bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Vi anser att skatter ochavgifter på eldningsolja, diesel ochhandelsgödsel bör harmonieras medövriga EU-länders.En av de mest angelägna åtgärdernaär en sänkning av skatten på dieselför jordbrukets maskiner, i ettförsta steg ned till genomsnittetinom EU. Det är vidare angeläget attden skatt som tas upp påbekämpningsmedel och handelsgödselåterförs till jordbruksnäringen.Regeringen har frångåttöverenskommelsen med näringen omåterföring av bekämpningsmedels- ochhandelsgödselskatter. Pengarna kommernu inte att återföras tilllantbruksforskningen i den omfattningsom tidigare utlovats. För StiftelsenLantbruksforskning (SLF) innebär detett bortfall på ca 90 miljoner under2003 och 2004. Forskning är enlångsiktig verksamhet, och det ärsvårt för myndigheter och forskareatt planera sitt arbete när politiskabeslut kullkastar budgeten förinnevarande år på det sätt som skett.Lantbruket har stor betydelse förservice och kringverksamheter.Lantbruksnäringen är stora kundert.ex. till lokala hantverkare ochtransportsektorn. För att fortsattkunna vara en viktig motor pålandsbygden krävs att lantbruket gesrättvisa konkurrensvillkor jämförtmed övrigt europeiskt lantbruk. Vianser att dagens system medkväveskatt på handelsgödsel medåterföring i olika former inte äreffektivt. Det absolut enklaste äratt helt slopa skatten, vilket medföratt den administration av det slagsom regeringens modell ger upphovtill inte behövs. Även dieselskattenförsämrar svenskt lantbruksförutsättningar att konkurrera pålika villkor med våra grannländer.Att jord- och skogsbruksmaskiner påförs en "vägtrafikavgift" ärinte rimligt. Vi återupprepar därförkravet på att dieselskatten skallsänkas för dessa maskiner. Detta börges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskildayttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Anslag inom utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar (punkt 1)av (),() och Bengt-AndersJohansson (m).Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiskapolitiken skall vara att möjliggöraökad tillväxt, att kunna leva på sinlön och stärkt trygghet. Antaletsjukskrivna och förtidspensionerademåste minskas genom att sjukvård ochrehabilitering förbättras. Dettakräver bl.a. en målmedveten politikför ett ökat arbetsutbud, rejälasatsningar på kunskap och forskningsamt påtagliga förbättringar avklimatet för företagande. För attmöjliggöra allt detta krävs enpolitik som innehåller lägre skatterför både löntagare och företagare, enskärpning av bidragssystemen,avregleringar och ökad konkurrens, enökad trygghet för och stärktsjälvkänsla hos medborgarna.Våra förslag skall var trygga, välsammanhållna och syfta till att skapade bästa förutsättningarna för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla störremöjligheter till ett rikare liv.Genom en större enskild sektor ochett starkare civilt samhälle kan bådeföretag och människor växa. Vi villatt fler, inte färre, kan komma in påden ordinarie arbetsmarknaden. Densociala tryggheten och självkänslanökar också genom att hushållen får enstörre ekonomisk självständighet.Friheten och rättigheten att väljabidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. Deenskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling frånsubventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor somär i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att detallmänna skall tillföras resurser föratt på ett tryggt sätt kunnagenomföra de uppgifter som skall varagemensamma. Exempelvis tillförsbetydande resurser för att bryta denökade sjukfrånvaron och de ökandeförtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våraförslag till utgiftstak,anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk -präglas av ordning och reda och skallses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut ochbehandlas isolerat från de andra.Eftersom majoritet den 19november 2003 har beslutat om ramarför de olika utgiftsområdena ienlighet med finansutskottets förslagoch därmed valt en annan inriktningav politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde23.I det följande redovisar vi ikorthet det moderata alternativettill politik inom utgiftsområde 23.Vår politik finns närmare utvecklad imotion 2003/04:MJ449 (m).En stor del av utgiftsområdet styrsav EU:s gemensamma jordbruks- ochlandsbygdspolitik (CAP). Områdetomfattar såväl direktbidrag frånunionen som svensk medfinansiering,vilket i många fall är ett villkorför att stöd skall kunna erhållas. Dådessa utgifter inte styrs frånSverige har vi heller ingen möjlighetatt föreslå andra nivåer. Rentprincipiellt borde europeisklantbruksnäring klara sig medavsevärt lägre stödnivåer. Det gällersåväl direkt eller indirekt stöd tillproduktion som det stöd som betalastill landsbygden. Det sistnämndastödet borde inte heller betraktassom en del av jordbrukspolitiken utansom en del av regionalpolitiken.Minskningen av stödet kan inte görasensidigt utan måste ske parallellt ialla länder.Anslagen 42:6 och 43:13 ärmyndighetsanslag för den nyaDjurskyddsmyndigheten och förLivsmedelsekonomiska institutet. Vianser att ingen av dessa myndigheterbehövs. Den verksamhet som bedrivseller skall bedrivas där kan skötasav andra myndigheter inom derasnuvarande ramar. Anslaget 42:6Djurskyddsmyndigheten kan därför utgåeftersom myndigheten inte kommit igång med sin verksamhet, och anslagettill Livsmedelsekonomiska institutetbör fasas ut. I konsekvens med dettatillför vi anslaget 43:1Jordbruksverket medel för ändamål somnu avses anslås tillDjurskyddsmyndigheten.Regeringen föreslår införande avett nytt anslag 44:7 Ekologiskproduktion. Vi motsätter oss attmedel anslås för att stödja enproduktionsmetod. En stor del avmedlen avses användas tillmarknadsföringsstöd. Det äranmärkningsvärt att staten germarknadsföringsbidrag till enförhållandevis lönsam nisch avlivsmedelsmarknaden. Ekologiskproduktion är på det hela taget intemer miljövänlig än konventionell. Detfinns således inte något motiv att avmiljöskäl stödja ekologiskproduktion. Anslag 44:7 bör därförutgå.Inom utgiftsområdet finns också enviss återstående rundgång av skatt påjordbrukets produktionsmedel.Eftersom vi har motsatt oss att skattförst tas ut på vissaproduktionsmedel för att sedanåterföras till för jordbruketgemensamma ändamål vill vinaturligtvis inte heller ha någonåterföring av dessa medel. Det ärbättre att skatterna aldrig tas ut.Systemet påminner inte så lite om denjordbruksprisreglering som övergavsför . Eftersom viföreslår att skatten avskaffas ochdet därför inte finns några medel attåterföra i vårt budgetalternativ böranslaget 44:6 Återföring av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedelm.m. Anslag inom utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar (punkt 1)av () och MarieWahlgren (fp).Folkpartiets förslag till utgiftsramför utgiftsområde 23 har avslagits ibudgetprocessens första steg. Då vårtbudgetförslag är en helhet är detinte meningsfullt att delta ifördelningen på anslag inomutgiftsområdet. I det följanderedovisas i sammanfattning vårtbudgetförslag för utgiftsområde 23.Djurhälsa och livsmedelssäkerhet ärtvå av de viktigaste områdena inombudgetområdet. Vi satsar därför 5miljoner kronor mer än regeringen påden nya och 10miljoner kronor mer än regeringen påLivsmedelsverket för utökadlivsmedelskotroll.Folkpartiet anser dessutom att detär viktigt för förståelsen förlivskraftiga rovdjursstammar att desom får sina djur rivna får fullersättning. Vi anser därför attanslag 42:5 Ersättning för viltskadorm.m. bör tillföras 3 miljoner kronormer än vad regeringen föreslår.De senaste årens larm om risken föratt t.ex. torsken skall fiskas utinnebär att insatserna på det härområdet måste öka. Anslaget 43:8Fiskeriverket bör därför tilldelas 5miljoner kronor utöver regeringensförslag.Enligt vår mening bör arbetet medomarrondering bl.a. i Dalarnapåskyndas. Därför bör anslaget 44:4Stöd till jordbrukets rationaliseringm.m. tillföras 2 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslår.Folkpartiet anser det viktigt attresurser satsas för att åstadkommaett så miljömässigt bra jordbruk sommöjligt. Dessa resurser skall gå tillde projekt som har den störstapositiva effekten på miljön oberoendeav om det är fråga om ekologisktjordbruk eller konventionelltjordbruk. satsas stora resurserpå projekt som rör det ekologiskajordbruket. Detta är bra om det gerönskad miljöeffekt men man får intebortse från landets övrigajordbrukare som utgör av dettotala antalet. Därför bör det integöras en särskild satsning på detekologiska jordbruket. Mot denbakgrunden bör anslaget 44:7Ekologisk produktion utgå och förändamålet avsatta medel, 15 miljonerkronor, återföras till anslaget 44: 1Åtgärder för landsbygdens miljö ochstruktur.För att de ovan föreslagnaåtgärderna och viktiga åtgärder påandra områden, framför alltskattesänkningar, skall kunnagenomföras föreslår ocksåett antal besparingar. Deförändringar som har genomförts inomdistriktsveterinärsorganisationenborde leda till lägre kostnader. Vianslår därför 20 miljoner kronormindre än regeringen på anslaget42:2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen.Vidare sparar vi 60 miljoner kronorpå , som enligtvår mening skall omvandlas till ettmindre verk med ansvar förlandsbygdsutveckling. Vidare gör vien besparing med 251 miljoner kronorpå anslaget 44:6 Återföring av skattpå handelsgödsel och bekämpningsmedeleftersom vi anser att miljöskatterframför allt skall vara en del av enskatteväxling.3. Anslag inom utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar (punkt 1)av ().Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än densom regeringen och dess stödpartierföreslår.Riksdagsmajoriteten - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister - har genomförslag till ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen avstatens inkomster ställt sig bakom enannan inriktning av politiken i detförsta rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskildayttrande (i stället för i enreservation) den del av vår politiksom rör utgiftsområde 23 och som viskulle ha yrkat bifall till om vårtförslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den förstabeslutsomgången.Kristdemokraternas jordbrukspolitiksyftar till uthållig användning avåkermarken för livsmedelsproduktionmed hög kvalitet, eller annananvändning som enkelt kan ställas omtill livsmedelsproduktion, exempelvisenergigrödor. En förutsättning föratt jordbruket skall finnas kvar sombasnäring i hela landet är attkonkurrensvillkoren är desamma somomvärldens. Att behålla de öppnalandskapen och ge möjlighet tillfortsatt brukande också i skogs- ochmellanbygd är en annan viktiggrundbult i jordbrukspolitiken.Det är nu hög tid att förbättraSveriges bönders ekonomiskasituation. Regeringen har länge lovatatt uppfylla löftet till lantbrukarnaom reducering av dieselskatten.Detta löfte har svikits ännu en gångdå inget sådant förslag finns ibudgetförslaget. Kristdemokraternakräver att denna skattesänkninggenomförs snarast.Landets jordbruksföretagare tillhörSveriges miljövårdare ochmiljövärnare. Jordbrukspolitikenmåste handla om att ta till vara denmiljö som långvarigjordbruksproduktion skapat. Förutomlivsmedelsproduktion är det viktigtatt skapa fortsatta förutsättningarför lantbrukare att bedriva kultur-och miljöarbete i hela vårt land, iskogsbygd och mellanbygd såväl som islättbygd. Detta är en förutsättningför en levande landsbygd.För att tryggalivsmedelsproduktionen för framtideni och övriga EU-länder måstedet slås fast att den odlade jordenär en oersättlig och livsviktigresurs för människors välbefinnandeoch överlevnad. Ur ett globaltperspektiv är det också långsiktigtnödvändigt att åkermarken i Sverigeoch finns tillgänglig förlivsmedelsproduktion.Jordbruket är centralt försysselsättningen på landsbygden ochinom livsmedelssektorn. harsärskilt goda förutsättningar attklara ett miljövänligt och uthålligtjordbruk där djurhållningen präglasav omsorg och goda djurmiljöer.Strävan efter att ha ett jordbruk medbiologiskt fullvärdiga livsmedel medhög kvalitet ger mångakonkurrensfördelar om likakonkurrensvillkor med omvärlden fårgälla. Jordbrukarna måste fåförutsättningar att långsiktigtbedriva sin livsmedelsproduktion meddärtill hörande kultur- ochmiljöarbete.I den fortsatta tillämpningen avden gemensamma jordbrukspolitiken(CAP) skall inta en merjordbruksfrämjande inställningsyftande till bevarande av ,fortsatta förutsättningar förlivsmedelsproduktion i hela Sverigeoch förstärkandet av en godmiljömässig livsmedelsproduktion.Kristdemokraterna menar också att detär hög tid att förbättra situationenför trädgårdsnäringen, där vi t.ex.vill avskaffa de konkurrenshämmandeskatter som trädgårdsnäringen hargemensamt med den övrigajordbruksnäringen.Kristdemokraterna vill också skapalångsiktiga förutsättningar förfiskenäringen att utvecklas i balansmed miljön. Det är viktigt att svenskfiskerinäring har villkor sommotsvarar de i konkurrerande länderoch vi vill därför bl.a. införa ettyrkesfiskaravdrag.För att svenskt skogsbruk ochsvensk skogsindustri skall kunnautvecklas krävs långsiktiga ochhållbara spelregler som befrämjarsåväl produktionsmål som miljömål.Kristdemokraterna lämnar separatamotioner inom områdena hav och fiske,djurskydd, jakt och viltvård,trädgårdsnäring, skogsbruk,hästpolitik samt landsbygdspolitik.Nya anslagDet allmänna skördeskadeskyddet förvissa jordbruksgrödor upphörde genomriksdagens beslut . Sedan desshar staten officiellt haft ettövergripande ansvar för skördeskadori samband med naturkatastrofer.Enligt har hittillsingen ersättning betalats ut förskördeskador i sådana sammanhang. Idagsläget föreligger en betydandeosäkerhet om avgränsningen av detstatliga ansvaret för skördebortfalltill följd av naturkatastrofliknandehändelser. I samband med behandlingenav budgetpropositionen för år 2002gav till känna attregeringen skulle se över statensansvar för skördeskador i samband mednaturkatastrofer. Med anledning häravhar det tagits fram en promemoriainom som förnärvarande remissbehandlas.Promemorians utgångspunkt är dockolycklig då den tycks förbise detfaktum att jordbruket inte är vilkenindustri som helst, utan fyller fleracentrala funktioner för samhälle ochnatur. Därtill är jordbruketsavkastning till sin karaktärsynnerligen beroende avväderleksfaktorer. En orsak till attinga utbetalningar gjorts sedan år1994 är sannolikt att det saknas ettanslag i statsbudgeten för ersättningtill skördeskador. Kristdemokraternaföreslår därför att ett nytt anslagför ersättning till skördeskadorinrättas. Till detta anslag anvisarvi för år 2004.I ett samhälle som strävar eftervälfärd för alla är det rimligt attockså bönder skall kunna vara ledigafrån sitt arbete, t.ex. när de villha semester eller är sjuka, utan attdrabbas hårt ekonomiskt. Eftersomolika system för avbytartjänst nuväxer fram i landet är det lämpligtatt det statliga stödet går direkttill den som använder sig av avbytareoch att ersättning utgår för uttagenledig tid med ett maximum som kanhöjas i takt med att avbytarstödetbyggs ut. anvisar20 till ett nyttanslag för stöd till avbytartjänster.I ett flertal statliga utredningarhar slagits fast att växthusodlingenär en mycket energiintensivnäringsgren och utsatt för starkkonkurrens. Det nuvarandeenergibeskattningssystemet dränerarväxthusföretagen på viktigt kapitalsom bättre behövs för att stärkalönsamheten och öka förutsättningarnaför energibesparande investeringar.För att kompensera förväxthusnäringens skatt på bränsleföreslår vi ett nytt anslag för dettaändamål och tilldelar anslaget 20miljoner kronor.Övriga anslagI dag har distriktsveterinärorganisationen ca280 anställda veterinärer.Organisationen har också under fleraår med undantag av redovisatett ekonomiskt överskott förverksamheten. Regeringen konstateraratt det ekonomiska resultatet iorganisationen visar ett överskott på11 tack vareökade uppdragsintäkter.Kristdemokraterna anser att det ärrimligt med en besparing på 20miljoner kronor på anslaget 42:2Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen utanatt det ger skadliga effekter påverksamheten.Sommarens utbrott av salmonella ären påminnelse om att vi i Sverigealltid måste ha en hög beredskap motdjursjukdomar. Utgiftsprognosen för2003 tyder på att kostnaderna kommeratt överskrida anslaget med ca8,. Riskerna med attanslå för lite pengar till bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar ärföljande. Djurhälsoprogrammen hotasatt läggas ned helt eller delviseftersom kostnaderna är höga förtestning och analys. Minskad analys,och minskad sjukdomsövervakning ledertill försämrad djurhälsa ochförsämrat djurskydd. Försämraddjurhälsa leder i sin tur till ökadantibiotikaanvändning och iförlängningen ökadresistensutveckling hos fä och folk.Smitta kan förbli oupptäckt, spridasig till andra besättningar och ävendrabba andra djurslag. Vad gällerexempelvis tuberkuloser kan dessasprida sig till den vilda faunan ochzoonoser till människan. Sammantagetinnebär detta att arbetet med mycket kostsam bekämpningav flera sjukdomar riskerar attspolieras. Vidare får svårtatt uppfylla sina åligganden gentemotEU vad gäller sjukdomsövervakning,och klassningen av som frittfrån vissa sjukdomar riskerar attförloras. Åligganden i samband medtilläggsgarantier kan inte uppfyllasoch redan erhållna garantier kanförloras. Liggande ansökningarförlorar sitt värde, och ny smittakan föras in i landet närtilläggsgarantierna upphör.Slutsatsen måste bli att resurser fördjurhälsoprogrammen måstesäkerställas. Därför föreslårKristdemokraterna att anslag 42:4Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar ökas med 5 miljonerkronor under åren 2004-2006.Kristdemokraterna utvecklar närmaresin djurskyddspolitik i motionenDjurskydd.För att minska friktionen mellanmänniska och rovdjur bör djurägarekompenseras fullt ut förrovdjursskador som inträffar även förtamdjur som inte är kopplade tillnäringsverksamhet. Kristdemokraternaföreslår därför att anslaget 42:5Ersättningar för viltskador m.m. ökasoch att en modell tas fram förersättning för tamdjur som inte ärkopplade till näringsverksamhet.Regeringen har genom beslut den 7juni 2001 uppdragit åtNaturvårdsverket att redovisa ettförslag till förstärktainformationsinsatser om storarovdjur. avlämnadeNaturvårdsverket en redovisning medförslag till sådana insatser.Däribland föreslås att 1 miljonkronor skall tillförasviltskadeanslaget för att täcka detökade behovet av informationsinsatsersom bör genomföras avViltskadecenter. Några pengar harännu inte betalats ut av regeringen.Kristdemokraterna anslår 4 miljonerkronor utöver regeringens anslagsnivåtill anslaget 42:5, varav 1 miljonkronor skall täcka det ökade behovetav informationsinsatser som börgenomföras av har möjlighet attrationalisera och minska sinbyråkrati genom effektiviseringar,exempelvis genom enklaclearingsystem. Därför bör enminskning av kostnaderna förJordbruksverkets administration varamöjlig att genomföra. Vi förutsätteratt arbetet med det nyamiljöprogrammet som påbörjades år2002 leder till ett enkelt och robustsystem som är lätt att administreraoch därmed medför avsevärt reduceradekostnad. Detta innebär en besparingpå anslaget 43:1 med 20 miljoner kronor.Fiskeriverket har erhållit ökadeanslag under senare år.Kristdemokraterna föreslår enbesparing om påanslaget 43:8 för år2004. I övrigt utvecklarKristdemokraterna sin fiskepolitik imotionen Hav i balans och hållbartfiske.Livsmedelsverket skall ikonsumenternas intresse verka för godkvalitet, redlighet ilivsmedelshanteringen och godamatvanor. Ökade informationsinsatserbehövs för att vidga kunskaperna omkostens betydelse för hälsan.Ständigt kommer nya larm omkontamination i, eller olikaskadeverkningar av, livsmedel. Det ärviktigt att har egennationell kompetens och kan produceraeget vetenskapligt material så att viinte blir beroende av andrasbedömningar. För att kunna garanteraen god konsumentsäkerhet krävs attLivsmedelsverket har tillräckligkompetens att hantera frågor inombl.a. områdena kemi, toxikologi,mikrobiologi och nutrition. Detta föratt kunna hävda sig internationelltoch kunna föra våra nationellaintressen i EU. Det är därför avyttersta vikt att Livsmedelsverkethar erforderliga resurser för attgöra egna vetenskapliga bedömningaroch för att kunna garantera en godkonsumentsäkerhet.I takt med att svenskalivsmedelsprodukter blir kända ute iEuropa ökar förutsättningarna förexport. Det är därför angeläget attpå olika sätt göra dessa produkter,och då inte minst de ekologisktproducerade livsmedlen, kända.Sverige måste i likhet med andra EU-länder nu göra en kraftfull satsningav nationella medel för att stöttamarknadsföringen av svenskalivsmedel. Viktigt är också attstödja mindre livsmedelsföretag föratt de skall kunna nå ut på marknadenmed förädlade produkter. Under anslag43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdetföreslår vi därför en förstärkningmed för stärktamarknadsföringsinsatser.Det konventionella jordbruket harmycket god kvalitet både på produkteroch produktionsmetoder. Om man, somregeringen påstår, vill höjamiljöambitionen inom helajordbruksnäringen är detanmärkningsvärt att det s.k.Rekostödet avvecklades och att dethar gjorts neddragningar av anslagentill miljöförbättrande åtgärder. Vivill därför att regeringen, i ställetför att införa kortsiktiga stöd,initierar en långsiktig satsning påmiljöanpassat jordbruk där bådekonventionellt jordbruk med Rekostödoch ekologiskt jordbruk kan samspela.Vi föreslår därför att anslaget 44:1Åtgärder för landsbygdens miljö ochstruktur tillförs 70 miljoner kronormer än regeringen föreslår.Produktionen i norra , vilket tyder på attlönsamheten är sämre än på andra hålli landet. Norra storaavståndshandikapp gör att kostnadernaför exempelvis mjölk, kött och ägg ärhögre än på andra håll i landet,som kostnaderna föruttransport av livsmedel genombefolkningsglesheten och många småbutiker är höga. En höjdintransportersättning skullesannolikt leda till ökad stabilitetoch större framtidstro. i norra medfört att jordbruket i norrdrabbats av högre kostnader än isödra . var inte medräknade närreferensersättningsnivån fastställdesoch nivån är inte hellerindexreglerad. Kristdemokraternaanser att referensersättningsnivånför det nationella stödet till norraSverige bör omförhandlas så attstödet blir indexuppräknat och tarhänsyn till kostnaderna förkadaverinsamlingen. Kristdemokraternaanser vidare att det utbetaladestödet bör ligga så närareferensnivån som möjligt och anslårmot denna bakgrund ytterligare 10miljoner kronor som ett extraNorrlandsstöd (anslaget 44:1 Åtgärderför landsbygdens miljö och struktur).Anslaget 44:3 Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket används tillmånga viktiga områden såsom forskningför att minska växtnäringsläckage,ammoniakavgång och säkrare ochminskad användning avbekämpningsmedel. Dessutom omfattaranslaget forskning om och utvecklingav bevarande av biologisk mångfaldoch tillvaratagande av kulturvärden.Kristdemokraterna är starkt kritiskatill den sänkning av anslaget tillmiljöförbättrande åtgärder somgjordes i samband med riksdagensbehandling av vårpropositionen för år2003. I enlighet härmed föreslår vien ökad medelstilldelning med 10miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag.Trädgårdsnäringens produktion sker påförhållandevis små brukningsarealer,vilket innebär att ett arealstöd förmiljöförbättrande åtgärder utgör enviktig stimulans för förändradeproduktionsmetoder.