bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Den måste fungera som enomställningsförsäkring som stimulerarrörlighet på arbetsmarknaden samtidigtsom den ger ett fullgott tillfälligtekonomiskt skydd vid arbetslöshet.Försäkringen skall vara allmän ochobligatorisk och omfatta alla somuppfyller arbetsvillkoren, främjaekonomisk effektivitet och ha tydligfinansiering. Den skall fungera rättvistoch präglas av rättssäkerhet itillämpningen (yrk. 4).Folkpartiet accepterar i motion A4regeringsförslagen. Partiet är kritisktmot aktivitetsgarantin men anser att denskall fungera så effektivt som möjligt sålänge den finns kvar. Förslaget enligt 1ovan som hindrar en återgång till enpåbörjad ersättningsperiod kan godtas iavvaktan på en omläggning av helaarbetslöshetsförsäkringssystemet iriktning mot en omställningsförsäkring.Partiet säger sig också kunna accepteraförändringarna i fråga om ramtiden enligt2 och 3 ovan. Likaså godtas förslaget omdagpenning enligt 4 eftersom detta skullekunna utgöra en stimulans att våga ta ettlägre betalt arbete. Även det föreslagnasärskilda studerandevillkoret accepteraseftersom detta skulle kunna stimulerapersoner att lämna garantin för studier(yrk. 9).Kristdemokraterna förespråkar en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring ochredovisar dess huvuddrag i motion A5(yrk. Ersättningen bör trappas nedtill en undre gräns utan någon bortreparentes. Alla arbeten som den arbetslösetar, även om de är av kortvarig karaktär,bör leda till höjd ersättningsnivå.Tillsammans med sänkt skatt i form avhöjt grundavdrag skulle detta ge starkaincitament till att aktivt söka arbete.Försäkringen bör i högre grad än i dagvara egenfinansierad. Kristdemokraternaanser att det bör göras en översyn avarbetslöshetsförsäkringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att regeringenredan i samband med attaktivitetsgarantin infördes i hela landetden anmälde att det skulleläggas fram en proposition med förslagtill förändringar iarbetslöshetsförsäkringen med anknytningtill aktivitetsgarantin. Proposition 44skall enligt regeringen ses som en del iarbetet med att överväga hur reglerna förarbetslöshetsersättning skall förhållasig till aktivitetsgarantin.Utskottet anser liksom regeringen attde skillnader som finns mellanaktivitetsgarantin och de övrigaarbetsmarknadspolitiska programmenframför allt genom att de senare ärtidsbegränsade också motiverar vissaskillnader i fråga om rätten tillarbetslöshetsersättning. Som exempel kantas att en person som lämnat etttidsbegränsat arbetsmarknadspolitisktprogram och åter blir arbetslös kanbehöva återgå till en påbörjad period medarbetslöshetsersättning för att få sinförsörjning. En person iaktivitetsgarantin som så önskar erbjudsdäremot insatser och har sin försörjningtryggad fram till dess att hon eller hanåter har en fast förankring påarbetsmarknaden eller påbörjar enreguljär utbildning. Utskottet kan ocksåkonstatera att förslagen till störstadelen inte mött några invändningar imotioner.Det förslag som vänder sigmot avser det nya studerandevillkoret.Som konstateras i propositionen har depersoner som deltar i aktivitetsgarantinmånga gånger haft en viss etablering påarbetsmarknaden innan de blev arbetslösaoch har därmed ett inkomstrelaterataktivitetsstöd. De tar steget frånaktivitetsgarantin till studier medstudiemedel eller egen finansiering ochtar på det sättet själva ansvaret för sinekonomi under hela utbildningstiden.Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är rimligt med en viss garanteradinkomstnivå om studierna inte omedelbartleder till arbete. Som Folkpartietframhåller kan det särskildastuderandevillkoret stimulera tillstudier, vilket är önskvärt. Utskottetgodtar regeringens förslag tillstuderandevillkor för den som deltagit iaktivitetsgarantin, vilket innebär attmotion A3 yrkande 3 (m) avstyrks.Utskottet ansluter sig till deföreslagna ändringarna i övrigt iförsäkringen med viss mindre redaktionelländring i den föreslagna 17 § i fråga omrubriken på den i punkt 4 angivna lagen,vilket framgår av lagförslaget enligtbilaga 3 till betänkandet.I fråga om de föreslagnaövergångsbestämmelserna vill utskottetframföra följande. Som framgått ovan ärtanken att de nya reglerna som hindrar enåtergång till en påbörjadersättningsperiod och en möjlighet att iarbetsvillkoret tillgodoräknaförvärvsarbete före inträdet i garantininte skall gälla för personer som deltari aktivitetsgarantin när de nya reglernaträder i kraft den 1 september 2003.Enligt utskottets mening bör motsvarandegälla i fråga om beräkningen av ramtid.Äldre bestämmelser om ramtid ochvverhoppningsbar tid bör alltså tillämpasför den som påbörjat sitt deltagande igarantin före ikraftträdandet. Itydlighetens intresse bör därför etttillägg göras till punkt 3 i deföreslagna övergångsbestämmelserna.Med dessa justeringar anser utskottetatt bör bifalla propositionen(punkt 1) även i övrigt. Det innebärockså att motionerna A3 yrkandena 5 idenna del och 6 (m) samt A4 yrkande 9(fp) tillstyrks.När det gäller respektiveKristdemokraternas förslag om en översynav arbetslöshetsförsäkringen villutskottet hänvisa till sina tidigareställningstaganden till motsvarandeförslag från dessa partier och även frånandra oppositionspartier. Senast skeddedetta i budgetbetänkande2002/03:AU1 och ibetänkande 2002/02:AU4 Vissa frågor omarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet harhänvisat till sin grundinställning attförsäkringen skall vara utformad så attden ger trygghet iomställningssituationer, bidrar till attarbetsmarknaden fungerar bättre och tillatt exempelvis strukturförändringar inteskapar samma oro som annars skulle varafallet. Utskottet har också framhållitatt det är viktigt att reglerna svararmot de förutsättningar som råder påarbetsmarknaden från tid till annan. Såsent som 1997 ersattes den äldrelagstiftningen med en ny lag, och sedandess har mer omfattande förändringargenomförts. Grundstrukturen harbibehållits som arbetslinjenskärpts. På det sättet har försäkringenblivit rättvisare och legitimitetenstärkts. Rundgången mellan åtgärder ochöppen arbetslöshet har motverkatseftersom det är möjligt attkvalificera sig genom att delta iarbetsmarknadspolitiska program. Det ärhär som aktivitetsgarantin kommer in ibilden. I stället för den tidigarerundgången skall de som är eller riskeraratt bli långtidsarbetslösa få erbjudandeom en heltidsaktivitet inom ramen föraktivitetsgarantin. I sammanhanget skallockså nämnas att Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen kommer attinleda sitt arbete vid det kommandeårsskiftet.Det är utskottets uppfattning att dennya myndigheten kommer att medföra atttillsynen av arbetslöshetsförsäkringenblir tydligare. Någon allmän översyn avförsäkringen kan inte anses påkallad.Med hänvisning till det som sagtsavstyrker utskottet motionerna A3 yrkande4 (m) och A5 yrkande 12 (kd).3.3 Övriga frågor om aktivitetsgarantiPropositionenVissa grundläggande uppgifter omaktivitetsgarantin har redovisats iavsnitt 3.2.Enligt propositionen bestäms intecentralt inom AMV hur aktivitetsgarantinskall vara utformad, men med tiden har ennormalmodell utvecklats. Regeringenredovisar i propositionen huvuddragen iett arbete som bedrivs av AMS och somsyftar till att utveckla verksamheten ochförbättra kvaliteten iaktivitetsgarantin. Detta arbetegenomförs mot bakgrund av de betydandekvalitetsbrister som uppstod i sambandmed att garantin byggdes upp.I propositionen redovisas ocksåresultatet av uppföljningar ochutvärderingar av hur aktivitetsgarantingenomförts och av vilka effekter denhaft.Regeringen anser enligt propositionen attreglerna om aktivitetsgarantin bör ändrasenligt följande.Om en anvisning till aktivitetsgarantinhar återkallats på grund av attdeltagaren utan godtagbart skäl haravvisat ett erbjudande om lämpligt arbeteeller en insats inom aktivitetsgarantin,skall en ny anvisning till garantingöras. Detta skall ske när den enskildehar varit anmäld som arbetssökande hosden offentliga arbetsförmedlingen under45 dagar, för vilka aktivitetsstöd skulleha lämnats om återkallelsen inte hadeskett.Sökanden får vid återanvisningen tillaktivitetsgarantin aktivitetsstöd med detbelopp som motsvarar vad han eller honskulle ha fått om beslut om återkallelseinte hade fattats. Detta gäller dockendast om sökanden har anmält sig somarbetssökande hos den offentligaarbetsförmedlingen inom 60 kalenderdagarfrån återkallelsen av anvisningen.MotionerModeraterna framhåller i motion A3 (yrk.5 i denna del) att partiet fortfarande ärstarkt kritiskt mot aktivitetsgarantinmen klargör att man står bakomde ändringar av reglerna för återgångtill aktivitetsgarantin som presenteras ipropositionen.Enligt i motion A5(yrk. 6) finns det ett uppenbart behov avvad som benämns enövergångsarbetsmarknad. Frågor omaktivitetsgarantin och långtidsarbetslösatas upp av i motionA320 (yrk. Det är underarbetslöshetsperiodens första tid sommöjligheterna är som störst att motverkalångtidsarbetslöshet. Därför krävs en radarbetsmarknadspolitiska insatser:individuella handlingsplaner, möjlighetertill kompetenshöjning, tydliga krav påden arbetssökande parallellt med stöd ochekonomiska incitament som syftar till attbryta arbetslösheten. Ävenarbetslöshetsförsäkringens utformning harbetydelse, menar partiet, som bl.a.förespråkar en successiv nedtrappning aversättningen till en nedre gräns menockså att försäkringen utformas så allaarbeten, även om de är av kortarekaraktär, leder till höjdersättningsnivå.Själva grundidén bakomaktivitetsgarantin är enligtKristdemokraterna riktig men man betonaratt aktivitetsgarantin står och fallermed den praktiska tillämpningen. Utöverjobbsökaraktiviteter krävs också tydligaoch realistiska krav, stöd och hjälp attbryta arbetslöshetsmönstret och aktivainsatser för att möta den enskildapersonens konkreta behov och problem. Detär också viktigt att nära samverkan skermed föreningsliv, näringsliv, privatabemanningsföretag och förmedlare.Centerpartiet hävdar i motion A239 (yrk.32) att många äldre arbetslösa uppfattaraktivitetsgarantin som kränkande ochmeningslös. Partiet förordar attaktivitetsgarantin tidsbegränsas till tvåår och att det i stället införs enmöjlighet för arbetslösa atterhålla anställning med lönebidrag.Också i motion A305 av (bådas) behandlas aktivitetsgarantin.Motionärerna menar att programmet förflertalet deltagare inneburit att derasarbetsvilja tas till vara på ettkonstruktivt sätt. Det finns dock vissabrister, bl.a. att uppföljning intealltid sker i den omfattning som voreönskvärt. Motionärerna efterlyser vidareen översyn av ersättningssystemet vidaktivitetsgaranti så att den enskilde fårkompensation i de fall deltagande iaktiviteter medför ökade kostnader.Ulf () begär i motion A308 attriksdagen skall besluta att detarbetsmarknadspolitiska programmetaktivitetsgaranti skall upphöra senastunder 2003. Motionären konstaterar attMiljöpartiet stod bakom skapandet avprogrammet men menar att det mesta kringdetta inte har fungerat så som det vartänkt.I motionen refereras resultatet av ettantal studier som enligt motionären visarbl.a. att styrningen av programmetspraktiska innehåll varit svag, attdeltagande i aktivitetsgarantin ledertill att den egna sökaktiviteten avtaroch till att deltagarna tenderar attenbart söka arbete genomarbetsförmedlingen och inte via andrakanaler. Vidare dras slutsatsen att maninte kan se att deltagande iaktivitetsgarantin leder till positivaeffekter när det gäller övergång tillfast anställning och att programmet ledertill undanträngning av arbetstillfällenpå den reguljära arbetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar Kristdemokraternasuppfattning i motion A320 attlångtidsarbetslöshet måste motverkas påett så tidigt stadium i arbetslöshetensom möjligt och att det är viktigt attdet finns ett brett spektrum avarbetsmarknadspolitiska insatser att tatill.När det gäller aktivitetsgarantininstämmer utskottet i Kristdemokraternasuppfattning att det är viktigt medsamverkan mellan arbetsförmedlingen ochandra aktörer. Detta framhöll utskottetsenast i betänkande 2002/03:AU1 ocherinrade om att en grundtanke bakomaktivitetsgarantin är att den skallutformas i nära samverkan mellan stat,kommuner, företag och arbetsmarknadensparter. I tidigare utskottsbehandling harockså framhållits vikten av att samverkansker med föreningsliv ochbemanningsföretag.Utskottet instämmer även iKristdemokraternas uppfattning att denpraktiska tillämpningen av regelsystemenoch utformningen av aktivitetsgarantin ärav avgörande betydelse för kvaliteten iverksamheten. Också i motionerna A239(c), A305 (s) och A308 (mp) tarmotionärerna upp kvalitetsaspekter påaktivitetsgarantin. Utskottet kaninstämma i att det på en del håll fannskvalitetsbrister i ett inledande skedeefter tillkomsten av aktivitetsgarantin.Utskottet konstaterar attkvalitetsfrågorna uppmärksammades på etttidigt stadium i AMV:s arbete med attutforma och utveckla aktivitetsgarantin.Den projektgrupp som tillsattes inom AMSför att ge stöd vid den närmareutformningen av aktivitetsgarantin fick iuppdrag att identifiera kvalitetsfaktoreroch ge rekommendationer om hur kvalitetenskulle kunna förbättras. Arbetet leddetill att man presenteradeoch diskuterade kvalitetsnormer vid enkonferens för länsarbetsdirektörerna.Länsarbetsnämnderna fick därvid i uppdragatt redovisa tillverksledningen hur normerna hadegenomförts. Likaså slogs redan då fastatt kvaliteten i aktivitetsgarantin skallbelysas när AMS genomför s.k.länsexaminationer.Även därefter har kvalitetsfrågorna ianslutning till aktivitetsgarantin röntstor uppmärksamhet inom verket. AMS hartillsammans med Institutet förkvalitetsutveckling (SIQ) tagit fram enmodell för kvalitetsutveckling inomaktivitetsgarantin. Det övergripandesyftet med detta arbete är enligt AMV:sinterna information att kunna erbjuda mermeningsfulla insatser till deltagarna iaktivitetsgarantin vilket skall leda tillatt fler går vidare till arbete ochutbildning.Kvalitetsmodellen består av flera delaroch skall ge underlag för förbättringarpå olika nivåer i organisationen,stimulera lärande och utveckling och mätakvaliteten på ett enhetligt sätt i linjemed de ambitioner som gäller förarbetsförmedlingen i dess helhet.Samtliga handledare inomaktivitetsgarantin och berörda chefer hari slutet av 2002 bedömt kvaliteten inomaktivitetsgarantin med hjälp av enutvärderingsmatris. En ny mätning hargjorts . kommerAMS också att klarlägga förutsättningarnaför en rikstäckande undersökning av hurdeltagarna i aktivitetsgarantin ser påverksamheten. Mot denna bakgrund anserutskottet att kvalitetsfrågor rörandeaktivitetsgarantin förefaller väluppmärksammade inom AMV. Utskottet kommerfortlöpande att följa insatserna för attytterligare förbättra kvaliteten påaktivitetsgarantin.Centerpartiet föreslår i motion A239att det skall bli möjligt för arbetslösaöver att erhålla anställning medlönebidrag. Utskottet anser att denföreslagna förändringen av det särskildaanställningsstödet i fråga omtillämpningen på personer kan anses tillgodose det aktuellamotionsyrkandet.När det gäller frågan om kompensationför ökade kostnader vid deltagande iaktivitetsgarantin som tas upp i motionA305 (s) vill utskottet peka på attreglerna för ersättning för dagliga resorvid deltagande i aktivitetsgarantin ärdesamma som vid andraarbetsmarknadspolitiska program, vilketframgår av förordningen (1996:1100) omaktivitetsstöd. Kostnader för dagligaresor får ersättas med belopp somöverstiger eller somöverstiger kostnader för normaldagpendling på hemorten. Milersättningenär per kilometer.Den bedömning rörande reglerna föråtergång till aktivitetsgaranti somregeringen gör i propositionen stöds avutskottet. Som framgått delas dennauppfattning av Moderaterna.Utskottet kan med hänvisning till deföreslagna ändringarna i reglerna för detsärskilda anställningsstödet och till vadsom i övrigt anförts ovan konstatera attde uppfattningar och krav som redovisas imotionerna A3 yrkande 5 i denna del (m),A5 yrkande 6 (kd), A239 yrkande 32 (c),A305 (s), A308 (mp) och A320 yrkande 5(kd) helt eller delvis kan ansestillgodosedda. Utskottet avstyrker därförde aktuella motionerna.Utskottet vill i detta sammanhanguppmärksamma en särskild fråga.En person kan avstängas frånaktivitetsgarantin i vissa angivnasituationer. Ett sådant beslut omåterkallelse kan överklagas. Innebördenav de nya reglerna är att den sökandeavstängs . Med deföreslagna ändringarna kan sökanden återanvisas till garantin under vissaförutsättningar.Denna situation skall hållas isär frånden som råder när den enskilde på egetbevåg lämnar garantin. I så fall fattasinget formellt beslut. Sökanden"avaktualiseras" hos förmedlingen.Det kan förekomma att läget är oklart.Förmedlingen uppfattar att sökandenlämnat garantin, men situationenuppfattas inte så av den enskilde.Enligt utskottets mening är detangeläget att det i sådana lägen så snartsom möjligt ut om situationenverkligen skall uppfattas så att denenskilde av egen drift lämnat garantin.Detta bör kunna reglerasföreskriftsvägen.I sammanhanget bör också noteras attInspektionen förarbetslöshetsförsäkringen bl.a. har tilluppgift att se till att försäkringentillämpas likformigt över hela landet.Som framhålls i propositionen är detlämpligt att inspektionen får i uppdragatt granska även hur myndigheterna inomAMV hanterar återkallelser av anvisningartill arbetsmarknadspolitiska program.Vad som anförts bör geregeringen till känna.4 Åtgärder för särskilda grupper påarbetsmarknaden, m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas regeringensförslag i proposition 2002/03:44 omfinansiering av arbetsplatsintroduktionför vissa invandrare (prop. punkt 2)liksom motionsförslag om att främjavissa invandrare. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag vilket innebäratt yrkanden i en motion frånModeraterna blir tillgodosedda medanövriga motionsyrkanden avstyrks. Jämförreservationerna 13 (fp) och 14 (kd).Motioner om åtgärder för äldre påarbetsmarknaden tas upp i avsnittet ochavstyrks av utskottet. Jämförreservation 15 (m, fp, kd, c).Även motionsförslag om vissa andrasärskilda grupper på arbetsmarknadenbehandlas i avsnittet. Utskottet föreslåratt dessa avslås av . Jämförreservationerna 16 (m, fp, kd, c) och 17(mp).I avsnittet behandlas förslag om attfrämja särskilda grupper påarbetsmarknaden. Sådana förslag avseendeåtgärder för vissa invandrare tas upp iavsnitt 4.1, där också regeringensförslag i propositionen om finansieringav arbetsplatsintroduktion för vissainvandrare (prop. punkt 2) tas upp. Iavsnitt 4.2 behandlas åtgärder för äldreoch i avsnitt 4.3 åtgärder för andragrupper liksom ett förslag om socialaarbetskooperativ.4.1 Åtgärder för vissa invandrarePropositionenArbetsmarknaden för invandrarePersoner födda utomlands drabbadessärskilt hårt av nedgången påarbetsmarknaden i början av 1990-talet.Särskilt utsatta var de nyanländainvandrarna, men även invandrare medlängre vistelsetid i påverkadesnegativt. Under andra halvåret 1996uppgick arbetslösheten bland utrikesfödda till . Därefter har dentrendmässigt sjunkit.Sysselsättningsgraden för utländskamedborgare har under de fem senaste årenstigit snabbare än för befolkningen idess helhet. Ökningen har varit störrebland män än bland kvinnor. Även omstatistik tyder på att dengynnsamma utvecklingen avstannat något såhar den sammantaget varit starkt positivde senaste åren.Även i statistiken över personer medlånga inskrivningstider påarbetsförmedlingen kan man konstatera attdet skett en kraftig förbättring avsituationen på arbetsmarknaden förinvandrare. hade antaletlångtidsinskrivna utomnordiskamedborgare, i jämförelse med januari1996, minskat . Det är en störreprocentuell minskning än blandlångtidsinskrivna totalt.Ju fler år en invandrad person varit iSverige, desto högre ärsysselsättningsgraden och desto lägre ärarbetslösheten. Det tyder på attintegrationen ökar . Samtidigtbestår skillnader mellan utrikes föddaoch infödda i landet. Förutlandsfödda som varit iSverige är sysselsättningsgraden 5,5procentenheter lägre och arbetslösheten1,högre än för personerfödda i frånindustrisamhälle och massproduktion tillett mer kunskapsintensivt ochkundorienterat samhälle har gjort detgenerellt svårare för invandrare atthävda sig på arbetsmarknaden.Kulturspecifik kunskap, såsomspråkfärdigheter, förmåga att kommuniceramed kunder och medarbetare samt kunskapom det svenska samhället, har tillmättsallt större vikt i arbetslivet.Men också högutbildade invandrare möterproblem. beror det på att derasutbildning inte motsvarar krav som ställspå den svenska arbetsmarknaden. Dessutomfinns en oförmåga i svenskt arbetsliv attta till vara kompetensen hos mångahögutbildade invandrare. Enligt man på fel plats (Ura2001:5) har av de akademikersom invandrat ett arbetesom motsvarar deras utbildningsnivå,jämfört av de svenskfödda.Invandrade kvinnor har i störreutsträckning än invandrade män arbetenunder sin utbildningsnivå.Invandrare är däremot enligt AKUöverrepresenterade inom arbeten som intekräver någon särskild yrkesutbildning.Vissa av de lågutbildade invandrarna harlägre utbildning än grundskola. I gruppenförekommer också analfabeter.Information till asylsökande ocharbetsförmedlingsinsatser för nyanländainvandrareEnligt regeringen behövsinformationsinsatser av berördamyndigheter för att sprida kunskap om demöjligheter som finns för asylsökande atti vissa fall arbeta dåderas ärende prövas.Introduktionen av nyanlända invandrarebör enligt regeringen ges en ännutydligare inriktning mot arbete och egenförsörjning. Utgångspunkten bör vara attindividen, i samband med att denne fårpermanent uppehållstillstånd och bosättersig i en kommun, skrivs in vidarbetsförmedlingen som arbetssökande.En kommun har huvudansvar för nyanländainvandrare sedan dessa mottagits ikommunen. Arbetsförmedlingen och kommunenmåste enligt regeringen utveckla ett närasamarbete så att handlingsplaner medslutmålet reguljärt arbete kan upprättasredan kort tid efter mottagandet i enkommun. Arbetsförmedlingen, som har ettkontaktnät med arbetsgivare, skallsamarbeta med kommunerna för att hittapraktikplatser där praktiken är enintegrerad del av svenskundervisningenför invandrare (sfi). Det är av störstavikt att praktikplatserna i möjligastemån anpassas till individens kompetensoch behov.Ytterligare en väg för att uppnåsnabbare och bättre integration är genoms.k. mentorsprogram där arbetsgivare åtarsig att frivilligt vara mentorer förpersoner som har utländsk bakgrund ochsom saknar kontakter på och erfarenhet avden svenska arbetsmarknaden. Även pådetta område anser regeringen attarbetsförmedlingen, vilken som nämnts harett kontaktnät med arbetsgivare, börsamarbeta med kommunerna ocharbetsmarknadens parter för att initieramentorsprogram. Erfarenheter av tidigarementorsprogram bör tas till vara.Ett intensivt arbete pågår för attutveckla introduktionen av nyanländainvandrare. träffades enöverenskommelse om samverkan kring dettaarbete mellan AMS, ,, och . Överenskommelsen harsenare följts upp och reviderats.Inom ramen församverkansöverenskommelsen harIntegrationsverket med särskilda medelbedrivit arbete inriktat på samverkanmellan kommunerna och andra aktörer samtmetodutveckling avseendearbetsplatsförlagd och annanintroduktion. AMS har på uppdrag avregeringen redovisat hurmyndigheten arbetar för att, oavsettkonjunkturläge och generellmedelstilldelning, säkerställa attarbetsförmedlingarnas insatser förflyktingar och nyanlända invandrareprioriteras under introduktionsperioden.Regeringen har också beslutat att enöversyn skall göras av mottagande av ochintroduktion för flyktingar (dir.2001:87). Utredningen skall belysa vilkahinder som finns mot att flyktingar fåren individuellt anpassad introduktion ochblir självförsörjande och delaktiga i detsvenska samhällslivet. Översynen skallavse såväl organisation av och innehåll iden praktiska verksamheten somutformningen av lagar och andraförfattningar. Utredningen skall varaklar . Det skallockså den pågående utredningen omutbildning i svenska för invandrare (dir.2002:105).Undervisningen i svenska för invandrareär en viktig del av den introduktion somerbjuds flyktingar och andra nyanländainvandrare.