bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — Verksamheten med landskaps- och fastighetsdata visar på en fortsatt snabb utveckling för användningen av integrerad kart- och registerinformation i geografiska informationssystem. Det är en enligt utskottets mening mycket positiv utveckling. I detta avseende delar utskottet sålunda den uppfattning som kommer till uttryck i motionen. Enligt utskottets mening föreligger det knappast några skilda meningar i sak om vikten av att tillgången till och användningen av digital landskaps- och fastighetsinformation ökar. Den fråga som måste ställas är därför om utvecklingen går tillräckligt snabbt. I motionen talas om en snabbare uppbyggnad utan att uppbyggnadstakten ställs i relation till någon tidplan eller på något annat sätt relateras till en bestämd tidpunkt. När det gäller den digitala Sverigekartan kommer lanseringen av den att följa den upprättade produktionsplanen. Det innebär att den kommer att föreligga i en första version , dvs. inom en relativt snar framtid. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion Bo210 (kd, m, c, fp). Det är enligt motion Bo234 (m) viktigt för funktionshindrades eller synskadades delaktighet i samhället att de kan ta del av den geografiska information som producerar. En produktion av taktila kartor, dvs. kartor avsedda för synskadade och blinda, måste påbörjas. Ansvarsfrågan när det gäller produktionen av taktila kartor bör därför klarläggas. Utskottet delar helt uppfattningen att funktionshindrade skall ges samma möjligheter som andra att delta i samhällslivet. Det innebär att alla individer oavsett funktionshinder i görligaste mån skall ges möjlighet till ett aktivt liv såväl i den egna bostaden som i samhället i övrigt. Tillgång till taktila kartor utgör ett exempel på hur delaktigheten kan ökas. har också med stöd från bl.a. EU bedrivit ett projekt för att utveckla metoder för framställning av taktila kartor. En rapport från projektet om utveckling av produktionssystem för framställning av taktila kartor och höjdmodeller samt ett taktilt GIS-system (GIS = geografiska informationssystem) har också lagts fram . Något beslut om produktion av taktila kartor har dock ännu inte fattats. Enligt utskottets mening bör det i första hand övervägas i vilken utsträckning en produktion kan komma till stånd inom ramen för nuvarande resurser och/eller med stöd av externa finansiärer. Det utvecklingsarbete som genomförts torde också utgöra en god grund för dessa överväganden. Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett att ställa sig bakom förslaget i motion Bo234 (m). tar i detta avsnitt upp motionsförslag inom den del av utskottets beredningsområde som inte huvudsakligen avser bostadspolitik. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om fördelningen av länsstyrelseanslaget på län, jämför reservation 47 (c), nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelserna, jämför reservation 48 (m). Fördelningen av länsstyrelseanslaget på län Ett nytt system för fördelningen av länsstyrelseanslaget på länen måste enligt motion Bo205 (c) utarbetas. Bakgrunden till förslaget är de konsekvenser som dagens fördelning anges få för län. Enligt motionen får där inte den medelstilldelning som behövs för att den på bästa sätt skall kunna fullgöra sina samhällsåtaganden. Regeringen redovisar i budgetpropositionen hur den avser att fördela länsstyrelseanslaget på de enskilda länsstyrelserna. Redovisningen görs i första hand för kännedom och som ett underlag för beslut om länsstyrelseanslagets totala omfattning. Frågan om fördelningen på län underställs således inte för beslut. Så har inte heller varit fallet . Däremot har frågan om vilka principer som skall ligga till grund för fördelningen behandlats av utskottet . uttalade sålunda bostadsutskottet och (bet. 1994/95:BoU12) att det vid fördelningen av länsstyrelseanslaget mellan olika länsstyrelser kunde finnas anledning att ta hänsyn till länets befolkningsstorlek. I budgetpropositionen avseende redovisade också regeringen att det detta budgetår skulle ske en omfördelning av anslaget mellan länsstyrelserna, varvid bl.a. befolkningsstorleken skulle få genomslag. Till grund för denna omfördelning låg delvis en utredning av Statskontoret där effekterna av olika fördelningsmodeller ingående analyserats. En omfördelning i den riktning som utskottet tidigare uttalat sig för, och som även motionärerna förordar, har alltså delvis redan kommit till stånd. Trots detta kan det naturligtvis hävdas att omfördelningen av anslaget mellan länsstyrelserna inte är tillräckligt långtgående eller att fördelningen inte blir rättvisande ur andra aspekter. Regeringen har bl.a. mot den bakgrunden utfärdat utredningsdirektiv (dir. 2002:114) för en översyn av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet. I utredarens uppgifter skall bl.a. ingå att pröva fördelningen av ramanslaget mellan länsstyrelserna med Statskontorets förslag till fördelningsmodell som utgångspunkt. Vidare skall modellens tillämplighet med avseende på länsstyrelsernas nuvarande verksamhet bedömas. Utredaren skall dessutom, om behov föreligger, lämna förslag till alternativa eller kompletterande beräkningsgrunder. Utredningsuppdraget skall redovisas . Som framgår av redovisningen ovan har en översyn med den inriktning som förordas i motion Bo205 (c) nu inletts. I den mån förslaget i motionen därmed inte är tillgodosett avstyrks det av utskottet. Nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelserna I motion Bo297 (m) yrkande 16 förordas att det skall utvecklas nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelserna. Nyckeltalen bör utformas så att det blir möjligt att göra jämförelser mellan länsstyrelsernas olika enheter och mellan de olika länsstyrelserna med avseende på effektivitet och resursanvändning. Grundläggande för mål och resultatstyrningen av den statliga verksamheten är en väl utvecklad resultatredovisning. Det innebär att utvecklingen av resultatredovisningar och andra underlag för uppföljning och utvärdering har stor betydelse. Redovisningen av verksamheten med hjälp av s.k. nyckeltal kan ses som ett viktigt instrument i detta arbete. Det kan exempelvis gälla att redovisa arbetsbelastningen inom olika verksamhetsområden eller resursförbrukningen för en viss typ av ärende. Användningen av nyckeltal måste gi vetvis även kompletteras med andra former av redovisningar av pågående verksamhet och uppnådda resultat. De nu allmänt redovisade kraven gäller naturligtvis också landets länsstyrelser. En god resultatredovisning är bl.a. en förutsättning för en rättvisande resurstilldelning till länsstyrelserna. Det finns mot den bakgrunden anledning att ytterligare utveckla olika analysinstrument. Redan nu genomförs också ett arbete med denna inriktning. I årets budgetproposition redovisar regeringen sålunda att en analys av länsstyrelsernas årsredovisningar visar att det finns skillnader hur verksamheten bedrivs mellan länsstyrelserna och/eller de olika sakområdena. Mot den bakgrunden pågår inom ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen och möjligheterna till jämförelser, med syfte att nå en jämnare måluppfyllelse och en högre grad av enhetlighet. Som framgår av redovisningen ovan pågår det ett arbete med att utveckla redovisningskrav som ökar möjligheten till jämförbarhet av verksamheterna vid olika länsstyrelser. Utskottet ser positivt på detta arbete, som även ligger väl i linje med vad som förordas i motion Bo297 (m) yrkande 16. Ett tillkännagivande i frågan kan därför undvaras, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet bör, mot bakgrund av ett redan påbörjat arbete, avslå motionsförslaget om samordningsansvaret för stranderosionsfrågor. har behandlat motionsförslag om att en myndighet skall utses som samordningsansvarig för stranderosionsfrågor. Även under årets allmänna motionstid har förslag med denna innebörd väckts. Enligt motion Bo207 (m) yrkande 1 bör begära förslag från regeringen som innebär att () blir samordningsmyndighet för stranderosionsfrågor. I motionens yrkande 2 framhålls vikten av att samordningsmyndigheten tar till vara den kunskap och kompetens som finns hos Erosionsskadecentrum. Yrkande 3 innebär att bör förorda att samordningsmyndigheten lokaliseras i närheten av de kommuner där erosionsproblemen är störst. När bostadsutskottet behandlade motsvarande motionsförslag föregående år (2001/02:BoU1 s. 22) anförde utskottet bl.a. följande: Frågan om myndighetsansvar m.m. avseende stranderosionsfrågor har utretts av på regeringens uppdrag. I utredningen förordas att SGI ges ett uppdrag på detta område. förslag bereds inom . delar motionärernas bedömning att stranderosion utgör ett stort problem i vissa delar av landet, bl.a. i och . Som motionärerna anför kan samhällets insatser på området behöva samordnas och ansvarsfördelningen på myndighetsnivå läggas fast. Utskottet ansåg emellertid att regeringens ställningstagande till den omnämnda utredningen borde avvaktas innan definitiv ställning togs till den närmare regleringen av myndighetsansvaret för frågor om stranderosion. Regeringens hittillsvarande ställningstagande i den aktuella frågan har redovisats av miljöminister i ett frågesvar i . Miljöministern anförde bl.a.: SGI ska som statens sakkunnigorgan i ras- och skredfrågor medverka till att minska riskerna för ras och skred i samhället. Regeringen har, genom en ändring av regleringsbrevet för , uppdragit åt SGI att påbörja en uppbyggnad av en verksamhet avseende samordningsansvar för stranderosion genom att definiera omfattningen av uppgiften och ta fram en handlingsplan. Inom SGI pågår nu arbetet med en förstudie för uppbyggnad av verksamheten för att definiera omfattningen av samordningsansvaret, klargöra SGI:s roll och inriktning samt klargöra kompetensbehovet m.m. Frågan om det fortsatta arbetet med samordningsansvaret bereds nu inom . kan således konstatera att ett arbete med att bygga upp en verksamhet avseende samordningsansvaret för stranderosion nu har inletts. Därmed får vad motionärerna förordat till stor del anses vara tillgodosett. Av detta skäl avstyrks den aktuella motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 (punkt 1) (c) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) antar utskottets förslag till lag om särskild bestämmelse om bostadsbidrag (bilaga 4). b) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter be-sluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åta-ganden medför utgifter på högst efter 2003. c) bemyndigar inte regeringen att för anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder besluta om bi-drag som medför utgifter . d) anvisar för anslag under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt vad som i bilaga 3 angivits som förslaget i reservation 1. Därmed bifaller proposition 2002/03:1, utgiftsområde 18, punkt 7 och motionerna 2002/03:Bo267 yrkandena 21 och 23 samt 2002/03:Bo291 yrkande 5, bifaller delvis proposition 2002/03:1, utgiftsområde 18, punkt 9 samt motionerna 2002/03:Bo291 yrkande 23 och 2002/03:Bo295 samt avslår proposition 2002/03:1, utgiftsområde 18, punkt 8 samt de i bilaga 2 i övrigt upptagna motionerna. I kommittémotion Bo295 avseende anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 läggs ett förslag fram om medelstilldelning som innebär både besparingar och ökade satsningar. Besparingarna avser framför allt neddragningar på administration och stödformer som har en olämplig inriktning. Vidare medför förslag inom andra utgiftsområden att belastningen på stödformer under utgiftsområde 18 minskar. Det gäller bl.a. åtgärder för att förbättra barnfamiljernas ekonomi, vilka innebär en minskad belastning på bostadsbidragen. Jag föreslår att ställer sig bakom de avvikelser från utskottets förslag samt regeringsförslaget om anslagsfördelningen som redovisas nedan. Förslaget innebär i huvudsak ett bifall till motion Bo295 (c) samt partimotion Bo267 yrkandena 21 och 23. Genom en besparing på räntebidragsanslaget har emellertid medel kunnat avsättas för omstrukturering av kommunala bostadsbolag enligt den ordning som förordat. Förslaget om anslagsfördelning ligger därigenom sammantaget på den nivå som tidigare förordat i sitt ramförslag avseende utgiftsområde 18. Behovet av bostadsbidrag är naturligtvis helt beroende av vilka inkomster som hushållen disponerar. Det är mot den bakgrunden har föreslagit att garantibeloppet i föräldraförsäkringen, sjukförsäkringen och arbetsmarknadens aktivitetsstöd skall höjas. Förslag har också lagts fram om sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. uppbär många av de familjer som berörs av dessa åtgärder bostadsbidrag. Den inkomstförbättring som höjda garantibelopp och sänkt skatt ger innebär att behovet av bostadsbidrag minskar. Denna minskning kan beräknas uppgå till . Därutöver bör en engångsvis indragning om göras av det anslagssparande som finns på bostadsbidragsanslaget. Anslaget kan därför minskas med sammanlagt för . Regeringen har följt upp Byggkostnadsdelegationens arbete genom att, för en tidsbegränsad period, inrätta Byggkostnadsforum vid . Problemet med höga byggkostnader är emellertid alltför omfattande för att kunna hanteras på detta sätt. Eftersom de höga byggkostnaderna till stor del beror på dålig konkurrens inom byggbranschen bör i stället ges i uppdrag att följa upp Byggkostnadsdelegationens arbete. Anslaget för kan därför minskas med . Den ursprungliga avsikten med räntebidragssystem var att det skulle leda fram till en avveckling av de generella statliga bostadssubventionerna. Jag anser att det nu är dags att ta ett beslut om att inleda avvecklingen. Inga nya beslut om räntebidrag bör fattas efter . Jag bedömer att en sådan omläggning innebär att anslaget för räntebidrag kan minskas med . kommer besparingarna att bli avsevärt större. Det bör emellertid understrykas att avvecklingen av räntebidragen bör ske som fastighetsskatten för hyreshus avvecklas och åtgärder för en reducerad byggmoms vidtas. 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador I många bostadsområden syns tecken på sämre hälsa. Skadliga ämnen som fortfarande återfinns i byggmaterial, dålig luft, bristfälliga ventilationsmöjligheter m.m. bidrar till ökningen av allergier och överkänslighet. Ett betydande hälsoproblem beror på fukt och mögel i bostäder. För att fler småhusägare skall kunna erhålla stöd för att åtgärda fukt- och mögelskador i sina bostäder bör anslaget 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador höjas med i förhållande till regeringens förslag. Bland uppgifter ingår bl.a. att ta fram visst underlag för fastighetstaxeringen. Vi har från sida lagt fram ett förslag till reformerad fastighetstaxering. Förslaget innebär att taxeringsförfarandet för småhus avsevärt förenklas. En följd av detta blir att uppgifter på området minskar i omfattning och att anslaget till verket därför kan minskas med . 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Regeringen föreslår i budgetpropositionen att detta anslag skall minskas markant i förhållande till innevarande år. Neddragningen motiveras med att efterfrågan på bidrag till ekologiskt motiverade bostadsinvesteringar inte har varit särskilt stor. Dessutom avser regeringen att helt upphäva förordningen för bidragsgivningen och enbart ge stöd till vissa s.k. pilotprojekt. bör avvisa denna omläggning av ändamålet för anslaget. Bidragsformen kan med de villkor som gäller bidra till en bred kretsloppsanpassning i bostadsbyggandet. För att öka ansökningarna om bidrag bör informationen förbättras. Anslaget bör mot den redovisade bakgrunden ökas med i förhållande till regeringens förslag. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Anslaget för detta ändamål bör avvecklas. Regeringen bör därmed inte heller ges det begärda bemyndigandet. Investeringsbidragen påverkar inte de grundläggande orsakerna till dagens svårigheter att producera hyresbostäder på vissa orter. Det behövs helt andra åtgärder för att åstadkomma en bostadsmarknad i balans. De förslag som lagt fram i andra motioner om bl.a. sänkta skatter, förenklad planprocess och en flexiblare användning av bruksvärdessystemet utgör exempel på sådana åtgärder. är inrättad för att administrera det nya stödet under anslagspost 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag. Jag anser, som framgår nedan, att detta stöd skall ges en annan inriktning med en betyd ligt mindre statlig styrning och en högre grad av kommunalt självbestämmande. Med en sådan inriktning behöver inte en särskild myndighet inrättas för stödformen. De statliga uppgifterna i sammanhanget kan exempelvis skötas av . Anslaget för kan därför avvecklas. 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Villkoren för den nyinrättade stödformen utgår i alltför hög grad från inställningen att staten skall bestämma hur problemen i de kommunala bostadsbolagen skall lösas. Jag anser att det av regeringen begärda anslaget för stödformen - - bör anslås av men att användningen av dessa medel bör utgå från att kommunerna självständigt skall ges möjlighet att lösa de uppkomna problemen. Det innebär bl.a. att staten inte skall kunna gå in och överta ägandet av hela eller delar av de kommunala bolagens bostadsbestånd. Kommunerna bör i stället få en hög grad av frihet att använda medlen på det sätt som bäst anses tillgodose bostadsbolagen och kommunens verksamhet i övrigt. Regeringens förslag innebär att länsstyrelsernas administration tillåts växa på ett omotiverat sätt. Jag anser att en mer rationellt utformad administration innebär att anslaget för länsstyrelserna kan minskas med i förhållande till vad regeringen föreslagit. har uppgifter som är kopplade till arbetet med de lokala investeringsprogrammen. När detta stöd nu avvecklats finns heller inget behov av myndigheten. Anslaget bör därför avvecklas redan fr.o.m. . Eventuella avvecklingskostnader bör täckas genom det anslagssparande som finns. Komplettering av det bostadspolitiska målet (punkt 3) (kd) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse: godkänner reservationens förslag till komplettering av målet för bostadspolitiken. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo291 yrkande 2. Det låga bostadsbyggandet och de hot som hyresrätten står inför gör att dessa frågor måste ges en framträdande roll i de bostadspolitiska strävandena. För att betona frågornas vikt bör det bostadspolitiska mål som läggs fast kompletteras. Till målet bör därför fogas en formulering som på ett tydligt sätt tar fasta på byggandet och ägandet av bostadsfastigheter. I enlighet med förslaget i den kristdemokratiska motionen Bo291 yrkande 2 bör därför till målet fogas följande: Bostadspolitiken skall skapa incitament för byggandet och ägandet av bostadsfastigheter. Den nu förordade kompletteringen av det bostadspolitiska målet leder naturligtvis inte i sig till att dagens missförhållanden rättas till. För detta fordras en helt annan bostadspolitik än den som bedrivs. Till utformningen och inriktningen av denna politik återkommer jag därför i det följande. Bostadspolitikens utformning (punkt 4) (m) av de (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Bo238 yrkandena 1-4 samt bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo235 yrkande 1 och 2002/03:N305 yrkande 2 samt avslår motionerna 2002/03:Bo236 yrkande 1, 2002/03:Bo267 (c) yrkandena 1-5, 19 och 31, 2002/03:Bo290 yrkande 1, 2002/03:Bo300, 2002/03:N266 yrkande 1 och 2002/03:N397 yrkande 1. Det kan med fog hävdas att bostadspolitiken i har havererat. Den förda socialdemokratiska bostadspolitiken har resulterat i bostadsbrist på tillväxt- och utbildningsorter, bostadsöverskott i glesbygd och en ohållbar beskattning av byggande och boende. Det är nu hög tid att byta riktning och börja föra en bostadspolitik som är till för människorna. Det är dags att överge dagens havererade system och skapa en ny bostadspolitik där de boende sätts i centrum. Den självklara utgångspunkten för framtidens bostadspolitik skall vara människornas rätt att själva kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska eller administrativa beslut. Den ökade rörlighet detta skapar, såväl geografiskt som mellan olika boendeformer, leder till en öppen och flexibel bostadsmarknad till gagn för alla boende. Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för att bevara och utveckla olika upplåtelseformer som kan tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. De boende skall kunna välja mellan äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt. Det förutsätter en öppen och fungerande marknad utan inslag av snedvridande subventioner, detaljregeringar och politisk klåfingrighet. Att äga sin lägenhet är för många människor en trygghet som inte enbart kan mätas i pengar. Ägandet stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar till integration. Bostadspolitiken måste därför göra det möjligt för fler att äga sin bostad. Det ger den förutsebarhet och frihet som alla boende har rätt att kräva. En lagstiftning som möjliggör tredimensionell fastighetsbildning och därmed också ägarlägenheter bör därför införas. Även bostadsrättens ställning måste stärkas. Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt bör därför underlättas. De hinder som regeringen med hjälp av stödpartierna infört bör undanröjas. Det är behov och efterfrågan som skall avgöra vilken typ av bostad som de boende väljer och inte andra styrmekanismer. Hyresrätten måste återupprättas. Subventioner och prisregleringar har lett till brist på hyresrätter, långa köer och en omfattande svart marknad. För att det skall kunna vara möjligt att bygga och förvalta hyresrätter även måste en friare hyressättning tillåtas, särskilt i nyproduktion. Bruksvärdessystemet måste återställas till sin ursprungliga funktion. Dessutom måste hyressättningssystemet reformeras så att det bl.a. blir möjligt för kund och fastighetsägare att vid inflyttning komma överens om en hyra som är relaterad till efterfrågan på bostäder. Det innebär dock inte att besittningsskyddet skall kunna kringgås genom orimliga hyreshöjningar. En hyreshöjning skall kunna överklagas till, och skälighetsprövas av, allmän domstol. För att på kort sikt öka tillgången på bostäder för ungdomar och studerande måste möjligheter till skattefri uthyrning öppnas. Efter norsk modell bör det därför bli möjligt att hyra ut en del av sin bostad utan att den inkomst som detta ger behöver tas upp till beskattning. Det är det absolut snabbaste, enklaste och billigaste sättet att få fram bostäder på tillväxt- och universitetsorter. För att få i gång byggandet krävs förändringar och förenklingar. Plan- och byggprocessen måste reformeras och antalet instanser för överklagande av detaljplan och bygglov minskas. Beskattningen av byggande och boende måste sänkas. Det förutsätter både en sänkning av det allmänna skattetrycket och en sänkning eller borttagande av de skatter som är direkt inriktade mot byggande och boende. Detta innebär att den för många boende så betungande fastighetsskatten måste avvecklas liksom förmögenhetsskatten som kraftigt höjer boendekostnaderna i många bostadsområden. Större möjligheter att utnyttja strandnära områden för bebyggelse måste införas. Vägnätet måste förbättras för att möjliggöra nya bostadsområden. Vad vi nu med anslutning till förslagen i motion Bo238 (m) yrkandena 1-4 anfört om utformningen av bostadspolitiken bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Bostadspolitikens utformning (punkt 4) (fp) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse: