bet · GQ01AU5 · 2003-03-11 00:00:00 — Arbetsmiljölagen ochAV:s regler gäller för samtliga personalkategorieroch i stora delar för elever fr.o.m. förstaskolåret.På AV:s hemsida finns en s.k. ämnessidamed rubriken där man kan få information ochhitta länkar. Där kan man bl.a. beställa helaklassuppsättningar av material som rörarbetsmiljökunskap och som tillhandahålls gratis. Påämnessidan finns material om arbetsmiljöarbete iskolan men också arbetsmiljöinformation införferiearbete och kommande yrkesliv.Betydelsen av måltidsuppehåll som betonas i motionA214 är också en fråga som berörs i programmet Ettarbetsliv för alla. Där sägs följande.En ökad medvetenhet måste också finnas om de"dåliga vanor" som arbetsplatsen kan generera.Det kan vara sådant som att personalen intehinner äta, det finns ingen plats där man fårlugn och ro att äta, eller inställning tillarbetet och att man ska arbeta över och ha fullti almanackan. Tid för återhämtning är avgörandeför att klara ett mer pressande arbetsliv, dethandlar om allt från kaffepaus, lunchrast tillledighet. Dåliga beteenden på arbetsplatsen upp i arbetsmiljöarbetet.I fråga om friskvård, en fråga som behandlas imotion A311 (s), kan utskottet konstatera att man iprogrammet också redovisar huvuddragen i gällanderegler om skattefria motionsförmåner. Enligtprogrammet finns oklarheter kring hur omfattandefriskvårdssatsningar får vara innan skattepliktinträder. Därför föreslås en översyn av regelverket.I programmet föreslås vidare att särskildkompensation ges till offentliga arbetsgivare ochatt omfattningen av skattefri friskvård utökas tillatt avse exempelvis massage och andra åtgärder motstress. Parterna bör uppmuntra aktivt arbete påarbetsplatserna med friskvårdsfrågor och uppföljningav vidtagna åtgärder. Man bör också aktivt verka föratt minska missbruket av tobak, alkohol och droger.Med hänvisning till det ovan anförda och till denpågående beredningen i avförslagen i programmet Ett arbetsliv för allaavstyrker utskottet motionerna A214 yrkandena 1 och2 (fp), A272 (fp) samt A311 (s).Skyddsombudsverksamhet m.m.Utskottet har tidigare under i betänkande2002/03:AU2 behandlat några motioner om lokaltarbetsmiljöarbete och tillsyn. I det sammanhangetunderströk utskottet att det är arbetsplatsen ochparterna som måste stå i fokus för arbetet för etthållbart arbetsliv. De enskilda arbetsgivarna måsteta ett större ansvar för att integrera förebyggandeoch rehabiliterande arbete i verksamheten.När det gäller AV:s tillsyn kan här nämnas attRiksdagens revisorer genomför enförstudie rörande utveckling av och inriktning påarbetsmiljöinspektioner.I arbetsmiljöinsatserna på den enskildaarbetsplatsen har skyddsombuden en viktig roll.Genom arbetsmiljölagen har stabila spelreglerskapats för skyddsombudens verksamhet. Av lagenframgår att arbetsgivare och arbetstagare gemensamtsvarar för att skyddsombud får erforderligutbildning.Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) får ettskyddsombud utanför kretsen av arbetstagare på ettarbetsställe (regionalt skyddsombud) utses förarbetsställe som saknar skyddskommitté.Utbildningen av regionala skyddsombud bekostadesinledningsvis genom en särskild arbetsmiljöavgiftsom arbetsgivaren betalade. lämnas viastatsbudgeten bidrag till finansieringen avutbildningen. Som ett led i satsningarna på attmotverka ohälsan i arbetslivet förstärktesresurserna för utbildning av regionala skyddsombudmed under vart och ett av åren2001 och 2002 samt med under2003, utöver det årliga bidrag på drygt 74 miljonerkronor som enligt budgetpropositionen för 2003betalas ut till regional skyddsombudsverksamhet.Enligt den senaste budgetpropositionen har den extrasatsningen resulterat i utbildning av 1 200personer inom LO, 237 inom TCO och 40 inom SACO.Som framgått anslås också medel via statsbudgetentill särskilda insatser på företagshälsovårdsområdetoch till informationsverksamhet. Företagshälsovårdenhar en viktig roll när det gäller kunskapsspridningoch stöd i det förebyggande och rehabiliterandehälsoarbetet på arbetsplatserna, såväl tillarbetsgivarsidan som till arbetstagarsidan.När det gäller information vill utskottet peka påatt det i programmet Ett arbetsliv för alla föreslåsen informationssatsning i syfte att stärkaarbetsmiljöarbetet och folkhälsoarbetet samt för attinitiera en diskussion om attityderna tillsjukskrivning. För att få ett effektivt arbete motohälsa i arbetslivet krävs enligt programmetgemensamma kunskaper, värderingar och insatser.Kunskapen om det förebyggande arbetet påarbetsplatsen och sjukskrivningarna och deraseffekter måste öka i alla grupper i samhället,vilket kan leda till att fler engagerar sig ochdeltar i förbättringsarbetet på arbetsplatserna. Föratt åstadkomma detta krävs enligt programmet enomfattande samhällsdebatt som kan initieras viainformationsaktiviteter. Goda exempel på "hälsofräm-jande arbetsplatser" skall redovisas och spridas.I statsbudgeten har 20 miljoner kronoravsatts för en informationssatsning enligt förslageti Ett arbetsliv för alla. En förutsättning försatsningen är enligt regeringen att arbetsmarknadensparter medverkar i både genomförande ochfinansiering.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna A211 (s) och A313 yrkande 1 (s)i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört.Utskottet återkommer i avsnitt 7 till frågan omfinansiering av den regionalaskyddsombudsverksamheten.4 Särskilda arbetsmiljöfrågorUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner omhygieniska gränsvärden, gränsvärden förbuller, personlig skyddsutrustning,elektromagnetiska fält, arbetsförhållandeninom jord- och skogsbruk samt för personligaassistenter. Samtliga motioner avstyrks.Jämför reservationerna 3 (v), 4 (mp), 5 (c)och 6 (mp).MotionerGränsvärdenEn utvärdering av dagens system för utarbetande avhygieniska gränsvärden begärs av . (v) i motion A309. Motionärerna kräver vidareförslag om hur säkrare gränsvärdesnivåer skallutarbetas och anser att man vid bedömningen avgränsvärden skall gå ifrån de tekniska ochekonomiska avvägningarna. Arbetet skall innefattaett könsperspektiv.Barbro Feltzing och (bådamp) tar i motion Bo204 (yrk. 5) upp frågan omgränsvärden för buller i fabriksmiljö och begär attdagens gränsvärde på sänks till 70 dB.Personlig skyddsutrustningCenterpartiet kräver i motion A239 (yrk. 20 och 21)att arbetsgivare skall ansvara för att behovs- ellerprojektanställda och uppdragstagare skall hatillgång till personlig skyddsutrustning som ärutformad efter deras behov och förutsättningar.Vidare begär partiet att regeringen initierar enöversyn av under vilka förhållanden skyddsutrustningtestas.Riktvärdena för skyddsfilter och andningsskydd börses över, anser och (båda s) i motion A209. Den forskning som legat tillgrund för riktvärdena utfördes , ochöversynen skall beakta förhållanden på dagens ochmorgondagens arbetsmarknad.Elektromagnetiska fältI motion A263 (yrk. 1-3) förespråkasatt man på arbetsplatser där det förekommerelektromagnetiska fält använderförsiktighetsprincipen, vilket innebär mätning ochreducering av eventuell hälsofarlig exponering förlågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Partiethävdar att undersökningar och forskning visar pårisker för hjärntumörer och kromosomförändringartill följd av påverkan från starka elektromagnetiskafält. Mot denna bakgrund bör gränsvärden förelektromagnetiska fält tas fram och anges förspårvagnsförare och lokförare. Likaså krävs ökadforskning om hälsoeffekter från starkaelektromagnetiska fält.Också i motion A238 av m.fl. (mp)pläderar motionärerna för tillämpning avförsiktighetsprincipen vid elektromagnetiska fält.Arbetsmiljöförhållanden i viss bransch ellerför viss grupp, m.m.Lars () begär i motion A235 (yrk. 1 och2) att det tillsätts en utredning för att kartläggaförekomsten av arbetsskaderisker inom jord- ochskogsbruk och läggs fram förslag om hur dessa riskerkan minskas.Anne () kräver i motion A268 en översynav personliga assistenters dåliga skydd eftersomdenna yrkesgrupp är undantagen från reglerna iarbetsmiljölagen och arbetstidslagen.AV bör enligt () i motion A353 få iuppgift att prioritera frågor rörandefunktionshindrades arbetsmiljö och sprida kännedomom dessa. Det behövs bättre information tillarbetsgivare, arbetstagare och fackliga företrädareom de möjligheter till anpassningsåtgärder som finnsredan i dag.Utskottets ställningstagandeGränsvärdenArbetsmiljölagen ändrades från såatt det där framgår att när arbetsgivarenvidtar förebyggande åtgärder skall en utgångspunktvara att allt som kan leda till ohälsa ellerolycksfall skall ändras eller ersättas så att riskenför sådant undanröjs. Arbetsgivaren skall också setill att endast arbetstagare som har fåtttillräckliga instruktioner får tillträde tillområden där det finns en påtaglig risk för ohälsaeller olycksfall. Lagändringen föranleddes av etts.k. motiverat yttrande från Europeiska kommissionenom genomförande av rådets direktiv89/391/EG om åtgärder för att främja förbättringarav arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet.Med anledning av förslagen i motion A309 (v) omutarbetande av säkrare gränsvärden kan utskottetinledningsvis konstatera att AV enligt 18 §arbetsmiljöförordningen (1977:1166) får meddelaföreskrifter om gränsvärden.Tillvägagångssättet vid utarbetande av hygieniskagränsvärden har successivt utvecklats och förändratsunder 1990-taletsedan 1970-talet då den förstagränsvärdeslistan gavs ut av dåvarandeArbetarskyddsstyrelsen (numera AV).Som bakgrund till utskottets ställningstagandetill den aktuella motionen redovisas här huvuddrageni dagens arbetsformer när det gäller utarbetande avhygieniska gränsvärden.I ett första steg lämnar AV en skriftlig förfrågantill kriteriegrupp att ta framett vetenskapligt underlag avseende ett antalangivna ämnen. För vart och ett av dessa ämnen gerverket en kort motivering till varför man begär envetenskaplig bedömning av kriteriegruppen, t.ex. attinformation från nya vetenskapliga undersökningartyder på att ämnet kan ha en sådan negativhälsoeffekt som kan föranleda att gällandegränsvärde revideras alternativt att ett nyttgränsvärde tillkommer för ämnet i fråga.Kriteriegruppens uppgift är att i ett första stegsamla och utvärdera information som kan utgöra envetenskaplig grund för ett förslag om hygieniskagränsvärden. Sådana förslag läggs fram av AV (senedan)I kriteriegruppens uppdrag ingår inteuppgiftatt föreslå ett hygieniskt gränsvärde isifferform utan den skall i stället så långt möjligtange förhållandet dos-respons/dos-effekt ochkritiskerie effekten av för ämnet i frågaexpositioni arbetsmiljön. (Förenklat uttryckt kan dessa värdensägas ange sambandet mellan olika exponeringsnivåerför ett ämne och olika effekter av ämnet(dos-effekt) respektive sambandet mellanexponeringsnivåer och andel påverkade individer i enexponerad population (dos-respons). Begreppetkritisk effekt avser den toxikologiska effekt somuppträder vid den lägsta exponeringsnivå som överhuvud taget ger någon toxikologisk effekt av detaktuella ämnet. )I ett andra steg genomför kKriteriegruppengenomför litteraturstudier, går igenom befintligakriteriedokument framtagna av exempelvisVärldshälsoorganisationen, EU och de amerikanskamyndigheterna NIOSH (ofOccupational Safety and Health) och EPA(). Det förekommerockså att man inom gruppen utarbetarkriteriedokument (omfattande sammanställning ochutvärdering av ett ämne).Efter att ett utkast till rapport/vetenskapligtunderlag (kortfattat dokument med specifikinriktning på gränsvärdesnivåer) diskuterats ochvid behov reviderats i kriteriegruppen fastställs ens.k. konsensusrapport som överlämnas till AV. Somnamnet antyder står samtliga medlemmar i gruppenbakom respektive konsensusrapport. Dessa rapporterpubliceras i tidskriften och Hälsa som finnstillgänglig på Arbetslivsinstitutets hemsida,www.niwl.se. På samma hemsida finns ocksåinformation om kriteriegruppens arbetsformer m.m.I kriteriegruppen ingår ett 20-tal personer.Flertalet av dessa representerar svenskaforskningsinstitutioner och olika vetenskapligadiscipliner men ävenett par(?) fackliga företrädareingår i gruppen. , numera ,har valt att lämna ett antal partssammansatta organ,däribland kriteriegruppen. Vidare är rRepresentanterföremikalieinspektionen, AV ochArbetslivsinstitutetär adjungerade till gruppen.Som framgått skall kriteriegruppen så långtmöjligt ange förhållandet dos-respons/dos-effektsamt angeoch kritiskerie effekten för ämnet i fråga.av exposition i arbetsmiljönDessa uppgifter är intealltid tillgängliga i vetenskaplig litteratur.Information om ämnet och dess effekter baserasexempelvis ofta på djurtester och tester av annatslag. Det underlag som lämnas av gruppenär indikerarsåledes inte alltid entydigt vid vilken nivå someffekter på människa uppstår eller vilken nivå somär lämplig gränsvärdesnivå. Detta beror enligtföreträdare för kriteriegruppen på problemet med attfastställa gränsen mellan farligt och ofarligt.Orsaken till detta är främst att det saknasvetenskapligt underlag.Kriteriegruppens rapport utgör ett av fleraunderlag när AV därefter utformar ett förslag tillkonsekvensbedömning för hygieniskta gränsvärden.Verketskall också vägera i denna bedömning in ävenfaktorer av ekonomisk och teknisk art, exempelvismöjligheter att mäta och kontrollera förekomsten avrespektive ämne i arbetsmiljön. I detta sammanhangtas också hänsyn till om ämnet bedöms varacancerframkallande eftersom detta ses som enförsvårande omständighetGenom att den s.k.gränsvärdeslistan fortlöpande revideras kan manbeakta nya forskningsrön, kunskaper och erfarenheterom ämnen som hanteras i arbetsmiljön.Det sammanvägdaUtkastet till hygienisktagränsvärden med konsekvensbedömning som såledesutarbetas av AV skickas sedan på en förstaremissomgångtill arbetsmarknadens parter föreventuella synpunkter och kompletteringar. Utkastetinnefattar såväl kvantitativt angivnaförslag tillgränsvärdenn samt för varje ämne även uppgifter omexempelvis användning, antal exponerade,exponeringsdata (t.ex. halter i luften på olikaarbetsplatser) och en beskrivning av andraomständigheter kring användningen i det svenskaarbetslivet.IAV:s utkast om nya eller sänkta gränsvärdenåtföljsingår alltiden avsammanvägd en bedömningavbl.a. beräknade kostnader för exempelvis detekniska förändringar i arbetslivet som erfordrastill följd av ändrade gränsvärdesnivåer. Enligt AVeftersträvar myndigheten också att göra en bedömningav de ekonomiska vinsterna för samhället av ettlägre gränsvärde. liksom uppgifter om antal berördaföretag.Sådana konsekvensbeskrivningar kan varautformade på skiftande sätt, beroende på vilkeninformation som föreligger och vilka effekter somkan förväntas.Efter att gränsvärdesförslaget remissbehandlatshos arbetsmarknadens parter övervägs behovet av attrevidera förslagetI nästa fas av utarbetandetinternremitteras förslaget inom AV inklusiveArbetsmiljöinspektionen. När interna AV-synpunkterbeaktatsoch skickassamtidigt förslaget påxternremiss till de centrala parterna på arbetsmarknaden,andra relevanta myndigheter, branschorganisationerm.fl.Beslut om utfärdande av föreskrifter fattas avAV:s styrelse.I detta sammanhang kan nämnas att de nu gällandeföreskrifterna om hygieniska gränsvärden ochåtgärder mot luftföroreningar härrör (ASF2000:3). Enligt vad utskottet erfarit planerar AVatt sända ut reviderade föreskrifter påremiss. Vidare kan nämnas att det finns ett antalföreskrifter om hantering respektive planering avarbetet med kemikalier, bl.a. Kemiskaarbetsmiljörisker (AFS 2000:4) och Systematisktarbetsmiljöarbete (AFS 2001:1). Dessa skall beaktasi kombination med föreskrifterna om hygieniskagränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar.Utskottet har valt att ovan redogöra på ettförhållandevis ingående sätt för hur hygieniskagränsvärden utarbetas. Detta sker mot bakgrund avkraven i ovannämnda motion A309 (v) om att dagenssystem för fastställande av gränsvärden skallutvärderas och ersättas av ett säkraretillvägagångssätt.Det förfarande som används vid fastställandeav hygieniska gränsvärden har utvecklats ochförändrats successivt och kännetecknas enligtutskottets uppfattning av stor öppenhet.Tillvägagångssättet med en separat vetenskapligbedömning av kriteriegruppen och självafastställandet av gränsvärden i en annan instans() bör bidra till en hög grad avlegitimitet åt systemet. Också det faktum att såvälvetenskapliga experter som representanter förarbetsmarknadens parter och myndigheter ärinvolverade i utarbetandet bör enligt utskottetsuppfattning främja legitimiteten. Utskottet ansersamtidigt att det är angeläget att berördamyndigheter och andra som medverkar i utarbetandetav gränsvärden visar lyhördhet för förslag om hurtillvägagångssättet skall kunna förbättras.När det gäller förslaget i motion A309 om attfrångå tekniska och ekonomiska avvägningar vidfastställande av gränsvärden vill utskottet hänvisatill de allmänna föreskrifterna i verksförordningen(1995:1322) om myndigheters skyldigheter att förebeslut om föreskrifter eller allmänna råd enligtförfattningssamlingsförordningen (1976:725) göra enkonsekvensutredning liksom till förordningen(1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för små företags villkor(Simplexförordningen).Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attarbetsgivaren skall vidta förebyggande åtgärder omdet finns risk för att luftföroreningar förekommerpå en arbetsplats. Detta följer av föreskrifterna omhygieniska gränsvärden (ASF 2000:3). Bedömningen avom det förekommer luftföroreningar skall görasenligt AV:s föreskrifter om kemiska ämnen (ASF2000:4). Arbetsgivaren skall, oavsett om det finnsett gränsvärde eller ej och även om ett fastställtgränsvärde inte överskrids, tillse att arbetetordnas, utförs och följs upp så att haltenluftförorening i andningszonen blir så låg som detär praktiskt möjligt. När detta sker skall ett antalspecificerade förebyggande åtgärder övervägas.Beträffande frågan om könsperspektiv i arbetet medatt ta fram hygieniska gränsvärden kan utskottet sevissa beröringspunkter med den diskussion som försinom den medicinska forskningen och som redovisas iutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU12Jämställdhet inom utbildning och forskning.Där konstateras bl.a. att behovet av att utvecklaett genusperspektiv inom medicinsk forskning ärstort och att valt att riktasärskilda medel för genusforskning mot områdetmedicin/vård/hälsa. Enligt utbildningsutskottetsuppfattning i det nämnda betänkandet är detsjälvklart att könsspecifika skillnader måsteuppmärksammas både vid forskning och vid kliniskläkemedelsprövning. Detta är enligtutbildningsutskottet inte minst viktigt inomdiscipliner som medicin, vårdforskning ochfolkhälsoforskning, där de biologiska skillnadernamellan könen är tydliga.Enligt vad arbetsmarknadsutskottet erfarit frånföreträdare från AV respektive kriteriegruppen skallgruppen i sin rapport belysa risker för foster- ochreproduktionsskador samt könsspecifik informationnär sådana uppgifter finns att tillgå. Ett problemär dock enligt uppgift att nästan all forskning omkemiska hälsorisker har avsett män. hardetta dock inte förekommit i något kriteriedokument.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att deforskningsfinansierande organen noga beaktarkönsaspekter vid forskning. När det gällerutarbetande av hygieniska gränsvärden anserutskottet att det är angeläget att man utvecklar ochanlägger ett tydligt könsperspektiv i helautarbetandeprocessen. Utskottet är dock i dagslägetinte berett att föreslå något tillkännagivande ifrågan.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A309 (v).I motion Bo204 (mp) krävs sänkta gränsvärdenavseende buller i fabriksmiljö. Utskottet har ibetänkande 2001/02:AU4 relativt utförligt redovisaten rad uppgifter om buller i arbetsmiljön. Därvidhar utskottet bl.a. redovisat fakta om AV:s nugällande föreskrifter om buller. Vidare framgår avdet nämnda betänkandet att ett nytt EG-direktiv ombuller förbereds.I det nya bullerdirektivet, som beslutats men ännuinte publicerats i EUT, Europeiska unionensofficiella tidning, fastslås två s.k. insatsvärdenoch ett gränsvärde, till vilka olika åtgärder somskall vidtas av arbetsgivaren är kopplade. Närbullret når det lägre insatsvärdet skallarbetsgivaren tillhandahålla individuellahörselskydd samt ge information och utbildning omriskerna. När bullret når det högre insatsvärdetskall arbetsgivaren upprätta ett åtgärdsprogram.Arbetstagarna skall använda individuellahörselskydd, och området där det högre insatsvärdetöverskrids skall avgränsas och markeras. Vidare hararbetstagaren rätt till hörselundersökning.Överskrids gränsvärdet skall omedelbara åtgärdervidtas för att få ned bullerexpositionen.Direktivet innebär på de flesta punkter enskärpning av kraven jämfört med det nu gällandebullerdirektivet (86/188/EG). I huvudsak har dethögre insatsvärdet sänkts från (A) till (A) och det lägre insatsvärdet från (A) till80 dB(A). När det gäller rätt till hörselkontroll sågäller dock nivån (A) som tidigare.Genom det nya direktivet införs också ettgränsvärde med krav på omedelbara åtgärder, vilketinte fanns tidigare. Som mest tillåts en exponeringpå (A) mot tidigare (A). Det nyadirektivet innefattar även sjö- och luftfart vilkaär undantagna direktiv.Kraven vid (A) överensstämmer väl med kraveni de nu gällande svenska bullerföreskrifterna från1992 (ASF 1992:10). Kraven vid (A) i det nyadirektivet innebär en viss skärpning jämfört med desvenska föreskrifterna. Gränsvärdet på (A)innebär dock en högre tillåten exponering än desvenska reglerna. Eftersom direktivet är ett s.k.minimidirektiv så kan i även ifortsättningen gränsvärdet (A) tillämpas.Med hänvisning till det anförda och till att AVenligt instruktionen (SFS 2000:1211) skall meddelaarbetsmiljöföreskrifter avstyrker utskottet motionBo204 yrkande 5 (mp).Personlig skyddsutrustningAV utfärdade en reviderad föreskrift omanvändning av personlig skyddsutrustning, AFS2001:3. Föreskriften kompletteras av allmänna råd omhur den skall användas. De allmänna råden kan istora delar användas som checklistor.Genom AV:s föreskrift (ASF 1996:7) Utförande avpersonlig skyddsutrustning samt genomkonsumentlagstiftningen har genomfört EG:sproduktdirektiv inklusive ändringsdirektiv. Syftetmed direktivet är att uppnå enhetlighet avseendepersonlig skyddsutrustning inom EU.I fråga om kravet i motion A239 (c) på personligtanpassad skyddsutrustning för behovs- ellerprojektanställda och uppdragstagare vill utskottetpeka på att denna frågeställning behandlades ibetänkande 2001/02:AU4. Utskottet hänvisade där tillföreskrifterna om personlig skyddsutrustning (AFS2001:3). Enligt dessa jämställs med arbetsgivarebl.a. den som anlitar inhyrd arbetskraft för attutföra arbetet i sin verksamhet. Gemensammaskyddsåtgärder prioriteras framför individinriktade.Personlig skyddsutrustning skall användas när riskeninte kan undvikas eller begränsas tillräckligtmycket genom allmänna tekniska skyddsåtgärder ellerarbetsorganisatoriska åtgärder. Närmare uppgifter omhur personlig skyddsutrustning skall utprovas ochväljas finns i AV:s allmänna råd om tillämpningen avföreskrifterna.AV har publicerat boken som skall vara tillhjälp och ge vägledning vid val av olika former avpersonlig skyddsutrustning. I boken finnsinformation om vad de olika utrustningarna skyddarmot och vid vilka arbeten de är tänkta att användas.I boken lämnas också information om riskbedömning,olika skyddsklasser, bruksanvisningar och märkning.I motion A239 (c) tar också uppfrågan om under vilka förhållanden som personligskyddsutrustning testas. I en annan motion, A209(s), behandlas behovet av en översyn av riktvärdenför skyddsfilter och andningsskydd.Problemställningar som tas upp i de sistnämndamotionsyrkandena var under hösten 2002uppmärksammade i en del facklig press där manuttryckte oro för att de uppställda kraven påandningsskyddsutrustning varit otillräckliga. Dettaföranledde AV att ge ut ettpressmeddelande där man förklarade läget beträffandeandningsmasker.