bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — Detta förslag bidrar enligt Konkurrensverketsuppfattning till att säkerställa en konsekvent tillämpning.För att skall kunna avsätta kvalificerade resurser för deanalyser som följer av de nya uppgifterna behövs en resursförstärkning, förinnevarande år uppgående till 1,2 miljoner kronor.I remissvaret från PTS på det nämnda betänkandet om myndighetsfrågorm.m. framkommer följande:PTS, som är sektorsmyndighet inom post-, tele- och radioområdena,instämmer i förslaget att PTS skall vara sektorsmyndighet med samordnandefunktion inom området för elektronisk kommunikation och ansvarig myndig-het för den föreslagna lagen om elektronisk kommunikation. Vidare instäms iförslaget om ansvarsfördelningen mellan PTS och övriga myndigheter inomområdet. Särskilt vill PTS betona att den verksamhet med marknadsanalysersom skall ske enligt förslaget till lagen om elektronisk kommunikationskiljer sig från den konkurrensrättsliga lagstiftningen och attutredningens förslag att lägga verksamheten på PTS därför stämmer välöverens med förslaget om att skapa en sektorsmyndighet som har fullt ansvaroch beslutanderätt inom området.PTS anser vidare att en utvärdering bör ske av såvälmyndighetsstrukturen som effektiviteten och ändamålsenligheten av bestäm-melserna i den nya lagstiftningen. En sådan utvärdering bör innehålla enbedömning av i vilken mån teleregleringen respektive konkurrensrätten ärverksamma instrument för att statsmakternas målsättning för politiken skalluppnås. Möjligheten till framgång för myndighetens verksamhet blir heltavhängig av om lagen blir lätt eller svår att tillämpa, anser PTS. Vidarenämns att 12 av EU:s 15 medlemsländer har ålagt eller avser att ålägga ensektorsmyndighet hela ansvaret på samma sätt som föreslås i betänkandet.Den kompetens som sammantaget krävs för att på ett tillfredsställande sättlösa uppgiften finns dels hos , dels hos PTS.Den övervägande delen av resurserna finns dock hos PTS enligt vad somanförs i remissvaret.Remissvaret från Sonera innebär som framgår av remissammanställ-ningen ovan att besluten om betydande marknadsinflytande (SMP-besluten) böranförtros . Ett viktigt skäl för detta är att verket somexpertmyndighet i konkurrensrättsliga frågor är bäst skickat att ta sig anden- na uppgift eftersom dessa beslut kräver tillämpning av centralakonkurrens- rättsliga begrepp. Ett annat skäl är att den nuvarandeprincipiella fördelningen av olika slags myndighetsuppgifter kan behållas.SMP-uppgifterna gäller huvudsakligen att bestämma vad som är en rele-vant marknad, analysera om det på denna marknad saknas effektiv konkur-rens och i detta fall utse en aktör med betydande inflytande på marknadensamt ålägga denna en lämplig och proportionell skyldighet som är grundad påmarknadsproblemet. Enligt vad som sägs i remissvaret torde behovet av till-synsresurser hos PTS i huvudsak vara oberoende av vilken myndighet somanförtros uppgiften att meddela SMP-besluten. Uppgiften att meddela dessabeslut är emellertid en ny uppgift som inte hanteras av någon myndig-het. Eftersom enligt utredningen har den största kompeten-sen när det gäller konkurrensfrågor torde uppgiften bli mindre resurskrävandeom den läggs på i stället för på PTS. Totalt sett krävs mind-re resurser om svarar för SMP-frågorna och PTS för tillsy-nen.Utredningens eget argument om att en grundläggande princip för myndig-hetsstruktur bör vara att så långt som möjligt skilja normgivande, verkställan-de och dömande verksamheter från varandra är ett annat starkt skäl till attanförtro SMP-uppgifterna till ställningstagandeBakgrunden till regeringsförslaget är den snabba tekniska och marknadsmäs-siga utvecklingen av elektronisk kommunikation, vilken också har lett till enmoderniserad och sammanhängande EG-reglering. Under åren 2001 och 2002har och rådet beslutat om fem harmoniseringsdirektiv påområdet, och kommissionen har dessutom beslutat om ett direktiv om konkur-rens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunika-tionstjänster. Som redovisas ovan har även riktlinjer och rekommendationerpå detta område tagits fram av kommissionen.Näringsutskottet ställer sig bakom regeringens förslag om mål för sektornelektronisk kommunikation och vad som anförs om att de främsta medlen föratt uppnå målen är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utansnedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonise-ring.Enligt näringsutskottets uppfattning är utvecklingen av telekommarknadeninne i ett övergångsskede, där möjligheterna att få en effektiv konkurrens påkort och lång sikt är en nyckelfråga. Myndighetsstrukturen har en avgörandebetydelse, vilket också avspeglas i regeringsförslaget och de här upptagnamotionerna.Med hänsyn till att det finns ett antal frågor att ta med i avvägningen närmyndighetsstrukturen skall bestämmas anser näringsutskottet att regeringensförslag - dvs. att PTS skall ha det övergripande sektorsansvaret för områdetelektronisk kommunikation och vara ansvarig myndighet enligt den nya lagen- är rimligt i den nuvarande situationen. En sådan lösning ligger också i linjemed vad de flesta andra länder inom EU har kommit fram till.I den situation som råder krävs en särreglering för att främja attmarknaden för elektronisk kommunikation fungerar effektivt. PTS har densärskilda och djupa kunskapen om de tekniska, ekonomiska och andra förut-sättningar som råder på de här aktuella marknaderna. serfördelar med att PTS anförtros ansvaret för marknadsanalys, identifiering avaktörer med betydande inflytande och befogenhet att fatta beslut om åtgärder- inte minst med hänsyn till det EG-rättsliga regelverkets krav på skyndsam-het. har en större kunskap om konkurrensrättsli-ga bedömningar och EG-rättslig praxis inom den generella konkurrensrätten.Därför anser näringsutskottet att det är synnerligen värdefullt att kompetens tas till vara genom samråd mellan PTS och när det gäller de konkurrensrelaterade frågorna. Även ekonomiska skältalar för att PTS bör anförtros de här nämnda uppgifterna.Näringsutskottet vill emellertid hävda att den nu föreslagna myndighets-strukturen inte är given . Motionärernas farhågor för att ensärreglering medför snedvridning av marknaden har näringsutskottetförståelse för. Med hänsyn till den snabba utvecklingen på området bör myn-dighetsorganisationen ses över inom . Näringsutskottetvill - i likhet med regeringen, ett antal remissinstanser och olikamotionärer - starkt trycka på behovet av att en översyn kommer till ståndett par år efter det att den nya lagen har trätt i kraft. Mot bakgrund avutvecklingen på såväl området för elektronisk kommunikation som detgenerella konkurrensområdet vill näringsutskottet understryka vikten av enbred och omsorgsfull utvärde- ring. har noterat förslageti motion 2002/03:T12 (kd) att regeringen skyndsamt skall ge utredningen omelektronisk kommunikation (N 2001:07) tilläggsdirektiv att utreda enlångsiktig myndighetsorganisation för bevakningen av konkurrensrelateradefrågor inom marknaden för elektro- nisk kommunikation.Med det ovan anförda finner näringsutskottet inte att det nu finns anledningför att göra något uttalande i fråga om myndighetsorganisationenmed anledning av de här upptagna motionerna.Stockholm den 6 maj 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), IngegerdSaarinen (mp), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ReynoldhFurustrand (s) och ().Avvikande meningar1. Myndighetsorganisationenav (), (), () och ().Bakgrunden till regeringsförslaget är den snabba tekniska och marknadsmäs-siga utvecklingen av elektronisk kommunikation, vilken också har lett till enmoderniserad och sammanhängande EG-reglering. Under åren 2001 och 2002har och rådet beslutat om fem harmoniseringsdirektiv påområdet, och kommissionen har dessutom beslutat om ett direktiv om konkur-rens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunika-tionstjänster. Som tidigare redovisats har även riktlinjer och rekommendatio-ner på detta område tagits fram av kommissionen.Vi ställer oss bakom regeringens förslag om mål för sektorn elektroniskkommunikation och vad som anförs om att de främsta medlen för att uppnåmålen är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvrid-ningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering.Enligt vår uppfattning är utvecklingen av telekommarknaden inne i ettövergångsskede, där möjligheterna att få en effektiv konkurrens på kort ochlång sikt är en nyckelfråga. Myndighetsstrukturen har då en avgörande bety-delse.Med hänsyn till att det finns ett antal frågor att ta med i avvägningen närmyndighetsstrukturen skall bestämmas anser vi att regeringens förslag - dvs.att PTS skall ha det övergripande sektorsansvaret för området elektroniskkommunikation och vara ansvarig myndighet enligt den nya lagen - är rimligti det korta perspektivet.I den situation som råder krävs en särreglering för att främja attmarknaden för elektronisk kommunikation fungerar effektivt. PTS har densärskilda och djupa kunskapen om de tekniska, ekonomiska och andra förut-sättningar som råder på de här aktuella marknaderna. Vi ser fördelar medatt PTS anförtros ansvaret för marknadsanalys, identifiering av aktörer medbetydande inflytande och befogenhet att fatta beslut om åtgärder - inteminst med hänsyn till det EG-rättsliga regelverkets krav på skyndsamhet.Samtidigt har en otvivelaktigt större kunskap omkonkurrensrättsliga bedömningar och EG-rättslig praxis inom den generellakonkurrensrätten. anser sig dock inte haerforderlig kompe- tens för att göra marknadsanalyser. Tills vidare menarvi att det är synnerligen viktigt att kompetens tas tillvara genom samråd mellan PTS och när det gäller dekonkurrensrelaterade frågorna. Ovan nämnda skäl samt ekonomiska skäl talari dagsläget för att PTS bör anförtros de nämnda uppgifterna.Vi anser emellertid inte att den nu föreslagna myndighetsstrukturen är enlösning . En särreglering riskerar att medföra snedvridning av markna-den. Frågan om en långsiktigt ändamålsenlig och effektiv myndighetsorgani-sation bör prövas mer grundligt. Det är inte tillfredsställande att regeringen i propositionen bara konstaterar att en mer långsiktigmyndighetsorganisation "senare kan komma under övervägande". I stället börregeringen - i enlighet med vad som sägs i motion 2002/03:T12 (kd) - skynd-samt ge utredningen om elektronisk kommunikation tilläggsdirektiv att utredaen långsiktig myndighetsorganisation för bevakningen av konkurrensrelatera-de frågor inom marknaden för elektronisk kommunikation.Trafikutskottet bör således tillstyrka motion 2002/03:T12 (kd) när det gäll-er myndighetsfrågorna, varvid även motion 2002/03:T10 (m) i det väsentligatillgodoses.2. Myndighetsorganisationenav ().Bakgrunden till regeringsförslaget är den snabba tekniska och marknadsmäs-siga utvecklingen av elektronisk kommunikation, vilken också har lett till enmoderniserad och sammanhängande EG-reglering. Jag anser att det är värde-fullt att gemenskapens regler införlivas i svensk rätt.Enligt min uppfattning är utvecklingen av telekommarknaden inne i ettövergångsskede, där möjligheterna att få en effektiv konkurrens på kort ochlång sikt är en nyckelfråga. Myndighetsstrukturen har en avgörande betydel-se, vilket också avspeglas i regeringsförslaget och de här upptagna motioner-na.Till skillnad från regeringen anser jag att den principiellt riktiga lösningen- på såväl kort som lång sikt - innebär att de normerande, verkställande ochdömande funktionerna, som det här är fråga om, bör separeras. När det gällerde konkurrensrättsliga frågorna bör tonvikten ligga på den generella konkur-rensrätten. Jag finner således att starka skäl talar för att Konkurrensverketuppdras att kontrollera tillämpning och bedömning av tvister inom den nyalagens område. Därmed bör trafikutskottet tillstyrka motion 2002/03:T13 (fp)i denna del.3. Myndighetsorganisationenav ().Bakgrunden till regeringsförslaget är den snabba tekniska och marknadsmäs-siga utvecklingen av elektronisk kommunikation, vilken också har lett till enmoderniserad och sammanhängande EG-reglering. Regeringen införlivar EG-direktiven utan att ange egna ambitioner på området. Ett antal oklarheter omlagstiftningens följder nödvändiggör en återkommande redovisning till riks-dagen.En klar och tydlig myndighetsstruktur måste enligt min mening eftersträ-vas. Med en sådan ambition är det angeläget att roll attvärna den fria konkurrensen inom samhällets alla sektorer förstärks.Samtidigt måste - i det här aktuella fallet - PTS kompetens för analys avtelekommark- naden fullt ut tas till vara. Svårigheterna att både skötatillsyn av särlagstift- ning och vara konkurrensvårdande myndighet äruppenbara.Jag vill - i likhet med regeringen, ett antal remissinstanser och olika mo-tionärer - starkt trycka på behovet av att en översyn kommer till stånd ett parår efter det att den nya lagen har trätt i kraft. Med hänsyn till den snabbautvecklingen på såväl området för elektronisk kommunikation som det gene-rella konkurrensområdet kan vikten av en bred och omsorgsfull utvärderinginte nog understrykas. Inom ramen för den föreslagna översynen bör möjlig-heterna prövas att slå ihop PTS och Radio- och till en myndighetmed ansvar för alla tillsynsfrågor inom telekomsektorn, som kon-kurrensfrågor lyfts över till Konkurrensverket.Därmed bör trafikutskottet tillstyrka motion 2002/03:T11 (c) i denna del.Bilaga 5Trafikutskottets offentliga utfrågningTid: kl. 9.00-12.00Lokal: SkandiasalenProgram:9.00 InledningClaes Roxbergh, ordförande i trafikutskottetBlock 1: Bredband och när och för alla?9.05 3G-utbyggnadenNils-Gunnar Billinger, generaldirektör för ochtelestyrelsen9.15 Bredbandsutbyggnaden - arbetet medIT-infrastrukturprogrammetPeter , i län, projektledareför länssamverkan om bredband9.25 Kommunernas roll och ansvarBjörn , Svenska Kommunförbundet9.35 Nätägarnas utmaningarLars , ordförande i 2: Infrastrukturens användning - till nytta för vad?10.30 Internet - infrastrukturens gränslösa redskapAnne-Marie Löwinder, Stiftelsen ()10.40 breddtjänsterBo Beckeström, IT-kommissionen10.50 IT i vård och omsorgProfessor , institutet11.00 Intelligenta transportsystemChrister , verkställande direktör för - hur bred kan marknaden bli?Ylva , verkställande direktör förIT-företagen11.20 Vad kan forskningen tillföra?Per , generaldirektör för , ordförande i trafikutskottetDeltagande ledamöterTrafikutskottetClaes Roxbergh (mp)()()()()()()()()()Per ()()()()()()()()()()Övriga närvarandeDepartementNäringsdepartementetLena CarlssonIngolf BergLinda SternerLena HägglöfClaes ErikssonMaria HällMyndigheter m.m.Post- och telestyrelsenNils-Gunnar BillingerLänsstyrelsen i länPeter DahlströmBengt LarssonIT-kommissionenBo BeckeströmVinnovaPer ErikssonKarolinska institutetHåkan ErikssonIntresseföreningar och företagStiftelsen ()kommunförbundetBjörn BjörkHelena MiltonSvenska stadsnätsföreningenLars från trafikutskottets offentliga utfrågning ominfrastrukturen på IT-områdetOrdföranden: Då var det dags för trafikutskottets utfrågning. Jag vill hälsaalla välkomna.Målet för IT- och telepolitiken är att alla ska ha tillgång till en samhälls-ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur. Utfrågningen syftartill att ledamöterna ska kunna fördjupa sig på det området, om hur målet äruppfyllt och hur långt vi har nått.Utfrågningen delas upp i två block med kaffepaus emellan, ,och så börjar vi igen . Vi måste vara klara senast 11.55, för vihar votering i kammaren då.Vi har knappt om tid, och vi har ett stort område att täcka in. Därför ärdet viktigt att ni som har viktiga saker att framföra håller er tilltiderna och håller er inom de tider som vi har till förfogande, för annarsfaller hela tidsplane- ringen. Ledamöterna kommer att få möjlighet attställa frågor efter varje block.Det första blocket handlar om utbyggnaden av IT-infrastrukturen, och detandra blocket handlar om infrastrukturens användning. Hearingen är alltså endel i utskottets beredningsprocess. Vi håller på att behandla en proposition omelektronisk kommunikation. Det som sägs kommer att tecknas ned ochfinnas med i det betänkande om elektronisk kommunikation som utskottetkommer att leverera till kammaren, där andra förhoppningsvis kan läsa omden visdom som förmedlas här i dag.Därmed lämnar jag ordet till den förste talaren, , ge-neraldirektör för . Varsågod!Nils-Gunnar Billinger: Tack för det, och tack för inbjudan.Låt mig börja med ett tidningscitat. Affärsvärlden skrev :"Det är rena snurren kring det nya europeiska digitala mobiltelefonsystemetGSM. Den så viktiga lanseringen på marknaden av ett nytt och dyrbart systemliknar mest ett fiasko. GSM är försenat . Kostnaden för det kan skattastill . "Så skrev Affärsvärlden , . Då introducerades mobiltelefon-systemet GSM. Man var orolig för att det inte skulle bli succé. vetvi att av svenskarna är abonnenter på GSM. står vi inför enny generation, den tredje generationens mobiltelefonsystem. Då har vi enliknan- de debatt.Jag ska i några korta sentenser beskriva det jag menar är unikt för det härsystemet. Det första som är unikt med tredje generationen är kombinationenav mobilitet och snabb överföringshastighet. När man började introduceramobiltelefonisystem var det vissa som trodde att om man hade 12 000 termi-naler skulle man täcka hela behovet. har vi som sagt en åttioprocentigtäckning. Just mobilitet och snabb överföringshastighet kombineras i tredjegenerationen.Vad handlar det då om för överföringshastighet? Ja, uppskattningsvis 40gånger snabbare än GSM. Det är snabbare än Internet över kopparledningen,det är snabbare än ISDN. Det är långsammare än ADSL när det är som bäst,men för det bruk som det är avsett får man anse att det är rimligt. Det viktigaär att det är en unik kombination av snabb överföringshastighet och mobilitet.Det andra som är viktigt att poängtera och unikt för detta system är att detär ett stort infrastrukturprojekt. Det är väldigt stort. Det är större än . Det är större än . Uppskattningsvis handlar det ominvesteringar om 25 miljarder. kostade , och Bot-niabanan har ni väl beräknat till omkring 11 miljarder. Det är ett gigantisktinfrastrukturprojekt.Det tredje som är unikt är att det ska byggas . Varför det då? Jo,det återgår på ett EU-direktiv som beslutades . Där sade man att man ialla länder skulle börja introducera detta från den 1 januari 2002.Skälet är naturligtvis att Europapolitikerna ville att medborgarna skulle fåtillgång till detta, men också att man ska stärka europeisk teleindustri.Det fjärde som gör det här systemet unikt jämfört med alla andra infra-strukturprojekt i är att det är privat finansierat.Det finns inte en enda skattekrona i det här. Finansieringen kommer frånfinansmarkna- den, genom lån och genom företagens egna pengar. Det finns idetta inte en enda krona som trafikutskottet och har beviljat.Det femte som gör detta unikt och annorlunda är att det råder decentralise-rat beslutsfattande. Med decentraliserat beslutsfattande kan man mena attinvesteringsbesluten fattas i företag. Ansökningar om bygglov görs i enskildakommuner. Ett antal olika myndigheter är naturligtvis inblandade - till exem-pel , , och i för-längningen och andra. Men själva beslutsfattandet är de-centraliserat.För att jämföra utvecklingen i med den i andra länder vill jaggärna visa den här bilden. Efter ett beslut i skedde fördelningenav till- stånd efter en så kallad skönhetstävlan. Ni ser själva hur mycketföretagen fick betala per capita totalt sett i andra länder för att fålicenser. Det är pengar som gick rakt in i statsbudgeten.En del hävdar att det var ett slags tävling i också. Visst var detdet. Här var det en tävling som handlade om utbyggnadstakt, täckning ochkvali- tet. Det är alldeles riktigt att hävda uppfattningen att man gjordeett större åtagande vad gäller utbyggnad och täckning än vad som varriktigt kommer- siellt motiverat, just för att komma i åtnjutande av enlicens. Det resulterar i att vi kommer att få en av de bästatäckningsgraderna, och vi blir ett av de första länderna i attintroducera detta.Hur ser det då ut ? Ja, det går ganska bra jämfört med andra länder. Ialla länder diskuterar man naturligtvis konjunkturen, telekomkrisen och såvidare. I väldigt få länder har man ändrat tillståndsvillkoren. Där har detvarit mycket marginellt. På det hela taget går det ganska bra.Jag tycker att det är ganska rimligt att jämföra ett sådant gigantiskt infra-strukturprojekt med andra stora projekt. Som ni vet har det varit en del pro-blem också med , , tunnelbyggen och liknande. Ärdet då någonting som hade kunnat vara annorlunda? Ja, man hade redan frånbörjan kunnat ha en lagbestämmelse om att man kunde dela på fullt ut.Det är det som trafikutskottet just nu diskuterar, och det kommer förhopp-ningsvis att bli en sådan bestämmelse från och med i sommar.En annan missbedömning är den oro för strålning som finns. Någon sådanoro fanns inte när TV-nätet byggdes eller när GSM-nätet byggdes. Om manbetänker att strålningen från en TV 2-mast är 1 000 gånger starkare än denfrån en mobilmast får man viss förståelse för att varken politiker eller äm-betsmän kunde förutse detta.Ytterligare en sak är att samarbetet med mastdelning gick bättre på GSM-tiden än det gör nu.Vad händer just , då? PTS har två tillståndsärenden som behandlas. Jagkan naturligtvis inte kommentera dem mer än genom att säga att de finns. Det handlar om en begäran om förlängda till-ståndsvillkor. Däremot kan jag säga att vi från ska begärain uppgifter - det har vi lagstöd för - om hur täckningen ser ut.Vi har en process där vi analyserar hur täckningen ser ut. Därefter uppma-nar vi företagen att täcka in vita fläckar som kan finnas, och de fårskälig tid på sig att vidta åtgärder. Annars kan man besluta om ettföreläggande, som kan vara förenat med vite. Man ska sedan kontrollera omdetta efterlevs. Därefter kan myndigheten gå till domstol och begära utdömer ett vite. Den process som föreslås i den proposition som harlagts fram är uppskatt- ningsvis längre än den som beskrevs iförra telelagen.Vad jag också har sagt och vill upprepa här är att det inte är rimligt att manfrån statens sida tvingar operatörer att bygga i en kommun där de inte har fåttbyggnadstillstånd. Det är alldeles orimligt. Med början går viigenom exakt hur det ser ut och behandlar ärendena från fall till fall och be-dömer om man på de grunderna behöver ändra tillståndsvillkor.Därmed var min tid ute. Tack för ordet!Ordföranden: för det. Då är det , i Uppsalalän, som ska prata om bredbandsutbyggnaden och arbetet med IT-infrastrukturprogrammet. Varsågod!Peter : Jag tänkte snabbt rekapitulera statens satsning på det härområdet, som väl är bekant för utskottet. Det finns en hel del olika stödformerför bredbandssatsningarna. Innan jag går in på dessa vill jag säga att det ärsvårt att ge en helhetsbild av vad som byggs på bredbandsområdet totalt isamhället. Det jag tar upp är det som byggs med statligt och kommunalt stödoch hur långt man ute i kommunerna har kommit med detta arbete.Rent allmänt kan man säga att de ca 5 miljarder som har anslagits i det härpaketet ska växlas upp med medel från marknaden. Det motsvarar ungefärdubbelt så mycket pengar. Statens satsning är inriktad på de delar där mark-naden inte bygger . Det system som man frånstatens sida har valt för detta är att låta kommunerna vara dem som agerartillsammans med länen. Jag vill tydligt poängtera att de som ska bygga ut vårabredband enligt det program som gäller är de privata, statliga eller kom-munala operatörerna. Det är inte kommunerna i sig som ska bygga detta, utanpengarna ska kanaliseras. Om kommunen sedan inte kan finna en vettig part-ner får kommunen ta pengarna och anlägga näten själva.Det är viktigt att det i kommunerna görs sådana här program och att läns-styrelserna godkänner programmen. När detta sedan är gjort kan man gå utoch konkurrensutsätta de här bidragsmedlen.