bet · GQ01SOU9 · 2003-03-13 00:00:00 — Deansvariga vårdhuvudmännen skall se till attpatienter ges en individuellt anpassad informationom sitt hälsotillstånd och om de metoder som stårtill buds för undersökning, vård och behandling,anför motionären.I motion So12 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om det rättsliga åtagandet avseendedemenssjuka (yrkande 2). Regeringen har tillsatt engrupp med uppdrag att se över de demenssjukassituation. Motionärerna anser att dessa frågor harså stor angelägenhetsgrad att detta arbete börpåskyndas och att regeringen skyndsamt bör återkommatill med förslag.Också i motion So408 av m.fl. (v)begärs tillkännagivanden om rättsäkerheten fördementa (yrkande 8) och om riktlinjer för bemanningoch kompetens i vården av de demenssjuka (yrkande9). Motionärerna anför att det för att säkrakvaliteten av vården för de demenssjuka krävs attsamhället kan säkerställa att det finns tillräckligtmed personal och personal med kompetens för demens.Socialstyrelsen bör därför ges i uppdrag att geförslag till riktlinjer för bemanning ochkompetenskrav inom demensvården.I motion So296 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om ökad rättssäkerhet fördemenssjuka (yrkande 14). Motionärerna anför attsåväl socialtjänstlagen, lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade och hälso- ochsjukvårdslagen förutsätter att vårdtagaren harförmåga att uttrycka sin vilja. Hos demenssjuka kandenna förmåga helt eller delvis saknas. Motionärernaanser att lagstiftningen behöver förbättras ochförtydligas för att öka rättssäkerheten fördemenssjuka.I motion So258 av och (båda c) yrkas att regeringen lägger framlagförslag till förbättring av rättsskydd fördementa eller psykiskt handikappade personer sominte kan föra sin egen talan när dessa utsatts förnågon form av rättsövergrepp.Regeringens skrivelseRegeringen redovisar att några försök har gjortsinom ramen för stimulansbidragen med att inrättas.k. demensteam för att förbättra möjligheterna förpersoner med demenssjukdom att bo kvar hemma längre,bl.a. genom att stödja anhöriga. Bland övrigaprojekt kan nämnas en ge personal idemensomsorg stöd i att upptäcka smärta hos personersom har svårt att kommunicera. Vidare harinformation om demens på våra vanligasteinvandrarspråk tagits fram både i skriven form, påkassett och via en videofilm. harproducerat en skrift med information och handledningtill poliser som har kontakt med demenssjukapersoner som har svårt att hitta hem. Barn påmellanstadiet har fått information omdemenssjukdomar, vilket blev mycket uppskattat ochhar lett till att materialet som användes hartryckts i bokform av redovisar också att utredningen omförmyndare, gode män och förvaltare för närvarandeutreder frågor om rättsskyddet för bl.a. äldrepersoner som inte längre har förmåga att fatta egnabeslut. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkandesenast den 1 juli 2004.I februari 2002 beslutade regeringen att tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att sammanställakunskaper om situationen för personer meddemenssjukdomar och deras anhöriga samt identifierautvecklingsområden där åtgärder behöver sättas in.Arbetsgruppen skall behandla ett flertal områden,bl.a. tillgänglighet till utredning, diagnos ochmedicinsk behandling, tillgången till anhörigstödoch utbildning samt kvalitetsutveckling.Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete senastden 30 juni 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill än en gång understryka vikten av engod vård för de demenssjuka. Tillsynen måste förstärkas ochrättssäkerheten stärkas. Det är också viktigt attdet förebyggande arbetet uppmärksammas mer och mer.Många äldre är osäkra på vilka insatser samhälletställer upp med den dag de behöver hjälp. Utskottetkonstaterar därför med tillfredsställelse attsocialministern vid en s.k. aktuell debatt den 20februari 2003 redovisat att regeringen avser att idiskussion med pröva hurkommunerna kan stimuleras att erbjuda alla äldrehembesök. Utskottet erinrar om attarbetsgruppen med uppgift att sammanställa kunskaperom situationen för personer med demenssjuka ochderas anhöriga skall redovisa sitt arbete senast den30 . Utskottet anser att resultatet av detpågående arbetet bör avvaktas. Motionerna So246(kd), So408 (v) yrkande 9 och So460 (kd) yrkande 7avstyrks därmed.Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltareskall granska och ta ställning till behovet avändringar i regelverket för gode män och förvaltare.En särskild fråga är om god man, förvaltare ellernågon ny form av legal ställföreträdare skall kunnalämna samtycke till åtgärder inom hälso- ochsjukvård, socialtjänst eller forskning för personersom på grund av sjukdom, psykisk störning ellerliknande inte själva förmår att ge sitt samtycke.Utskottet utgår ifrån att det som tas upp imotionerna So10 (m) yrkande 7, So12 (v) yrkande 2,So258 (c), So296 (c) yrkande 14 och So408 (v)yrkande 8 kommer att belysas av utredningen.Motionerna är därmed i huvudsak tillgodosedda.HemtjänstUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om avdragsrättför hushållsnära tjänster. bör ävenavslå motioner om viss hemtjänst utanbiståndsprövning. Utskottet hänvisar tillkommande utredning. Jämför reservationerna 36(fp), 37 (c) och 38 (m).MotionernaI motion So19 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om en skattereduktion förhemnära tjänster (yrkande 13). Motionärerna villinföra en skattereduktion på förprivatpersoners betalning av arbetskraftskostnadeninom hushållsnära tjänster perår.I motion So18 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om nationellt försök med viss ickebehovsprövad hemtjänst för personer som är ochäldre (yrkande 11). Motionärerna anför att försökbör genomföras under i första hand med enutvidgad hemtjänst för alla som är elleräldre. Dessa äldre bör få rätt till 4 timmarshemtjänst utan biståndsprövning till ettpris som motsvarar cirka en tredjedel av kostnaden(). Regeringen bör överlägga medSvenska om formerna för ett sådantförsök. Bland annat kan det behöva undersökas om enviss lagändring först behöver göras för att inteförsöket skall hindras av en tolkning som förekommitav den s.k. likställighetsprincipen i kommunallagen.Samma yrkande finns också i motion So358 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 7.I motionSo460 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om behovet av nya former förservice till äldre (yrkande 11). Motionärerna anföratt det stora servicebehov som många äldre har måstetillgodoses i andra former och av andra utförare änden kommunala . För att underlättatillkomsten av sådan service bör en 50-procentigskattereduktion för de privata hushållens köp avtjänster i det egna hemmet medges.I motion So444 av m.fl. (c) yrkas attregeringen lägger fram förslag om ett system medhemservicecheckar (yrkande 6). Motionärerna anföratt systemet med hemservicecheckar skall omfattaalla pensionärshushåll, såväl förtids- somfolkpensionärer, och skall gälla för alla normaltförekommande tjänster i hemmet. Det som redanförekommer inom den behovsprövade skallinte ingå i detta system.I motion So316 av () begärstillkännagivande om valfrihet för hemtjänst ochavdragsrätt för hushållstjänster (yrkande 3).Motionären anför att möjlighet att skaffa serviceoch hjälp med hemmet betyder ökad livskvalitet.I motion So390 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att information om projektSeniorservice 80+ beaktas i den pågående utredningenSenior 2005. Motionärerna anför att i samverkan med Örebrokommun och kooperativet 97 /01genomförde en framgångsrik försöksverksamhet medsubventionerad hemservice till personer över 80 år.Äldre som fyllt erbjöds hemservice upp till en egenavgift på 75 krtimmen. Utöver ökad livskvalitet hos de äldrekonstaterades att behovet av konventionell hemtjänstsköts upp i flera fall.Tidigare behandling m.m.Frågan om avdragsrätt för hushållsnära tjänsterbehandlades senast i betänkande 200102:SoU12.Utskottet vidhöll sin uppfattning att en avdragsrättför hushållsnära tjänster skulle innebära ett avstegfrån de principer som ligger till grund förskattereformen. Utskottet hänvisade tillfinansutskottets behandling av frågan i betänkande2000/01:FiU1, då finansutskottet i sin tur hänvisadetill skatteutskottets yttrande 2000/01:SkU1y, därdet anfördes att förslaget skulle innebära ettavsteg från de principer om en likformig och neutralbeskattning som ligger till grund för skattereformenoch som enligt skatteutskottets mening bör gälla.Vidare anfördes att risken är stor att effekterna påsysselsättningen blir mycket små eller inga allssamtidigt som kostnaderna blir stora. Stimulanser avdenna typ riskerar också att leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov tillsvårkontrollerade gråzoner anförde skatteutskottet.Riksdagen följde socialutskottet (prot.2001/02:97).Socialministern har i en s.k. aktuell riksdagsdebattden om vården och omsorgen av äldreredovisat att rätt till ett visst antal timmarhemtjänst utan biståndsbedömning för alla över enviss ålder har prövats i olika kommuner.Erfarenheterna har, såvitt socialministern ärinformerad, överlag varit positiva. Regeringenkommer därför att utreda möjligheten för kommunernaatt kunna erbjuda viss hemtjänst utanbiståndsprövning med tanke på att det ifrågasatts omdetta stämmer med kommunallagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen har för avsiktatt utreda möjligheten för kommunerna att kunnaerbjuda viss hemtjänst utan biståndsprövning medhänsyn till om detta är förenligt med kommunallagen(1991:900). Utskottet anser att resultatet avutredningen bör avvaktas. bör inte tanågot initiativ på området. Motionerna So18 (fp)yrkande 11, So358 (fp) yrkande 7, So390 (s) ochSo444 (c) yrkande 6 avstyrks.Utskottet vidhåller att avdragsrättför hushållsnära tjänster skulleinnebära ett avsteg från deprinciper som ligger till grund förden s.k. skattereformen. MotionernaSo19 (m) yrkande 13, So316 (m)yrkande 3 och So460 (kd) yrkande 11avstyrks.Äldres ekonomi, maxtaxan m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om maxtaxan inomäldreomsorgen. Utskottet anser attSocialstyrelsens uppföljning av det nyaavgiftssystemet bör avvaktas. böravslå en motion om reglerna förbostadstillägg till pensionärer.Jämför reservationerna 39 (m, fp, kd, c) och40 (fp).MotionernaFrågor kring den s.k. maxtaxan tas upp i fleramotioner. I motion So19 av . (m) begärs tillkännagivande om vikten av attskyndsamt följa upp effekterna av avgiftsreformeninom äldre- och handikappomsorgen (yrkande 15).I motion So460 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om tillämpningen av maxtaxan iäldreomsorgen (yrkande 4). Maxtaxan för äldre ochfunktionshindrade var en nödvändig reform, anförmotionärerna. Tillämpningen av maxtaxan skiljer sigdock mellan olika kommuner. Regeringen måsteåterkomma med tydliga konsekvensbeskrivningar förpensionärer i olika inkomstlägen och därefterförtydliganden av lagparagraferna.I motion So444 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att utvärderakonsekvenserna av den nu införda maxtaxan (yrkande4). Motionärerna anför att maxtaxan fått till följdatt människor inte klarar sin försörjning. Dessutomföreligger juridiska oklarheter.I motion So301 av () begärstillkännagivande om att omgående ändra maxtaxan föräldre så att den ger alla pensionärer rättvisavillkor.I motion So233 av () begärstillkännagivande om behovet av att utvärderamaxtaxan ur ett jämställdhetsperspektiv.I motion So18 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om att bostadstillägg förpensionärer () efter inte skallkunna utbetalas för icke frivilligt boende itvåbäddsrum i särskilda boendeformer för äldre(yrkande 10). Motionärerna anför att statsbidraget ipraktiken ger kommunerna en signal om att fortsattofrivilligt boende i tvåbäddsrum är en godtagbarboendeform.Regeringens skrivelseRegeringen anför att rätten till en god vård ochomsorg är viktiga inslag i den generella väl-färdspolitiken som inte får undermineras avorättvisa avgifter som kan försätta äldre isituationer där de inte klarar normala utgifter. Denya reglerna avser att förbättra den ekonomiskasituationen för en stor del av dem som betalaravgift för vård och omsorg. Det nya avgiftssystemethar varit i kraft och kritikhar framkommit som tyder på att avgiftsreglerna ivissa fall inte har uppnått avsedda effekter.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att följaupp effekterna av det nya avgiftssystemet.Styrelsen har givit ut två meddelandeblad sominnehåller en sammanställning av ändringar isocialtjänstlagen, kommentarer från regeringensproposition (2000/01:149) Avgifter inom äldre- ochhandikappomsorg samt socialutskottets betänkande(2001/02:SoU3) Avgifter inom äldre- ochhandikappomsorg.Bakgrund och tidigare behandlingFrågan om rätt till bostadstillägg tillpensionärer () vid boende i tvåbäddsrum harbehandlats av socialförsäkringsutskottet ibetänkande 2001/02:SfU17. Utskottet gjordeföljande ställningstagande (s. 14-15):I betänkande 1993/94:SfU16 (s. 8-9) ifrågasatteutskottet om boende i tvåbäddsrum i andra fall ännär det rör sig om två makar eller andranärstående som själva valt att dela rum kanbetraktas som ett eget boende. Utskottet ansågatt regeringen borde överväga vilka krav som börställas för att boende i särskilda boendeformerskall berättiga till BTP, och detta gav riksdagensom sin mening regeringen till känna. Iproposition 2000/01:140 anförde regeringen (s.56) att frågan skulle övervägas i samband medberedningen av betänkandet Pension på institution(SOU 2000:112). Utskottet godtog i sitt avriksdagen godkända betänkande 2001/02:SfU3 (s.20) regeringens förslag om reformerade regler förBTP, inklusive förslaget om att BTP kan lämnasför boende i tvåbäddsrum, men förutsatte attregeringen i den fortsatta beredningen skullebeakta vad utskottet tidigare hade anfört ifrågan.Utskottet instämmer i regeringens bedömning attdet måste finnas möjlighet att få BTP för boendei tvåbäddsrum under förutsättning att de boendesjälva valt det. Däremot är det i princip interimligt att BTP lämnas för ofrivilligt sådantboende. Att införa en regel som ger rätt till BTPvid frivilligt boende i tvåbäddsrum men inteannars är emellertid inte någon framkomlig väg.Så länge boende i tvåbäddsrum existerar torde ensådan regel leda till att även personer som intevalt denna form av boende kommer att hävdamotsatsen för att komma i åtnjutande av BTP.Emellertid utgör det förhållandet att detfortfarande förekommer ofrivilligt boende itvåbäddsrum det stora problemet. Oavsett omreglerna för BTP ger felaktiga signaler tillkommunerna eller ej kan detta problem inteangripas på annat sätt än genom att antalettvåbäddsrum i särskilt boende minskar. Somframgår av propositionen sker också en stadigminskning av antalet pensionärer med boende itvåbäddsrum genom ny- och ombyggnad aväldrebostäder. Antalet pensionärer som får BTPför boende i tvåbäddsrum är 1 266.Antalet har minskat eftersom tvåbädds-och flerbäddsrum successivt minskar i antal.För att råda bot på problemet med ofrivilligtboende i tvåbäddsrum är det enligt utskottetsmening viktigt med en fortsatt satsning påenbäddsrum i särskilt boende. Utskottetförutsätter att kommunerna fortsätter att verkaför en minskning av antalet tvåbäddsrum tillförmån för enbäddsrum. Om så inte sker kan fråganom reglerna för BTP behöva aktualiseras på nytt.Med detta avstyrker utskottet motionerna Sf26 ochSf24.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att harregeringens uppdrag att följa upp effekterna av detnya avgiftssystemet för äldreomsorgen, den s.k.maxtaxan, som trädde i kraft den 1 juli 2002.Styrelsen skall redovisa hurkommunernas arbete med att genomföra reformenfortskrider. Därefter skall årliga rapporter lämnasden . Kritik harframkommit som tyder på att avgiftsreglerna i vissafall inte har uppnått avsedda effekter. Utskottetanser dock att uppföljning böravvaktas. Motionerna So19 (m) yrkande 15, So233 (s),So301 (c), So444 (c) yrkande 4 och So460 (kd)yrkande 4 bör inte föranleda något initiativ frånriksdagens sida.Socialutskottet gör ingen annan bedömning änsocialförsäkringsutskottet när det gäller den frågasom tas upp i motion So18 (fp) yrkande 10. Motionenbör inte föranleda något initiativ från riksdagenssida utan avstyrks.FolkhälsoinsatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om fallolyckor.Utskottet hänvisar till pågåendeberedningsarbete. bör avslåmotioner om olika kostfrågor. Utskottetkonstaterar att detta i första hand är ettkommunalt ansvar.Jämför reservationerna 41 (fp), 42 (c), 43(m, fp, c) och 44 (v, mp).MotionernaI motion So444 av m.fl. (c) begärsatt regeringen tar fram ett program för attförebygga ohälsa och olycksfall hos de äldre(yrkande 5).Insatser för att förebygga fallolyckor tas upp i tremotioner. I motion So358 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om förebyggande avfallolyckor bland äldre (yrkande 11). Motionärernaanser att alla fallolyckor i äldrevården börutredas. Vidare bör en förstärkning av deförebyggande åtgärderna eftersträvas i detutvecklings- och tillsynsarbete som bedrivs inomäldreomsorgen av Socialstyrelsen.I motion So356 av () begärstillkännagivanden om bildandet av enäldreskyddsdelegation (yrkande 1) och om attbenskörhetsproblematiken bör vara en viktig del idelegationens uppgifter (yrkande 2). Motionärenanför att för att analysera orsakerna och få framåtgärder som skall kunna få ned antalet olyckor,bl.a. fallolyckor, bör en delegation för de äldressäkerhet bildas.Också i motion So481 av ()begärs tillkännagivande om bildandet av enäldreskyddsdelegation.I flera motioner tas frågor kring kosten upp. Imotion So19 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om kostens betydelse förhälsa och välbefinnande (yrkande 8). Genom att heltenkelt väga, mäta och sedan ställa några enklafrågor om matvanor kan man förhindra att äldre ionödan drabbas av sjukdomar och i värsta fallförtidig död, anför motionärerna.I motion So408 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om handlingsplan för måltider inomäldreomsorgen (yrkande 6). Motionärerna anför attdet är orimligt att maten inom äldreomsorgenbehandlas som en separat del från omsorgen. De anseratt bör ges i uppdrag att ta framett förslag till handlingsplan och riktlinjer förmåltidshanteringen inom äldreomsorgen.I motion Ub293 av () begärstillkännagivanden dels om att personalen inomäldreomsorgen får kompetensutveckling i näringsläraoch kosthållning (yrkande 1), dels om att det iutbildningarna till personalen inom äldreomsorgenges adekvata kunskaper i näringslära ochkosthållning (yrkande 2). Motionären anför att äldrebehöver mat med en mycket hög näringstäthet somsamtidigt är energi- och proteinrik. Det är viktigtatt personalen runt de äldre får en ökad kunskap idessa frågor.Bakgrund och tidigare behandlingI regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa en samlad bildoch bedömning över olycksutvecklingen i redovisade sitt uppdrag hösten 2002i rapporten i siffror. En rapport omolycksutvecklingen i . I rapportenkonstateras att antalet olyckor som resulterar idödsfall minskar. Inom några områden finns dock enmotsatt trend. Det gäller i första hand antaletdödsfall och svårt skadade till följd avfallolyckor. Det är i första hand de allra äldstasom återfinns i denna statistik. Ökningen beror inteenbart på att antalet äldre i samhället växer utanär också absolut. anför attdet mot bakgrund av olycksutvecklingen för äldre ochmot bakgrund av att denna åldersgrupp blir alltstörre finns stark anledning för en samlad insatsavseende de äldres säkerhet, exempelvis genominrättande av en äldresäkerhetsdelegation (jfrbarnsäkerhetsdelegation). Ett annat steg borde varaatt öka forskningsverksamheten inom detta område.Statens räddningsverks rapport bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Socialstyrelsen har publicerat rapportenNäringsproblem i vård och omsorg. (2000:11). Målgruppen förrapporten är läkare, sjuksköterskor och annanpersonal som arbetar på sjukhusens vårdavdelningarinom den kommunala äldreomsorgen och inomprimärvården.Regeringen har avlämnat proposition2002/03:35 Mål för folkhälsan. I propositionenföreslås att det övergripande målet för folkhälsanskall vara att skapa samhälleliga förutsättningarför en god hälsa på lika villkor för helabefolkningen.Vad gäller de äldre anförs att hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande insatser är av stor betydelseur samhällsekonomisk synvinkel med hänsyn till destora utmaningar vi står inför på grund av dendemografiska utvecklingen. Enligt regeringensbedömning finns det därför flera tungt vägande skälför att särskilt prioritera hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete bland äldre.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas att många kommuner harövergripande handlingsplaner för folkhälsoarbete menmålgruppen äldre saknas ofta, likaså kontinuitet,långsiktighet och politiskt antagna handlingsplanermed målsättningar för verksamheten.Folkhälsoinstitutet har i en rapport redovisat hurdet hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetetbland äldre (som har eget boende ochsom i stort sett klarar sig själva) fortlöpt pålokal, regional och nationell nivå. Vård- ochomsorgsförvaltningarna riktar sin verksamhet iförsta hand till dem som behöver någon form avinsats från kommunen. Men det förekommer dockaktiviteter inom äldreomsorgen som även riktar sigtill friska äldre. Några kommuner har anställtäldresamordnare och inrättat folkhälsoråd. Oftastengageras vård- och omsorgspersonal i denhälsofrämjande verksamheten för både friska äldreoch äldre med behov av vård och omsorg. Pensionärs-och frivilligorganisationer är viktiga resurser idet hälsofrämjande arbetet.Regeringen hänvisar till att den avser attöverlämna en proposition till i januari2003 om mål för folkhälsa där äldres hälsa kommeratt uppmärksammas. (Utskottet kommer att behandla propositionen ibetänkande 2002/03:SoU7. )Utskottets ställningstagandeStatens räddningsverks rapport angåendeolycksutvecklingen i med förslag bl.a. ominrättande av en äldredelegation bereds förnärvarande i . bör inteföregripa det pågående beredningsarbetet. MotionernaSo356 (s), So358 (fp) yrkande 11, So444 (c) yrkande5 och So481 (s) avstyrks därmed.Olika aspekter på kostfrågor inom äldreomsorgentas upp i motionerna So19 (m) yrkande 8, So408 (v)yrkande 6 och Ub293 (m) yrkandena 1 och 2. Utskottetdelar motionärernas bedömning att detta är viktigafrågor, men konstaterar att detta i första hand ärett ansvar för kommunerna och inte för riksdagen.AnhörigstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avstyrka motioner om stöd tillanhöriga, om hemsjukvård och om regleradskyldighet för socialnämnd att stödja dem somvårdar närstående. Utskottet hänvisar tillpågående arbete. bör avstyrkamotioner om hemvårdsbidrag ochanhöriganställningar. Detta är i första handkommunala frågor. bör ocksåavstyrka en motion om stöd till Anhörigrådetoch Demensförbundet.Jämför reservationerna 45 (fp, c), 46 (m), 47(kd), 48 (v), 49 (fp), 50 (kd) och 51 (fp,c).MotionernaI motion So19 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om anhörigas och närståendessituation (yrkande 12). De kommunala insatsernautgör en sjunkande andel av den totala omsorgen föräldre. I stället finns en omfattande insats avanhörigomsorg både i och utanför det egna hushållet,anför motionärerna. De anser att andra aktörer ändet offentliga måste uppmärksammas i utformningen avden framtida äldreomsorgen jämfört med i dag.I motion So18 av m.fl. (fp) begärstillkännagivanden om det fortsatta stödet tilläldres anhöriga (yrkande 7) och om bidrag tillAnhörigrådet och såsomhandikapporganisationer (yrkande 8). Motionärernaanför att stödet till anhöriga måste förbättras. Enanhörigpeng skulle ge de anhöriga hjälpgivarna storvalfrihet att själva avgöra vilken form av stöd debehöver. Regeringen bör ta initiativ tillöverläggningar med diskutera reformförslag,bl.a. fortsatt utbyggnad av avlastnings- ochväxelvård, förbättringar i kommunernas regler förhemvårdsbidrag samt ökade möjligheter att anställanärstående. Motionärerna anser att borde klassificeras somhandikapporganisationer och få bidrag som sådana.I motion So260 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivanden om metodutveckling försjukvård i hemmet (yrkande 2) och om överläggningarmed och Landstingsförbundetom anhörigvårdare (yrkande 3). Samma yrkandenåterfinns också i motion So470 av .