bet · GR01MJU4 · 2003-10-16 00:00:00 — Utskottet avstyrkerdärför motionen.När det gäller kraven i motion 2002/03:MJ27 (c) yrkande2 vill utskottet hänvisa till att den av regeringen aviserade strateginför giftfria och resurssnåla kretslopp just är avsedd att bidra till attuppnå bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (se bl.a. prop. 2000/01:130s. 209 f.) Som anförts ovan kommer att erhålla uppgiftenatt som samordnande myndighet för strategin bl.a. samordna övrigamiljömålsmyndigheter. Kemikalieinspektionen ansvarar för miljökvalitetsmåletGiftfri miljö. Mot bakgrund härav anser utskottet inte att börvidta någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottet avstyrker därförmotionen.Utskottet anser att det är av stor vikt att den totala mängdenavfall minskar. Regeringen aviserar också sin avsikt att fortsätta detarbete som påbörjats för att bättre ta till vara den resurs som avfallutgör och för att minska miljöpåverkan från omhändertagandet. Arbetetkommer enligt regeringen att ha ett starkt konsumentperspektiv som framförallt innebär att det skall bli enklare för hushållen att sortera och lämnasitt avfall. Utskottet anser i likhet med regeringen att en högre servicenivåtill allmänheten är det bästa sättet att öka hushållens vilja att deltai systemet och på så sätt även öka andelen avfall som återvinns. Tillgänglighetoch tydlighet är naturligtvis mycket viktigt, men som regeringen påpekarär det också viktigt att tydliggöra informationen om syftet med och nyttanav hushållens deltagande. Enligt regeringens mening är det angeläget attde olika systemen för insamling av avfall från hushållen samordnas i störreutsträckning. Utskottet delar denna uppfattning. Detta innebär atttillgängligheten och servicenivån bör utvecklas och samordnas avseendeinsamlingen av förpackningar, returpapper, farligt avfall, batterier,grovsopor och annat hushållsavfall. Det är också viktigt att det sker enåterkoppling med information om resultatet av insatserna. I propositionenförklarar regeringen sin avsikt att förstärka den struktur som tidigarehar slagits fast. Detta skall göras genom att tydliggöra avfallshanteringeninte bara som en resursfråga och ett miljöproblem utan också som infrastruktursamtidigt som det centrala planeringsansvaret tydliggörs och den centralauppföljningen utvecklas och stärks. Utöver planeringsansvaret har regeringenfunnit ett behov av att tydliggöra ansvarsfördelningen för olika aktörerpå avfallsområdet, exempelvis gällande ansvaret för insamlingen avförpackningar och returpapper. Utskottet instämmer i regeringens övervägandenoch om kompletterande åtgärder med syfte att i större utsträckning åstadkommaen med ett helhetsperspektiv ekologiskt god avfallshantering i enlighetmed den avfallshierarki som EU:s medlemsstater enats om. Med det anfördaanser utskottet att motionerna 2002/03:MJ27 (c) yrkande 1, 2002/03:MJ270(v) yrkandena 1, 3 och 4 och 2002/03:MJ428 (c) yrkande 8 (delvis) fåranses tillgodosedda. Motionerna i berörda delar avstyrks därför.Delmålför återvinning av matavfallUtskottets förslag i korthetUtskottettillstyrker regeringens förslag till två nya delmål för miljökvalitetsmåletGod bebyggd miljö och avstyrker därmed ett motionsyrkande (m) om attriksdagen bör avslå förslaget. Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande(c) om sambandet mellan avfall och växtnäring. Ett motionsyrkande (v) omdelmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö avstyrks som tillgodosettmed vad regeringen föreslår. Jämför reservation 5 (m).PropositionenRegeringenföreslår att två delmål läggs till de befintliga delmålen under detnationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö:Senast år 2010 skallminst av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butikeråtervinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat matavfalltill såväl hemkompostering som central behandling.Senast år 2010 skallmatavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m.återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser sådant avfall somförekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådankvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra tillväxtodling.MotionernaI motion 2002/03:MJ24 (m) yrkande 1 hemställs attregeringens förslag till delmålet God bebyggd miljö avslås. Motionärernaanför att den kostnadsberäkning som redovisas är ofullständig. Investeringi fler sopkärl skulle visserligen vara nödvändig men är långt ifrån denenda kostnaden. Merarbetet i hushållen skall givetvis även det värderas,investering i behandlingsanläggningar och driften av ett nytt systemgivetvis också. Om dessa kostnader sägs inget i propositionen, anförs det.Motionärerna påpekar vidare att har anfört att biologiskbehandling av matavfall inte är bättre än förbränning ur miljösynpunkt.Att verket ändå förordar rötning beror således inte på miljöskäl utan merpå en allmän föreställning om nyttan av recirkulation. Motionärerna anförvidare att matavfall visserligen innehåller näringsämnen, för växter ochdjur, men att det dessutom utgör ett energirikt brännbart material. Kolär en viktig del i organiska ämnen. Ett fullgott alternativ är enligtmotionärerna att matavfallet förbränns och energin tas till vara. De menaratt detta alternativ har klara fördelar framför biologisk behandling.Även kostnadsmässigt torde detta alternativ vara fördelaktigare, beroendepå hur energipriserna utvecklas.Enligt motion 2002/03:MJ270 (v) yrkande5 bör regeringen redovisa hur landets biologiska behandlingsmetoder skallbyggas ut i tillräcklig omfattning. Det finns enligt motionärerna storautvecklingspotentialer när det gäller rötningsmetoder för organiskt avfall.Utvecklingen av biologisk behandling behöver skyndas på. Regeringen bördärför få i uppdrag att redovisa hur landets biologiska behandlingsmetoderut i tillräcklig omfattning för att klara deponeringsförbudet utan attdet skall byggas organiska avfallet förbränns. Motionärerna efterlyserdessutom ett nationellt mål för återvinning av matavfall från verksamhetersom storkök, restauranger och butiker (yrkande 6).Enligt motion2002/03:MJ27 (c) yrkande 6 bör mängden matavfall som behandlas biologisktsammankopplas med mängden växtnäring som återförs till växtodling.Motionärerna anför att om kretsloppscirkeln skall kunna slutas, krävs detmål för hur växtnäringen skall kunna återföras till växtodlingen.UtskottetsövervägandenRegeringen påpekar i propositionen att avfall från såvälhushåll som restauranger, storkök och livsmedelsbutiker till stor delbestår av matavfall och annat biologiskt lättnedbrytbart avfall sominnehåller bl.a. betydande mängder växtnäringsämnen. Biologiskt lättnedbrytbartavfall kan efter biologisk behandling återvinnas och återföras tillväxtodling i ett nära nog fullständigt kretslopp. Enligt den avfallshierarkisom EU:s medlemsländer enats om är biologisk behandling en prioriteradbehandlingsmetod för matavfall. Regeringen påpekar att förbränning ochbiologisk behandling av matavfall är svåra att jämföra. Enligt systemanalyserav miljönyttan med olika behandlingsmetoder, som utgåttfrån, är förbränning och biologisk behandling av matavfall svåra attjämföra och enligt analyserna är ingendera entydigt miljömässigt bättre änden andra. har dock ansett att biologisk behandling,dvs. kompostering eller rötning, har fördelar framför förbränning. Regeringenframhåller att anser att kompostering och rötning avmatavfall generellt är att föredra framför förbränning med hänvisningtill värdet av att skapa långsiktigt hållbara kretslopp och att undvikadeponering. Regeringen har dessutom i propositionen Svenska miljömål –delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) uttalat att fosfor frånbl.a. organiskt avfall bör ingå i kretslopp och återföras till åkermark.Regeringen anser mot bakgrund härav att ett delmål för biologisk behandlingbehövs för att klargöra att biologisk behandling skall vara en betydandemetod för att omhänderta matavfall. Utskottet instämmer i denna bedömning.Regeringen har i propositionen Svenska miljömål – delmål ochåtgärdsstrategiergjort bedömningen att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ettgenerationsperspektiv bör innebära att avfall och restprodukter sorteras såatt de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet iett balanserat samspel mellan bebyggelsen och dess omgivning. Mot bakgrundav detta ser regeringen det nu föreslagna målet som ett steg för att uppnåmiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ett generationsperspektiv. Regeringenanser, i likhet med vad många remissinstanser påpekat, att det är viktigtatt målet avser den andel som återförs som växtnäring. Utskottet delarregeringens uppfattning och instämmer i att målet också bör formuleras såatt det är ett gemensamt mål för matavfall från såväl hushåll somrestauranger, storkök och butiker, detta för att förenkla uppföljningen ochför att ge kommunerna större möjligheter att själva utforma insamlingen.Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet regeringens förslag tilldelmål att av matavfallet från hushåll, restauranger, storkökoch butiker skall återvinnas genom biologisk behandling.Regeringen föreslår ytterligare ett delmål som avser matavfall och därmedjämförligt avfall som härrör från livsmedelsindustrier och jämförbaraverksamheter. Regeringens förslag är att matavfall och därmed jämförligtavfall som härrör från livsmedelsindustrier m.m. skallåtervinnas genom biologisk behandling. Med hänvisning till vad regeringenanför delar utskottet uppfattningen att detta mål skall undanta avfallsom på grund av innehåll av smittämnen eller föroreningar inte kan uppnåen kvalitet som lämpar sig för återföring till odling. Målet bör ocksåundanta avfall som uppkommer blandat med annat avfall för att inte ledatill orimliga krav på sortering. Som matavfall bör inte räknas exempelvisde skal och kärnor som bättre lämpar sig för förbränning. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet regeringens förslag till delmål och avstyrkerförslaget i motion 2002/03:MJ24 (m) yrkande 1 om att bör avslådetta. Utskottet avstyrker jämväl motion 2002/03:MJ27 (c) yrkande 6.Yrkandet i motion 2002/03:MJ270 (v) yrkande 6 är tillgodosett genomregeringens förslag. Också detta yrkande avstyrks.Regeringen aviserar ipropositionen avsikten att bredda ansvar för att följautvecklingen på avfallsområdet. Regeringen anser att verket i detta arbetesärskilt bör följa utvecklingen och utbyggnaden av kapaciteten för biologiskbehandling. En särskild avstämning bör göras för att avgöra om delmålenbehöver revideras. Utskottet gör i detta avseende samma bedömning somregeringen och anser i likhet med regeringen att en sådan uppföljning börgöras av kvaliteten, kostnaderna och användningen av slutprodukten frånbiologisk behandling. Det anförda innebär att syftet med motion 2002/03:MJ270(v) yrkande 5 torde vara tillgodosett. Motionen avstyrks.YtterligaredelmålUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden(fp, kd) med krav på ytterligare delmål m.m. Utskottet anser därvid attresultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Jämför reservationerna6 (fp) och 7 (kd).MotionernaI motion 2002/03:MJ26 (fp) yrkande 4 föreslåsett delmål för återvinning. Motionärerna anför att ett delmål bör gällaför mängden material som återförs till odling. En öka biologisk behandlingav matavfall bör framför allt tas upp i den nationella avfallsplan somNaturvårdsverket enligt propositionen skall ta fram. Avfallsplanen börställa upp fler delmål som även täcker annat, såsom komposterbart material,framför allt vad avser växtmaterial från jordbruk och villaträdgårdar.Detta bör vara betydligt högre än . Motionärerna anser att frågor omgiftfritt rötslam bör ha en mycket hög prioritering och att regeringendärför bör återkomma till senast med förslag idenna del.I motion 2002/03:MJ432 (kd) yrkande 12 påpekas att inget slameller organiskt avfall får deponeras . skalldessutom av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligtriksdagbeslut. Eftersom fosfor är en mycket begränsad resurs är det enligtmotionärerna angeläget att fosfor i slam på något sätt kan återvända tillkretsloppet. Om den antagna lagen om förbud mot deponering skall fungera,måste därför realistiska alternativ finnas. Motionärerna påpekar attregeringen har tillsatt en utredning, som funnit att sorterande system,som fångar upp näringsämnen och ger mindre mängd föroreningar,måste byggas ut. Motionärerna utgår från att regeringen följer utredningeni detta avseende och återkommer till med förslag om hur dettapraktiskt skall genomföras.Utskottets övervägandenNär det gäller kraveni motionerna 2002/03:MJ26 (fp) yrkande 4 och 2002/03:MJ432 (kd) yrkande12 om bl.a. återvinning av avloppsslam vill utskottet anföra följande.Naturvårdsverket har på uppdrag av regeringen utrett frågorna om miljö-och hälsoskyddskrav för avloppsslam och användningen av avloppsslam samtom återföring av fosfor. Som regeringen påpekar har verket i december2002 redovisat uppdraget i rapporten för återföring av fosforur avlopp (rapport 5214). I rapporten föreslås bl.a. mål för återföringav fosfor till mark. Rapporten har remissbehandlats, och utskottet harerfarit att frågorna bereds i . Regeringenhar för avsikt att senare återkomma till med förslag om delmålför återföring av fosfor samt med åtgärdsförslag för hur delmålet börnås. Utskottet anser att en behandling av de frågor som tas upp i motionernabör anstå till dess regeringen redovisat förslag i detta avseende. Motbakgrund härav avstyrker utskottet motionerna.Förbränning av avfallUtskottetsförslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (m, fp, c,mp) med olika synpunkter på förbränning av avfall med hänvisning till attutskottet instämmer i regeringens bedömningar i propositionen. Jämförreservation 8 (m).PropositionenRegeringen anser att avfallsförbränningmed energiutvinning är en metod för att hantera sådant avfall som intelämpar sig för materiaåtervinning eller biologisk behandling. Avfall somavses att brännas bör vara väl sorterat, karakteriserat och kontrollerat.Farligt avfall bör inte föras till förbränning blandat med annat avfall.Vidare bör avfall som lämpar sig för materialåtervinning, biologiskbehandling eller som inte är brännbart vara utsorterat. Regeringen avseratt uppdra åt att i samråd med Statens energimyndighetutreda möjligheterna att i förordningen om avfallsförbränning närmarereglera kraven på och kontrollen av avfall som förs till förbränning.Arbetetför att minska bildningen och så långt möjligt eliminera utsläppen avdioxiner bör fortsätta. Flygaskan, som innehåller den övervägande andelendioxiner, bör hanteras och omhändertas på ett sådant sätt att risken förutsläpp minimeras.MotionernaEnligt motion 2002/03:MJ24 (m) yrkande2 (delvis) innebär regeringens förslag en ensidig inriktning på återvinning,vilket inte är en optimal resursanvändning. Såväl återvinning som förbränninghar sin plats i en effektiv avfallshantering menar motionärerna. De kravsom regeringen nu aviserar är till största delen omotiverade. Enligtmotionärerna bör det t.ex. ligga i varje förbränningsanläggnings intresseatt få så låg andel icke brännbart avfall som möjligt. Det innebär attanläggningarna bör stå både för kontroller och incitament för att avfalletär av så god kvalitet som möjligt.I motion 2002/03:MJ428 (c) yrkande8 (delvis) anförs att det visserligen är bättre ur energisynpunkt attförbränna sopor än att deponera dem, men att det även finns skäl attundvika sopförbränning. Vid förbränning, speciellt av osorterat avfall,uppstår en mängd utsläpp som är skadliga för människor och miljö. Specielltutsläppen av dioxiner är ett stort problem. Motionärerna anser därför attdet finns behov av styrmedel för att minska förbränningen av osorteratavfall. Regler borde därför utarbetas om vad som är att betrakta somsorterat respektive osorterat avfall. Enligt motion 2002/03:MJ489 (mp)yrkande 8 kommer ungefär hälften av de dioxiner som bildas i frånsopförbränning. Bakgrunden till utbyggnaden av sopförbränningsverksamhetenär att kommunerna underlåtit att utveckla andra sätt att hantera avfallsedan beslutade om förbud mot deponering av brännbartavfall att gälla från år 2002.Eldning med skogsavfall i form av flisoch annan träflis från rent trä ger enligt motion 2002/03:MJ315 (fp)yrkande 21 en utmärkt fin aska som kan återföras till skogsmark. Dettautgör ett exempel på en lyckad form av förbränning. Aska har högt pH-värdeoch innehåller de spårämnen som växande skog tar upp och lagrar i barroch finkvist. Askåterföring i kombination med kalk är en utmärkt form förvitalisering av försurad skogsmark. Emellertid framhåller motionärernaproblemet med att behandlat virke (kreosotimpregnerat, tryckimpregnerat)blandas med rent träavfall till energiflis. På så sätt undvikerverksamhetsutövaren att betala avgifter för miljöfarligt avfall. Motionärernaanser därför att det behövs ett kontroll- och deklarationssystem avträflis.Utskottets övervägandenDet framhålls i propositionen attmaterialåtervinning, inklusive matavfall som återvinns efter biologiskbehandling, skall prioriteras framför energiutvinning när det vid enhelhetsbedömning är miljömässigt motiverat. Som regeringen påpekar har vissaavfallsslag egenskaper som gör dem mindre lämpliga att materialåtervinna,t.ex. genom att de innehåller farliga ämnen. Utskottet anser i likhet medregeringen att avfallsförbränning med energiutvinning därför har en storbetydelse för att på ett resurseffektivt sätt omhänderta denna kategoriav avfall. Även om det är nödvändigt med en utbyggnad av avfallsförbränningenför att möta det ökade behov som deponeringsförbuden medför, är det ocksåangeläget att kapaciteten för förbränning inte överstiger det behov somfinns på . Mot bl.a. denna bakgrund föreslår regeringen ipropositionen att det instrument som avfallsplaneringen utgör bör stärkaspå , regional och nationell nivå (avsnitt 7.3). Detta behövs föratt bedöma och styra kapacitetsbehovet för omhändertagandet av avfall medlämpliga metoder. utfärdade regeringen förordningen(2002:1060) om avfallsförbränning som utgår från ochrådets direktiv /76/EG om förbränning av avfall. Förordningen innehållerkrav på rening och kontroll av utsläpp. Regeringen påpekar att Naturvårdsverketi rapporten ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall har konstateratgenerella brister i avfallsförbränningsanläggningarnas kvalitetskontrollav inkommande avfall. Mot bakgrund av detta och den planerade utbyggnadenav förbränningsanläggningar anser regeringen att det är särskilt viktigtatt avfallsförbränningsanläggningarna uppfyller högt ställda miljökrav.Regeringen anser, med utgångspunkt i bedömning, attåtgärder för källsortering av avfall bör kombineras med rutiner ochkontroll i syfte att säkerställa att det avfall som förs till förbränningär väl karakteriserat och kontrollerat med avseende på innehåll av farligtavfall, icke brännbart avfall och avfall som lämpar sig för materialåtervinning.Utskottet konstaterar att regeringen avser att uppdra åt Naturvårdsverketatt i samråd med utreda möjligheterna att iförordningen (2002:1060) om avfallsförbränning närmare reglera kraven påoch kontrollen av avfall som förs till förbränning. Detta initiativ ärenligt utskottets mening viktigt, och resultatet härav torde tillgodoseflera av de frågor som tas upp i motionerna. När det därefter gällerutsläppen till luft av dioxiner har dessa minskat sedan mitten av1980-talet och upp till 99-procentiga minskningar har skett av utsläppenav flera tungmetaller, t.ex. kvicksilver, bly och kadmium. Kraven i dennya förordningen om avfallsförbränning kan enligt kommaatt leda till att utsläppen av dioxiner till luft minskar ytterligare,även med en planerad ökning av avfallsförbränningen. Enligt Naturvårdsverketkan de kommande årens ombyggnad av svenska avfallsförbränningsanläggningaräven leda till minskad dioxinbildning och därigenom även en minskad mängddioxin i flygaskan. I och med att den största andelen av dioxinernaåterfinns i den vid rening avskilda flygaskan, vilket är syftet medreningstekniken, blir enligt regeringen den fortsatta hanteringen av askanmycket betydelsefull för hur riskerna med avfallsförbränning skall bedömas.Utskottet har erfarit att avser att vägleda om vilkaförsiktighetsåtgärder m.m. som bör vidtas vid omhändertagande av askan.Det anförda innebär enligt utskottets mening att regeringen är uppmärksampå de angelägna frågor som tas upp i motionerna 2002/03:MJ24 (m) yrkande2 (delvis), 2002/03:MJ315 (fp) yrkande 21, 2002/03:MJ428 (c) yrkande 8(delvis) och 2002/03:MJ489 (mp) yrkande 8. bör därför inte vidtanågra åtgärder med anledning av dessa. Motionsyrkandena i nu behandladedelar avstyrks.Skatt på avfall som förbrännsUtskottets förslag ikorthetUtskottet instämmer i regeringens överväganden och avstyrker fyramotionsyrkanden (m, fp, c) med olika synpunkter på ett införande av skattpå förbränning av avfall med hänvisning till att resultatet av en utredningav frågan bör avvaktas. Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp) och 11 (c)samt särskilt yttrande 1 (mp).PropositionenRegeringen anser att ensärskild utredare bör tillkallas med uppgift att lämna förslag till huren skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedömalämpligheten av att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedeli stället bör förordas. Utredaren skall också bedöma vilken skattenivåsom är lämplig med hänsyn till de styreffekter som bör uppnås.MotionernaImotion 2002/03:MJ24 (m) yrkande 2 (delvis) anförs att regeringen avseratt ånyo utreda en skatt på avfallsförbränning, trots att frågan för någotår sedan utreddes och ett flertal remissinstanser visade sig vara negativatill att införa en sådan skatt. Regeringen förebär som motiv att en skattkan komma att behövas så att en annan hantering av avfall kommer tillstånd. Motionärerna anser detta vara en kraftigt signal om att regeringenvill gynna en ineffektiv avfallshantering.I motion 2002/03:MJ26 (fp)yrkande 7 förespråkas införande av en differentierad skatt på förbränningav avfall. Enligt motionärerna bör den dock vara lägre än deponiskattenför att styra utvecklingen mot återanvändning och materialåtervinning.Den bör dessutom inte innefatta förbränningsskatt på biobränsle. En skattpå förbränning gynnar fortsatt teknikutveckling inom återvinningsområdet.Motionärerna anser vidare att sorterat avfall skall vara helt eller delvisbefriat från förbränningsskatten. Också i motion 2002/03:MJ27 (c) yrkande4 framställs krav på införande av en skatt på förbränning av osorteratavfall i likhet med den deponiskatt som finns. Samma krav framställs imotion 2002/03:MJ428 (c) yrkande 8 (delvis).Utskottets övervägandenUtskottetdelar regeringens uppfattning att ytterligare åtgärder är nödvändiga föratt säkerställa att materialåtervinning utnyttjas när det i en helhetsbedömningär miljömässigt motiverat, och i likhet med regeringen anser utskottetatt sådana styrmedel bör väljas som ger möjlighet att ta hänsyn till vilkenåtervinningsmetod som är lämpligast i det enskilda fallet. 2001 årsavfallsskatteutredning utvärderade och analyserade de ekonomiska ochmiljömässiga konsekvenserna av att införa en skatt på avfall som förbrännsoch fann såväl goda skäl till en skatt som ett antal nackdelar ellerrisker. Enligt utredaren kan en skatt ge bättre förutsättningar förmaterialåtervinning och biologisk behandling av avfall och en förbränningsskattpå lämplig nivå bedöms vidare kunna öka likformigheten i energi- ochmiljöbeskattningen, eftersom avfall innehåller en fossil andel som i daginte beskattas. Därigenom kan den begränsa eller till och med upphäva defördelar som energibeskattningens utformning innebär för användning avavfall i värmeproduktion i förhållande till fossila bränslen. Drivkraftenför import av avfall skulle också reduceras med en skatt.