bet · GQ01JUU6 · 2003-02-20 00:00:00 — SammanfattningI detta ärende behandlar utskottet ett antalmotioner från den allmänna motionstiden år 2002.Motionerna rör bl.a. kriminalvårdensresursutnyttjande, behovet av en nyverkställighetslag, frigivningsförberedelser,behandlingsinnehåll, kvinnors särskilda behov,placering av långtidsdömda, drogbekämpning ochkontroll vid permissioner.Utskottet hänvisar till pågående utrednings- ochutvecklingsarbete, vidtagna åtgärder samt tillgällande regelverk. Utskottet föreslår att riksdagenavslår samtliga motioner.I ärendet finns 22 reservationer och ett särskiltyttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Resursutnyttjande inom kriminalvårdenRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju258 yrkande18.Reservation 1 (c)2. Ny inriktning på svensk kriminalvårdm.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju228,2002/03:Ju236 yrkande 10, 2002/03:Ju258 yrkande21, 2002/03:Ju349 yrkandena 13, 5, 18 och 22,2002/03:Ju353 yrkande 2 samt 2002/03:Ju378yrkandena 13.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)3. FrigivningsförberedelserRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258yrkande 23 samt 2002/03: Ju349 yrkandena 4, 6 och21.Reservation 6 (fp, kd, c)4. Upphandling av vårdprogram tillkriminalvårdenRiksdagen avslår motion 2002/03:So251 yrkande9.Reservation 7 (m)5. Myndighetssamordning i samband medfrigivningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258yrkande 26, 2002/03:Ju273 yrkande 4,2002/03:Ju318, 2002/03:Ju321, 2002/03:Ju353yrkande 5, 2002/03:Ju384, 2002/03:So363 yrkande 4samt 2002/03:So449 yrkande 4.Reservation 8 (fp, c)6. Utslussningsboende för långtidsdömdaRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju258 yrkande27.Reservation 9 (c)7. Ansvaret för § 34-placeringarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258yrkande 25 och 2002/03: Ju349 yrkande 14.Reservation 10 (fp, c)Reservation 11 (kd)8. Behandlingen av sexualbrottsdömdaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju349yrkandena 19 och 20 samt 2002/03:A242 yrkande 40.Reservation 12 (m, kd)9. Behandlingen av rattfylleridömdaRiksdagen avslår motion 2002/03:T459 yrkande 3.Reservation 13 (fp, kd)10. Övriga frågor omverkställighetsinnehålletRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju250 yrkande11, 2002/03:Ju258 yrkande 22 och 2002/03:Ub292yrkande 3.Reservation 14 (m)11. Kvinnors särskilda behov inomkriminalvårdenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258yrkande 20, 2002/03:Ju264 yrkande 3,2002/03:Ju273 yrkandena 13 och 2002/03:Ju353yrkande 7.Reservation 15 (fp, v, c)12. Anpassning av anstalter för umgänge medbarnRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju349 yrkande24.Reservation 16 (fp, kd)13. Placering av långtidsdömdaRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju265 yrkande3.Reservation 17 (v)14. Besöksrum med s.k. glasrutaRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju281 yrkande9.Reservation 18 (m, fp, kd)15. Användande av narkotikahundar inomkriminalvårdenRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju281 yrkande10.Reservation 19 (m)16. PermissionerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju262,2002/03:Ju298 samt 2002/03:Ju349 yrkandena 26 och27.Reservation 20 (m, kd)17. Tillämpningsområdet förintensivövervakningRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju265 yrkande2.Reservation 21 (fp, v)18. Kostnader för utvisades hemresorRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju349 yrkande29.Reservation 22 (m, fp, kd, c)19. Information om hiv/aidsRiksdagen avslår motion 2002/03:So224 yrkande4.20. Förlängning av fängelsestraffRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju221.Stockholm den 20 februari 2003På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JohanPehrson (fp), (), (), (), (),(), (), RagnwiMarcelind (kd), Elisebeht (), YilmazKerimo (s), (), (),(), (), (), () och ().2002/03JuU6Utskottets övervägandenI detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner som rör kriminalvårdsfrågor. Motionerna harväckts under den allmänna motionstiden år 2002.Resursutnyttjande inomkriminalvårdenI detta avsnitt behandlar utskottet en motionvari föreslås att en översyn skall göras avhur kriminalvården nyttjar sina resurser.Utskottet föreslår att avslårmotionen. Utskottet hänvisar till genomfördaoch pågående granskningar av Kriminalvårdensresursutnyttjande och till genomfördaorganisationsförändringar. Jämför reservation1 (c).I motion Ju258 (c) begärs en översyn av fördelningenmellan administration och verksamhet inomkriminalvården för att utvärdera om kriminalvårdensresurser används effektivt.På uppdrag av regeringen har () granskat kriminalvårdens resursutnyttjande.RRV redovisade uppdraget i rapportenEffektivare kriminalvård En hinderanalys (RRV1999:27). I rap-porten behandlar RRV en rad olikafrågor om hinder i kriminalvårdens verksamhet.Exempel på frågor som tas upp är styrning ochuppföljning, resultatstyrning och annanekonomistyrning, styrningen mot verksamhetsmål,resursutnyttjande samt organisationsstrukturer. RRVfann i rapporten brister i bl.a. styrningen ochriktade också kritik mot den uppföljning som skett.Mot bakgrund av RRV:s kritik vidtog kriminalvårdenen rad olika åtgärder för att effektiviseraverksamheten. Ett antal organisationsförändringargenomfördes bl.a. i detta syfte. Den störstaförändringen har gjorts på den regionala nivån därregionmyndigheterna avskaffades från och med den 1augusti 2000 och ersattes av en ny centralorganisation för uppföljning och tillsyn. Visscentral verksamhet har dock fortsatt att bedrivas påfem regionkontor. Vidare inrättades en nyplacerarorganisation med samordningsansvar, vilketberäknas bidra till ett effektivare platsutnyttjandepå häkten och anstalter.Vid har en uppföljning aveffekterna av den nya centrala organisationengenomförts. I en rapport avgiven den 16 december2002 redovisas en genomförd studie med främsta fokuspå hur medarbetarna i den centrala organisationenupplever de genomförda förändringarna ochtillståndet i den nya organisationen. Studienomfattar inte någon analys av de ekonomiska ellerverksamhetsmässiga effekterna avorganisationsförändringarna. I studien somgenomförts främst i form av intervjuer medenhetschefer och andra medarbetare framkommer ettantal förslag på förändringar utifrångrundförutsättningen att den nuvarandeorganisationen skall behållas och utvecklas. frågor om rollfördelningen mellanKriminalvårdsstyrelsens centrala förvaltning och deregionala kontoren, beslutsprocessen och möjligheteratt delegera beslutanderätt, samordning samtmedarbetarnas delaktighet i frågor om utveckling avorganisationen. Enligt uppgift frånKriminalvårdsstyrelsen har rapporten presenterats iKriminalvårdsstyrelsens ledningsgrupp och centralasamverkansgrupp. Något beslut om hur den skall tasom hand har emellertid ännu inte fattats.Även kriminalvårdens lokala organisation hargenomgått förändringar under senare år.Förändringarna, som trädde 1998, innebarbl.a. att det av kriminalvårdens tidigare drygt 140lokala myndigheter, var och en innefattande endasten typ av verksamhet, har bildats 36 lokalakriminalvårdsmyndigheter, varav de flesta omfattarkriminalvårdens alla tre verksamhetsgrenar, anstalt,häkte och frivård. En tanke med förändringen av denlokala organisationen var att skapa helhetssyn,samverkan mellan verksamhetsgrenarna och integreringav verksamheten samt att decentraliseraverksamheten. En utvärdering av förändringarna avden lokala organisationen redovisades ikriminalvårdens årsredovisningar för åren 19982001.Regeringen gav Statskontoret iuppdrag att bl.a. följa upp RRV:s ovan nämndagranskning av hindren för ett effektivtresursutnyttjande inom kriminalvården såvitt avserstyrningsfrågor och resursutnyttjande i fängelser.Syftet med uppdraget är att utröna om vidtagnaåtgärder på angivna områden har lett till eneffektivare kriminalvård samt att identifieraeventuella kvarstående hinder för att regeringensmål för verksamheten inom kriminalvården skall kunnauppnås. Statskontoret skall redovisa sitt uppdragtill regeringen senast den 29 augusti 2003.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande iföregående års budgetbetänkande (bet. 2001/02:JuU1s. 98 f). Utskottet anförde därvid bl.a. attkriminalvården, mot bakgrund av de genomgripandeförändringar som skett av kriminalvårdensorganisation , bör ges arbetsroför att få organisationen att fungera fullt ut.Utskottet förordade därför inte någon ytterligareutvärdering av kriminalvårdens verksamhet.Här kan även nämnas att RRV på regeringens uppdraghar granskat effektiviteten i användningen avpersonalresurser inom kriminalvården. RapportenKriminalvårdens personal (RRV 2002:26), somredovisades till regeringen , ärinriktad på frågor om personalstruktur, personalenskompetens, arbetsledning, förläggning av arbetstidoch vissa arbetsmiljöfrågor. RRV ger i rapportenrekommendationer bl.a. om att två olika vårdarrollerbör definieras, en för säkerhet, omvårdnad ochservice och en med inriktning på programverksamhet.Vidare föreslås att det vidtas åtgärder för attminska andelen vikarier i verksamheten och att delokala kriminalvårdsmyndigheterna gör en översyn avförläggningen av vårdarnas arbetstid.Sedan utskottet senast behandlade denna fråga harRRV som nämnts genomfört en ytterligare granskningav kriminalvårdens resursutnyttjande, denna gångrörande användningen av personalresurser inomkriminalvården. I granskningsrapporten lämnas ettantal rekommendationer om förändringar i syfte attöka effektiviteten i användningen avpersonalresurserna. Med även detta gjort och iavvaktan på Statskontorets uppföljning avförändringarna av styrning och organisation inomkriminalvården anser utskottet att ytterligareöversyn av kriminalvårdens resursutnyttjande inte ärpåkallat. Organisationen och resursutnyttjandet inomkriminalvården framstår som väl genomlysta. anfört tidigare bör kriminalvården gesarbetsro för att få organisationen att fungera fulltut. bör avslå motion Ju258 i här aktuelldel.En ny verkställighetslag m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet motionervari föreslås att en ny lag om verkställighetskall införas, att verksamheten påkriminalvårdsanstalterna bör bedrivas påvisst sätt, att privata alternativ i olikaformer skall kunna förekomma inomkriminalvården samt att intagna som görframsteg skall belönas med olika förmånerrespektive att dessa skall minskas eller tasbort vid misskötsamhet. Utskottet föreslåratt avslår motionerna, ochutskottet hänvisar bl.a. till vidtagnaåtgärder inom kriminalvården och till att detför närvarande pågår ett utredningsarbetesyftande till att utarbeta en nykriminalvårdslagstiftning. Jämförreservationerna 25.I motion Ju236 (m) begärs att regeringen lägger framett förslag till en ny kriminalvårdslag. I motionJu349 (kd) anförs att svensk kriminalvård bör få enny inriktning samt att kriminalvårdens arbete börutvärderas och goda exempel tas till vara iförändringsarbetet. I motion Ju353 (fp) anförs attkriminalvårdens innehåll och inriktning bör förnyas,bl.a. med hur kriminalvården i bedrivs somförebild. I motion Ju378 (m) begärs en utredning ominriktningen av den framtida kriminalvården. I sammamotion förordas också en möjlighet att privatiseravissa kriminalvårdsanstalter. I motion Ju349 (kd)anförs att kriminalvårdens mätmetoder ochanalyskapacitet bör utvecklas och förstärkas samtatt forskningsarbete rörande sambandet mellankriminalvård och återfall i brottslighet börstimuleras.I motion Ju228 (m) ges ett antal förslag på hurverksamheten på kriminalvårdsanstalterna börbedrivas, bl.a. om självförvaltning och formerna förersättning till de intagna. I motion Ju258 (c)efterfrågas ett bonussystem inom kriminalvårdenenligt vilket en intagen belönas med olika förmånernär denne följer sitt behandlingsprogram och attsådana förmåner minskas eller tas bort vidmisskötsamhet. I motion Ju349 (kd) anförs att deintagna, som ett led i frigivningsförberedelserna,bör åläggas att ta större personligt ansvar för dendagliga verksamheten på anstalten. I samma motionförespråkas införande av ett anmärkningssystem förvägran att lämna urinprov som kan leda tillsenareläggning av villkorlig frigivning.Regeringen beslutade att enparlamentariskt sammansatt utredning skulletillkallas med uppdrag att utarbeta förslag till enny kriminalvårdslag. Enligt kommittédirektiven (dir.2002:90) har utredningen att göra såväl engenomgripande översyn av regelverket i sak som attse över den lagtekniska och språkliga utformningen.Den nya kriminalvårdslagen skall omfattaverkställigheten av samtliga kriminalvårdspåföljder,såväl sluten kriminalvård (fängelse) som öppen sådan(frivårdspåföljderna m.m.). Utredningen skallredovisa sitt uppdrag till regeringen senast den 1december 2004.I utredningens uppdrag ingår bl.a. att övervägahur man skall kunna åstadkomma ett mer utvecklatsystem för positiv respektive negativ förstärkningvid skötsamhet respektive misskötsamhet. Syftet medsådan förstärkning är att öka möjligheterna attpåverka de dömdas beteende och öka deras incitamentför skötsamhet. Vidare skall utredningen övervägahur de nya verkställighetsreglerna bäst utformas föratt tillvarata kunskap om vad som är verkningsfulltför att uppnå olika resultat inom kriminalvårdensamt för att dokumentera, följa upp och utvärderaverksamheten i syfte att kunna utvecklaverksamheten, mäta resultat och göra riktigaprioriteringar. Utredningen skall också överväga omoch i så fall på vilket sätt det är möjligt attställa högre krav på intagna när det gällervardagliga sysslor och eget ansvarstagande, t.ex.genom införande av s.k. självförvaltning. Ävenregleringen av de intagnas sysselsättningspliktskall övervägas av utredningen. Utredningen skallockså överväga hur regelverket bör vara utformat föratt säkerställa att kriminalvården har effektivaverktyg att motverka kriminella nätverks aktiviteteri anstalterna och även i övrigt hantera intagna somutgör säkerhetsrisker eller annars har en negativinverkan på sin närmiljö. Särskild uppmärksamhetskall därvid ägnas åt kriminalvårdens möjligheteratt kontrollera de intagnas kontakter med omvärlden,utdela varningar och senarelägga tidpunkten förvillkorlig frigivning, besluta om placering iavskildhet och användning av tvångsmedel.I regleringsbrevet för kriminalvården avseende år2003 anger regeringen som ett mål förverksamhetsgrenen anstalt att antalet enheter medsjälförvaltning skall öka samt ålägger regeringenKriminalvårdsstyrelsen att redovisa vidtagnaåtgärder för självförvaltning och resultatet av dem.Från har inhämtats attverksamhet med s.k. självförvaltning för närvarandebedrivs på tolv anstalter (bl.a. anstalternaStorboda, , Viskan, , ochMariestad) och omfattar sammanlagt drygt 200anstaltsplatser. De flesta av de avdelningar sombedriver verksamhet med självförvaltning startadesin verksamhet . och2004 planeras start av verksamhet medsjälvförvaltning vid ett flertal ytterligare enheter(bl.a. anstalterna , , Asptuna,Färingsö, och Åby).Liknande yrkanden som de nu aktuella behandladesav utskottet (bet. 2001/02:JuU6s. 5 f).Utskottet instämmer i vad flera av motionärernaanför om behovet av en översyn av lagstiftningen påkriminalvårdsområdet och att det även kan finnasanledning att överväga det konkreta innehållet ikriminalvårdspåföljderna. Den nu tillsattautredningen har att göra en genomgripande översyn avregelverket på området och på olika sätt övervägaåtgärder för att möjliggöra bl.a. sådant somföreslås i flera av motionerna. Någon anledning förutskottet att nu vidta åtgärder med anledning avmotionsyrkandena föreligger inte.När det gäller tillämpning av självförvaltning kankonstateras att kriminalvårdens myndigheter underdet påbörjat sådan verksamhet i en inteobetydlig omfattning och att regeringen iregleringsbrevet för angett att antaletenheter med självförvaltning skall öka, något somockså planeras inom kriminalvården.Beträffande yrkandet i Ju378 om privatisering avanstalter anser utskottet att fängelseverksamhetinte lämpar sig att bedrivas i privat form. En annansak är att kriminalvården för vissabevakningsuppgifter, t.ex. bevakning vid sjukbesökoch liknande, bör kunna använda privata vaktbolagstjänster. Anlitande av auktoriseradebevakningsföretag i de sammanhangen är också möjligtenligt 61a § KvaL.Utskottet föreslår att avslår motionJu228 samt motionerna Ju236, Ju258, Ju349, Ju353,Ju378 i nu behandlade delar.Verkställighetsinnehållet m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden rörande bl.a. förbättradefrigivningsförberedelser, bättremyndighetssamordning i samband med frigivningoch särskilda utslussningsboenden förlångtidsdömda. Utskottet hänvisar bl.a. tillnya föreskrifter på området och till denöversyn som genomförs avkriminalvårdslagstiftningen. Utskottetföreslår att motionerna av-slås. Vidare behandlas tvåmotionsyrkanden rörande samverkan kring ochkostnadsansvaret för s.k. § 34-placeringar.Utskottet föreslår, med hänvisning till enpågående kartläggning av problemen med § 34-placeringar, att motionerna avslås. Utskottet behandlarockså två yrkanden med förslag om krav påfarmakologisk behandling för villkorligfrigivning av sexualbrottsdömda. Utskottetföreslår att yrkandena avslås. Jämförreservation 12 (m, kd). Vad härefter gällerett motionsyrkande som tar upp möjlighetenatt ålägga rattfylleridömda att delta isärskilda program innefattande konfrontationmed trafikoffer anför utskottet bl.a. attsådan verksamhet är möjlig ochbedrivs. Jämför reservation 13 (fp, kd).Utskottet tar också upp ett motionsyrkande omsärskilda program för spelberoende. Utskottetföreslår, med hänvisning till att sådanverksamhet redan bedrivs, att motionsyrkandetavslås. Utskottet föreslår också att ettyrkande om särskilda insatser för dyslektikerinom kriminalvården avslås. Slutligenbehandlar utskottet ett motionsyrkande omforskning om behandling av män sommisshandlar kvinnor. med hänvisning till befintligt ochkommande vårdinnehåll för denna grupp avklienter, att motionsyrkandet av-slås. Jämförreservation 14 (m).Frigivningsförberedelser m.m.I motion Ju349 (kd) anförs att vården på anstalt börinriktas på att den dömde skall få hjälp att kommatill rätta med sitt problematiska levnadsmönster ochatt frigivningsprocessen måste förbättras. I motionJu258 (c) anförs att programverksamhetens innehållbör utformas efter de intagnas enskilda behov ochatt individuella vårdplaner bör upprättas för dem. IJu349 (kd) begärs att regeringen skall vidtaerforderliga åtgärder för att tillse attindividuella behandlingsplaner upprättas för allaintagna direkt när dessa kommer till anstalten. Imotion So251 (m) anförs att vårdprogram tillkriminalvården bör upphandlas från externavårdgivare. I motionerna Ju258 (c), Ju273 (fp),Ju318 (s), Ju321 (s), Ju353 (fp), Ju384 (s), So363(v) och So449 (v) framhålls behovet av en bättresamordning mellan kriminalvården och andramyndigheter, t.ex. i kommunerna,arbetsmarknadsmyndigheter samt hälso- ochsjukvården, vid planering och förberedelse av deintagnas frigivning. Av vikt är, enligtmotionärerna, att den intagne vid frigivning kanerbjudas en ordnad tillvaro med bl.a. försörjning,boende och sysselsättning. I motion Ju258 (c) begärsatt särskilda former av utslussningsboende skallinrättas för långtidsdömda.Brottsförebyggande rådet har i rapporten till livet i frihet inför muck (2000:20) undersökt bl.a. planering ochdokumentation av behandlingsinsatser samtanstalternas hjälpinsatser inför frigivning. Irapporten anför BRÅ att behandlingsplaneringen imindre än hälften av fallen som ingick iundersökningen innehöll en planering som motsvaradekraven. De flesta planer hade dock upprättats inomföreskriven tid.Enligt 33 § lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt (KvaL) en bestämmelse som trädde i kraftden (SFS 2001:510, prop. 2000/01:76,bet. JuU21) och är tänkt att gälla under enförsöksperiod skall förberedelserna förden intagnes frigivning, ianstalt, vara särskilt inriktade på konkretaåtgärder för att underlätta övergången till ett livi frihet. Den intagnes bostads- ochsysselsättningssituation efter frigivningen samthans eller hennes behov av stöd- ochbehandlingsinsatser efter frigivningen skallutredas. Utredningen skall syfta till att denintagne efter frigivningen i möjligaste mån skall hasin försörjning ordnad genom arbete eller på annatsätt och att han eller hon skall ha tillgång tillbostad. Om den intagne behöver undervisning,utbildning eller ekonomiskt, socialt ellermedicinskt stöd efter frigivningen skall åtgärdervidtas så att dessa behov, så långt som möjligt, kantillgodoses. Förutsättningarna för att bevilja denintagne frigång enligt 11 § KvaL, verkställighetutanför anstalt enligt 33 a § KvaL eller vistelseutanför anstalt enligt 34 § KvaL skall särskiltövervägas i anstalt. De nubeskrivna förberedelserna skall ske i nära samverkanmed den intagne och i samarbete bl.a. med berördamyndigheter.Enligt 6 § förordningen (1974:248) om kriminalvårdi anstalt (KvaF) skall en behandlingsplan upprättasför varje intagen. Planen skall, underhänsynstagande till anstaltstidens längd och övrigaomständigheter, inriktas på åtgärder som är ägnadeatt främja den intagnes anpassning i samhället ochsom förbereder honom för tillvaron utanföranstalten. Till ledning för upprättandet avbehandlingsplanen skall en behandlingsundersökningutföras, i den mån erforderlig utredning inte redanfinns tillgänglig. De närmare föreskrifterna ombehandlingsplanering m.m. meddelas enligt 8 § KvaFav Kriminalvårdsstyrelsen.De nya reglerna i bl.a. 33 § KvaL följs upp iKriminalvårdsstyrelsens föreskrifter och allmännaråd om planering av kriminalvårdspåföljd m.m. (KVVFS2001:3). Där sägs bl.a. att planen förverkställigheten är ett viktigt hjälpmedel för attöka förutsättningarna för att den frigivne inteåterfaller i brott. Enligt 1 § i föreskrifternaskall en ansvarig tjänsteman utses för upprättandeav planen. Den ansvarige tjänstemannen skall enligt4 § fortlöpande följa upp arbetet enligt planen. Deallmänna råd som ansluter till 3 § innehålleringående anvisningar för den risk- och behovsprofilsom skall upprättas för den intagne samt hur enindividuell plan för verkställigheten bör utformas.Planen bör, om möjligt, omfatta helaverkställigheten i kriminalvården, vilket förfängelsedömda innebär krav på en nära samverkanmellan kriminalvårdens olika delar. Enligt 5 § skallen särskild checklista för frigivning upprättas, avvilken det skall framgå vem som har ansvar för vad ifrigivningsförberedelserna och utgöra endokumentation av dessa förberedelser. Enligt deallmänna råd som ansluter till 5 § bör den intagnesbehov av bostad, arbete eller annanförsörjningsmöjlighet, utbildning, vård och/ellerbehandling, stödjande nätverk samt möjligheter meningsfull fritidssysselsättning särskiltutredas. Det anges att det är särskilt viktigt attså långt möjligt medverka till att den intagne harförsörjning och boende ordnat vid frigivningen.Vidare anges i föreskrifterna vilket ocksåöverensstämmer med vad som följer av 33 § fjärdestycket KvaL att förberedelserna bör ske i närasamverkan med den intagne, med frivården samt medandra myndigheter, organisationer och enskildapersoner som kan främja den intagnes anpassning isamhället.Enligt uppgift från haromfattande utbildningsinsatser genomförts medanledning av de nya föreskrifterna förbehandlingsplanering. Allteftersom utbildningengenomförts har de nya planeringsrutinerna börjattillämpas på de lokala kriminalvårdsmyndigheterna.På grund av bl.a. bristande resurser, överbeläggningoch hög personalomsättning har verksamheten på endel myndigheter ännu inte kommit igång såsom önskat.Kriminalvårdsstyrelsen bedriver även ett projektsyftande till förbättrade frigivningsförberedelser.I projektet utarbetas bl.a. förslag till åtgärderoch utarbetas riktlinjer syftande till att förbättrautslussningen av de intagna. En åtgärd är att spridakunskap om metoder för nätverksarbete mellananstalten, frivård, andra myndigheter ochorganisationer, i syfte att förbättra utslussningenav de intagna. Tanken är att införasådant nätverksarbete som generell arbetsmetod inomhela kriminalvården. Häri ingår även att utarbetariktlinjer för kriminalvårdens samarbete med ideellaorganisationer. Projektgruppen utreder ocksåmöjligheter till att inrätta särskildautslussningsanstalter.BRÅ har fått regeringens uppdrag att utvärderabl.a.