bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — En mindre del, ca25 %, av beloppet återförs kollektivttill jordbruksnäringen för bl.a.forskning, informations-,utbildnings-, rådgivnings- ochutvecklingsinsatser med syfte attfrämja hållbara produktionsmetoderinom jordbruket ochträdgårdsnäringen.De årliga utgifterna för de ca 30000 växtodlingsplanerna somfinansieras under anslaget beräknastill högst 195 miljoner kronor.Regeringen har tidigare bemyndigatsatt i fråga om ramanslaget 44:6Återföring av skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel m.m., besluta ombidrag som inklusive tidigareåtaganden medför utgifter på högst195 under år 2005.Regeringen föreslår enanslagstilldelning om 251 000 000 krför år 2004.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion 2003/04:MJ449 (m) yrkande 3delvis en sänkning av anslaget med251 . Som skäl härför anförmotionärerna att eftersom Moderaternaföreslår ett avskaffande av skattenfinns det inga medel att återföra.Motionärerna anför att för att desvenska jordbruksföretagen skall fåmer jämförbara konkurrensvillkor medövriga EU-länders, måsteproduktionskostnaderna minska, utanpolitisk detaljstyrning i form avt.ex. Folkpartietföreslår i motionerna 2003/04:MJ431(fp) yrkande 22 delvis och2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26 delvisatt anslaget sänks med 251 000 000kr. I motion 2003/04:MJ399 (kd)yrkande 48 delvis anförs att iskrivelse 2002/03:111Landsbygdspolitik -resultatredovisning konstaterarregeringen att användningen avkemiska bekämpningsmedel inomjordbruket ökat något sedan år 1995.Enligt uppfattningkrävs ytterligare forskning,utveckling, utbildning, informationoch andra insatser för attytterligare minska användningen avkemiska bekämpningsmedel.Motionärerna föreslår därför attanslaget tillförs 150 000 000 krutöver vad regeringen föreslår.Enligt motion 2003/04:MJ470 (c)delvis måste jordbruksnäringen gesekonomiskt likvärdigakonkurrensvillkor medjordbruksnäringen i t.ex. ochDanmark. föreslårdärför bl.a. att skatten på kväve ihandelsgödsel därmed skall slopas.Motionärerna föreslår att anslagetminskas med 151 000 000 kr.Återstående medel utgörbekämpningsmedelsavgifter som skallåterföras till näringen på lämpligtsätt.Utskottets ställningstagandeÅr 2001 tillsatte regeringen enutredning, den s.k. (dir. 2001:55), med uppgift att göraen översyn av skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel isyfte att förbättra deraseffektivitet som miljöstyrmedel utanatt kraven på kostnadseffektiviteteftersätts. Utredningen presenteradeunder sitt betänkandeSkatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel? (SOU 2003:9).Liksom utredaren anser regeringen attskatten på bekämpningsmedel börhöjas. Regeringen föreslår därför ibudgetpropositionen att skatten höjsmed för varje helt kilogramverksam beståndsdel ibekämpningsmedlet från den 1 januari2004 (prop. 2003/04:1 volym 1 sid.222 f.). I övriga delar beredsbetänkandet vidare inomRegeringskansliet. Utskottet vill föregen del inte föregripa den fortsattabehandlingen av frågan och gör därföringen annan bedömning än denregeringen gör om medelstilldelningenpå anslaget. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 2003/04:MJ431 (fp)yrkande 22 delvis, 2003/04:MJ449 (m)yrkande 3 delvis, 2003/04:MJ470 (c)delvis och 2003/04:Fi240 (fp) yrkande26 delvis.44:7 Ekologisk produktionUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag om attinrätta ett nytt anslag samtmedelstilldelningen på dettaanslag. Därmed avstyrkerutskottet fyra motionsyrkanden(m, fp, c) i vilka motionärernamotsätter siganslagstilldelningen.PropositionenRegeringen föreslår att ett nyttanslag benämnt 44:7 Ekologiskproduktion anvisas fr.o.m. år 2004.Anslaget disponeras avJordbruksverket förutvecklingsinsatser rörande ekologiskproduktion. Vidare föreslårregeringen att regeringen bemyndigasatt i fråga om anslaget44:7 Ekologisk produktion besluta ombidrag som medför utgifter på högst9 och högst4 . Under anslaget44:3 Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket har för avsatts 14miljoner kronor för åtgärder rörandeekologisk produktion. Medlen avserJordbruksverketsutvecklingssatsningar rörandeekologisk produktion. Inom anslagetryms försöks- ochutvecklingsverksamhet,marknadsstödjande åtgärder samtåtgärder för främjande av ekologiskproduktion, såsom stöd tillorganisationer, stiftelser ochmyndigheter som bedriver projekt föratt främja ekologiskt lantbruk. Dessamedel överförs tillanslaget 44:7 Ekologisk produktion.Anslaget förstärks även med 1 miljonkronor för att finansiera en särskildsatsning avseende djurhälsa inomekologisk produktion.Regeringen föreslår enanslagstilldelning för om15 000 000 kr.MotionernaModerata samlingspartiet motsättersig att medel anslås för att stödjaen produktionsmetod, vilket framförsi motion 2003/04:M449 (m) yrkande 3delvis. Enligt motionärerna ärekologisk produktion på det helataget inte mer miljövänlig änkonventionell. Det finns således intenågot motiv att av miljöskäl stödjaekologisk produktion. Motionärernaföreslår i enlighet härmed attanslaget sänks med . Imotionerna 2003/04:MJ431 (fp) yrkande22 delvis och 2003/04:Fi240 (fp) 26delvis föreslår attanslaget sänks med 15 000 000 kr.Även i motion 2003/04:MJ470 (c)delvis föreslås att anslaget sänksmed 15 000 000 kr.Enligt motion 2003/03:Sk401 (kd)yrkande 7 bedrivs trädgårdsnäringensproduktion på förhållandevis småbrukningsarealer. Detta gör att ettarealstöd för miljöförbättrandeåtgärder utgör en viktig stimulanstill förändring avproduktionsmetoder. Förväxthusodlingens del bedrivs enalltför begränsad, av samhälletstödd, forsknings- ochutvecklingsverksamhet för att gevägledning för företag som önskar attutvecklas efter ekologiska principer.Ett stöd skulle enligt motionärernafå en stor betydelse för att minskariskerna i företagen och också utgöraen berättigad ersättning för detforsknings- och utvecklingsarbete somborde varit ett generellt åtagandefrån samhällets sida.Utskottets ställningstagandeEkologisk produktion innebär ensträvan att uppnå en helhetssynutifrån företagets förutsättningar.Både vad gäller växtnäring och foderutnyttjas så långt som möjligtförnybara resurser och produkter somproducerats på gården. Utfodringen avdjuren baseras i hög grad på vall ochgrönfoder. Tillförseln av växtnäringfrån källor utanför gården är oftastbegränsad och ogräs och skadegörarebekämpas med hjälp av andra metoderän kemiska bekämpningsmedel. Ienlighet härmed bidrar ekologiskproduktion till att uppnåmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö.Produktionsmetoden kan även direktoch indirekt ha positiva effekter förmöjligheten att uppnå andramiljökvalitetsmål och då främst Ingenövergödning och Ett riktodlingslandskap. De medel som avsättsför denna produktionsform avses täckautvecklingssatsningar,försöksverksamhet ochmarknadsstödjande åtgärder m.m.Utskottet delar regeringensuppfattning att ett särskilt anslagför denna produktionsform börinrättas. Därutöver tillstyrkerutskottet den föreslagnamedelstilldelningen samt detbemyndigande regeringen föreslår.Härigenom avstyrker utskottet kraveni motionerna 2003/04:MJ431 (fp)yrkande 22 delvis, 2003/04:MJ449 (m)yrkande 3 delvis, 2003/04:MJ470 (c)delvis och 2003/04:Fi240 (fp) yrkande26 delvis. När det gäller motion2003/03:Sk401 (kd) yrkande 7 villutskottet därutöver hänvisa till vadutskottet anför under anslag 44:3 omdet pågående arbetet medutvärderingen av Miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Motionen iberörd del avstyrks.SamepolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet avvaktarredovisningen avinformationssatsningen omsamerna och projektgruppensslutredovisning liksomresultatet av översynen avSametingets kansli. I övrigtinstämmer utskottet iregeringens analys avresultatet av vidtagna åtgärderinom politikområdet.PropositionenOmfattningPolitikområdet omfattar verksamheten vidSametinget, rennäringen ochinformation om samer och samiskkultur. Till politikområdet hörockså arbete med urbefolkningsfrågormed både nationell och internationellverksamhet.Sametingets verksamhet regleras isametingslagen (1992:1433) ochförordningen (1993:327) medinstruktion för Sametinget.Sametinget anvisas medel till sinverksamhet över utgiftsområde 1anslag 45:1 . Rennäringenregleras i huvudsak i rennäringslagen(1971:437) och irennäringsförordningen (1993:384). Deskador som vilda djur orsakarrennäringen ersätts enligtviltskadeförordningen (2001:724).Sametingets utgiftsutveckling harinte uppvisat några storaförändringar ochSametinget har även ettvisst anslagssparande. Beträffandeden framtida utgiftsutvecklingenavvaktar regeringen behandlingen avRennäringspolitiska kommitténsförslag och Sametingsutredningen.Genom en kraftigt minskad renslaktsedan mitten av uppkom ettanslagssparande på anslaget 45:1Främjande av rennäringen m.m. pånärmare 50 miljoner kronor.Jordbruksverket har med regeringensmedgivande under de tre senaste årendisponerat huvuddelen avanslagssparandet för svenskmedfinansiering av Mål 1-stöd försärskilda samiska program (tidigareMål 6) och för katastrofskadeskyddvid synnerligen svåra förhållanden.Anslagssparandet kommer att förbrukasunder år 2003.Regeringens inriktning är attsuccessivt pröva ett utvidgat samisktsjälvbestämmande inom områden därdetta är möjligt och med beaktande avresultatet av pågående och nyligenavslutade utredningar. Regeringen harinlett samtal som syftar till ennärmare dialog mellan staten ochsamerna. Dessa samtal baseras pårespekt, partnerskap och ökat samisktsjälvbestämmande. Regeringen arbetarlångsiktigt för en ratificering avILO-konvention 169. Därför harregeringen tillsatt för attfastställa gränserna förrenskötselområdet och enjaktutredning för att närmare utredaomfattningen av samebymedlemmars ochmarkägares rätt till jakt och fiskeinom lappmarkerna ochrenbetesfjällen. Regeringen inriktarnumera sin informationssatsning omsamer och samisk kultur på detnationella planet.Resultatbedömning, analys m.m.Verksamheten vid är indelad iföljande delar:1 det folkvalda organet,23 samiska språk,45 nordiskt och internationelltarbete,67 information om samiskaförhållanden,89 samiska näringar ochsamhällsplaneringen,1011 verksamhet med EU:sstrukturfonder,1213 kultur.14De viktigaste effekterna av den fördapolitiken när det gäller samiskanäringar och samhällsplaneringen ärenligt regeringen att betydelsen avden samiska kulturen och näringarnahar lyfts fram i bl.a.miljömålsarbetet.Prisstöd till rennäringen lämnadesför /03 med 18,7miljoner kronor för knappt 1 700 tonrenkött. Det genomsnittligaavräkningspriset var perkilo exklusive mervärdesskatt ochprisstöd, vilket innebär en sänkningmed sedan föregående år.Antalet slaktade renar uppgick tilldrygt 60 000, vilket är en ökning mednärmare 1 500 djur. Antalet kalvarsom märkts bedöms varahögt, varför slakten även framöverkan beräknas ligga på en högre nivåän . Genom utfodring ochtidigareläggning av slakt är antaletslaktkroppar som kasserats på grundav hög cesiumhalt mindre än 50stycken. Verksamheten med medlingm.m. i tvister mellan samebyar ochjordbrukare när det gäller konflikterpå grund av renbetning på åkermarkhar nu kommit i gång. Det har ävenunder detta år varit mycket godaväderförhållanden för rennäringen.Några bidrag för utfodring på grundav synnerligen svårabetesförhållanden har inte betalatsut.Inom ramen för regeringensinformationssatsning om samerna somSveriges urbefolkning har hittillsbeviljats projektmedel på ca drygt 8miljoner kronor till ett trettiotalprojekt.Regeringen har beslutat attge i uppdrag att utvecklaoch etablera ett permanent nationelltinformationscentrum för samefrågor.För detta anvisades ettengångsbelopp på 3 miljoner kronor.Uppdraget skall redovisas senast den31 . Som en del avinformationssatsningen beslötregeringen om ettsärskilt informationsprojekt,Konkreta informationsvägar om sameroch samisk kultur. Projektet leds aven interdepartemental styrgrupp ochskall senast avge enslutredovisning med förslag tillfortsatta åtgärder och aktiviteter.Regeringen konstaterar attårsredovisningen för ärbetydligt bättre än föregående år.Den är inte belastad med ickeefterfrågad information och äröverskådlig och tillgänglig. Det gåratt utläsa såväl resultat someffekter där så efterfrågas. Dockbehöver förbättra sinkvalitetsredovisning, som enligtregeringen är behäftad med storabrister. mål ärinte konkretiserade i operativadokument för målstyrning, vilketförsvårar såvälårsredovisningsarbetet som dendagliga handläggningen. Sametingethar påbörjat en översyn avSametingets kansli.Riksrevisionsverket hade ingainvändningar med anledning avSametingets årsredovisning.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen avseendepolitikområdet Samepolitik ärföljande (i ):-----------------------------------------------------|Utfall |Anslag |Utgifts-|Förslag |Beräknat|Beräknat || | | | | | || | |prognos |anslag |anslag |anslag|-----------------------------------------------------|2002 |20031 |2003 |2004 |2005 |2006 |-----------------------------------------------------|76 |58 |65 |59 |55 |55 |-----------------------------------------------------1Inklusive av redanbeslutade anslag på tilläggsbudget isamband med budgetpropositionen förår 2004.Utskottets ställningstagandeRegeringens resultatredovisning gerutskottet anledning till följandesynpunkter. Som regeringen framhållerär de viktigaste effekterna av denförda politiken när det gällersamiska näringar ochsamhällsplaneringen att betydelsen avden samiska kulturen och näringarnahar lyfts fram i bl.a.miljömålsarbetet, och det kankonstateras att arbetemed rennäringen främst hänför sigtill rovdjursersättningarna tillsamebyarna, deltagande i olikaarbetsgrupper samt besvarande avremisser.Av propositionen framgår attprisstöd till rennäringen lämnadesför /03 med 18,7miljoner kronor för knappt 1 700 tonrenkött. Det genomsnittligaavräkningspriset var perkilo exklusive mervärdesskatt ochprisstöd, vilket, som utskottet kankonstatera, innebär en sänkning med4,sedan föregående år. Antaletslaktade renar uppgick till drygt60 000, vilket är en ökning mednärmare 1 500 djur. Antalet kalvarsom märkts bedöms varahögt, varför, som regeringen anför,slakten även framöver kan beräknasligga på en högre nivå än tidigareår. Genom utfodring ochtidigareläggning av slakt är antaletslaktkroppar som kasserats på grundav hög cesiumhalt mindre än 50stycken. Tack vare mycket godaväderförhållanden för rennäringenhar, vilket framgår av propositionen,några bidrag för utfodring på grundav synnerligen svårabetesförhållanden inte betalats ut.I propositionen anför regeringenatt, inom ramen för regeringensinformationssatsning om samerna somSveriges urbefolkning, projektmedelpå hittillshar beviljats ett trettiotal projekt.För utveckling och etablering av ettnationellt informationscentrum församefrågor anvisades ettengångsbelopp på 3 miljoner kronor.Uppdraget skall redovisas senast den31 . Som en del avinformationssatsningen beslötregeringen om ettsärskilt informationsprojekt,Konkreta informationsvägar om sameroch samisk kultur. Inom ramen fördetta informationsprojekt beredsbl.a. frågor om läromedel,läromedelsproduktion, fortbildning avlärare och övrig skolpersonal,museers och bibliotekens roll sominformationsspridare, fysiskamötesplatser mellan samer ochallmänhet, produktion avinformationsskrift ochattitydundersökning om samer,diskriminering och kulturellamotsättningar. Projektet skall senasti avge enslutredovisning med förslag tillfortsatta åtgärder och aktiviteter.I likhet med regeringen kanutskottet konstatera attårsredovisningen för ärbetydligt bättre än för föregåendeår. Som regeringen anför behöverSametinget dock förbättra sinkvalitetsredovisning som fortfarandeär behäftad med stora brister. Avpropositionen framgår att Sametingethar påbörjat en översyn av sittkansli.I avvaktan på redovisningen avinformationssatsningen om samerna ochpå projektgruppens slutredovisningliksom på resultatet av översynen avSametingets kansli avstår utskottetfrån synpunkter i dessa delar avpolitikområdet. I övrigt instämmerutskottet i regeringens analys avresultatet av vidtagna åtgärder inompolitikområdet Samepolitik.45:1 Främjande avrennäringenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning under anslagetoch avstyrker en motion (kd) omhöjning av anslaget. Utskottetavstyrker vidare en motion (kd)om en översyn av reglerna förpristillägget på renkött.PropositionenDe utgifter som belastar anslaget är:1.underhållav vissariksgränsstängselochunderhållellerrivningav ren-skötselanläggningarförvilkastatenharunderhållsansvaret,2.3. statensdel avkostnadernaförredovisningavmarkanvändningen,riksintressenochmarkersom ärvärdefullaellerkänsligaförrenskötseln,natur-ochkulturmiljövården,4.5.utvecklingavföretagsregistretförrennäringen,6.7. prisstödtillrennäringenenligtförordningen(1986:255)ompristilläggpårenkött,8.9.ersättningtillföljd avTjernobylolyckansom kanlämnastilljordbruksföretag,renskötselföretagoch tillden somheltellerdelvisförsörjersig påattfiskatillhusbehovellerförförsäljningenligtförordningen(1994:246)omersättningförvissamerkostnaderochförlustermedanledningavTjernobylolyckan,10.11.kostnaderförmedlingm.m. itvistermellansamebyarochjordbrukarenär detgällerkonflikterpå grundavrenbetningpååkermark,12.13. övrigaåtgärderförfrämjandeavrennäringensombeslutasefteröverläggningarmellanstatenochSametingetsåsomsamfinansieringav EU-projektförutvecklingavrennäringen.14.Pristillägg på renkött infördes ochlämnades då i form av ett fast beloppper slaktad ren oavsett djurslag ochvikt. lämnadespristillägget per kilo slaktviktoavsett djurslag. År 1997differentierades tillägget så att detnu lämnas med per kilo för vuxenren och med per kilo förkalv. Sedan det kilorelateradepristillägget infördes harmedelavräkningspriset för renkött,exklusive moms och pristillägg,nästan fördubblats, från perkilo till per kiloår 2002. Pristillägget har såledesfått en allt mindre betydelse för denenskilde renägarens ekonomi. Motbakgrund av detta och med hänsyn tilldet statsfinansiella läget bedömerregeringen att pristillägget börhalveras för att andra angelägnaändamål inom anslaget skall kunnaprioriteras.Regeringen föreslår att anslaget45:1 Främjande av rennäringen förår 2004 uppgår till 37 000 000 kr.MotionernaKristdemokraterna begär i motion2003/04:MJ399 (kd) yrkande 48 delvisatt anslaget höjs med 5 miljonerkronor utöver regeringens förslag.I motion 2003/04:MJ267 (kd) begärsen översyn av gällande regler förpristillägg på renkött. Syftet medöversynen skall vara att levanderenar skall kunna transporteras tillNorge eller och att renägarenvid slakt skall ha rätt till prisstödpå renkött.Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår att, sedandet kilorelaterade prisläggetinfördes ,medelavräkningspriset för renkött,exklusive moms och pristillägg nästanhar fördubblats. Pristillägget harsåledes fått allt mindre betydelseför den enskilde renägarens ekonomi.En utveckling har skett i riktningmot målsättning, vilketinnebär att stödet bl.a. skall bidratill förbättrad lönsamhet hosrennäringsföretagen och främjande avavsättningsmöjligheterna för renkött.Pristillägget skall också främja enbalans mellan renantal ochbetestillgång, vara anpassat tillproduktions- ochmarknadsförutsättningarna samt kunnafungera inom ramen förinternationella överenskommelser.Renköttsmarknaden i , Norgeoch utgör i princip engemensam marknad, ochavräkningspriserna i de tre ländernaär i stort sett desamma. Även om detär naturligt att priset på renköttvarierar med tillgång ochefterfrågan, uppfattasavräkningspriserna på renkött i dagsom mycket osäkra och instabila. Enviktig förutsättning för enfungerande renköttsmarknad med braavräkningspriser är marknadsåtgärder,och av det statliga pristillägg somutgår avsätts per kilo försådana åtgärder.Som regeringen anför kan enneddragning av pristillägget ansesbefogad bl.a. med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Utskottetfinner således medelsbehovet underanslaget väl avvägt och tillstyrkerregeringens förslag. Utskottetförutsätter ändå att regeringen nogaföljer effekterna för rennäringenunder den kommande slaktperioden,framför allt vad avseravräkningspriserna inklusivepristillägget, och ersättningarna förvissa merkostnader till följd av deökade cesiumhalterna, och vid behovvidtar behövliga åtgärder.Med hänvisning till det ovananförda och till beslut omutgiftsram för utgiftsområde 23 (bet.2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42)avstyrker utskottet motion2003/04:MJ399 (kd) yrkande 48 delvisom en höjning av anslaget. Med detanförda avstyrks även motion2003/04:MJ267 (kd).45:2 Informationssatsningom samernaUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget45:2.Utbildningspolitik ochforskningspolitik underutgiftsområdena 16 och 20PropositionenPolitikområde Utbildning inomutgiftsområde 16Sveriges () ingår somen del i politikområdet Utbildningsom redovisas under utgiftsområde 16.Verksamheten vidLantbruksuniversitetet utgör ocksåett viktigt medel för att förverkligamålen inom livsmedelspolitiken,landsbygdspolitiken, djurpolitiken,samepolitiken samt skogspolitikenunder utgiftsområde 23.Politikområde Forskning inomutgiftsområde 23Forskningen som bedrivs inom de areellanäringarna har ett särskilt ansvarför att kunskaperna omnaturresurserna utvecklas förkommande generationers behov. Viktigaglobala miljö- ochlivsmedelsförsörjningsfrågor måstelösas genom samverkan mellan mångaländer och mellan forskare från olikavetenskapliga discipliner.Forskningsrådet för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande(Formas) har till uppgift att främjaoch stödja grundforskning ochbehovsstyrd forskning inom områdenamiljö, areella näringar ochsamhällsbyggande. Rådet sorterarunder utgiftsområde 20 men anvisasmedel under ett anslag för forskningunder utgiftsområde 23. Enresultatredovisning för samtligaforskningsfinansierande myndighetergörs under politikområdet Forskningunder utgiftsområde 16.25:1 SverigeslantbruksuniversitetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning under anslagetoch avstyrker tre motioner (fp,kd) om höjning av anslaget.Utskottet avstyrker även tremotioner (m, c) om annanresursfördelning inom anslaget.Även två motioner (s, m, fp, kd,c) om inrättande av tjänster vidSLU avstyrks, liksom femmotioner (s, fp, v, c) omprioritering av viss forskning.PropositionenSveriges ()skall utveckla kunskapen om debiologiska naturresurserna ochmänniskans hållbara nyttjande avdessa. Detta sker genom utbildning,forskning, fortlöpande miljöanalysoch information.Anslaget finansierar grundläggandehögskoleutbildning,forskarutbildning, forskning,fortlöpande miljöanalys samtinformation och fortbildning.Verksamheten bedrivs utifrån ensektorsroll som preciseras av femansvarsområden:15. kvalitetilivsmedelskedjan,16.17.djurhållning,djurhälsaochdjurskydd,18.19. skog,skogsbrukochförädlingavskogsråvaran,20.21.naturresurserförlandbygdsutveckling,rekreationochfritid,22.23.landskapsplaneringochmarkanvändning.24.SLU har, i samverkan med näringslivoch andra intressenter, påbörjat enöversyn av sektorsrollens omfattningoch mål. Regeringen avvaktarresultatet av denna översyn och avseratt återkomma i frågan.Grundutbildningen bedrivs inom ettantal utbildningsprogram som ledertill 11 olika yrkesexamina ellerkandidat/magisterexamen med fem olikainriktningar.Verksamheten vid SLU ingår som endel i politikområdet Utbildning ochomfattas därför av den övergripanderesultatredovisning som görs förhögskoleväsendet under utgiftsområde16.SLU har fattat beslut om enreformering av institutionsstrukturenoch fakultetsorganisationen för attuppnå en effektiv intern organisationoch för att snabbare kunna mötaomvärldens krav på förändring ochförnyelse.SLU redovisar en kapitalförändringför uppgående till minus29 . Detta skalljämföras med resultatet för år 2001som uppvisade ett underskott på 89miljoner kronor och attdelårsrapporten för det prognostiserat åretsresultat till minus 8,5 miljonerkronor. Underskottet hänför sighuvudsakligen till att statsanslagetminskat med ienlighet med förslaget i 2003 årsekonomiska vårproposition. SLUfortsätter aktivt att arbeta för enbättre ekonomistyrning. För att kommatill rätta med den ekonomiskasituationen har särskilda åtgärdervidtagits.