bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Däremot kan svensk kompetens kommain på väldigt många områden i detta breda begrepp.Sverker (): En av uppgifterna frånJohannesburgsmötet var att gå tillbaka till denlokala och regionala nivån och se över strukturer,system och styrmedel för att bättre nå hållbarutveckling.Min fråga som är viktig för oss i beslutsfattandepositioner är: Vad ser ni som de störstastrukturella hindren eller systemfelen som hindraross att ta rejäla kliv mot hållbar utveckling?Jag vore tacksam för att få många svarpå detta. Men jag vänder mig först till dem som stårutanför statliga myndigheter och verk. Jag vändermig till , till ochtill Svenska naturskyddsföreningen.Eva Mineur: Du frågade om de största strukturellahindren för att kunna uppnå hållbar utveckling. Jagtror att det absolut största hindret ärattitydfrågan. Precis som har nämnts här tidigarefinns det ett regelverk som är ganska väl utvecklati , och vi ligger rätt så långt fram om manjämför med många andra länder. Men det störstastrukturella problemet är alltså attitydfrågan ochatt helt enkelt försöka få människor att förstå attdet handlar om individens ansvar i detta.Hur man ska göra det som politiker är kanske attförsöka nå ned till medborgare. Det finns ettstort tryck från människor som säger att politikbedrivs väldigt långt från dem själva. Det är blandannat det som jag som statsvetare studerar. Jagtycker att det största uppdraget för politiker äratt försöka hitta en dialog med medborgare där mantrycker på att det är individens ansvar i det helasom kan göra att vi når en förändring. Då tror jaginte att det räcker att argumentera för att detfinns regler, lagstiftning och så vidare, utan manmåste helt enkelt försöka vidga demokratin på ettsådant sätt att människor får förtroende förpolitiken och så att de känner att det är de somindivider som har en del i det hela.Göran : Jag ska bygga på det som den tidigaretalaren sade. Det handlar väldigt mycket om atterbjuda medborgarna möjlighet att göra rätt val. Detär nämligen inte alltid så lätt att leva såmiljövänligt som man vill. Det handlar då om attsamhället måste skapa de strukturer och erbjuda dealternativ som gör det lättare och självklartlättare än att göra de dåliga valen. Då handlar detom grundläggande saker i samhället som att det finnstillgång till bra och relevant miljöinformation intebara om enstaka produkter utan också ommiljöeffekter och liknande av andra val som man gör.Det handlar om hur skatte- och avgiftssystemen äruppbyggda, att man genom ekonomiska styrmedelbefrämjar de miljövänliga alternativen. Det handlarom hur samhället bygger sin infrastruktur. Det harockså väldigt långsiktiga konsekvenser för att maninte bygger fast sig i energisystem, transportsystemeller annat som är väldigt långsiktiga investeringaroch där det som vi vet tar väldigt attställa om till miljövänligare och energisnålarealternativ.Att inte bygga fast sig i strukturer, att utformaekonomiska styrmedel och incitament som hjälpermedborgarna att fatta rätt val är de huvudsakligafaktorer som jag skulle vilja identifiera.Ordföranden: för Svenskt Näringslivkommer att få svara på den fråga som riktades tilldem. Jag såg också att Röda Korset ville komma in.Men vi kommer strax att bryta denna talarlista föratt släppa in : För företagens del handlar detta imycket hög utsträckning om det lokalaföretagsklimatet, det vill säga att politiker ochtjänstemän skapar goda villkor för företagen på denlokala nivån. Det kan handla om den kommunalaservicen men framför allt om hur man bemöterföretagen. Det handlar väldigt mycket om attityder.Då kanske någon undrar varför det är så viktigt omman ser till begreppet hållbar utveckling. MenSverige har en väldigt liten andel små ochmedelstora företag. Och det vore väldigt bra om vikunde få många fler företag i vi jämför till exempel med ser vi attSverige ligger långt efter när det gäller nystartadeföretag. Jag tror att ligger på ungefär 30:eplats när det gäller att starta nya företag.Danmark ligger också väldigt långt fram när detgäller att satsa på miljöteknik och miljövänligaffärsutveckling. Jag tror att det väldigt mycketberor på att får ett mycket stortantal nya företag. Och det är en väldigt positivtbidragande aspekt på det hela.Ett annat problem i är att vi har väldigtlånga handläggningstider just . Det gör attförnyelsen och moderniseringen av framför alltindustrin tar än vad de skullebehöva. Vi vet alla att det behövs ny teknik och merenergieffektivisering och nya produkter som kanutvecklas. Då är det väldigt viktigt attmiljölagstiftningen stöder en sådan utveckling. Detär därför som det är viktigt med kortahandläggningstider.Ordföranden: hälsar jag tillbaka hem till Sverige.Margot : Det är trevligt att vara tillbakai . Jag vill först rikta ett tack till detsammansatta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottetför att jag får chansen att berätta om hur jag serpå våra möjligheter att följa upp världstoppmötet iJohannesburg och också tala om globalisering ochhållbar utveckling.Det är nu den definitionetablerades som har blivit den gängse. Det var GroHarlem som sade att hållbar utveckling ären sådan utveckling som gör att vi kan tillgodosevåra egna behov utan att tära på de naturresursersom framtida generationers välfärd är beroende av.Det mervärde som denna definition har gett oss äratt det för in framtiden i våra diskussioner och ivåra politiska ställningstaganden. Det ändrar ocksåvårt geografiska perspektiv, att vi inser att detsom vi gör påverkar inte bara oss i vår del avvärlden utan globalt.Vi kan omkring oss se många exempel på ohållbaratrender, men kanske mer sällan positiva exempel.Därför ska jag börja med en liten berättelse om SanMartin i . Detta var en mycket fattig staddär de flesta invånarna försörjde sig på jordbrukmen med väldigt magert resultat. Det var dåligavkastning på åkrarna. Och de som kunde valde attlämna början på 70-talet kom det en amerikanskbiståndsorganisation till denna stad och lärdeinvånarna ett både billigt och miljövänligt sätt attöka matproduktionen. Först planterade man gräshäckarrunt åkermarkerna för att förhindra erosion. Manbörjade växla de traditionella spannmålen med bönor,ärtor och andra grönsaker för att förbättrajordmånen. Man kunde också minska konstbevattningen.Inom bara hade man ökat skördarna med600-900 % utan att använda några kemiska tillsatser.Och i takt med att tillgången på mat och vattenförbättrades kunde man också förbättra sin hälsa.Jordbruken växte, och det gav nya arbetstillfällenoch en ökad köpkraft. Och den här staden fick rådatt satsa på vård, skola och omsorg, ochlantbrukarna fick tid att ägna sig också åt denlokala politiken och bilda en rörelse som kallasJordbrukare för jordbrukare som snabbt växte i dennaregion. När man sedan fick orkanen somdrabbade och förstörde tusentalskonventionella lantbruk klarade sig ochmånga andra ekologiska lantbruk. Och en del avskörden gick till och med att rädda.Detta exempel illustrerar vad hållbar utvecklinghandlar om. Ekonomiska fördelar går hand i hand medförbättringar inom den sociala sektorn sommiljön bevaras. Och och då måste vi ta ned dettjusiga begreppet hållbar utveckling till vad det irealiteten kan innebära.Tyvärr är fortfarande ett ganskaisolerat exempel. Trots att välståndet generellt harökat har denna rikedom intefördelats rättvist, och det är på bekostnad av enförsämrad miljö. Gapet mellan rika och fattiga harökat, och det kan illustreras av att av världensrikaste tjänar lika mycket som av världensfattiga. Hälften av jordens befolkning saknartillgång till sanitära förhållanden, och entredjedel saknar elektricitet.Det har gått mötet i . Det ärviktigt att komma ihåg att det mötet ägde rum i enhelt annorlunda politisk atmosfär. Det var dåoptimism och framtidshopp präglade helavärldssamfundet. var över, den globalaekonomin började återhämta sig, handelsrundan iUruguay var över, och världen såg också en ökadmiljömedvetenhet sprida sig. Man hade väldigt storaförväntningar på mötet i , och till stor deltyckte man väl att de infriades. Man förbereddedessutom en rad konventioner, och man hade praktiskadokument som man diskuterade. Ändå kan man säga attdet fanns samma kritik från miljöorganisationerna dåsom vi faktiskt fick efter detta möte. Det glömmerman gärna bort. Man ser tillbaka på detta som framgång, men det var väldigt mycket kritikockså då.Mötet i har framför allt genom Agenda 21förberett vägen för det internationella ramverk somvi har för hållbar utveckling. är ensorts överlevnadsprogram för planeten jorden - 40kapitel, 450 sidor, analyser, åtgärdsprogram ochrekommendationer om allt från fattigdomsbekämpningtill förändrade konsumtionsmönster, hälsovård,demokrati och kvinnokamp. Det unika med Agenda 21var och är själva helhetssynen, men också attbudskapen inte bara riktade sig till världensregeringar utan till en lång rad strategiska grupper- kvinnor, barn, ungdomar, ursprungsbefolkningar,miljöorganisationer, kommuner, fackföreningar,näringslivet, vetenskapsvärlden, lantbrukare. Allakan och måste ta ansvar i sin sektor, i sittföretag, i sin skog, i sin kyrka eller i det privatahushållet.Här har varit världsledande. Vi har haftett unikt deltagande med lokala Agenda 21-grupper.Sverige ligger långt fram i arbetet.Vi har varit på väg på en resa från tillJohannesburg. Den resan har gått via ochMonterrey. Som en följd av FN:s millenniummötefattade handelsministrarna i beslut om att göraen ny handelsrunda som tog hänsyn till bistånds- ochmiljöfrågorna i högre grad.Under de förhandlingarna var kommissionens ochEU:s prioritering att skyndsamt avsluta Dohasbiståndsagenda, eller komma till ett bra beslut omDohas biståndsagenda. Den gör det möjligt förutvecklingsländerna att få tillträde till våramarknader, inte minst för ländernasjordbruksprodukter. Det kan göra en global hållbarutveckling möjlig.I efter Dohaarrangerade FN en internationell biståndskonferensdär 50 stats- och regeringschefer och mer än 200ministrar samlades för att leva upp tillbiståndsmålet från FN:s millenniemål.EU ger i bistånd. Detmotsvarar mer än hälften av världens samladebiståndskaka. I bestämde EU att gå från 0,33 %av BNP av BNP . Det ärett första steg mot FN-målet på . Det ger ireda pengar ytterligare årligen.Det är bara fyra medlemsländer som har nått ellerligger av BNP. Det är , ,och Danmark.Så till . Vilka konsekvenser fickmötena för ? Till skillnad från Riomöttes man i med en känsla, och detuttrycktes tydligt, att världen sedan hadedelats upp i vinnare och förlorare. Det var heltklart vilka det var som var förlorare. Det var ett mycket svårare politisktläge.Till skillnad från var det också uppenbart attalla de tjusiga mål som man enades om i intehade lett till konkret handling. De hade inteomsatts i praktiken. I stället för att minska ökadebåde det sociala trycket och miljötrycket och 90-talet. IT-bubblan hade spruckit, ochtillväxten mattades. Här möttes man i en helt annanstämning.Jag menar nog att utan EU:s ledande roll hade viinte fått en överenskommelse i . Det varviktigt att någon tog på sig ledartröjan och drev påför konkreta mål och överenskommelser också iJohannesburg. Vi drev en ambitiös dagordning. Viförsökte att skapa ett brett och konkret ramverk förhållbar utveckling och bygga på och Monterrey.Den handlingsplan som man kom överens om iJohannesburg innehåller flera mätbara mål. Dethandlar om sanitet, kemikalier, fiskekvoter,biologisk mångfald, nationella strategier förhållbar utveckling och också hållbara konsumtions-och produktionsmönster.Det som var positivt i var att ocksåhär var det civila samhället mer aktivt.Inriktningen var att man skulle skapa partnerskapför handling. Här var också näringslivet mycket mernärvarande. Miljöorganisationerna har alltid funnitsdär. Utan miljöorganisationerna hade inte myckethänt på området eller i kampen för hållbarutveckling. tillkom också näringslivet som en meraktiv part.De partnerskap som bildades handlade om vatten,energi, hälsa, biologisk mångfald och jordbruk. Därfinns regeringar, internationella institutioner ochdet civila samhället med.Vi var besvikna att vi inte kom längre när detgäller målet om förnyelsebar energi. Vi drev kravetpå att få en konkret tidtabell och konkreta mål förförnyelsebar energi. När vi inte nådde ända fram meddetta skapade vi en frivillig allians av länder somville gå längre. är det 80 länder som harantecknat sig och anslutit sig till vår frivilligaallians. Det är meningen att vi ska följa upp detförst och främst under gröna veckan. Såsmåningom kommer också att anordna en storkonferens för de länderna.Vi tog också ett eget initiativ på vattenområdetfrån EU:s sida. Ett av de viktigaste nya målen somtillkom i är just detta att halveraantalet människor som saknar tillgång tillgrundläggande sanitet. Det är en ganskaöverväldigande siffra på 2,4 miljarder människor sominte har det.Det har varit lite tabu. Det medgav man också iSydafrika. Vatten är okej att tala om och behovet avrent dricksvatten. Men man kan inte tala om atttusentals skolor bara i saknar toalett.Det kan vara skolor som har tusen elever. Detdrabbar särskilt flickorna. Här kan vi inte ensföreställa oss det problemet att behöva skicka barntill en skola som saknar toalett. Detta måste manbörja tala om. Vi har satt upp ett konkret mål. Nuär det viktigt att vi kan leva upp till detta.För sedan skrev också kommissionenspresident till samtliga EU:s stats- ochregeringschefer om vatteninitiativet. Kommissionenvill etablera en europeisk vattenfond som kan getekniskt stöd och samfinansiera olika vattenprojekt.Då talar vi om . Här ska man i förstahand fokusera på projekt i . Det är ett sättatt visa att vi nu skaffar fram pengarna.Var står vi då med hållbar utveckling? Minbedömning är att det finns ett globalt partnerskapför hållbar utveckling på det sättet att det finnspå den politiska dagordningen internationellt ochockså i de flesta länder. Det har försett oss mednya mål och instrument för att uppnå dem. Men om detska bli framgångsrikt måste vi väldigt snabbt gåfrån ord till handling.Det var vårt motto från EU:s sida i Johannesburg.From words to deeds. Vi går från ord tillhandling. Då behöver vi konkreta handlingsprogram.Den första stationen på vägen är i närKommittén för hållbar utveckling och FN:s kommittéför hållbar utveckling ska ta ställning till frågan.För min del menar jag att det först och främst ärotroligt viktigt att CSD mäter och rapporterar omhur det går och hur vi sakta men säkert tar oss motde mål vi har kommit överens om.För det andra måste varje regering nationellt görasin hemläxa, öka biståndet, rasera handelsmurar ochavskaffa olika former av exportstöd.För det tredje ska vi inte heller vara rädda föratt gå våra egna vägar när det behövs. Alliansen omförnyelsebar energi är ett exempel. Näringslivetmåste också involveras i partnerskapen.För det fjärde håller vi i gång motorerna underCSD:s ledning. Det har funnits en idé om att göra ensorts tillfälliga grupper, eller ad hoc-grupper, medländer som är villiga att sätta fart på arbetet. Detkan vara en intressant idé.På EU-nivå har vi bekräftat vår inställning tillhållbar utveckling senast under vårtoppmötet iBryssel. I den så kallade syntesrapporten som manbeslutade om då följer vi upp våra åtaganden frånJohannesburg.Vi håller på med en ny kemikalielagstiftning. Den7 maj beslutar kommissionen om den nyakemikalielagstiftningen och skickar då ut den på enbred remiss.Vi har fått beslut om en ny harmoniseradenergiskatt. Vi har lagt fram förslag omskadeståndsansvar vid miljöskador. Det bygger på attdet är förorenarna som ska betala. Vi har tagitinitiativ för att lyfta fram och förbättraförutsättningarna för miljövänlig teknik. Det är ettområde där jag vill påstå att vi har mångavärldsledande företag i följer noggrant klimatmålet. Som ni vet drivervi Kyotoprotokollet och vill nu att ryssarna ocksåska ratificera så att det ska träda i kraft.Jag vill avslutningsvis nämna fyra områden där jagtror att den svenska kan spela enavgörande roll framöver.Jag tror att kan driva på också via CSD,kommissionen för hållbar utveckling, i FN. Möjligenska också titta på om det är någonting somkan hjälpa till att man bildar en sorts ad hoc-grupper på speciella områden där kan ha ettintresse och är särskilt ambitiöst och få med sigett antal andra länder där man på högsta politiskanivå vill axla ansvaret. Vi visar vägen och kanhitta idéer om hur man ska kunna föra arbetetframåt.Jag tror att vi alla medlemsländer i EU behövergöra reklam för vårt vatteninitiativ och mobiliserasvensk expertis på det området. Då menas förståsinte att bara göra reklam utan att jobba med detkonkret. Här behövs också en nationell checklistaöver vad som behöver göras i för att bidratill . Det förstår jag att ni redanförbereder.Vi måste ta täten och konkretisera arbetet medhållbara konsumtions- och produktionsmönster. Dethar nu blivit ett allmänt begrepp och koncept somanvänds. Vad betyder det, och hur får vi det attkomma till liv på ett bra sätt? Hur konkretiserar videt?Jag tror också att man ska förnya arbetet ochengagemanget för på lokal nivå. Det harjag förstått redan är på gång.Naturligtvis är det just nu fokus på kriget i Irakoch vad som händer efteråt. Världsscenen ser nuockså annorlunda ut. Det förstärker bara min tro påhållbar utveckling. Jag menar att det måste vara denvägledande visionen för EU . Jaghoppas att också konventet ska komma fram tilldetta.Det är det sätt på vilket vi kan gifta ihop deekonomiska, sociala och miljömässiga målen för EU.Vi måste bekämpa orsakerna till terrorism, tillexempel fattigdom. Det gör vi bäst genom att sättaupp hållbar utveckling som ett övergripande mål.Tack för att ni har lyssnat så länge.Ordföranden: så mycket, . Dufår gärna stå kvar i talarstolen. Du höll dessutomtiden föredömligt, vilket jag som ordförandeuppskattar. Jag tror att det var bra för er somsitter hemma och lyssnar på diskussionen att kunnafå en sammanfattning av vad det offentligaseminariet handlar om.Nu kommer en företrädare för varje parti att hamöjlighet att ställa frågor direkt till dig. Den somförst ska ställa en fråga är , och därefter är det . Varsågod, (): Tack, fru ordförande.Också jag till tacka för en mycket intressant exposéöver vad som händer på den globala och europeiskaarenan. Jag vill haka på det kommissionären sade omdet viktiga i att nu gå från ord till handling.En avgörande faktor för om arbetet med hållbarutveckling ska kunna föras framåt är i vilkenomfattning arbetet kan få en bred folklig förankringoch förankring i näringslivet. Frågorna omfrivilligorganisationerna och näringslivets roll iarbetet för hållbar utveckling i ett globaltperspektiv får för lite utrymme.Jag vill ställa en fråga till kommissionären.Egentligen skulle jag också vilja fråga några avfrivilligorganisationerna hur de ser på sin roll,sina möjligheter och vilka hinder som finns. Men idet här fallet får jag rikta frågan tillkommissionären. Hur ser kommissionen på NGO:er ochnäringslivets roll för att komma vidare i arbetetoch vilka möjligheter och resurser som kan behövassom stöd?Margot : Det är helt avgörande att vi kanmobilisera miljöorganisationerna väldigt brett menockså att vi får med industrins företrädare. Jagtror ändå att partnerskapen är ett sätt att få medolika intressegrupper i den konkreta uppföljningenoch i konkreta projekt. Det kan till exempel handlaom vatten.Vi vet att det i många fall lika mycket är frågaom att skapa en demokratisk process i till exempelmånga av de afrikanska länderna. Där kan våramiljöorganisationer, som representerar en långdemokratisk tradition, ha en väldigt viktig roll.Det vi gör är att vi försöker att finansierabidrag ekonomiskt så att miljöorganisationerna kanjobba. Men det mesta av det konkreta jobbet måstenog ske i medlemsländerna som är närmast. Här kan vihjälpas åt. Vi ser till att alltid formellt ha medmiljöorganisationer och också företrädare förindustrin, och i medlemsländerna tar man i sinakonkreta projekt också med dem. Det är heltavgörande för om vi ska lyckas.Vi ska komma ihåg att de som aldrig har vikit frånmålen om hållbar utveckling trots allt ärmiljöorganisationerna. De har hållit det vid liv. Dehar tvingat oss att gång på gång komma tillbaka hållbar utveckling.Hade vi inte lyckats i , inte kommitöverens och inte fått att skriva påhandlingsplanen hade det varit borta. Jag är heltövertygad om att konceptet om hållbar utvecklinghade varit borta. Det var mycket som stod på spel.Nu har vi behållit det. gäller det att vi visaratt vi kan tillämpa det.Ordföranden: för det. Ordet och frågan gårvidare till , , ochdärefter . : När det gäller bindande reglerför transnationella företag redovisar regeringen isin skrivelse hur den avser att gå vidare med fråganatt på internationell nivå reglera företagensansvar. Vad anser kommissionen behövs för attutveckla den politiken för att ge folkrörelser ochandra delar av samhället möjlighet till påverkan ochåstadkomma en samlad politik för företagens ansvar?Margot : Det behövs ett mycket störreansvarstagande av företagen. Inför vardet många miljöorganisationer som drev att manskulle få ett internationellt regelverk om corporatesocial responsibility. Det handlar om företagensinte bara sociala ansvar utan också miljöansvar.Tyvärr hade man inte hunnit förbereda dettillräckligt mycket för att man skulle vara bereddatt fatta beslut i om bindandeinternationella regler. Jag tror att man satte igång för sent med det arbetet.Jag är helt inställd på det. Kommissionen menaratt det är nödvändigt att driva det arbetet framåt.Nästa steg som man kan ta är förmodligen att fåbindande regler om hur man till exempel ska redovisasitt miljöarbete. är det frivilligt. Vi har byggtupp organisationer som ska hjälpa företagen attockså redovisa sina miljöinsatser.Det är vad jag föreställer mig ska hända som ettnästa steg. Man får internationella bindande reglerom detta. På samma sätt är det med det socialaansvaret så att man bygger ut det mycket tydligare.För att vara riktigt realistisk har det inte riktigttagit form så att man vet vad det är konkret som viska diskutera. Men själva försöker vi att driva deti den riktningen och se till att vi stöter påföretagen för att de ska rapportera.Jag tror att det är många företag som accepterardetta. De säger: Om vi gör det borde man skapalikartade villkor för företagen. Alla borde tvingasredovisa hur de jobbar med kanske framför alltmiljöfrågorna så att man får en sådan redovisningoch revision.Ordföranden: för det. Då är det ,, och därefter , Roger.Roger (): Tack fru ordförande. Jag skulleförst vilja tacka för ett mycketengagerat anförande.Min fråga handlar om kemikalier ochkemikalielagstiftningen. Signaler har nått mig frånmiljörörelsen i att substitutionsprincipeninom EU håller på att slarvas bort. Kommissionärennämnde att ska kommissionen fatta beslutom ett förslag till kemikalielagstiftning som sedanska skickas ut på remiss.Min fråga är: Hur tillämpas substitutionsprincipeni lagförslaget?Margot : Detta är mitt favoritämne. Tackför att du frågade om kemikaliepolitiken. Den har vinu jobbat med . kom sedan.Vi satte minst fyra viktiga mål.Vi sade att vi måste täcka kunskapsgapet somfinns. Vi vet nästan ingenting om de tusentalskemikalier som vi använder . Vi måste ändrabevisbördan så att det inte är myndigheterna som skabevisa att en kemikalie är farlig utan producenternasom ska visa att den antingen är ofarlig eller kan hantera riskerna med den.Vi måste ändra på den konstiga uppdelning somfinns mellan nya och gamla kemikalier som gör att viinte alls prövar hur farliga de gamla är, nämligende som producerades . Det gäller också denya som man vill släppa ut på marknaden. Det är enfullständigt hopplös och långsam procedur för attintroducera nya kemikalier.Vi måste se till att etablera en hög skyddsnivåtill skydd för människors hälsa och miljön. Det harvi lyckats med. Vi etablerar nu världens bästasystem för att kontrollera kemikalier. Det är denmest ambitiösa kemikaliepolitiken i världen.