bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — har goda utvecklingsmöjligheter ochkan bidra aktivt till att skapa en effektiv trafikförsörjning i denaktuella regionen. Vad gäller en järnvägsförbindelse mellan ochKastrup konstaterar utskottet att en förstudie, finansierad till hälften avLuftfartsverket, och vissa kommuner och till hälften av EU,genomförts. Projektet har anmälts till , men ingår inte imyndighetens förslag till framtidsplan. Utskottet förutsätter vidare attett närmare samarbete mellan de båda flygplatserna kan utvecklas framöveroberoende av ägandeformer. Enligt utskottets mening finns det därför ingenanledning att ta några initiativ i frågan och föreslår följaktligen attriksdagen avslår motionsyrkanden om ett utökat sammarbete mellanSkåneregionens flygplatser och Kastrup.Avreglering och konkurrens inom luftfartenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår två motionsyrkanden om avregleringoch konkurrens inom luftfarten. Utskottet hänvisar till att frågan ärföremål för utredningar och överväganden inom flera instanser. Jämförreservation 17 (m, fp).BakgrundDen avreglerades det svenska inrikesflyget. Inrikesmarknadendomineras dock fortfarande av SAS tillsammans med . Flygmarknadensberoende av utvecklingen inom andra branscher blev tydlig under det gångnaåret. Det minskade resandet har tvingat de etableradeflygbolagen till stora nedskärningar. Däremot har de s.k. lågprisbolagenvisat en positiv utveckling på mindre flygplatser i närheten avstorstadsregionerna på den internationella marknaden.Mot bakgrund av den bristfälliga konkurrensen på inrikesflygmarknaden gavregeringen i uppdrag att göra enkartläggning av marknadssituationen för inrikesflyget och hur den påverkarmålen för regional- och transportpolitiken samt att lämna förslag tillåtgärder. har redovisat uppdraget och konstaterar bl.a. attflygbolagens bonusprogram utgör ett påtagligt inträdeshinder för nyaaktörer och hämmar en effektiv konkurrens på inrikesflygmarknaden.Regeringen gav i uppdrag att utreda dekonkurrens- och konsumentmässiga effekterna av att begränsa flygbolagenstillämpning av bonusprogram på den svenska inrikesmarknaden samt att lämnaförslag till åtgärder. har redovisatuppdraget till regeringen. I slutsatserna avråds regeringen från att vidtamer långsiktiga åtgärder, såsom särlagstiftning, för att ytterligarebegränsa tillämpningen av flygbolagens bonusprogram. Utredningenremissbehandlas /hösten 2003.Även de europeiska konkurrensmyndigheterna har uppmärksammat frågan. () har arbetsgrupper tillsatsför att diskutera och utbyta erfarenheter om konsekvenserna av bl.a.slottidssystemet, sammanslagningar, samarbetsavtal och allianser samttillämpningen av konkurrenslagstiftningen. De nationella myndigheterna inomnätverket har även enats om vissa riktlinjer för informationsutbyte:riktlinjerna som avser utbyte av information om fattade beslut,notifieringar av samarbetsavtal, allianser och koncentrationer samtutredningar avseende karteller och missbruk av dominerande ställning.Riktlinjerna anger när och på vilket sätt myndigheterna utbyter information. Avsikten med riktlinjerna är att förbättra tillämpningen avkonkurrensreglerna på flygsektorn.MotionsförslagI motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkande 19argumenteras för en påskyndad liberaliseringstakt av luftfarten, såväl inomEU som på den marknad som utgörs av och EU. Vidare menar motionärernaatt det inom EU bör bli möjligt att överta aktiemajoriteter i andra ländersflygbolag, vilket skulle innebära att kopplingen mellan de nationellabolagen och den egna staten skulle upphöra.I motion 2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkande 19 framhålls depositiva effekterna av liberaliseringen av luftfarten. Enligt motionärernakaraktäriseras marknaden dock ännu av en brist på konkurrens där SAS har enalltför dominerande ställning, vilket har lett till orimligt högabiljettpriser på de sträckor där konkurrens saknas jämfört med de sträckorsom är konkurrensutsatta. Tendenser till kartellbildning inom flygsektornhar också förekommit, enligt motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att ett syfte med avregleringen avinrikesflyget var att konkurrensen skulle öka och därmed leda tillsänkta priser och ett bättre utbud. Utskottet konstaterar emellertid attmarknaden alltjämt domineras av de etablerade flygbolagen.Utvecklingen på internationell nivå går mot bildandet av stora alliansersamt uppköp och sammangående av flygbolagen.Bristande konkurrens och tendenser till kartellbildningar inom luftfartenär en fråga som i första hand regleras av generell konkurrenslagstiftning.Enligt vad utskottet erfarit har berörda myndigheter i såväl somövriga uppmärksammat frågan, vilket resulterat bl.a. i det ovannämnda samarbetet mellan europeiska konkurrensmyndigheter som utmynnat i enöverenskommelse om när och på vilket sätt myndigheterna utbyter informationi syfte att förbättra tillämpningen av konkurrensreglerna på flygsektorn.Utskottet konstaterar vidare att regeringen uppmärksammat frågan och låtitKonkurrensverket utreda de konkurrens- och konsumentmässiga effekterna avatt begränsa flygbolagens tillämpning av bonusprogram på den svenskainrikesmarknaden samt att lämna förslag till åtgärder.Utskottet konstaterar således att frågan är föremål för utredningar ochöverväganden inom flera instanser och utgår från att den drivs vidare pålämpligt sätt. Därmed avstyrks motionerna 2003/04:T530 (m) och 2003/04:T562(fp) i här berörda avseenden.SlottidssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om slottidssystemet. till tidigare ställningstagande och pågående beredningsarbete. Jämförreservation 18 (m och fp).BakgrundRådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning avankomst- och avgångstider (s.k. slottider) vid flygplatser inom gemenskapenhar till syfte att säkerställa att befintlig kapacitet vid överbelastadeflygplatser utnyttjas effektivt och fördelas till lufttrafikföretag på etträttvist, icke-diskriminerande och öppet sätt. I den s.k. slotsförordningen, som är bindande för medlemsländerna, slås fast att slottider vid enbristsituation skall fördelas av en särskild samordnare på flygplatsen, somskall agera på ett icke-diskriminerande och opartiskt sätt. Tillgång tillattraktiva slottider är en konkurrensfördel för flygbolagen. Förordningenmedger möjlighet att tilldela regionalpolitiskt motiverad flygtrafik ochnytillträdande lufttrafikföretag rimliga slottider.Slotsförordningen har emellertid kritiserats för att den - i strid med sittsyfte - snarare hämmar flygbolagens konkurrensförmåga och begränsartillträdet till flygplatserna för nya flygbolag. Det råder t.ex. osäkerhetom vem som ytterst sett disponerar slottiderna. Formellt anses det varaflygplatserna, men i realiteten är det flygbolagen som har kommit att styrafördelningen. På starkt överbelastade flygplatser bygger fördelningen påprincipen om hävdvunna rättigheter (ibland kallad grandfather''''''''''''''''s rights).Under år 2001 presenterade kommissionen ett ändringsförslag (KOM (2001) 335) med ett tydliggörande och en skärpning av reglerna i syfte attsäkerställa att begränsad kapacitet vid överbelastade flygplatser användsfullt ut och så flexibelt som möjligt, bl.a. för att främja konkurrensen.Förslaget innebär huvudsakligen en teknisk anpassning av regelverket i formav åtgärder avseende bl.a. samordnarens roll, ankomst- och avgångstidernasrättsliga ställning, fördelningskriterier, definition av nytillträdandelufttrafikföretag samt kontroll av efterlevnad av regler. Kommissionensförslag har genomgått en första läsning i . För närvarandepågår en beredning av förslagen med inriktningen att rådet skall fattabeslut i frågan under 2003.UtredningarKonkurrensverket konstaterar i en utredning, Start- och landningstider inomflyget (Rapport 2001:7), att bristen på start- och landningstider påArlanda och skapar konkurrensproblem inom flyget. Nya flygbolag fårinte tillräckligt attraktiva flygtider, vilket gör det svårt för dem attetablera sig på marknaden, framhålls det i utredningen. Konkurrensverketanser att reglerna enligt nu gällande slotsförordning kan användas mereffektivt. Samordnare, som fördelar slottider måste haen helt oberoende ställning. Den som klagar på tilldelningen av slottiderbör kunna vända sig till en tredje, opartisk part för medling. Dessutom börkontrollen av att flygbolagen verkligen utnyttjar sina tilldelade slottiderskärpas. Små och medelstora flygbolags önskemål om slottider börtillgodoses före dominerande aktörers. Andra möjligheter till fördelning avslottider bör också utredas, sägs det i rapporten.MotionsförslagCarl-Axel () anger i motion 2003/04:T213 att dagens system förfördelning av slottider till olika flygbolag inte fungerartillfredsställande eftersom nya bolag har svårt att tillskansa sigattraktiva tider. Motionären förespråkar i stället ett system medfördelning genom auktionsförfarande, vilket på marknadsmässiga grunder geralla bolag samma chans att få attraktiva slottider.I motion 2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkande 20 framhållsvikten av att som myndighet inte agerar konkurrenshämmandegenom att ge bättre start- och landningstider till SAS. Motionärernaföreslår vidare att handel med slottider införs på flygplats.Utskottets ställningstagandePå många flygplatser uppstår problem med att flygbolagens efterfrågan påstart- och landningstider är större än tillgången under högtrafik. ISverige och flertalet länder tilldelas sådana slottider på grundval avadministrativa principer. I motionerna förs fram att sådana slottider istället skall fördelas genom handel, t.ex. genom ett auktionsförfarande.Då frågan behandlades i utskottet konstaterades att ett arbetepågår inom ramen för EU för att utveckla slottidssystemet samt att Sverigehar ställt sig positivt till förslaget i stora delar, t.ex. när det gällerstärkning av samordnarens roll och principen om dess oberoende ställning.Utskottet utgick ifrån att regeringen - i samband med revideringen avslotsförordningen - söker säkerställa att det enligt EG-rätten även iframtiden är möjligt att tilldela regionalpolitiskt motiverad flygtrafikoch nytillträdande lufttrafikföretag rimliga slottider på för Sverigegodtagbara villkor. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga.Vidare angav utskottet som sin uppfattning att inriktningen när det gällerslottidssystemet bör vara att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av denbefintliga infrastrukturen och utveckla en väl fungerande flygtrafik, därden regionala trafikförsörjningen tillgodoses i tillräcklig utsträckningsamt att det är viktigt att nyetablerade flygbolag ges rimliga möjligheteratt konkurrera med de etablerade bolagen; här är attraktivaslottider av strategisk betydelse. Utskottet står fast vid denna tidigareuttalade uppfattning och ser det som angeläget att frågan nu får en snarlösning inom ramen för EG:s regelsystem. I det fortsatta utredningsarbetetbör trängselprissättning samt handel och ett eventuellt auktionsförfarandeprövas och konsekvenserna belysas. Mot den bakgrunden förutsätter utskottetatt de förslag som är - eller kommer att bli - resultatet av olikautredningsarbeten om bl.a. slottider också genomförs på sätt som här harförespråkats. Med hänvisning till det anförda saknas anledning till åtgärdfrån sida. Därmed avstyrks motion 2003/04:T213 (m) och motion2003/04:T562 (fp) i nu behandlade delar.Statens ägande i SASUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om en försäljning av statens ägarandel i SAS.Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande. Jämför reservation 19 (m, fp, kd, c).MotionsförslagI motion 2003/04:T560 av m.fl. (kd) yrkande 13 efterfrågasen översyn av statens ägande i SAS. Enligt motionärerna är det olyckligtatt staten både beslutar om spelreglerna och är ägare till en av aktörernapå marknaden. För det aktuella företaget och dess anställda är det utantvekan bättre med andra ägare än staten, bl.a. med tanke på eventuellabehov av kapitaltillskott, fortsätter motionären.I motion 2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkande 39 anförs att detinte finns anledning att av transportpolitiska skäl behålla ett statligtägande i SAS. Staten bör därför, när konjunkturen så tillåter, sälja utsina ägarandelar i detta företag. Enligt motionärerna kommer förändringenatt förbättra SAS möjligheter att utvecklas på en internationellkonkurrensutsatt marknad.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att frågan om statens ägande i SAS har behandlats avriksdagen ett flertal gånger. Den senaste gången, (bet. 2002/03:TU1), hänvisade utskottet till beslut . Detta innebaratt regeringen bemyndigades att besluta om en minskning av statensägarandel i bolaget inom ramarna för en gemensam skandinavisk politik förägarengagemang i SAS (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). Bemyndigandet begränsades till förändringar som innebar en minskningav statens röstetal till lägst motsvarande . Motivet för begränsningenvar att denna andel krävdes för att staten som ägare skulle kunna förhindrabeslut som krävde kvalificerad majoritet, bl.a. ändringar ibolagsordningens bestämmelser om s.k. verksamhetsföremål.Utskottet konstaterar ytterligare en gång att bemyndigandet inte harutnyttjats. Utskottet vidhåller också att det inte finns skäl för riksdagenatt ändra sitt beslut . Motionerna 2003/04:T560 (kd) och 2003/04:T564 (c) yrkande 39 avstyrks följaktligen i denna del.FlygplatsavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om en ändring av flygplatsernasavgiftssystem. Utskottet hänvisar till pågående och aviserad utredning avfrågan. Jämför reservation 20 (v).MotionsförslagI motion 2003/04:T555 av och (båda s)uppmärksammas att vissa flygbolag har kunnat få lägre flygplatsavgifter änandra genom att spela ut olika flygplatser mot varandra. Motionärerna menaratt flygplatsavgifterna skall användas till att täcka flygplatsernaskostnader och efterfrågar tydligare regler inom området.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i den av motionären framförda meningen attflygplatsavgifterna skall täcka flygplatsernas kostnader, men villsamtidigt betona att dagens system med resultatutjämning mellan flygplatserhar en viktig funktion, då det är en förutsättning för att kunna bibehållalandets mindre flygplatser.Utskottet konstaterar vidare att regeringen i budgetpropositionen anger attLuftfartsverket påbörjade en prisstudie som syftar till att seöver det befintliga avgiftssystemet och vidareutveckla det för att bättrekunna anpassa det till nuvarande marknadsförutsättningar. Det anges ävenatt regeringen har för avsikt att i samband med uppdelningen avLuftfartsverket genomföra en utvärdering av avgiftssystemet i syfte attanpassa avgifterna till den nya organisationen. Då frågan ärunder utredning anser utskottet inte att något uttalande från riksdagenssida är erforderligt. Motion 2003/04:T555 (s) avstyrks därför.Flygplatskapacitet i StockholmsområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att , som landets huvudstad, måste tillförsäkrasgoda flygförbindelser samt att måste kunna fylla sin funktion somnav i det svenska flygplatssystemet. Utskottet konstaterar attfrågan om flyplatskapacitet i bereds iRegeringskansliet. Med hänvisning till detta beredningsarbete avstyrksmotionsförslag i ämnet. Jämför reservationerna 21 (m, fp), 22 (v, c, mp)och 23 (kd).BakgrundStockholmsberedningenStockholmsberedningen har i enlighet med sina kommittédirektiv tillregeringen överlämnat delbetänkandet Tillräcklig flygplatskapacitet iStockholm-Mälardalen (SOU 2003:33). I delbetänkandet konstaterarStockholmsberedningen att det är av nationellt intresse att Stockholm-Mälardalens flygtrafikutbud utvecklas så att en hög nationell och regionaltillgänglighet kan upprätthållas. Enligt Stockholmsberedningen finns detförutsättningar att uppnå en tillräcklig flygplatskapacitet i regionen framt.o.m. 2030, under förutsättning att vissa insatser görs. Det anges att enfjärde rullbana kommer att behövas på , troligtvis omkring 2020-2025, samt att mark bör reserveras för en femte bana för att skapahandlingsfrihet för utvecklingen av flygplatsens rullbanekapacitet påmycket lång sikt. Angående miljövillkoren för anges att rimlighetenoch utformningen av dessa bör ses över, och att inriktningen skall vara attse dessa i ett nationellt perspektiv. Vidare anförs att en tillräckligflygplatskapacitet inte kan uppnås efter 2011 ifall läggsned då avtalet mellan och löper ut. Vidareanges att kan avvecklas utan allvarliga men för regionen och landetendast om flygtransportarbetet kan utföras på en alternativ citynäraflygplats i . Denna bör lokaliseras till den södra delen avlänet. Stockholmsberedningen gör bedömningen att det politiska läget kräveratt frågan bereds på ett uttryckligt regeringsmandat och föreslår därföratt regeringen, med beaktande av frågans nationella och regionalanäringspolitiska betydelse, uppdrar åt en för uppgiften särskilt utseddkommission att om möjligt ta fram ett förslag till en citynära flygplatssom kan hantera huvuddelen av det flyg som trafikerar förslag har remissbehandlas.MotionsförslagI motion 2003/04:T215 av () anges att flygplatshar en särskild betydelse för affärsflyget och även för lättare reguljärtflyg, inte minst mellan och . Motionären finner mot dennabakgrund att det är betydelsefullt på många sätt - inte minst för -att får leva vidare.Nils () kräver i motion 2003/04:T297 att flygplatskapacitetför s.k. småflyg skall inbegripas i behovet av förbättrad infrastruktur iStockholmsregionen, främst eftersom tillgången till sådanflygplatskapacitet är en förutsättning för ett väl fungerande näringsliv.Mot denna bakgrund argumenterar motionären för att bankapaciteten försmåflyget skall finnas kvar på Tullinge.I motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkande 21 framhållsbetydelsen av för det s.k. allmänflyget, dvs. skolflyg,hobbyflyg och affärsflyg. Enligt motionärerna är tillgången tillflygplatskapacitet för affärsflyg en förutsättning för näringslivet, inteminst i en tillväxtregion som . måste därför finnas kvar.Anna Lilliehöök (m) säger i motion 2003/04:T531 att flygplatserbjuder resenärer från hela landet ett komplement till och ettenkelt sätt att ta sig till . är därmed en viktig länk ikommunikationerna till och från och en nödvändig förutsättningför att regionen skall fortsätta att utvecklas som tillväxtregion.Följaktligen bör finnas kvar, menar motionären.I konkurrenssituation gentemot andra huvudstäder i spelaraffärsflyget en central roll, anförs i motion 2003/04:N341 av dePourbaix-Lundin m.fl. (m). Motionärerna motsätter sig därför en nedläggningav . Vidare anförs att måste byggas ut ytterligareoch att kommunikationerna mellan södra och måste stärkas.Torsten () anger i motion 2003/04:T235 att det i framtidenkommer att behövas ytterligare flygplatskapacitet i , bl.a. som enföljd av en befarad nedläggning av och tillväxten av flygtrafikentill och från . En lösning på detta är enligt motionärenatt göra flygplatsen till regionalt och nationellt nav iflygtrafiken.I motion 2003/04:T461 av m.fl. (kd) yrkande 5 anförs attflygtrafiken i kommer att utvecklas snabbt, vilket kommer attställa höga krav på flygets infrastruktur. För att kunna möta den ökadeefterfrågan på flygkapacitet bör få i uppdrag attparallellt planera för en fjärde bana på somförutsättningarna för en ny flygplats undersöks vidare. böravvecklas först när ny likvärdig kapacitet finns tillgänglig.I motion 2003/04:T560 av m.fl. (kd) yrkande 14 hänvisas bedömning från om att flygtrafiken kommer att fördubblasvart 10:e-14:e år. Mot denna bakgrund är det enligt motionärerna viktigtatt regeringen vidtar åtgärder för att långsiktigt tryggaflygplatskapaciteten i , bl.a. genom att Luftfartsverketges goda möjligheter att ta fram planeringsunderlag för ytterligarebankapacitet.Kerstin () föreslår i motion 2003/04:T333 att staten skallmedverka till att Brommaflyget avvecklas , främst föratt frigöra utrymme för bostadsbyggande och för att skapa godaförutsättningar för utvecklingen av det aktuella området, som utsättsför allt högre bullernivåer. Problemet med tillgång till nödvändigflygplatskapacitet föreslås lösas bl.a. genom en utveckling avkommunikationerna till Skavsta.Maud m.fl. (c) är i motion 2003/04:T564 positiva till ennedläggning av . Motionärerna anför vidare att det växandebehovet av flygtrafik i Stockholms- och bör täckas genomatt utvecklas som det naturliga alternativet. Även Västeråsflygplats har enligt motionärerna förutsättningar att utvecklas.Sylvia m.fl. (s) pekar i motion 2003/04:T556 på de buller ochmiljöproblem som orsakas av . En avveckling av flygplatsenär därför det enda rimliga, menar motionärerna. Vidare anförs att enavveckling av flygplatsen kommer att frigöra väl behövd mark förbostadsbyggande.Utskottets ställningstagandeFrågan om flygplatskapacitet i har behandlats vid ettflertal tillfällen av , senaste gången . Utskottet hargjort bedömningen att det på flertalet svenska flygplatser underöverskådlig tid finns förutsättningar för ökad flygtrafik utan störreproblem med trängsel men att flygplatserna i harkapacitetsbrist, till stor del som en följd av funktionen som nav för bådeden inrikes och den utrikes flygtrafiken. Mot denna bakgrund har utskottetuttalat som sin mening att , som landets huvudstad, måstetillförsäkras goda flygförbindelser. Härutöver har utskottet angett attArlanda måste kunna fylla sin funktion som nav i det svenskaflygplatssystemet.Utskottet står fast vid sin tidigare uttalade uppfattning. Utskottetkonstaterar att Stockholmsberedningens slutsatser nu överlämnatstill regeringen och varit föremål för remissbehandling. Med hänvisning tillangivna utgångspunkter och pågående beredningsarbete avstyrker utskottet demotionsförslag som behandlas i detta avsnitt. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till och redovisar sin bedömning av hurnödvändig flygplatskapacitet skall kunna åstadkommas i Stockholmsregionen.Regionala flygplatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen föreslås avslå motionsyrkanden om regionala flygplatser.Utskottet hänvisar till av regeringen och myndigheter vidtagna åtgärdersamt aviserade utredningar. Jämför reservation 24 (fp, c).MotionsförslagI motion 2003/04:T253 av () hänvisas till medieuppgifter omatt överväger att sluta driva några av verkets 19flygplatser. Motionären, som har erfarit att kan varai farozonen, pekar på betydelsen av denna flygplats för en region som justnu präglas av tillväxt och framtidstro, och anför att en väl fungerandeflygtrafik i hela landet är en angelägen transportpolitisk målsättning.I 2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkande 21 påpekas att deregionala flygplatserna på många håll, inte minst i glesbygd, spelat roll för kontakten med övriga . Motionärerna föreslår därföratt driftsbidraget till de regionala flygplatserna höjs något, i avvaktanpå ett nytt system för stödet.I motion 2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkande 36 betonas attmöjligheten att ta sig mellan alla delar av landet med internationell ellernationell trafik är oerhört viktig för såväl näringsliv, den offentligasektorn som privatpersoner. Enligt motionärerna måste staten därför taansvar för ett nätverk av flygplatser, framför allt i regioner med mindrebefolkningsunderlag. Detta kan ske på olika sätt, såsom genom ägande aveller driftsbidrag till flygplatser, eller upphandling av flygtrafik.Maria m.fl. (s) framhåller i motion 2003/04:T455 betydelsen avflygtransporter i hela landet samt att detta gäller inte minst Norrlandsinland. Motionärerna anser därför att staten måste ta ett helhetsansvar fören väl fungerande flygtrafik i landets alla regioner och att driftsbidragettill småflygplatserna måste finnas kvar i någon form.I motion 2003/04:Ub397 av m.fl. (fp) yrkande 6 uppmärksammasde regionala flygplatsernas betydelse för inland.