaföreskrifter om vilka krav som skall ställas på debiobränslen som skall vara certifikatberättigande. Enligtmin mening bör det i stället vara som beslutar idenna fråga. När det gäller biogas anser jag att dennaenergikälla skall vara certifikatberättigande.Beträffande skogsbränsle anser jag att endast sådan skogsom kommer från FSC-certifierat skogsbruk (dvs. skog somär miljöcertifierad enligt det certifieringssystem somtillämpas av den internationella organisationen , FSC) bör komma i fråga förelcertifikat. Kraven på returbränsle måste vara så högaatt spridningen av tungmetaller och t.ex. dioxiner inteökar till följd av orena bränslen. Förbränning av avfallär en lågvärdig form av återvinning, och återanvändningoch materialåtervinning bör prioriteras högre. Det finnsen potential för ett ökat biobränsleuttag, inom ramen förvad naturen tål, men det finns också en risk för ettmiljömässigt förödande uttag av biomassa. Uttag frånenbart FSC-certifierad skog är ett minimikrav på vad somkan sägas vara hållbart uttag. Största delen av densvenska bolagsägda skogen är FSC-certifierad, och dennacertifiering ökar också i andra länder. Om skogsbränslefrån FSC-certifierade skogsägare blirelcertifikatberättigande, bör detta leda till att ännu merskog certifieras, såväl i som i länder varifrånSverige importerar skogsbränsle.Sammantaget kan biobränsleanvändningen förväntas ökastarkt till följd av det förslagna elcertifikatssystemet.Därför bör det vara som skall besluta om vilkabiobränslen som skall vara certifikatberättigande - dettaär en viktig politisk fråga.För att uppnå det som förordas i denna reservation krävsändringar i regeringens lagförslag. Detta gällerbestämmelserna i 2 kap. 1-3 och 5 §§ i den föreslagnalagen om elcertifikat. Hur bestämmelserna bör lyda framgårav bilaga 4. Därmed tillstyrks den här aktuella motionen iberörda delar.7. Kvotplikten (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 borde haföljande lydelse:4. antar regeringens förslag till lag omelcertifikat såvitt avser 4 kap., dock med den ändring somframgår av förslag i bilaga 4, och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i reservation 7.Därmed bifaller delvis proposition 2002/03:40punkt 1 i denna del, bifaller motionerna 2002/03:N7yrkande 10, 2002/03:N339 yrkande 2 och 2002/03:N348yrkande 1 i denna del och bifaller delvis motion 2002/03:N374.StällningstagandeRegeringens förslag om utformning av kvotplikten har - sompåpekas i motionerna 2002/03:N7 (mp), 2002/03:348 (mp) och2002/03:N339 (mp) - ett antal brister som böranmoda regeringen att rätta till. En rör det av regeringenföreslagna undantaget från kvotplikt för den elintensivaindustrin. En betydande del av den svenska elförbrukningenäger rum inom denna industri. Den utgör dock inte någothomogent block, utan innefattar såväl modern som starktföråldrad industri, såväl industri som har storamöjligheter att minska sin elanvändning som industri somhar små sådana möjligheter, såväl industri med storbetydelse för ekonomi, sysselsättning och välfärdsom industri med dåliga förutsättningar för överlevnad.Enligt mening är det särskilt i denelintensiva industrin som elcertifikaten skulle kunna gepåtagliga effekter. Om priset stiger med per kWh,påverkar det inte hushållen särskilt mycket, eftersomderas pris ligger på ca . Om däremot priset höjs med 1öre per kWh i den elintensiva industrin, från ettgrundpris på , motsvarar det en höjning . En sådan höjning skulle motivera en ordentlig översynav belysning, pumpar, fläktar, tryckluft ochåtervinningspotential, vilket skulle ge goda möjligheteratt spara bort kostnadsökningen. Att, som regeringenföreslår, undanta skogsindustrin från kvotplikt ärsärskilt omotiverat, då både tillverkning av kemisk massaoch återvinningsmassa har goda förutsättningar att ge ettöverskott av certifikatberättigande el. Vidare innebärregeringens förslag om undantag från kvotplikt förpetroleumraffinaderier en direkt motsats till principen omatt förorenaren betalar, och det gör det svårare förSverige att klara det klimatmål som antog år2002.Elcertifikatsfrågan bör inte ses isolerad från pågåendearbete på skatteområdet. Det får inte bli så attelcertifikaten är ytterligare ett steg i en utveckling,där de stora, ofta kraftigt miljöstörande, elförbrukarnafår allt billigare el, medan hushållskunderna får alltdyrare el. Förändringstrycket skulle därmed bli starkastdär kunskap och förmåga till förändring är minst. Detsammanvägda resultatet av de ändrade villkor som detarbete som bedrivs av bl.a. Skattenedsättningskommitténoch samt det arbete som bedrivsavseende en ändrad kraftvärmelagstiftning kan väntasmedföra bör vara att svensk industri får ungefär sammaelpriser och villkor som konkurrenterna. Miljödumpningmåste motarbetas.Ett annat problem med elcertifikaten är att de ärkrångliga och kommer att bidra till att elräkningarna blirännu svårbegripligare än . Det kan möjligenockså leda till att tvånget att elkonsumtionen skallutgöras av en viss andel förnybar energi kan komma attupplevas som ytterligare ett sätt från elproducenterna attpressa folk på pengar. I värsta fall kan krångel ochkostnadspåslag för administration av elcertifikaten kommaatt leda till en ytterligare minskad vilja att bytaelleverantör. För att förenkla systemet bör det utredas omnätbolagen kan hantera kvotplikten för elanvändarna.Nätbolagen bör kunna hantera elcertifikaten enklare ochbilligare än elleverantörerna, och de förstnämnda stårdessutom under tillsyn.Som har påpekat ligger deföreslagna kvotnivåerna väsentligt under de krav somställs i det aktuella EG-direktivet. För delinnebär EG-direktivet att det krävs en ökning avårsproduktionen av el från förnybara energikällor med ca25 TWh. De kvoter som regeringen nu föreslår motsvararrunt hälften därav. Målet för utbyggnad av förnybar el iSverige måste självklart stå i samklang med EU:s krav. Enuppgradering av kvoterna till en nivå som motsvarar EG-direktivet måste därför göras. böranmoda regeringen att skyndsamt återkomma med förslag omhöjda kvotnivåer.Med de förbehåll som angivits tillstyrks det häraktuella förslaget. bör sålunda besluta om enändring av 4 kap. så att inget undantag från kvotpliktenskall göras för den elintensiva industrin (se bilaga 4).Vidare bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta de åtgärder som förordas ireservationen. Därmed blir de tre nämnda motionernatillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Motion2002/03:N374 (s) blir också i sak tillgodosedd.8. Kvotpliktsavgifter (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:5. antar regeringens förslag till lag omelcertifikat såvitt avser 5 kap. och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i reservation 8.Därmed bifaller proposition 2002/03:40 punkt 1 idenna del och motionerna 2002/03:N339 yrkande 3 och2002/03:N348 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeDen viktigaste faktorn för att inom elcertifikatssystemetsramar skapa de stabila ekonomiska förutsättningar somkrävs för att främja investeringar är - som anförs imotionerna 2002/03:N348 (mp) och 2002/03:N339 (mp) - attse till att priset på certifikaten hamnar på en nivå somgör investeringar lönsamma. Det är dock mycket tveksamt omdetta är fallet i regeringens förslag. bördärför, genom ett tillkännagivande, anmoda regeringen attomedelbart se över de föreslagna kvotpliktsavgifterna ochsnarast möjligt genomföra de justeringar som krävs för attinvesteringar skall komma i gång.Med ett tillkännagivande av av denna innebördtillstyrks regeringens förslag i här berörd del. De bådanämnda motionerna tillstyrks samtidigt.9. Undantag från kravet på mätning av inmatningensfördelning över tiden (punkt 8)av (), (), UllaLöfgren (m) och ().- under förutsättning av bifall till reservation 1 -Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde haföljande lydelse:8. avslår regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997:857) i den mån det inte omfattasav utskottets förslag till riksdagsbeslut i detföregående. Därmed avslår proposition 2002/03:40punkt 5 i denna del och bifaller motion 2002/03:N6 yrkande1 i denna del.StällningstagandeElmätutrustning för timvis mätning är dyrare än utrustningsom bara mäter mängden inmatad el. ansågregeringen i den då aktuella propositionen omenergimarknader i utveckling - bättre regler och tillsyn(prop. 2001/02:56) att dessa merkostnader inte stod irimlig proportion till den ringa mängd el som produceras ismå produktionsanläggningar. Därför föreslog regeringeninförande av en möjlighet till dispens från kravet påtimmätning för el från sådana anläggningar. Detta godtogsav och möjligheten att slippa timmätning träddei kraft (bet. 2001/02:NU9). En drygmånad efter detta ikraftträdande föreslår regeringen - iden nu aktuella propositionen - att dispensmöjlighetenskall slopas. Regeringen har upptäckt att det av tekniskaskäl måste ske en timvis mätning även av förnybar el frånsmå leverantörer, annars kan inte anläggningshavarentilldelas elcertifikat.Vi motsätter oss, som tidigare redovisats, införandet avelcertifikatssystemet. Om bifaller reservation 1och avvisar regeringens förslag bortfaller motivet för attåterkalla dispensmöjligheten från kravet på timvismätning. bör i sådant fall avslå regeringensförslag till ändringar i ellagen såvitt avser mätningen avel. Därmed blir motion 2002/03:N6 (m) tillgodosedd iberörd del och tillstyrks.10.Nättariffers skälighet och tillsyn (punkt 9)av (), (), (), (), () och NyamkoSabuni (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde haföljande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:N301 yrkande 12 i denna del och2002/03:N390 yrkande 9.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motionerna 2002/03:N301 (m)och 2002/03: N390 (kd), liksom i en reservation våren 2002från företrädare för Moderata samlingspartiet,och (bet. 2001/02:NU9),förutsätter en väl fungerande elmarknad, förutomkonkurrens i handeln med el, även en effektiv ochtillförlitlig nätverksamhet. Eftersom nätverksamheten inteär konkurrensutsatt är det av avgörande betydelse att eneffektiv tillsyn av denna verksamhet fungerar. Enligt vårmening har regeringens agerande när det gäller denna frågahittills präglats av en anmärkningsvärd passivitet.Det totala elpriset för en konsument består av fyradelar, nämligen nätavgift, pris på elenergi, elskatt ochmervärdesskatt. Enligt Elkonkurrensutredningensslutbetänkande, Konkurrens på elmarknaden (SOU 2002:7),består hushållskundernas totala elpris grovtsett av en tredjedel vardera av nätavgift, elpris ochskatter. Det är således endast en tredjedel av det totalapriset för en konsument som är utsatt för konkurrens,medan den tredjedel som avser nätavgiften bestäms av enmonopolist. En skärpt tillsyn av priser på monopolområdenmåste syfta till att skydda konsumenterna från att drabbasav oskäliga priser och att uppmuntra tillrationaliseringar. Dessutom bör en skälig andel avrationaliseringsvinsterna komma konsumenterna till godogenom lägre priser. Det finns uppskattningar som pekar påatt mer än hälften av avregleringens positiva effekter iform av effektivitetsvinster skulle finnas i nätledet.Den förändring av ellagen som beslöt om våren2002 kan ses som ett försök att effektivisera tillsynen avnätföretagen. Enligt vår mening är detta dock intetillräckligt. En åtgärd som omgående bör vidtas ärinförande av s.k. benchmarking-konkurrens, som tillämpas it.ex. Detta går ut på att ett index sommäter befolkningstäthet, geografi, m.m. och som kanförklara kostnadsbilden i distributionsområdet tas framoch används för att mäta effektiviteten hos företagen. Deföretag som enligt detta index är effektivare och harlägre konsumenttaxor än genomsnittet får ge ägarna godavsättning på insatt kapital. Bolag som har högrekonsumenttaxor än genomsnittet förvägras att ge ägarnaavkastning.Energimyndigheten har i sitt hittillsvarandetillsynsarbete varit alltför passiv. Myndighetens tillsynav nätföretagen måste skärpas, och regeringen bör gemyndigheten befogenhet att, om så erfordras, vidtatvingande åtgärder. I detta sammanhang vill vi ocksåframhålla att handläggningstiderna för koncessionsärendenhos måste kortas. Under år 2000varierade handläggningstiderna förtillsynsärenden för prövningsärenden,vilket är oacceptabelt.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad som härförordas. Därmed tillstyrks de båda här aktuellamotionerna i berörda delar.11.Leverantörsbyte (punkt 10)av (), (), EvaFlyborg (fp), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde haföljande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:N301 yrkande 12 i denna del och2002/03:N390 yrkande 8 och bifaller delvis motion2002/03:N264 yrkande 9.StällningstagandeVi konstaterar - i likhet med vad som görs i motionerna2002/03:N301 (m), 2002/03:N264 (fp) och 2002/03:N390 (kd)- med djup otillfredsställelse att de beställningar somriksdagen gjort till regeringen rörandeleverantörsbyte och införande av ett sanktionssystemriktat mot nätägarna ännu inte har effektuerats. Vid detförsta tillfället, , beslöt somnämnts, på förslag av ett enhälligt utskott, att anmodaregeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna ochformerna för införande av ett effektivt sanktionssystemmot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vidbyte av elleverantör. , , beslutarregeringen att begrava frågan i ytterligare en utredning.Dessutom ger skrivningarna i direktiven intryck av attnågra tidigare utredningar av frågan inte har gjorts. Somredovisats skall utredaren utreda behovet avsanktionssystem mot nätföretag som inte följer ellagensföreskrifter om leverantörsbyten och vid behov föreslåformerna för ett sådant system. Vi finner det ytterstmärkligt att någon hänvisning till de nyssnämnda tvåriksdagsbeställningarna inte görs i direktiven.Förslag från den nämnda utredningen kan förväntas iseptember 2004. Därefter följer sedvanlig remissbehandlingoch beredning, varefter ett eventuellt förslag tillriksdagen kan komma. De nya bestämmelser som i så fall kanbli aktuella skulle då kunna komma att träda i kraft år2005 eller . Enligt vedertaget språkbruk kan den avriksdagen begärda skyndsamheten inte anses varaförenlig med fyra till fördröjning.Regeringens hantering av frågan om leverantörsbyte kanses som ytterligare ett exempel på att riksdagenstillkännagivanden inte tillmäts tillräcklig vikt. Somriksdagen, på förslag av ett enhälligt utskott, uttalade idecember 2002 - i betänkande 2002/03:NU1 om utgiftsområde24 Näringsliv i anslutning till en då aktuell frågarörande - ärtillkännagivanden ett instrument som förfogaröver för att anmoda regeringen att vidta åtgärder i enfråga. Det får inte uppstå en situation där det kan skapasett intryck av att regeringen inte tillmäter dettainstrument dess rättmätiga betydelse.En förutsättning för att konkurrensen på en marknadskall kunna fungera är att kunderna har tillgång tillolika leverantörer av en tjänst eller vara. På den del avelmarknaden som är konkurrensutsatt är tillgången på olikaelleverantörer som kunderna kan vända sig till sålunda avstor betydelse. För att kunderna på elmarknaden skallkunna använda sin konsumentmakt som ett medel för atteffektivisera konkurrensen krävs dessutom att byte avelleverantör fungerar smidigt och inte försvåras avelleverantörerna. Ett väl fungerande system förleverantörsbyte är en förutsättning för att kunderna skallkunna vara aktiva på elmarknaden. Svårigheter att bytaleverantör försvårar kundernas rörlighet och därmed såvälkonkurrensen som effektiviteten på elmarknaden.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande uppmanaregeringen att omgående tillse att frågan omleverantörsbyte får en lösning. Självklart har regeringenett ansvar för att nya eller ändrade regler uppfyllerrättssäkerhetskrav, krav på enkelhet, etc. Detta faktum ärdock inget skäl för att ytterligare förhala frågan. Omfrågan om sanktionssystem och leverantörsbyte skallbehandlas av den tillsatta utredningen om fortsattutveckling av el- och naturgasmarknaderna måste utredarenges tilläggsdirektiv om att frågan skall behandlas medförtur och redovisas . Regeringen kan dåhösten 2003 lämna förslag till ibudgetpropositionen för . Med det anfördatillstyrks de tre här aktuella motionerna i berörda delar.12.Leveranssäkerhet (punkt 11)av (), (), EvaFlyborg (fp), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde haföljande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2002/03:N378.StällningstagandeVad gäller leveranssäkerhet, som aktualiserats genommotion 2002/03:N378 (s), delar vi de bedömningar som våren2002 gjordes i en reservation av företrädare för Moderatasamlingspartiet, och (bet.2001/02:NU9). De senaste vintrarnas snöoväder har visat påstora brister i underhållet av näten. Monopolformen ochden bristande tillsynen har medverkat till att det i vissaområden är alltför låg standard på nätverksamheten. Vianser att de frivilliga åtaganden som görs inomelbranschen är mycket positiva, men konstaterar samtidigtatt sådana åtaganden måste omfattas av samtliga nätföretagför att elkunderna skall kunna förvänta sig säkrareleveranser. Regelverket kring ersättningarna måsteinnehålla enhetliga garantier och göras känt för allaelkunder. Vi anser att det är mycket viktigt attmyndigheterna noga bevakar effekterna av branschensåtaganden och att regeringen har beredskap för att snabbtpresentera lagförslag om de frivilliga åtagandena visarsig otillräckliga.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande uppmanaregeringen att agera i enlighet med vad som här förordas.Därmed blir den nyssnämnda motionen i sak tillgodosedd.13.Nedsättning av nätavgift för småskaligelproduktion (punkt 12)av (), (), (), (), () och NyamkoSabuni (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 borde haföljande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:N301 yrkande 3 och 2002/03:N315.StällningstagandeDet är uppenbart att den berörda bestämmelsen i ellagen,vilken innebär att småskalig kraftproduktion endast skallbetala en årlig avgift för mätning, beräkning ochrapportering och inte någon årlig avgift för självaöverföringen av el, har påtagliga negativa effekter. Attnätägaren och därmed de elanvändare som finns i detaktuella nätområdet får svara för hela den kostnad somregleringen medför innebär en orättvisa för dem som ärboende i dessa regioner. Vi finner det angeläget att dettaproblem - utan ytterligare fördröjande utredningsarbete -får en snar lösning. Frågan bör alltså inte hänföras tillden beslutade utredningen om fortsatt utvecklingav el- och naturgasmarknaderna. bör i ställetgenom ett uttalande begära att regeringen skallåterkomma med förslag som medför att de extra kostnadersom en etablering av en småskalig elproduktionsanläggninginnebär inte särskilt skall drabba de aktuellanätföretagen. Därmed tillstyrks de här aktuella yrkandenai motionerna 2002/03:N301 (m) och 2002/03:N315 (s).14.Reformering av elmarknaden (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13 borde haföljande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2002/03:N298 och avslår motion 2002/03:N297.StällningstagandeJag anser att den del av utskottets ställningstagande sombörjar med "I den" och slutar med "denna del" borde haföljande lydelse:När det gäller frågan om fasta nätavgifter som tas upp imotion 2002/03:N298 (mp) anser jag att systemet med fastanätavgifter minskar motivationen för stora kundgrupper attdra ned på elanvändningen och bli mer eleffektiva. Enligtmin mening är det nu dags att gå vidare i utvecklingen avelmarknaden. Jag anser att de särskilda nätavgifterna börslopas och att det i stället bör införas ett system därnätägarna tar betalt för nätverksamheten aveldistributörerna som använder nätet.