bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — De olika partiernas syn på kommunala ochallmännyttiga bostadsföretag torde vara väl känd.Utskottet återkommer till denna fråga senare underriksdagsåret då mer konkreta förslag om regleringenav bl.a. de allmännyttiga bostadsföretagensverksamhet kommer att behandlas. Motionen avstyrks.BostadsfinansieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör- avslå motionsförslagen om förändringar iräntebidragssystemet, jämför reservationerna17 (m, fp), 18 (kd, c) och 19 (v),-- avslå motionsförslagen om avveckling av ochändrade villkor för investeringsbidraget förnybyggnad av hyresbostäder, jämförreservation 20 (m, fp, kd, c),-- avslå motionsförslagen ominvesteringsstimulans genomskattekreditering, jämför reservationerna 21(m), 22 (fp) och 23 (kd) samt det särskildayttrandet 6 (c).-InledningDet bostadspolitiska ansvaret har sedan lång tidvarit så fördelat att staten i huvudsak svarat förbesluten om de rättsliga och finansiellaförutsättningarna medan kommunerna svarat för detpraktiska genomförandet av de åtgärder som krävtsför att trygga en god bostadsförsörjning. Under detsenaste decenniet har statens huvudsakligafinansiella instrument för bostadssektorn bestått iräntebidrag för ny- och ombyggnad enligt detregelsystem som trädde 1993 och istatliga kreditgarantier för lån tillbostadsinvesteringar. Därutöver har vissatillfälliga stödformer kommit till användning. Förnärvarande kan tidsbegränsat stöd tillbostadsbyggande utgå i form av investeringsbidragtill hyresbostäder samt investeringsstimulans genomskattekreditering.I detta avsnitt tar utskottet ställning tillmotionsförslag som gäller förändringar i de stöd somkan utgå för bostadsproduktionen. Det gäller förslagsom inte är direkt anslagspåverkande eller i förstahand får ses som mer principiella ställningstagandentill de olika finansieringssystemen. Det bör påpekasatt utskottet i avsnittet om anslagsfördelningenredan tagit ställning till sådana förslag som röranslagstilldelningen på respektive anslagspost . I nästa avsnitt tar utskottet uppförslag i budgetpropositionen och motioner om detstatliga kreditgarantisystemet. Förslag om utvidgatstöd till byggande av studentbostäder behandlastillsammans med övriga förslag om studenternasbostadssituation.RäntebidragssystemetDet nuvarande räntebidragssystemet, där stöd utgårenligt förordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention, har kommit att benämnas1993 års system i syfte att skilja det frånräntebidrag enligt tidigare gällande regler.Villkoren för stöd enligt system var frånbörjan så utformade att stödet minskade för varje nyårgång bostäder. Denna inbyggda stegvisa avtrappningavsågs för hyres- och bostadsrättshus emellertidavstanna på en subventionsnivå som skulle motsvaranivån för egnahemsägarnas avdragsrätt. utgåringet räntebidrag för egnahem. För ny- och ombyggnadav bostäder i hyres- och bostadsrättshus kan ettbidrag motsvarande av ett beräknat räntebelopputgå. Räntebeloppet utgörs i fråga om nyproduktionav ett schablonberäknat bidragsunderlagmultiplicerat med en subventionsränta fastställd avBoverket. För ombyggnad baseras beräkningen avräntebidraget på en skälig, faktisk kostnad förprojektet.Förslag om sådana större förändringar i formernaför statlig bostadsfinansiering som även inkluderarförändringar i räntebidragssystemet läggs fram i femmotioner. Därutöver behandlas i detta avsnitt ettförslag om villkoren för finansiering avbostadsbyggande utanför tillväxtregionerna.I motion 2003/04:Bo235 (v) yrkandena 2 och 5föreslås att skall begära en utredning omnya former för investeringsstöd för nyproduktionrespektive ombyggnad av hyresbostäder. Bakgrundentill förslagen anges vara att nyproduktionsstödet iform av räntebidrag har urholkats och att de tvåinvesteringsstöden för nyproduktion ärtidsbegränsade till utgången av . Vidareanförs att räntebidragens värde i samband medombyggnad har minskat från att tidigare ha uppgåtttill av investeringen till att motsvaraca . De förordade förstärkta investeringsstödensom skall ersätta räntebidragen och de tillfälligabidragsformerna föreslås införas ochvillkoras med tydliga miljökrav och krav på atthyrorna skall vara förhandlade i förväg.Folkpartiet föreslår i sin partimotion2003/04:Bo253 yrkande 22 att en utredning om statensroll i bostadsfinansieringen genomförs. Enligtmotionens yrkande 23 skall denna utredning innefattaöverväganden om räntebidragssystemets framtidautformning. Motionärerna anser att utredningen skallbeakta internationella erfarenheter av olika formerav system för långsiktiga lån med en kalkyleradränterisk.I motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 3 föreslås attriksdagen skall begära att ett förslag om avvecklingav räntebidragssystemet utarbetas. I motionenförordas en successiv avveckling av räntebidragensamtidigt som fastighetsskatten avvecklas.Räntebidragssystemets avveckling anses vara ettmedel att stärka tillväxten. Motionärerna anser attriksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utredaräntebidragens avveckling i ordnade former och atten avvecklingsmodell skall vara införd senast år2006.Enligt motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande i ett tillkännagivande framhålla attsubventioner för bostadsbyggande medför ett flertalproblem. Generellt är subventioner kostnadsdrivandeoch inriktar sig snarare på symtomen på än orsakernatill den låga bostadsbyggnadsnivån.I motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 10 föreslåsatt en avveckling av räntebidragssystemet inleds.Motionärerna anser att det för hyresrätter varkenbör utgå statlig fastighetsskatt eller räntebidrag.Utskottet har tidigare i avsnittet omanslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 behandlatyrkanden i samma motion som innebär att avvecklingenskall inledas och att inga ytterligareräntebidrag skall beviljas.Problemen med att finna en rimlig finansiering avbostadsbyggandet utanför tillväxtområdena ärutgångspunkten för förslaget i motion 2003/04:Bo239(s). Enligt motionen behöver det genomföras enöversyn för att skapa en utjämning mellan stad ochland vad gäller finansieringen av boendet.Bostadsutskottet anför följande med anledning avde redovisade motionsförslagen.Behovet av förändringar i räntebidragssystemet ochbostadsfinansieringen i övrigt har övervägts i olikasammanhang. Exempelvis har förslag om samtidigaförändringar i detta system och fastighetsskattenför hyreshus föreslagits iFastighetsbeskattningskommitténs slutbetänkande (SOU2000:34). Förslag om räntebidragssystemetpresenterades även i Bostadspolitiska utredningensslutbetänkande (SOU 1996:156). För nyproduktion avhyresrätter föreslog utredningen att räntebidragenoch fastighetsskatten avvecklas och att ett s.k.basbidrag lämnas sedan huset färdigställts. Redanbeviljade räntebidrag enligt reglerföreslogs skrivas ned av 30 år.Vissa begränsade förändringar i villkoren förräntebidrag har genomförts mensystemet kvarstår till sin grundkonstruktion. Deomfattande problemen på bostadsmarknaden , som bl.a. resulterat i en otillräckligbostadsproduktion på många orter, medfördeemellertid ett behov av riktade och tillfälligainsatser som kunde komplettera räntebidragssystemet.I dagsläget utgör investeringsbidragen tillhyresrätter och investeringsstimulansen genomskattekreditering till små hyresrätter ochstudentbostäder ett sådant riktat och tidsbegränsatkomplement till räntebidragssystemet.Bostadsutskottet anser att läget påbostadsmarknaden nödvändiggjortdenna typ av kompletterande och tillfälligainsatser. I detta läge har övervägandena om behovetav en mer permanent förändring av statensbostadsfinansieringsinsatser delvis fått ståtillbaka för beslut som kan få snabbt genomslag. Detbör även framhållas att övervägandena omutformningen av statens bostadsfinansieringsinsatserdelvis behöver samordnas med och är beroende avöverväganden i angränsande frågor, framför alltgällande eventuella förändringar ifastighetsbeskattningssystemet.De riktade investeringsstöd som kompletterarräntebidragssystemet upphör i och med utgången av år2006. Även de förslag från regeringen tillförändringar i kreditgarantisystemet som utskottetkommer att behandla nedan föreslås gälla med dennatidsbegränsning. Det finns således skäl att nuinleda överväganden om den framtidabostadsfinansieringen som kan ta sikte på att beslutskall vara fattade . Kommun-och bostadsministern har i olika sammanhangockså givit uttryck för att regeringen arbetar fråndenna utgångspunkt. Enligt bostadsministern harregeringen nu påbörjat arbetet med att ta fram ettnytt långsiktigt finansieringssystem medförutsättningen att presentera förslag somkan träda 2007. I ett svar på enskriftlig fråga anförde statsrådetbl.a. följande:Den översyn som således bör ske bör ha debostadspolitiska målen som utgångspunkt. Avsiktenbör vara att skapa ett långsiktigt stabilt systemmed neutrala, enkla och tydliga regler så att dennödvändiga kapitalförsörjningen för attnyproduktionen, underhållet och ombyggnaden avbostäder varaktigt ska ligga på en sådan nivå attmålet goda bostäder till rimliga kostnader föralla hushåll ska främjas. Ett nytt system skakunna träda i kraft den 1 januari 2007.Det kan således konstateras att överväganden omstatens framtida roll i bostadsfinansieringen och omförändringar i räntebidragssystemet som efterfrågasi flertalet av de aktuella motionerna nu inletts avregeringen. kan instämma i att detföreligger ett förändringsbehov i detta system.Räntebidragen har delvis visat sig vara ettotillräckligt instrument för att komma till rättamed de obalanser som uppstått på bostadsmarknadenunder . Olika kompletterande instrumenthar behövt användas för stimulera nyproduktionen.Vidare innebär räntebidragssystemets nuvarandeutformning att skillnader i statligt stöd mellanfastigheter byggda före och efter det att nuvaranderegler trädde i kraft blir bestående. Slutligeninnebär systemets konstruktion att de statligautgifterna för räntebidragen i princip ökar årligen.Däremot är utskottet inte berett attta ställning till vilka förändringar som kan bliaktuella. Det är således inte rimligt att nu bindaupp det inledda utredningsarbetet, varkenmed direktiv om vilka förändringar inom ramen försystemet som bör eftersträvas eller uttalanden omatt systemet helt bör avvecklas och ersättas medandra insatser. Detta utesluter emellertid inte attövervägandena sker mot bakgrund av den problembildsom bildat utgångspunkt till förslagen i flera avmotionerna.Förslagen i motion 2003/04:Bo235 (v) utgårexempelvis från uppfattningen att investeringsstödkan ge en effektivare stimulans avbostadsproduktionen än dagens räntebidrag. Ettbättre underlag i denna fråga kommer sannolikt attfinnas efter det att en av regeringen aviseradutvärdering av de nuvarande investeringsstödengenomförts. Vidare läggs förslagen i v-motionen frammed hänvisning till ett omfattande ombyggnads- ochunderhållsbehov i delar av bostadsbeståndet. Ävendenna fråga bör givetvis vara central i de kommandeövervägandena. har avrapporteratett regeringsuppdrag med en kartläggning avunderhållsbehovet som bl.a. tar upp frågor ombehovet av statliga insatser (Bättre koll påunderhåll, ). Som anförs i enav motionerna måste givetvis förutsättningarna förbostadsproduktion både i tillväxtorterna och iövriga landet beaktas när behovet avsystemförändringar övervägs.Sammantaget finns det anledning att överväga hurett långsiktigt statligt engagemang vad gällerbostadsfinansieringen skall utformas för att ge godaförutsättningar både till en stabil och tillräcklignyproduktion och till en nödvändig förnyelse avbostadsbeståndet. delar inte demotionsförslag som tar som utgångspunkt att statenmer eller mindre helt skall avhända sig sitt ansvarför de finansiella förutsättningarna påbostadsmarknaden. Utskottet instämmer däremot istatsrådets bedömning av inriktningen av de kommandeövervägandena.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:Bo235 (v) yrkandena 2 och 5, 2003/04:Bo239 (s),Bo253 (fp) yrkandena 22 och 23, 2003/04:Bo257 (m)yrkande 5, 2003/04:Bo283 (m) yrkande 3 samt2003/04:Bo297 (kd) yrkande 10.Investeringsbidrag för hyresbostäderInvesteringsbidrag kan lämnas för projekt sompåbörjas enligt bestämmelser iförordningen (2001:531) om statligtinvesteringsbidrag för nybyggnad av bostäder somupplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist.Villkoren för investeringsbidraget är utformade föratt stimulera till byggande i de regioner därbostadsbristen är som störst och byggkostnaderna somhögst. Det bidrag på av ett bidragsunderlag somkan lämnas i områden med bostadsbrist får således iGöteborgs- och höjas med upp till 5procentenheter och i med upp till10 procentenheter.Frågor om investeringsbidraget för nybyggnad avhyresbostäder tas upp i fem motioner. Det gällerdels förslag om att bidragsformen skall avvecklas,dels ett förslag om ändrade villkor i fråga om detförhöjda bidrag som kan utgå i vissa regioner.Anslagsförslag som utgår från en omedelbaravveckling av bidragsformen har behandlats iavsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde18.Förslag med innebörden att bidragsformen skallavvecklas läggs fram i partimotionen 2003/04:Bo253(fp) yrkande 21 samt i motionerna 2003/04:Bo263 (c)yrkande 15, 2003/04:Bo283 (m) yrkande 13 imotsvarande del och 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 9. Imotionerna hänvisas bl.a. till att bidragsformengenom en kortsiktig och krånglig utformning bidragittill en osäkerhet på byggmarknaden. Vidare anförsatt bidragen kan vara kostnadsdrivande och att de ärotillräckliga för att skapa lönsamhet i byggandet.I motion 2003/04:N325 (kd) yrkande 6 föreslås attden högre bidragsnivå som tillämpas iStockholmsregionen även skall gälla i helaMälardalsområdet. Motionärerna framhåller att helaMälardalen är integrerad med Stockholmsregionensarbets- och bostadsmarknad.Bakgrunden till beslut attinföra den aktuella bidragsformen var den alltmertilltagande bostadsbristen på vissa orter och denalltför begränsade nyproduktionen av hyresbostäder.Vid utgången av hade bidrag beviljats förnyproduktion av 7 300 bostäder, varav drygt hälfteni allmännyttiga bostadsföretag. Regeringenframhåller i budgetpropositionen att utfallet avstödgivningen följt intentionerna.Även bostadsutskottet, som tillstyrkte införandetav investeringsbidraget, gör bedömningen attbidragsformen medverkat till en ökadbostadsproduktion och till att boendekostnaderna ide nyproducerade lägenheterna kan begränsas. Somframgått ovan bör investeringsbidraget ses som ettkomplement till räntebidragssystemet i ett läge dåbostadsmarknaden råkat i obalans. Stödformen kommerenligt gällande beslut att avvecklas i och medutgången av . Innan så sker skall enligt deförutsättningar som utskottet redovisade iföregående avsnitt också beslut ha fattats om delångsiktiga villkoren för bostadsfinansieringen. Enförtida avveckling, utan att de fortsatta villkorenklarlagts, skulle utan tvivel bidra till att skapaen omfattande osäkerhet inom bostadssektorn,tvärtemot vad motionärerna anför.Utskottet ser således inga skäl attändra stödgivningens varaktighet. Inte heller ärutskottet berett att på grundval av vad som anförs ien av motionerna förorda andra förändringar ivillkoren för investeringsbidragen. Det fårförutsättas att såväl som regeringen följerutfallet av de nuvarande villkoren för bidraget,bl.a. vad gäller frågan om avgränsningen av regionermed olika bidragsnivåer är lämpligt utformad.Med det anförda avstyrker bostadsutskottet deaktuella motionsförslagen om investeringsbidragetför hyresbostäder.Investeringsstimulans genom skattekrediteringRiksdagen beslutade att införa eninvesteringsstimulans till fastighetsägare i form avkreditering på dennes skattekonto (prop. 2002/03:98,BoU9). Förordningen (2003:506) ominvesteringsstimulans för byggande av mindrehyresbostäder och studentbostäder trädde i kraft den15 augusti i år.Investeringsstimulansen lämnas för anordnande avbostäder som upplåts med hyresrätt i tillväxtområdenmed bostadsbrist och för anordnande avstudentbostäder på eller i anslutning till orter därdet finns universitet eller högskola. Stimulansenkan lämnas för bostäder vars uthyrningsbaralägenhetsarea inte överstiger 70 kvadratmeter.Investeringsstimulansen lämnas med ett belopp som iprincip motsvarar den betalda mervärdesskatten överen skattesats på . Projekt som erhåller stimulansskall var påbörjade senast och varaägnade att säkerställa att boendekostnaderna ärrimliga samt bidra till ett långsiktigt hållbartbyggande.I de tre motioner med förslag ominvesteringsstimulansen som hänvisats tillbostadsutskottet föreslås att denna stödformavvecklas. Det bör i sammanhanget nämnas att detunder den allmänna motionstiden väckts även andramotionsförslag med förslag ominvesteringsstimulansen. Dessa yrkanden haremellertid bedömts ha en sådan inriktning att dehänvisats till finans- respektive skatteutskottenför beredning.Folkpartiet föreslår i sin partimotion2003/04:Bo253 yrkande 12 att i etttillkännagivande bör framhålla attinvesteringsstimulansen bör ersättas med mergenerellt inriktade åtgärder. I motionen anförsbl.a. att villkoren för stimulansen inte utgår frånkonsumenternas behov utan innebär en statligstyrning mot små hyresrätter. efterlyseren mer generell och genomtänktmervärdesskattepolitik och aviserar sin avsikt attåterkomma i denna fråga.I motion 2003/04:Fi270 (m) yrkande 42 föreslås attbyggstödet genom investeringsstimulans avskaffas.Motionärerna hänvisar till de motiveringar för enavveckling som finns i andra motioner från Moderatasamlingspartiet.Enligt motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande fatta beslut om en avveckling avinvesteringsstimulansen för byggande av mindrehyresbostäder och studentbostäder. Kritik riktas imotionen bl.a. mot begränsningen till smålägenheteroch mot att kravet på "rimliga boendekostnader" inteöverensstämmer med de generella reglerna omförhandlad hyra enligt bruksvärdessystemet. Imotionen framhålls även att anseratt byggmomsen skall halveras för allaflerbostadshus.Det är mindre än sedan riksdagenfattade beslut om att införa en möjlighet tillskattekreditering och endast sedanförordningen om stimulansvillkoren trädde i kraft.Det behov att stimulera till ett ökatbostadsbyggande i orter med bostadsbrist som lågbakom beslut har knappast minskat underdenna period. redogjorde i sambandmed beredningen av riksdagsbeslutet för sin syn påbehovet av ett ytterligare stöd tillbostadsbyggandet (se bet. 2002/03:BoU9). Utskottetklargjorde också att den nya stimulansen inte skallses som en åtgärd som på egen hand kan lösaproblemen på bostadsmarknaden utan som en av fleraåtgärder som verkar i samma riktning. Det är nunödvändigt att även kommuner, bostadsföretag ochbyggbranschen tar sin del av ansvaret för att få igång ett tillräckligt byggande av bostäder som kanefterfrågas av vanliga människor.Även om det ännu är för tidigt att dra några säkraslutsatser om i vilken utsträckning som den nyastimulansen kommer att bidra till ett ökat byggandestår utskottet fast vid sin bedömning att den kommerfå en klart positiv inverkan både påbostadsbyggandets omfattning och inriktning. Deaktuella motionsförslagen om en förtida avvecklingav investeringsstimulansen bör därför avvisas avriksdagen.Statlig kreditgarantiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör- godkänna regeringens förslag om ändradinriktning av kreditgarantigivningen för ny-och ombyggnad, jämför reservation 24 (m),-- lämna det av regeringen begärdabemyndigandet avseende kreditgarantier tillny- och ombyggnad av bostäder,-- lämna det av regeringen begärdabemyndigandet avseende kreditgarantier iobeståndshanteringen,-- lämna det av regeringen begärdabemyndigandet avseende kreditgarantier förlån till kommunala bostadsföretag och avslåmotstående motionsförslag, jämför reservation25 (m, kd) och de särskilda yttrandena 7 (fp)och 8 (kd),-- lämna det av regeringen begärdabemyndigandet avseende kreditgarantier förlån till kooperativa hyresrättsföreningar ochavslå ett motstående motionsförslag, jämförreservation 26 (m),-- lämna det av regeringen begärdabemyndigandet avseende rörlig kredit förförvärv och innehav av fastigheter och avslåett motstående motionsförslag, jämförreservation 27 (m).-InledningStatens bostadskreditnämnd () utfärdarkreditgarantier för lån till bostadsinvesteringaraffärsmässigt inom ramen för de fastlagda bo-stadspolitiska målen. Garantiverksamheten är indeladi sex verksamhetsgrenar: Äldre garantier, Nyagarantier, Kreditgarantier för avlösen av kommunalaborgensåtaganden, Kreditgarantier för kommunalabostadsföretag, Kreditgarantier för lån till koo-perativa hyresrättsföreningar samt Kreditgarantierför vissa kommunala åtaganden för boendet.Finansieringen av verksamhetsgrenen Nya garantiersker helt utanför statsbudgeten . Dettaresultatområde finansieras genom avgifter som skalltäcka både garantiverksamheten ochförvaltningskostnaderna.I budgetpropositionen lägger regeringen fram sexförslag till riksdagsbeslut som avser systemet medstatliga kreditgarantier från BKN. Ett av förslagenavser ändrad inriktning för statliga kreditgarantiervid ny- och ombyggnad av bostäder. De övriga femförslagen avser bemyndiganden för olika delar avkreditgarantiverksamheten.Bostadsutskottet tar först upp förslaget om endelvis ändrad inriktning och utformning av denstatliga kreditgarantigivningen. I detta sammanhangbehandlas även motionsförslag om behovet avytterligare förändringar i kreditgarantigivningenoch förslag om en utredning om behovet av destatliga kreditgarantierna för bostäder.Ändrad inriktning av kreditgarantigivningen förny- och ombyggnadGällande regler för kreditgarantier för ny- ochombyggnad av bostäder finns i förordningen(1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder.Regleringen av BKN:s hantering av kreditgarantiernagenom denna förordning innebär att verksamheten tilldenna del är att betrakta som offentligrättslig. Iförordningen anges bl.a. att garantins storlekmaximalt får motsvara av ett schablonmässigtuträknat garantiunderlag, som i sin tur motsvararbidragsunderlaget enligt förordningen (1992:986) omstatlig bostadsbyggnadssubvention. Det maximalabidrags/garantiunderlaget är perlägenhet, vilket innebär att den maximalakreditgarantin för en lägenhet är ca 290 000 kr.Pantsäkerheten för det garanterade lånet skallfinnas inom av ett pantvärde som i principmotsvarar garantiunderlaget.Regeringens förslag om ändrad inriktning avkreditgarantigivningen tar i huvudsak upp tvåfrågor: kreditgarantins maximala storlek och denformella regleringen av garantisystemet. Förslagetsbakgrund och innebörd i dessa delar enligtpropositionen kan i korthet beskrivas enligtföljande.De schablonbelopp som kreditgarantins maximalastorlek beräknas utifrån har varit nominelltoförändrade . När detillkom stämde de relativt väl med den tidensproduktionskostnader. ligger de emellertid påungefär hälften av dagens produktionskostnader istorstadsområdena. För bostäder som byggs iattraktiva lägen i landet innebär det att garantinsövre gräns regelmässigt hamnar under de avmarknadsvärdet som kreditgivaren kan låna ut tillmed endast säkerhet i fastighetens pantvärde. Dettainnebär att kreditgarantierna med dagenskonstruktion kan sägas ha spelat ut sin roll, ivarje fall i de regioner i landet där det ärbostadsbrist.Regeringen redogör i propositionen för olikaöverväganden och förslag som utgått från dennaproblembild. Det gäller dels de förslag som lagtsfram i betänkandet Statsgarantier för investeringari bostäder (SOU 2000:13), dels konkreta förslag tillförändringar i regelverket som BKN lämnat tillregeringen. Vidare har landshövdingen sin rapport för bostadsbristen föreslagitförändringar i reglerna för kreditgarantierna sommöjliggör att en större andel avproduktionskostnaden kan lånefinansieras.Med hänvisning till dessa tidigare övervägandenföreslår regeringen att reglerna förkreditgarantierna ändras i enlighet med det förslagsom BKN redovisat vad gäller kreditgarantinsmaximala storlek. Detta förslag innebär attgarantier skall kunna lämnas från botten av marknadsvärdet på ett objekt, dock högst till 2miljoner kronor per lägenhet. I de fallmarknadsvärdet är lägre än nuvarande schablonbeloppskall schablonbeloppen kunna användas i stället förmarknadsvärdet.