bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Det är oftakvinnor som lånar lite pengar. De kan inte låna pånågon säkerhet, utan det är deras löfte och moralsom gäller. Och pengarna kommer tillbaka! Därmedfick jag lyfta fram ett annat exempel.Placeringar och etik är en jätteviktig fråga somvi för många diskussioner kring. Jag tror att manmåste se placeringar som ett sätt att stimuleraverksamheter som man tror på. Jag vet inte om det ärett svar på din fråga när det gäller etik och miljö.Vill du ställa en följdfråga? Det är ganska brett,det här också.Ordföranden: du nöjd? Jag tror att uppskattade det där andra som du lade till, sådet tackar vi för. Då är det ,, varsågod! Därefter är det (): Tack. Inför Johannesburgdrev miljörörelsen frågan om bindande regler förstora företags ansvar mot bakgrund av att frivilligaåtaganden, som man hade utlovat i samband medRiokonferensen , inte hade givit såmycket i praktiken. Mot bakgrund av det undrar jagvad anser om miljörörelsens kravpå bindande regler för storföretags agerande.För att vara lite mer konkret: Det finns ju i dagvedertagna regler för ekonomisk redovisning. Skulleman kunna tänka sig agera för att ocksåmiljöeffekterna skulle kunna redovisas på ettlikartat sätt, till exempel att man ställer krav påbörsbolagen i att redovisa sinakoldioxidutsläpp enligt en regel som skulle kunnavara jämförbar?Ordföranden: Ni får avgöra vem av er som ska svara.Göran : Jag tror att vad man konsekvent gör feli det här sammanhanget, det man underskattar ochmissbedömer, är det tryck som kommer från marknadensjälv på olika aktörer. Jag delar nog inte riktigtuppfattningen att det har hänt så lite sedan 1992.Jag tror att man kan visa väldigt tydligt att detinte minst inom svenskt näringsliv har hänt väldigtmycket när det gäller miljöarbete, utsläpp ochsådana saker.I dag finns det ett väldigt starkt tryck från helamarknaden. Det kan vara kunders krav. Det kan varaanställdas krav. Det kan vara kapitalplacerares kravpå olika typer av agerande från företagen. Detgäller såväl etik och miljö som sociala faktorer.Det trycket på företagen är väldigt starkt. Det går,så att säga på frivillig väg, långt utöver vadlagstiftningen säger.En annan fråga som gäller det här med bindanderegler är frågan om huvudproblemet är att företaginte lever upp till lagstiftningen. Eller ärhuvudproblemet att lagstiftningen i många länder ärför dåligt utformad? Mitt svar på frågan är nog atthuvudproblemet är att många stater inte tar sittansvar för att ha en vettig lagstiftning och vettigaregelverk och att företagen tvärtom går utöver vadlagstiftningen säger när de agerar på mångamarknader.Ordföranden: du ha en kompletteringsfråga,?Marianne (): Innebär det att företagenskulle vilja ha mer globala regler för företagen,med lagstiftning som vore global och enhetlig?Göran : Vi är i nästan alla sammanhang förklara och tydliga spelregler och bestämda regler attleva efter. Problemet med kravet på bindande reglertycker jag är att man på något sätthamnar i en cirkel. Om huvudproblemet är att ettstort antal länder inte har tillräckliglagstiftning, vad är det som säger att de kommer attändra sitt beteende om man har bindande regler förföretagen? Hur ska vi implementera det här?En internationell konvention implementeras normaltgenom att man gör någonting i sin nationellalagstiftning som innebär att man kan sätta de härorden i kraft, så att säga. De länder som gersjutton i olika miljökrav, krav på mänskligarättigheter eller vad det nu vara månde, vad är detsom talar för att de skulle ändra sitt beteende föratt man har en bindande konvention? Det krävsfortfarande en implementering i nationelllagstiftning förutsatt att man inte skapar någotslags superglobal, överstatlig domstol. Det är medall respekt, tror jag, rätt så långt borta som detser ut i dag.Ordföranden: Då så. Då går vidare ifrågeställningarna. Då är det ,Socialdemokraterna. Därefter är det . Varsågod!Rolf (): Tack, fru ordförande! Jag har enfråga som jag vill ställa till . Den handlar om våra skogar. Somvi alla vet har skogen en stor betydelse för denbiologiska mångfalden. Bland annat motverkar denjorderosion och störningar i vattenflöden. Dessutomger den oss energi av olika slag som vi väl kännertill. Skogen hotas dock som bekant av skövling. Dåär min fråga: Vilka åtgärder anser Världsnaturfondenatt det krävs akut för att stoppa skogsskövlingen?Dennis Pamlin: Jag måste börja med att säga till demsom sitter och tittar på det här på TV att det finnsen vital och intressant diskussion kring det här,med stor passion och massor med kraft. Det är svårtatt få fram den kraften då folk har påsig att försöka svara på frågor om några av destörsta utmaningar vi står inför. Världsnaturfondenjobbar vetenskapligt och seriöst med de här frågornasedan många år. Det känns faktiskt inte seriöst attförsöka svara på den väldigt viktiga fråga som duställer på den korta tid jag har. Jag tar det gärnamed dig efteråt och hoppas att det finns andra forumdär massmedier och andra kan få ta upp sådana härstora och komplexa frågor. Det här funkar tyvärrinte riktigt.Ordföranden: Då får vi nöja oss med det. Vi får välhänvisa till någon bra hemsida eller något annat iert fortsatta arbete. Så är det naturligtvis. Dethär området är hur vitt och brett som helst. Detblir lite kort i olika frågor. Vi får ta det för vaddet är. Det är väl en bra upplysning för dem somtittar på oss. Vill fullfölja med någonannan fråga? Nej, då går vi vidare på listan. Då ärdet , , ochdärefter . Varsågod!Sven (): Tack. Jag ska ställafrågan till en organisation som inte har fått någonfråga tidigare, och det är Sida. Det finns endiskussion om hur utvecklingsländerna ska kunnatillgodogöra sig ny, avancerad teknik som ofta ärväldigt kostsam men som är mer effektiv ochenergisnål utan att gå hela den långa vägen som i-världen har gjort när det gäller utveckling av dennateknik. Det handlar alltså om att tillgodogöra sigtekniksprång. Hur ser utvecklingen ut för närvarandepå det här området nationellt och internationelltmed finansieringsmekanismer, kunskapsöverföring ochsådana saker? Det här tror jag också har väldigtstor betydelse för den fattiga delen av världen ochdess möjligheter att täta gapet lite snabbare än omde skulle gå den långa vägen.Ordföranden: av er två vill haka på?Jan : Om vi tar det utifrån vårt perspektiv såär en väldigt viktig del av Sidas verksamhet atthjälpa till att bygga kapacitet. Det görs på väldigtmånga olika sätt. Det finns något som en gång itiden kallades för BITS-kurser, där personer iutvecklingsländer får möjlighet att komma tillSverige eller att delta i kurser på annat håll ivärlden arrangerade med Sidas stöd. Det finns inomett stort antal tekniska områden. Vidare byggskapacitet i anslutning till de program och projektsom vi stöder i länderna. En speciell satsning undersenare år har varit IT-sidan, eftersom vi uppfattaratt det är en förhållandevis billig teknologi somkan leda väldigt långt och som också är överförbarpå ett ganska snabbt sätt.Ordföranden: så mycket för det, frånSida.Sven (): Får jag bara ställa enliten följdfråga? Är partnerskap i samband med dettaen fungerande metod i arbetet med just att kommatill tekniksprång?Jan : Partnerskap är alltid en metod attsträva efter och en metod som man ska kunnautnyttja. Om du i partnerskap lägger inte bara endiskussion regering till regering utan tar med attdet också gäller aktörer i vårt land och aktörer ivåra samarbetsländer, då tror jag att partnerskap ären väldigt bra metod för att föra ut det här.Ordföranden: för det. Då har vi ,Socialdemokraterna, och därefter !Carina (): Tack. Vi vet att livsmedelssäkerhetoch försörjningssystem är avgörande ifattigdomsbekämpningen. Därför vill jag ställa enfråga till Sida. Det vore kanske också bra om LO,som har kontakt med lantarbetarna, kunde fåmöjlighet att komplettera svaret. Jag undrar vikaåtgärder man anser vara viktigast för att skapa etthållbart jordbruk globalt. Då är det också viktigtatt man tar med genderperspektivet i svaret.Ordföranden: ska börja, Sida eller LO? "Varsågod", säger och räcker ut handen.Ska vi skicka frågan till LO först då, medlantarbetarnas perspektiv med i bagaget. Varsågod!Sven : , somnumera har gått upp i , har varit väldigtaktiva inom Lantarbetarinternationalen när detgäller de här frågorna och har drivit en rad projektdär man har försökt delge svenska och nordiskaerfarenheter kring arbetsmiljöarbete och sådant somen del i jordbrukspolitiken ochlivsmedelssäkerheten. Annars tror jag att detgrundläggande ändå är att jobba via detinternationella regelsystemet. Exempelvis vill jagnog hävda att en verksamhet som ibland blir liteförtalad, ILO-arbetet och , harett genomslag på bland annat det här området. Trotsmånga bristfälligheter och problem uppmärksammasändå överträdelser inom bland annat den här sektornpå ett sätt som gör att det är väldigt viktigt attfortsätta hävda de här frågorna.Annars vill jag anknyta till en intressant sak omman tittar på helhetsperspektivet på en hållbarutveckling, som ju nära anknyter tilllivsmedelsfrågorna och skogsfrågorna som vi var innepå . Då vill jag peka på FSC-certifieringen, somhar förenat ekonomin, miljön och den sociala sidan iarbetet. Där har vi sett hur arbetsmiljöarbetet harlyfts, delvis av miljöarbetet. Det är ett braexempel på en integrerad syn. Där har ocksåorganisationerna kunnat samarbeta. När vi går in iden här typen av frivilligt arbete vill vi ändåbetona att det bottnar i att det är ett komplementtill det överenskomna regelsystemet, inte ettsubstitut.Ordföranden: så mycket, . Då ska vise vad Sida säger. Det är tydligen inte ska svara.Mats Segnestam: Jag tror inte att det finns någotriktigt enkelt svar på den frågan. Det går nog inteatt i ett svep se till att det blir ett hållbartjordbruk över jorden. Däremot finns det mängder avsaker som vi kan göra och som vi delvis redan görnär det gäller att få till stånd ett tänkande åt dethållet. Ett exempel på detta är hanteringen avvattenresurser. Det är den fullständigt avgörandefrågan för jordbrukets framtid i världen. Därarbetar också Sida inom ramen för det EU-vatteninitiativ som vi hörde om. harvattenfrågorna seglat upp som en av de verkligtstora frågorna som världen försöker att hantera, nusenast vid den stora konferensen i Kyoto. Den frågantror jag är avgörande för det som händer påjordbrukssidan.Sedan pågår det en hel del forskning på området.Där är Sida med och stöder jordbruksforskning påolika sätt. En rätt stor del av jordbruksforskningenär inriktad på frågorna kring ett hållbartjordbruk.Vi går också in och ger direkt stöd till enmiljövänlig jordbruksproduktion i liten skala.Margot nämnde ett exempel på detta, ochibland kan man ana en hållbarhet från såväl socialoch ekonomisk som miljömässig utgångspunkt iförlängningen av sådan produktion. Det pågåråtskilliga sådana insatser också genom enskildaorganisationer.Vi stöder också en diskussion kring miljövänligproduktion i anslutning till handelsfrågorna. En delhar varit inne på det tidigare här . Sidastöder konsortier av icke-statliga organisationersom sätter något slags miljöpress påvärldshandelsorganisationer. Där är vi inne ochstöder mera direkt certifieringsmöjligheter.Detta är exempel på ett antal insatser av väldigtolika slag som tillsammans kan leda till en merhållbar jordbruksproduktion.Carina (): Jag skulle gärna vilja ha en litenkomplettering. Det är också viktigt att man tar meden genderanalys. Jag känner en väldigt stor oro föratt vi i det som vi medverkar till - ofta på väldigtgoda grunder - inte tar med jämställdhetsanalyser.Därför ställer vi kanske en stor grupp duktigajordbrukare - kvinnor, som i många länder står förmerparten av jordbruksproduktionen - åt sidan, ochdå får vi en dubbelt negativ inverkan på det somskulle bli positivt.Mats Segnestam: Jag kan inte annat än att instämmahelhjärtat. Förlåt att jag glömde bort att svara påden delen.Från Sida håller vi precis nu på att göra en totalöversyn när det gäller genderaspekter på hela Sidasverksamhet. Vi håller på att revidera denhandlingsplan för genderfrågor som vi har haft sedantidigare. Kopplingen till jordbruket är fullständigtcentral i det sammanhanget. Precis som du säger ärdet väldigt många av de enskilda jordbruken somhanteras enbart av kvinnor. Så den frågan är centralför Sida.Sverker (): Utbildning och kunskap äravgörande för att kunna förstå hur man ska handlaför en hållbar utbildning. Det är viktigt att dendimensionen finns med i all utbildning ända frånförsta början. Min fråga till UD är: Hur agerarSverige internationellt för att detta ska bli enverklighet globalt?Krister : Jag kan nämna några exempel. Justutbildningens betydelse för att anamma en hållbarutveckling i generella termer var någonting somlyftes fram av vår statsminister undertoppmötet i . Han avgav där ett löfte omatt skulle ta initiativ till att utveckladessa delar i både teori och praktik och sedanåterkomma med en konferens under innevarande år. Denplaneras nu för fullt och kommer att genomföras ihöst, och det är som hardet ansvaret.Dessutom har utbildningsfrågorna haft högprioritet inom ramen för Baltic 21-arbetet. Somansvarigt land driver vi det arbetet vidare. Vikommer att fånga upp den tråden i de internationellamöten som vi ska ha både i och närvi samlar Östersjöstaternas råd för att se hur vikan gå vidare med det arbete som harbedrivit hitintills.Sverker (): Det var positivt att höra. Vifick ju också ett konkret råd från kommissionärWallström om att bilda allianser för att drivaspeciella frågor. Det är min förhoppning att Sverigegör så.Kaj (): En insikt som mer och mer brederut sig är att fattigdom inte bara handlar om attinte ha någonting att äta eller dricka, utan dethandlar om att man inte har några egentligahandlingsalternativ beroende på att man är inkapabelatt kontrollera sin egen situation.Jag vill fråga Sida hur detta kommer att förändraSidas biståndsverksamhet och på vilket sätt manavser att den policy vi står för ska genomsyrainternationella organisationer. På vilket sätt ökarvi fattiga människors förmåga att kontrollera sinegen situation för att på det sättet nå fram till enhållbar utveckling? På vilket sätt kan vi se till -det som nämnde om genderaspekten är oerhörtviktig - att de människor som får resurser från ossverkligen ökar sin egen makt och kontroll så attresurserna inte hamnar hos dem som redan har maktenoch som egentligen har varit i vägen förutvecklingen?Jan : Helt riktigt. Fattigdom är inte baramateriell fattigdom utan det är i mycket storutsträckning brist på makt och brist på möjligheteratt påverka sin egen situation. Det så kallademångdimensionella fattigdomsbegreppet har erkäntsäven internationellt, och det är någonting som vihar arbetat med från svensk sida under de senaste 40åren.I samband med den nya internationella agendan haräven Sida sett över sin policy. Det som togs fram ibörjan av det här året är en övergripande policy somheter Perspectives on poverty och det ska vara ettstyrdokument för all Sidas verksamhet. I dettadokument betonas väldigt starkt vikten av att vi skagrunda vårt samarbete och våra insatser på en välgenomförd fattigdomsanalys. I denna fattigdomsanalysär en maktanalys en väldigt viktig del. I dennamaktanalys ska vi alltid definiera och analysera deså kallade sårbara grupperna. I det internationellaperspektivet består de sårbara grupperna av kvinnor,barn, äldre, funktionshindrade och etniskaminoriteter - precis samma grupper som man hittar ideklarationen från Johannesburg.I det arbete som vi gör, alltifrån landstrategiersom är de stora styrinstrumenten för vår verksamheti enskilda länder till enskilda program och projekt,ska detta synsätt finnas med. Det betyder alltså attdet är väldigt viktigt att maktfrågorna kommer framoch att stöd i olika former ges.Eva (): Jag har tidigare frågat om hälsa,vaccin och tillgänglighet till medicin framför alltför världens barn. Men det finns någonting som ärännu viktigare om man ska överleva, och det är mat.Därför tänkte jag ställa en fråga som berör bådeMiljödepartementet och angåendeGMO, genmodifierade organismer.Nu finns det ett gyllene ris som är a-vitaminberikat och som skulle kunna hjälpa många avvärldens fattiga, vilket det också gör. Men detfinns också ett stort motstånd bland många i Afrikajust därför att man är osäker. Man vet inte vad dethandlar om. Man har helt enkelt inte kunskaper. Ochdet är ju högst förståeligt att det är så här. Mennär man får den här kunskapen måste man också varamedveten om riskerna och om vilka kontroller somkrävs.Så min fråga är: Vad bidrar medinternationellt? Vad gör man internationellt för attbidra med denna kunskap så att får merinformation för att de lättare ska kunna taställning och utöva en egen kontroll?Daniel Blockert: Jag jobbar på enheten förinternationell handel med jordbruks- ochfiskefrågor. Jag har därför handelsperspektivet påGMO-frågorna. Jag vet inte om villkomplettera med syn på dessafrågor.Det som gör GMO-frågan så oerhört besvärlig är -precis som det antyds i frågan - att det är en frågasom styrs av oerhört starka känslor. Det förekommermånga rykten i svang om GMO. Det finns väldigt liteav vetenskapliga bevis. Det gör att frågan blirpolitiskt känslig. Vi från EU har också bidragittill att skapa en osäker situation framför allt imånga genom att vi har en inställning tillGMO som har gjort att det blir problematiskt för att exportera till EU om de inte uppfyllervissa krav, vilket har gjort att man har varitväldigt skeptiskt inställd till GMO.Som forskningen ser ut på området för tillfällethar vi inte lyckats bevisa eller fastställa att GMOinnebär ett hälsoproblem för människor. Det finnsmycket forskning kvar att göra, framför allt påmiljöområdet när det gäller kontaminering, det villsäga att GMO skulle sprida sig frånjordbruksproduktion ut i naturen och i så fall hurdetta ska hanteras. Det görs för tillfället ettstort arbete i många länder där också bidrarpå många områden. Jag vet att flera svenska företagär engagerade i den här typen av arbete.I våra kontakter med på handelssidan fårvi ofta frågor från om GMO, om information,om hur det fungerar och om hur vi ser på GMO. Där ärinformationsaspekten väldigt viktig.Sedan tror jag att mycket kan falla på plats närlagstiftningen som vi håller på med internt inom EUär genomförd och implementerad. Det finns beslut ochförhoppningsvis ska detta kunna fungera framåthösten eller . Förhoppningsvis får viockså en lösning på den stora handelskonflikten somexisterar på det här området mellan och EU. IUSA har man en syn på det här området som är mycketavvikande. Den konflikten försvårar väldigt mycketför därför att det blir en storförvirring. Jag är säker på att alla känner till destridigheter som uppstod om livsmedelsbiståndet tillZambia när man vägrade att ta emot GMO-majs. består till stor del av en i-landsdiskussion som vi måste hitta en lösning på.Det absolut bästa som vi kan göra från vår sida äratt se till att det skapas en fungerandelagstiftning och att vi kan enas om hur vi skahantera GMO-produkterna framöver. Då kommer vi ocksåatt få en vettig diskussion om hur vi ska hanteraeventuella risker som får ettklarare direktiv om vilka regler som vi ställer uppoch hur vi ska hantera frågan framöver.Krister : Det som är viktigt i EU är att vifår ett system och en lagstiftning som inte minstutgår ifrån konsumentperspektivet. Vi frånMiljödepartementet har varit väldigt måna om och hardrivit länge att vi ska ha en lagstiftning somgaranterar både en spårbarhet och märkning så att vihar baskunskaper om var GMO finns, inte bara GMO sområvara utan också i förlängningen i livsmedel.Därför är spårbarhetsperspektivet väldigt viktigt.Detta är ett absolut fundament för att vi ska kunnafå en utveckling av GMO.Samtidigt berör detta bara en del. Det som ärviktigt inte minst ur ett u-landsperspektiv är fördjupar kunskapen kring samexistensfrågorna.Hur verkar GMO när det kommer ut i naturen? Därfinns det en rad exempel på hur GMO har vållat enhel del diskussioner om rättigheterna för blandannat vidareförädling. Där kommer vi frånMiljödepartementet tillsammans medJordbruksdepartementet att försöka lyftadiskussionen och höja vår kunskapsnivå när detgäller hur vi ska hantera detta framöver, och detkommer vi att göra inom kort.Eva (): Mycket kort: FN-systemet bordekunna spela en viktig roll här. Den här kunskapenskulle kunna kanaliseras ut via FN på ett myckettydligare sätt än vad som görs . FN skullekunna vara så att säga advokat. Hur passmycket diskuterar man detta i stället för att baravisa att EU nu är med på tåget?Daniel Blockert: Tyvärr är den bistra sanningen attarbetet och diskussionen i många av de FN-organ somborde vara mer aktivt på det här området - och dåtänker jag framför allt på FAO som jag har arbetattillsammans med - tyvärr blockeras av politiskamotsättningar. Det är en så känslig fråga. Därförhar många av som borde ha jobbat mermed den här frågan inte riktigt vågat ta i den.Det var också oerhört symtomatiskt att man vidtoppmötet i inte alls berördebioteknikfrågor. Det får man se som ett utslag avatt man insåg att om man skulle föra fram den fråganpå dagordningen skulle man aldrig kunna kommaframåt.Därför återkommer jag till att vi behöver lösa utden här frågan på högsta politiska nivå så att detblir en samsyn kring hur GMO-frågan ska hanterasframöver. Det är först då som FN kan få en merakreativ roll. Jag håller fullständigt med dig om attdet är där som arbetet och framför alltforskningsarbetet måste skötas framöver.Christin : En fråga som inte har berörts härspeciellt mycket när det gäller fattigdomsbekämpningär att det av ett högre välstånd också följer attdet blir mera sopor och avfall. Jag undrar vad har för syn på detta och hur man jobbarmed den frågan i samband med fattigdomsbekämpningkontra att åstadkomma ett kretsloppssamhälle. Jagskulle även vilja ha en kort kommentar från Sida.Mats Djurberg: Jag kan bara upplysa om att det harskett ett litet missförstånd. Jag tillhör inte , utan jag representerar ett FN-organ somheter UNDP eller . Jag vetinte om jag därmed är rätt person att ställa frågantill, så jag bollar över den till Sida.Mats Segnestam: Den frågan är oerhört relevant förden hållbara utvecklingen framöver. Det finns ingetenkelt svar på den. Men det finns ett antal sakersom man bör tänka på. En sak är möjligheterna tillatt diskutera detta inom ramen för Agenda 21-arbetet, inte bara i utan i alla möjligaländer.Det är kanske inte allmänt känt, men det pågåralltså ett Agenda 21-arbete i en rad länder runtom ivärlden med bland annat svenskt stöd. Det är så storefterfrågan på svenska Agenda 21-konsulter i Kinaatt man inte hinner med att stödja alla de initiativsom finns.Man måste alltså lösa dessa frågor lokalt såmycket som möjligt. Det finns en hel del teknikersom vi kan hjälpa till att lära ut med stöd frånSida.Sedan finns det en annan aspekt på detta medavfall som borde diskuteras ännu mera än vad somgörs , och det är det organiska avfallet. Detpågår en urbanisering i världen. Vi är på väg motöver 5 miljarder människor i stadsmiljöer. Matproduceras på landsbygden som sedan forslas tillstäderna, men rötslammet går så att säga intetillbaka. Här har vi alltså en mycket storproblematik när det gäller att återskapanäringsunderlaget för nästa matproduktion. Denfrågan måste vi ta tag i. Vi diskuterar detta påSida och kommer att ta med det i en diskussion omlandsbygdsutveckling som vi ska hålla på med underdet kommande året.Rosita Runegrund (kd): Jag har också en fråga tillnågon av forskarna. Jag såg att , men jag ställer frågan så får ordförandenavgöra vem den ska riktas till. Jag skulle viljaveta mera om skuldavskrivningarnas roll ifattigdomsbekämpningen.Lennart Hjälmåker: Jag kan mycket kort konstateraatt skuldavskrivningarna har en väldigt storbetydelse i fattigdomsbekämpningen, och det tror jagockså ligger i själva frågan.Jag har nämnt , och detmötet fortsatte sedan i .