bet · GR01KU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Fullmäktige får dock numera -efter de ändringar som gjordes i kommunallagen tillföljd av Demokratipropositionen - besluta att enförtroendevald som valts av fullmäktige får ha kvarsina uppdrag under återstoden av mandattiden.Regeringen framhöll i propositionen att dennamöjlighet endast kunde ges förtroendevalda i nämnderoch fullmäktigeberedningar samt revisorer ochrevisorsersättare, medan ledamöterna i fullmäktige,som är utsedda direkt av väljarna i de kommunalavalen, inte omfattades. Att ge fullmäktige möjlighetatt besluta om dispens från valbarhetskravet förfullmäktigeledamöter skulle strida mot väljarnasexklusiva rätt att utse fullmäktigeledamöter.Förtroendevalda har rätt till den ledighet frånsina anställningar som behövs för att de skall kunnafullgöra sina uppdrag. Ledigheten skall omfatta tidför möten i kommunala organ, för andra möten som ärnödvändiga för uppdragen, för resor till och frånmötena och för behövlig dygnsvila föreeller efter mötena.Förtroendevalda, med undantag för dem som fullgörsina uppdrag på heltid eller en betydande del avheltid, har också rätt till skälig ersättning för dearbetsinkomster och ekonomiska förmåner som deförlorar på grund av uppdraget. Förtroendevalda medfunktionshinder har rätt till skälig ersättning förresekostnader som uppkommer när de fullgör sinauppdrag, och förtroendevalda som har barn med behovav tillsyn har rätt till skälig ersättning förkostnader för barntillsyn som uppkommer när defullgör sina uppdrag. Fullmäktige skall bestämmaenligt vilka grunder ersättningen skall betalas.Fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skäligomfattning skall få dels ersättning förresekostnader och andra utgifter som föranleds avuppdraget utöver vad som följer av de nämndabestämmelserna om kostnader för funktionshinder ochbarntillsynsbehov, dels arvode, pension och andraekonomiska förmåner.En särskild regel har också införts om attkommuner och landsting skall verka för attförtroendevalda med funktionshinder skall kunnadelta i handläggningen av ärenden på samma sätt somandra förtroendevalda. Vidare gäller enligt dennationella handlingsplanen för handikappolitiken attlokaler dit allmänheten har tillträde skall varatillgängliga för personer med funktionshinder senastår 2010 (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14).Genom en ändring i (1987:10)gavs möjlighet att utfärda föreskrifter medkrav på att enkelt avhjälpta hinder mottillgänglighet och användbarhet skall undanröjas ilokaler dit allmänheten har tillträde och påallmänna platser (prop. 2000/01:48, bet.2000/01:BoU5).I förordningen (2001:526) om de statligamyndigheternas ansvar för genomförandet avhandikappolitiken föreskrivs att myndigheterna skallverka för att personer med funktionshinder ges fulldelaktighet i samhällslivet och jämlikhet ilevnadsvillkor samt särskilt för att deras lokaler,verksamhet och information är tillgängliga förpersoner med funktionshinder. I arbetet med att göramyndigheternas lokaler, verksamhet och informationmer tillgängliga för personer med funktionshinderskall myndigheterna genomföra inventeringar ochutarbeta handlingsplaner, om det inte är uppenbartatt det inte behövs med hänsyn till verksamhetensart. Myndigheterna skall, när det finns anledningtill det, samråda med om hurinsatser enligt förordningen skall utformas.Regeringen har till överlämnat skrivelse2002/03:25 Uppföljning av den Nationellahandlingsplanen för handikappolitiken. Skrivelsenbereds inom av socialutskottet, somplanerar att avge sitt betänkande (2003/04:SoU2) inovember 2003. I skrivelsen redogör regeringen förhur arbetet med att genomföra handlingsplanenutvecklats. Regeringen redovisar vilka åtgärder somhittills gjorts, vilka insatser som kommer att hastor betydelse samt viktiga delarav det internationella arbetet som bedrivs för attförbättra villkoren för personer medfunktionsnedsättningar.MotionerValbarhetI motion 2002/03:K383 av ()yrkande 1 föreslås att regeringen skall återkommamed förslag till åtgärder och regleringar för attbegränsa mångsyssleriet i politiken.Hans Backman () begär i motion 2002/03:K284 etttillkännagivande om att den som är invald ikommunfullmäktige och påbörjar studier på annan ort,men har en fortsatt koppling till hemortenskall ges möjlighet att fortsätta sitt politiskauppdrag under mandatperioden.I motion 2003/04:K231 av och (c) begärs ett tillkännagivande om attregeringen bör låta utreda hur studerande skallkunna kombinera studier på annan ort med valbarhetpå sin tidigare mantalsskrivningsort.ArbetsvillkorI motion 2002/03:K383 av ()yrkande 10 begärs ett tillkännagivande omförtroendevaldas och politiska uppdragstagares rätttill ledighet och ekonomisk ersättning. Motionärenanser att en utveckling mot att ledighet för "andramöten som är nödvändiga för uppdragen" kan leda tillgränsdragningsproblem, varför frågan bör ses över.Vidare anser han att frågan om och hur hemarbetande,arbetslösa, pensionärer eller studerande skallkompenseras bör ses över specifikt.Kurt m.fl. (s) begär i motion2002/03:K357 ett tillkännagivande för regeringen omatt reglerna om pensionsförmåner tillfritidspolitiker bör ses över. Motionären anför attersättning endast utgår för avdragen lön men inteför förlorad tjänstepensionsrätt. Enligt motionärenkan betydelsen av denna förlust väntas öka tillföljd av en fortsatt avsättning tilltjänstepensioner i kommande avtalsförhandlingar. Imotion 2003/04:K387 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen ommöjlighet för annan än arbetsgivare att betala inkompensation för bortfall av pensionspremie.Motionären påpekar att ersättning för förloradarbetsförtjänst inte innebär att den som erhållerersättningen får kompensation för bortfall avavtalspension.Matilda Ernkrans (s) begär i motion 2002/03:K327 etttillkännagivande för regeringen om behovet av enöversyn av kommunallagens regler om arvode tillförtroendevalda i syfte att medge friare former förarvodering. Motionären anser att bestämmelsen omlika arvodesbelopp för lika uppdrag kan vara etthinder för nyskapande arbetsformer i en kommun.Funktionshindrades möjligheterI motion 2002/03:So362 av m.fl.(fp) yrkande 14 föreslås att skall begäraatt regeringen lägger fram erforderliga lagförslagför att trygga funktionshindrades möjligheter attdelta i samhällslivet och inneha förtroendeuppdrag.Motionärerna anför att det för synskadade - både somförtroendevalda och som medborgare - finns storabrister i tillgången till information. Det bordevara en självklarhet att kommuners, landstings ochmyndigheters hemsidor är anpassade förfunktionshindrade. Bestämmelser behövs i lag om attinformation och underlag för beslut skall tas fram ianpassad form om så begärs.I motion 2002/03:K383 av ()yrkande 13 begärs ett tillkännagivande omfunktionshindrade förtroendevalda. Motionärenframhåller att funktionshindrade skall kunna delta iärendehandläggning på samma villkor som andraförtroendevalda. De och andra funktionshindradeskall ha samma tillträde som icke-funktionshindradetill lokaler som är öppna för allmänheten.BakgrundEtt av de långsiktiga mål som antog påregeringens förslag i Demokratipropositionen är atten ökad andel av medborgarna skall inneha någon formav politiskt förtroendeuppdrag. I detta ingår attantalet personer som i livet har innehaftett sådant uppdrag skall öka.Regeringen framhöll i propositionen att det inomramen för den kommunala självstyrelsen i hög grad ärden lokala nivåns eget ansvar att främja en sådanutveckling samt att de politiska partierna också harett stort ansvar för att bidra till att öka antaletförtroendevalda eftersom de har en central roll idet politiska systemets fortlevnad. Flera av deproblem som demokratin står inför kan,framhöll regeringen, inte lösas med hjälp avlagstiftning, och på andra områden vore det ocksåolämpligt att regeringen vidtog åtgärder. Vissaåtgärder ankommer enbart på kommuner och landsting.De politiska partiernas inre arbete är inte helleren fråga för regeringen. Regeringen sade sig ändåfölja utvecklingen av dessa aktörers demokrati-främjande arbete på olika sätt och kommaatt göra ytterligare satsningar på detta. Regeringenfann det exempelvis angeläget att följa kommunernasoch landstingens arbete med att skapa fler politiskaorgan och fler förtroendeuppdrag, liksom derasarbete med att sprida uppdragen till fler personersamt bedömde också partiernas arbete med attförbättra den sociala representativiteten vara avintresse, liksom arbetet med att minska tidsåtgångenför förtroendeuppdragen, som blivit orimligt stor.Regeringen avsåg också att i högre grad följa upphur kommuner och landsting använder sig av skolansom arena för möten mellan barn och ungdomar ochkommunala beslutsfattare, liksom skolans arbete medatt förmedla värdet av politiskt aktiva medborgare ien demokrati.Regeringen förklarade att den avsåg att pålämpligt sätt fortlöpande redovisa den svenskademokratins utveckling i förhållande till de mål somangavs i propositionen. Från harinhämtats att avsikten är att lämna dennaredovisning i form av en skrivelse till riksdagen.En sådan avses bli överlämnad under år 2004.Även de förbättrade villkoren för ledighet ochekonomisk ersättning för förtroendevalda genomfördesefter förslag i Demokratipropositionen. Regeringenframhöll i propositionen att skyldigheten förkommuner och landsting att ersätta förlorad lön,pension och semesterförmåner, liksom möjligheten attanvända schabloniserad ersättning, skulle kvarstå.Det är exempelvis möjligt att använda sig avschabloner för ersättning till egna företagare därinkomstförlusten kan vara svår att uppskatta.Avsättning för förlorad tjänstepension och andrapensionsförmåner är ytterligare exempel på förloradeersättningar där schablonmässiga avsättningar ärmöjliga. Detta kan då ske till entjänstepensionsförsäkring. En sådan schablon bör,ansåg regeringen, även kunna tillämpas för attkompensera förlusten av ett årligt intjänande av enframtida pensionsförmån.I propositionen pekade regeringen vidare på olikaformer av socialförsäkringsrättsliga ersättningarsom en förtroendevald inte har rätt till under tidenhan eller hon fullgör sitt förtroendeuppdrag ochandra frågor som gällde ersättningsrättensförhållande till lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Regeringen ansåg att frågan om ändringari denna lag borde bli föremål för vidareöverväganden.En särskild utredare (2001:09, dir. 2001:104,2002:118) har haft i uppdrag att göra en analys avsamt föreslå ändringar i reglerna om skyddstider försjukpenninggrundande inkomst (SGI). I uppdragetingick att ytterligare analyseraKommundemokratikommitténs förslag attförtroendevalda som uppbär ersättning enligtkommunallagen under vissa förhållanden skall ha rättatt få sin tidigare sjukpenninggrundande inkomstvilande det politiska uppdragetfullföljs. Utredningen har lämnat sittslutbetänkande Sjukpenninggrundande inkomst - skyddoch anpassning (SOU 2003:50), som bereds inomRegeringskansliet.Regeringen hänvisade i Demokratipropositionen bl.a.till den ovan nämnda handlingsplanen förhandikappolitiken, som lyft fram tillgänglighetensom ett av denna politiks huvudområden de närmasteåren, samt till att regeringen aviserat sin avsiktatt göra en uppföljning avtillämpningen av den ovan nämnda ändringen i plan-och bygglagstiftningen. Regeringen tog också uppkommunernas arbete i syfte att öka tillgänglighetenför funktionshindrade och konstaterade att bildenvar skiftande i olika kommuner. Regeringen ansåg attde kommuner och landsting som inte redan upprättatett program för tillgänglighet bör göradetta och därvid lägga stor vikt vid tillgänglighettill kommunala lokaler för politisk verksamhet.Handikappombudsmannen har på regeringens uppdragtagit fram riktlinjer för vad som krävs av entillgänglig statsförvaltning. kommunikation och information i form avtelefonsamtal, korrespondens och meddelanden,skriftlig information, webb- och e-tjänster, filmoch video samt konferenser. I riktlinjerna hänvisastill ovan nämnda förordning om de statligamyndigheternas ansvar för genomförandet avhandikappolitiken (SFS 2001:526).Regeringen har, som nämnts ovan, till riksdagenöverlämnat skrivelse 2002/03:25 Uppföljning av denNationella handlingsplanen för handikappolitiken. Iskrivelsen framhåller regeringen under rubrikenBättre tillgänglighet för ökad demokrati att detreformarbete som inletts är viktigt för attunderlätta för personer med funktionshinder bl.a.att kunna fullgöra uppdrag som förtroendevalda.Regeringen hänvisar också till att en arbetsgrupptillsatts inom med uppgift attfrämja utvecklingen av den politiska processen medstöd av informationsteknikens hjälp och bl.a.diskutera och lämna förslag om hur personer medfunktionshinder kan få ökad tillgänglighet till ITför det politiska arbetet. Regeringen bedömer attdetta sannolikt underlättar det ytterligaredeltagandet för personer med funktionshinder.Arbetsgruppen skall slutföra sitt arbete i december2004. Regeringen förklarar vidare att den kommer attfölja hur arbetet för att göra det politiska arbetetmer tillgängligt fortskrider och återkomma medytterligare lagförslag om detta visar signödvändigt.Regeringen beslöt att tillsätta enutredning för översyn av plan- ochbygglagstiftningen (M 2002:05, dir. 2002:97). Idirektiven erinras om att ett av de nationellamålen för handikappolitiken är att samhälletutformas så att alla människor med funktionshinder ialla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet ochatt det därför är viktigt att frågor som rörtillgänglighet och användbarhet för alla beaktas vidöversynen. Kommittén, som antagit benämningen , skall bl.a. överväga och redovisa hurmålen för den nationella handikappolitiken beaktas iplan- och byggprocessen. Kommittén beräknas avslutasitt arbete i december 2004.Regeringen beslöt att tillsätta enparlamentarisk kommitté (N 2002:06, dir. 2002:11)med uppdrag att bl.a. överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden, . Iuppdraget ingår att överväga om skydd motmissgynnande av personer med funktionshinder pågrund av bristande tillgänglighet bör införas påandra samhällsområden än i arbetslivet ochhögskolan.I direktiven framhålls att diskriminering avpersoner med funktionshinder skiljer sig framförallt i ett väsentligt avseende från diskrimineringpå andra grunder. För personer med funktionshinderär det ofta bristen på tillgänglighet som är grundenför det missgynnande de utsätts för. En person medfunktionshinder utestängs sålunda frånen lokal, tjänst eller verksamhet till följd avbl.a. den fysiska miljöns utformning ochanvändbarhet, icke anpassad information ellerbristande service. Det är enligt direktiven engrundläggande utgångspunkt för den svenskahandikappolitiken att personer med funktionshinderskall ha samma möjlighet till delaktighet isamhället som andra människor och att hinder försådan delaktighet skall undanröjas. Det är viktigtatt de speciella förutsättningar som gäller för deolika diskrimineringsgrunderna beaktas idiskrimineringslagstiftningen. Enligt regeringensmening innebär detta i fråga omdiskrimineringsgrunden funktionshinder attutgångspunkten skall vara att det är mycketangeläget att det finns en lagstiftning som skyddarmot missgynnande av funktionshindrade som har singrund i bristande tillgänglighet såväl i arbetslivetoch högskolan, där sådan lagstiftning redan finns,som på andra samhällsområden.Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senastden 1 december 2004.Utskottets ställningstagandeSom framhölls i Demokratipropositionen skulle enmöjlighet för fullmäktige att besluta om dispensfrån valbarhetskravet för ledamöter i fullmäktigestrida mot väljarnas exklusiva rätt att utse dessaledamöter. Sambandet mellan rösträtt och valbarhetbör enligt utskottets uppfattning inte brytas.Utskottet avstyrker därför motionerna 2002/03:K284(fp) och 2003/04:K231.Förtroendevalda har som framgår ovan rätt tillskälig ersättning för de arbetsinkomster ochekonomiska förmåner som de förlorar på grund avuppdraget. I ekonomiska förmåner ingår bådepensions- och semesterförmåner. Regeringen pekar iDemokratipropositionen på möjligheten att användaschabloniserad ersättning för avsättning förexempelvis förlorad tjänstepension och andrapensionsförmåner. Utskottet vill i fråga omönskemålen i motionerna 2002/03:K357 (s) och2003/04:K387 (s) hänvisa till detta samt - också ifråga om motion 2002/03:K327 (s) - till denuppföljning av demokratimålen som regeringenaviserat. Motionerna avstyrks.I fråga om önskemålen i motion 2002/03:K383 (mp)yrkande 10 om utformningen av bestämmelsen om rätttill ledighet och om en översyn av kompensationentill vissa grupper hänvisar utskottet till den ovannämnda samt - liksom i fråga om deti samma motion yrkande 1 uttalade önskemålet omåtgärder mot mångsyssleri i politiken - tillregeringens uppföljning av demokratimålen.Motionsyrkandena avstyrks.Möjligheterna för funktionshindrade att verka somförtroendevalda har, som redovisats ovan,förbättrats genom ändringarna i kommunallagen efterDemokratipropositionen. Vidare gäller, som ocksåredovisats ovan, enligt den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken att lokalerdit allmänheten har tillträde skall varatillgängliga för personer med funktionshinder senastår 2010. Regeringen avser att följa upptillämpningen av ändringarna i plan- ochbygglagstiftningen för att undanröja hinder mottillgänglighet och användbarhet. Regeringen harförklarat att den kommer att följa hur arbetet föratt göra det politiska arbetet mer tillgängligtfortskrider och återkomma med ytterligare lagförslagom detta visar sig nödvändigt. Den sittandeDiskrimineringsutredningen skall överväga enutvidgning av skyddet mot missgynnande av personermed funktionshinder på grund av bristandetillgänglighet. I detta ingår alla former avbristande tillgänglighet.Enligt utskottets uppfattning bör de angivnaåtgärderna tillsammans med vad regeringen i övrigtanfört om uppföljning av demokratimålen tillgodosemotionerna 2002/03:So362 (fp) yrkande 14 och2002/03:K383 (mp) yrkande 13. Utskottet avstyrkerdärför motionerna.Direktvalda kommundelsnämnderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare bedömning motioner om direktval tillkommundelsnämnder.Jämför reservation 3 (fp, v, c, mp).Gällande ordningKommundelsnämnder tillsätts på samma sätt som andranämnder med stöd av bestämmelsen i 3 kap. 3 §kommunallagen att fullmäktige skall tillsätta denämnder som utöver styrelsen behövs för att fullgörakommunens eller uppgifter. Det innebäratt majoriteten i normalfallet blir densamma som ihela fullmäktige och alltså kan avvika frånväljarmajoriteten i den aktuella kommundelen.MotionerI motion 2002/03:K385 av m.fl. (fp)yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om direktvalda kommundelsnämnder.Motionärerna anser att de kommuner som så önskarskall kunna välja att inrätta direktvaldakommundelsnämnder, där den lokala majoriteten fårvara avgörande. Förslaget återkommer i motion2003/04:K290 av m.fl. (fp) yrkande13.Samma förslag framförs i motion 2002/03:K241 avMaud m.fl. (c) yrkande 15.BakgrundUtredningsförslagUtredningsförslag av aktualitet i frågan har lämnatsav ochKommundemokratikommittén.Demokratiutredningen diskuterade frågan omdirektvalda kommundelsnämnder i sitt betänkande Enuthållig demokrati! (SOU 2000:1). Utredningen ansågkommundelning vara att föredra framför att inrättafler nivåer inom den representativa demokratin. Omkommundelning av olika skäl inte bedömdes rimlig,borde kommunerna få införa direktval tillkommundelsnämnder för att öka genomskinligheten ochmöjligheterna för medborgare att bestämma vem somskall företräda dem. Oavsett om man har indirekteller direkt valda stads- eller kommundelsnämnderfick enligt utredningen variationsrikedomen inte bliså stor att medborgarnas rätt till likvärdigoffentlig service äventyras.Kommundemokratikommittén har haft till uppgift attgöra en samlad utvärdering av hurkommundelsnämnderna, främst ur demokratiskaaspekter, har fungerat . Isitt betänkande Att vara med på riktigt -demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48) har kommittén bedömt attkommundelsnämnderna överlag inte harinfriat förhoppningarna om en bättre kontakt mellanväljare och valda men att de däremot haft positivademokratiska effekter när det gäller antaletförtroendevalda, politikerrollen och det lokalapartiarbetet. Kommittén ansåg en fortsatt diskussionom vilka uppgifter som kommundelsnämnder bör ansvaraför vara betydelsefull.I frågan om representationen i kommundelsnämndernakonstaterade kommittén att befintlig lagstiftninginte hindrar att invånarna i en kommundel röstar omvilka som skall representera dem ikommundelsnämnden, varefter fullmäktige konfirmerardetta genom att utse ledamöter och ersättare ienlighet med valresultatet. Ett sådant förfarandefordrar bred enighet i fullmäktige. Kommittén ansågden nämnda möjligheten vara tillräcklig, och den sågi dagsläget inget behov av ändringar ilagstiftningen i detta avseende. De demokratiskavinsterna av direktval är enligt kommittén osäkraoch kan sammantaget inte sägas överväga de nackdelarsom en sådan ordning skulle kunna tänkas innebära.Vidare framhöll kommittén att det i andra sammanhangkan vara värdefullt att kommunen fördjuparsamarbetet med lokala utvecklingsgrupper utifrånderas intresse och förmåga samt utifrånförhållandena i respektive kommundel.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet delade i sitt betänkande 2001/02:KU14Kommundemokratikommitténs bedömning. Det fannsenligt utskottets mening inte nu anledning attinföra direktvalda kommundelsnämnder. Motionerna iämnet avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker motionerna 2002/03:K241 (c) yrkande 15,2002/03:K385 (fp) yrkande 5 och 2003/04:K290 (fp)yrkande 13.Kommunala extravalUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare bedömning motioner om att införamöjlighet till extraval i kommuner ochlandsting.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c, mp).Gällande ordningVal och mandatperioderEnligt 3 kap. 4 § regeringsformen kan regeringenförordna om extra val till . Kommunalaextra val är däremot inte möjliga enligt nuvarandelagstiftning.Bestämmelser om mandattider och val till nämnder ikommuner och landsting finns i 4 kap. kommunallagen.Ledamöter och ersättare i fullmäktige väljs räknat normalt fr.o.m. den 1 novembervalåret, i fr.o.m. valåret.Ledamöter och ersättare i styrelsen väljs för fyraår, räknat fr.o.m. året efter valåret.Fullmäktige får dock bestämma att styrelsensmandattid skall räknas fr.o.m. det sammanträde dåvalet förrättas intill det sammanträde då val avstyrelse förrättas nästa gång. I ett sådant fallskall nyvalda fullmäktige välja styrelsen vidfullmäktiges första sammanträde. De kommuner ochlandsting som så önskar kan alltså låta styrelsentillträda tidigare än den 1 januari.För andra nämnder än styrelsen bestämmerfullmäktige mandattiden.MotionerI motion 2002/03:K385 av m.fl. (fp)yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om möjligheten att ordna extraval ikommuner och landsting. Samma yrkande framförs imotion 2003/04:K290 av m.fl. (fp)yrkande 15. Motionärerna anför att politiskadödlägen kan inträffa där ett erforderligtmajoritetsunderlag inte kan nås på annat sätt ängenom nyval. En sådan åtgärd kan enligt motionärernavara nödvändig med hänsyn till dels behovet att haett fungerande kommunalt majoritetsstyre, delsönskemålet att inte ålägga kommunpolitikernauppgifter att ta ansvar för ett uppkommet politisktläge som går stick i stäv med rollen som politikeroch företrädare för en av partiet tydligt hållenåsikt.BakgrundUtredningsförslagUtredningsförslag av skiftande aktualitet i fråganom kommunala extraval har lämnats avDemokratiutredningen, och1999 års författningsutredning.Demokratiutredningen pekade i sitt betänkande Enuthållig demokrati! (SOU 2000:1) på extraval som ettsätt att vitalisera den kommunala demokratin.