bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — Varje barn har både rättighetoch skyldighet att ta del av undervisningen.Målsättningen är att alla under grundskoletidenskall få nödvändig livskunskap, de grundläggandekunskaper som krävs för att orientera sig isamhället. Målet uppfylls tyvärr inte ; 25,7 %av eleverna som slutade hadedå inte nått målen i ett eller flera ämnen.4. Skolans uppdrag och uppgifter (punkt 1) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del samt2002/03:Ub336 yrkandena 1 i denna del och 2samt avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 1,2001/02:Ub30 yrkande 8,2002/03:Ub203 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub209 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub281,2002/03:Ub298 yrkande 1,2002/03:Ub410 yrkande 5,2002/03:Sf226 yrkande 19 samt2002/03:Sf332 yrkande 10.StällningstagandeCenterpartiet menar att den goda skolan bara kanformas lokalt på varje skola. Jag vill ge skolanförutsättningar både i form av resurser och ökatsjälvstyre i skolan där lärare, elever och föräldrartar ansvaret för att skapa bra lärmiljöer. Detförenas med höga krav på resultat och tydligaåtgärder i de skolor som inte når målen. Skolanmåste fokusera på sin huvuduppgift att gekunskaper i mycket högre grad än . Allaelever skall ha goda kunskaper i svenska, engelskaoch matematik när de lämnar . Skolanshuvuduppgift är att sätta till de resurser som krävsför att alla elever skall kunna lämna grundskolanmed godkända kunskaper.Centerpartiet menar också att elevens rätt tillkunskap inte handlar om att gå i grundskolanutan om att eleverna skall ha verklig rätt tillkunskap. måste ha ett åtagande att följaeleven till dess att eleven uppnått målen förgrundskolan. Vi måste vara öppna för att vissaelever kommer att gå snabbare fram medan andra gesmöjlighet att ta på sig. Det måsteklargöras att kommunen och skolan har ett åtagandesom inte är avklarat förrän eleven uppnårkunskapsmålen för . Jag vill attskollagen skrivs om med utgångspunkt att enindividuell kunskapsrätt skall införas.5. Styrningen av skolan (punkt 2) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2002/03:Ub1 yrkande 5,2002/03:Ub204 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub410 yrkande 8 och2002/03:Sf332 yrkandena 11 och 18samt avslårpunkt 1 i revisorers förslag 2002/03:RR3och motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del,2002/03:Ub417 yrkande 19 samt2002/03:N302 yrkande 3.StällningstagandeVi vill peka på att barn och ungdomar enligtskollagen skall ha lika tillgång till utbildning idet offentliga skolväsendet. Utbildningen skall varalikvärdig varhelst den anordnas i landet. Ettdecentraliserat skolväsende med många skolor, rättoch möjlighet för elever och föräldrar att väljaskola och stor frihet för skolornas professionellaatt utforma utbildningen har de bästaförutsättningarna att nå högt ställda mål. För denenskilde eleven, föräldrarna och lärarna är detviktigt att den enskildes kunskapsutvecklingkontinuerligt följs upp, utvärderas och redovisasunder hela skoltiden. Staten har ansvar för atttillförsäkra eleverna detta. En likvärdig skola avhög kvalitet över hela landet är ett nationellt mål,och staten måste följa upp hur skolorna lever upptill målen. Det behövs tydliga regler för att säkrauppföljningen av varje elevs kunskaper och regler omrätt till hjälp när det behövs. Till stöd förskolornas eget utvärderingsarbete behövs nationellaprov. De ger också möjligheter till jämförelser ochkvalitetssäkring av utbildningens kvalitet i helalandet. Vi förordar att elevernas läs-, skriv- ochräknefärdigheter prövas vid ett första tillfälle år3. Resultatet skall ligga till grund för bedömningav vilka stödinsatser som behövs. Vi överväger attkoppla en rätt för elever att få extra stöd när detgäller de grundläggande färdigheterna till dettaprov. Vi anser också att nationella betyg skall gesvid ett första tillfälle år 6. Stegen i betygsskalanmåste bli fler för att betygen skall fungera sompedagogiskt verktyg.Moderaterna anser vidare att de olikaförutsättningar som kommuner uppvisar harlett till oacceptabla olikheter för elever enbartberoende på vilken hemort de har. Andelen elever somgår ur skolan utan fullständiga betyg i landetskommunala skolor varierar både mellan kommuner ochmellan kommunernas respektive skolor. Bland annatdärför är det viktigt att alla fritt skall kunnavälja den skola vars profil passar dem bäst och hamakten att välja bort dåliga skolor.Närhetsprincipen får inte vara allenarådande förskolans rekrytering.Statens specialdestinerade bidrag påverkarkommunernas möjlighet att själva leda och styra sinverksamhet. Vi menar att en analys av kommunernasmöjligheter att fullgöra sitt uppdrag som skolansfinansiär bör göras. Lärare och rektorer bör gesstörre möjlighet att styra skolan och välja dessinriktning och profilering. Ansvaret och möjlighetenatt fatta beslut måste flyttas till skolorna därskolledning och lärare, tillsammans med barn ochföräldrar, kan forma verksamheten. För attåstadkomma detta måste kommunfullmäktige, barn- ochungdomsnämnder, kommundelsnämnder och politisktframmanade brukarstyrelser lyftas bort från styrningav skolan. skall lägga fast nationellariktlinjer och mål för skolans verksamhet. Det skallfinnas en nationell målbaserad läroplan men hurmålen nås skall avgöras av respektive skola.Skolorna måste frigöras från politiken, göras tillsjälvständiga enheter med fullt ansvar förverksamhetens utveckling och fullabeslutsmöjligheter över skolans angelägenheterplacerade hos skolans medarbetare och ledning. Detpolitiska inflytandet över skolans verksamhet måsteavgränsas och förtydligas.6. Styrningen av skolan (punkt 2) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub417 yrkande 19samt avslårpunkt 1 i revisorers förslag 2002/03:RR3och motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del,2002/03:Ub1 yrkande 5,2002/03:Ub204 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del,2002/03:Ub410 yrkande 8,2002/03:Sf332 yrkandena 11 och 18 samt2002/03:N302 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna anser att intentionerna medkommunaliseringen av skolan ännu inte harförverkligats fullt ut. Både roll- ochansvarsfördelning måste bli tydligare. De kommunalaskolorna måste få större frihet att besluta om sinaegna angelägenheter. Vi vill att varje skola skallha en styrelse som leds av rektor och medrepresentanter för personal, elever och föräldrar.Även andra intressenter som representanter förnäringsliv från orten, elever som tidigare gått påskolan eller släktingar som mor- eller farföräldrarkan förekomma. Att föräldrar kan vara i majoritet ären möjlig konstruktion. Styrelsens uppgift skallvara att arbeta för skolans bästa. Rektor ochstyrelsen är utifrån den ekonomiska ram och de målsom är uppsatta fria att själva besluta om ochutforma skolans verksamhet. Kommunen i sin tur äransvarig för de ekonomiska ramarna samt föruppföljning och utvärdering. Staten har slutligenansvar för lagar och styrdokument som skollag,läroplaner, kursplaner och skolförordningar. Statenhar även tillsyns-, uppföljnings- ochutvärderingsansvar på ett nationellt plan.7. Styrningen av skolan (punkt 2) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del och2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna delsamt avslårpunkt 1 i revisorers förslag 2002/03:RR3och motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2002/03:Ub1 yrkande 5,2002/03:Ub204 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub410 yrkande 8,2002/03:Ub417 yrkande 19,2002/03:Sf332 yrkandena 11 och 18 samt2002/03:N302 yrkande 3.StällningstagandeCenterpartiet anser att skolan bör individanpassasmer än . Detta skulle ge alla elever störremöjligheter att tillgodogöra sig kunskaperna. Enindividuell kunskapsrätt bör införas, liksomindividuella studieplaner. Jag menar också att dendecentralisering som skulle följa medkommunaliseringen av skolan inte blivit av. Den godaskolan kan bara formas lokalt på varje skola. Skolanmåste ges förutsättningar både i form av resurseroch ökat självstyre där lärare, elever och föräldrartar ansvaret för att skapa bra lärmiljöer. Detförenas med höga krav på resultat och tydligaåtgärder i de skolor som inte når målen.Politikerna måste också våga ge större utrymme förden initiativkraft och skaparförmåga som finns hoslärare, elever, föräldrar och närsamhället. Kommunenskall inte ägna sig åt detaljstyrning av skolansinre verksamhet. Lärare och rektorer skall ha storfrihet att lägga upp skolans arbete utifrån sinayrkeskunskaper om lärande och undervisning. Vi anseratt ansvarsfördelningen skall förtydligas och detpolitiska inflytandet över skolans verksamhetminska.8. Nationell skolpeng (punkt 3) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub27 i denna del och2002/03:Ub1 yrkande 7samt avslår motionerna2001/02:Ub30 yrkande 7 och2002/03:Ub2 yrkande 1.StällningstagandeModeraterna vill att en genomgripande frigörelse avden svenska skolan genomförs. De bästaerfarenheterna från friskolorna skall kunnaförverkligas vid alla skolor. Därför förordar viinförandet av en nationell skolpeng, där statengaranterar ekonomiska resurser per elev direkt tillvald skola, oavsett huvudman. Genom att återförstatliga det ekonomiska ansvaret för skolansäkerställs varje elevs möjlighet till en likvärdigoch fullgod skola.9. Nationell skolpeng (punkt 3) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub30 yrkande 7 och2002/03:Ub2 yrkande 1samt avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del och2002/03:Ub1 yrkande 7.StällningstagandeDe offentliga skolornas behov av frihet är en avanledningarna till att anser att ennationell skolpeng bör införas. Den betalas ut tillden grund- eller gymnasieskola som eleverna ochföräldrarna väljer. Om det finansiella ansvaret förskolorna skulle lyftas från kommunerna till staten,skulle kommunpolitikernas och de kommunalatjänstemännens inflytande över skolorna minska tillförmån för rektorer, lärare och elever. Ett annatskäl till att införa nationell skolpeng är attlikvärdigheten skulle öka. Det skall inte vara såatt en elev måste bo i rätt kommun för att få denundervisning och det stöd han eller hon har rätttill. Genom nationella skolpeng kommertilldelningen av resurser att ske på samma sätt överhela landet. En fjärdedel av resurserna skallöronmärkas, ca , till elever medsärskilda behov och till skolor i utsatta områden.Det kan röra sig om en fördelning eftersocioekonomiska behov i en kommun eller stadsdel medstora sociala utmaningar. De individuella behovenkan vara språkträning för elever med utländskbakgrund eller insatser för elever med särskildabehov i form av olika funktionsnedsättningar.10. Analys av effekterna av specialdestineradebidrag (punkt 5) m, fp, kd, cav i (m), (), Per (), (), SofiaLarsen (c), Axel Darvik (fp) och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmedpunkt 2 i revisorers förslag 2002/03:RR3.StällningstagandeVi menar att revisorer i sin rapportpåvisat svårigheter för kommunerna att planera sinverksamhet. Mycket tid och kraft ägnas åtbidragsadministration. Det är inte heller självklartatt centrala prioriteringar överensstämmer medkommunala behov. bör därför tillkännagesom sin mening att en analys skall göras av hurkommunernas möjligheter att finansiera sinverksamhet påverkas av den ökande andelenspecialdestinerade bidrag.11. Avskaffande av specialdestinerade bidrag(punkt 6) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub1 yrkande 6.StällningstagandeModeraterna är skeptiska till tillfälliga nationellasatsningar av olika slag. De är ofta politisktjippobetonade och av kortsiktig karaktär. Vi vill geskolan långsiktiga och förutsägbara förutsättningarutan specialdestinerad och styrandemedelstilldelning. Den administrativa bördan förkommunerna har blivit orimligt stor i förhållandetill de resurstillskott som satsningarna innebär.12. Individuella utvecklingsplaner (punkt 7) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2002/03:Ub209 yrkande 3,2002/03:Ub298 yrkande 2 och2002/03:Ub410 yrkande 6samt avslår motionerna2002/03:Ub329 och2002/03:Ub336 yrkandena 3 och 14.StällningstagandeModeraterna vill utveckla skolan till en skola förindividen där varje elevs förutsättningar, anlag ochintressen tas till vara. Varje elev skall ha rätttill en individuell studieplan som anger enpersonlig väg till kunskapen. Den individuellastudieplanen och skoltidens längd skall vägledas avvarje elevs behov av tid för att nå den kunskap manbehöver. Det kan innebära såväl att en elev kanhoppa över någon årskurs och gå snabbare fram, somatt eleven skall kunna ge sig tid att reparerasådant som brustit. Ingen elev skall lämnas åt sittöde. Planeringen bör göras i samråd mellan lärare,elev och föräldrar och skall klargöra vilket ansvarvar och en av dessa parter har för att främjakunskapsutvecklingen. Det är upp till varje enskildskola att hitta former för hur planeringen skall seut. Arbetet kan resultera i en handlingsplan förvarje elev, men behöver inte nödvändigtvis resulterai ett skriftligt dokument. Alla barn och ungdomarskall också erbjudas möjlighet till en individuelltanpassad utbildning. Barn med särskilda behov ochbarn med funktionshinder behöver mer och annorlundastöd än andra barn. För att resultatet skall blinågorlunda lika för barn med olika förutsättningarmåste insatserna vara mycket olika.13. Individuella utvecklingsplaner (punkt 7) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub336 yrkandena 3 och 14samt avslår motionerna2002/03:Ub209 yrkande 3,2002/03:Ub298 yrkande 2,2002/03:Ub329 och2002/03:Ub410 yrkande 6.StällningstagandeCenterpartiet anser att skolans planering skall utgåfrån varje enskild elev för att på ett tydligt sättstödja varje enskild elevs kunskapsutveckling.Centerpartiet har i upprepade motioner krävt attalla elever i skall ges en individuellstudieplan, i likhet med vad som gäller förgymnasieskolan. Det är glädjande att regeringen tartill sig detta och inför individuellautvecklingsplaner i . Utvecklingsplanernaskall införas 1.Jag anser också att vi behöver ett gemensamtåtagande, ett kontrakt med alla inblandade, dvs.skola, lärare, elever och föräldrar, för atteleverna sall nå kunskapsmålen. Utgångspunkten medett kunskapskontrakt är elevens rätt till kunskaper.Kontraktet stöder föräldrarnas engagemang i barnensskolgång, och den enskilde eleven kommer i fokus. Vivill tydliggöra både skyldigheter och rättigheterför alla inblandade. Kontraktet skall synliggöravilka insatser som behöver göras tidigt.14. Kvalitetsredovisning (punkt 8) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub28 yrkande 4 och2002/03:Ub3 yrkandena 3 och 4samt avslår motion2002/03:Ub387.StällningstagandeKristdemokraterna menar att kommunernaskvalitetsredovisning för skolan skall samordnas medkommunernas årsredovisningar. Tydliga skrivningar omhur kvalitetsredovisningar skall tolkas bör göras.Kvalitetsredovisningen är en viktig del av denmålstyrda skolan. Den blir ett kvitto på hur enhuvudman har lyckats med sin uppgift.Kristdemokraterna föreslår vidare en översyn avdokumentationen inom skolväsendet. Det finns stor mängd styrdokument i skolan: lokalaarbetsplaner, skolplaner osv. Det finns risk för attdokumentationerna överlappar varandra och inte bliren del av verksamheten utan bara renapappersprodukter. Den skriftliga dokumentationenmåste kännas meningsfull och vara ändamålsenlig.15. Utvärdering av fristående skolor (punkt 9) m, fp, kd, cav i (m), (), Per (), (), SofiaLarsen (c), Axel Darvik (fp) och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub28 yrkande 10.StällningstagandeHuvudmannen på en skola ansvarar för utvärdering avverksamheten. Det gör kommunen över de kommunalaskolorna och det gör de fristående skolhuvudmännenöver sina skolor. Vi kan därför inte förståregeringens krav på att kommunerna skall utvärderade fristående skolornas verksamhet då de inte liggerunder kommunens ansvarsområde. Att kommunen dessutombedriver konkurrerande verksamhet är ytterligare ettskäl till att vi är negativa till ett sådantförslag.16. (punkt 10) m, fp, kd, cav i (m), (), Per (), (), SofiaLarsen (c), Axel Darvik (fp) och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 9,2001/02:Ub30 yrkande 9,2002/03:Ub1 yrkande 2 och2002/03:Ub2 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att utvärderingen av skolans resultat måsteförbättras. Ett nytt självständigt organ behövs, somuteslutande har uppföljning och kvalitetsgranskningsom uppgift. Detta inspektionsorgan skall inte ägnasig åt utvecklingsarbete. Det nyakvalitetsinstitutet skall delvis självt kunnaformulera sitt program för kvalitetsutvärdering avskolan. Regeringen skall inte få ge uppdrag tillinstitutet i sådan utsträckning att institutets egnagranskningar åsidosätts. Den fasta organisationenskall vara liten, men den skall kopplas till erfarnalärare, skolforskare och företrädare förkvalitetsmätare.17. uppgifter (punkt 12) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub1 yrkande 1.StällningstagandeModeraterna menar att utrednings- ochforskningsproduktion är för omfattande. Merparten avforskningen på området bör flyttas tilluniversitet och högskolor. uppgifter börhuvudsakligen vara att samla in och presenterastatistik, ge tillstånd för skolverksamhet ochtillse att lagar och regler efterföljs.18. Intern revision i (punkt 14) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub1 yrkande 3.StällningstagandeModeraterna anser att det är oerhört viktigt attvarje skattekrona används och distribueras på ettförutsägbart, rättssäkert och transparent sätt.Myndigheter som hanterar stora medelsflöden bör haen intern revision. Gränsen för vad som kan angessom stort i sammanhanget överskrids med bredmarginal av de sammanlagda medel Skolverketadministrerar. revisorer har i sinrapport visat att avsikten med förordningen ominternrevision (1995:686) var att samtligamyndigheter med omfattande intern delegering avansvar och befogenheter och som administrerade storamedelsflöden skulle ha en intern revision. hadeen sådan omsättning redan 1998.19. Anmälningsplikt (punkt 15) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub1 yrkande 4samt avslårpunkt 3 i revisorers förslag 2002/03:RR3och motion2002/03:Ub2 yrkande 3.StällningstagandeModeraterna menar att skolan skall anpassas tilleleverna, inte eleverna till skolan. Det innebär attde som verkar i skolan måste bli vaksamma så attvarje individs särart kan bibehållas och utvecklas,inte bara som idé utan också i verkligheten. När detgäller situationer där elever utsätts föroacceptabel behandling, eller skolans organisationinte klarar av att komma till rätta med problem,menar vi att skolans personal och andra som ärverksamma inom skolväsendet bör varaanmälningsskyldiga.20. Anmälningsplikt (punkt 15) fp, cav (), () ochAxel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2002/03:Ub2 yrkande 3samt avslårpunkt 3 i revisorers förslag 2002/03:RR3och motion2002/03:Ub1 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att var och en som är verksam inomskolväsendet skall vara skyldig att anmälamissförhållanden i skolorna. Uppgifter om t.ex.kränkande behandling kan komma tillSkolverkets kännedom först . Därförfinns det anledning att införa en anmälningsplikt,motsvarande den som personal inom sjukvården har.Anmälan borde göras till den nationellakvalitetsinspektion som vi föreslagit gemensamt medModeraterna och . Till dess dennainförs skall ta emot anmälningarna.21. Anmälningsplikt (punkt 15) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmedpunkt 3 i revisorers förslag 2002/03:RR3samt avslår motionerna2002/03:Ub1 yrkande 4 och2002/03:Ub2 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna menar att revisorer isin rapport har visat att det finns ett behov av attinföra en anmälningsplikt för personal som arbetarinom skolväsendet. Det kan ta innan enanmälan av kränkande behandling görs tillSkolverket. bör därför tillkännage tillregeringen som sin mening att en bestämmelse omanmälningsplikt bör införas i lag.22. Kvalitetsutveckling av den högreutbildningen (punkt 16) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub30 yrkande 14.StällningstagandeFolkpartiet menar att de senaste årens mycket snabbautbyggnad av den högre utbildningen av allt att dömahar varit till men för kvaliteten, såsom den kanmätas bl.a. i antalet lärarleddaundervisningstimmar. På vissa håll i landet fårstudenterna i veckan.Det gör utbildningen akademisk enbart till namnet.Den högre utbildningen bör byggas ut men det måsteske i en sådan takt att kvaliteten kanupprätthållas. Vi menar därför att man bör planeraför ca 3 000 färre utbildningsplatser jämfört medregeringens förslag.