bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — Utskottet anser inteatt något initiativ bör tas med anledning avmotionerna So365 (mp) yrkandena 1 och 8, So405 (v)samt So443 (c) yrkandena 35 och 37.De synpunkter som framförs i motionerna So443 (c) yrkandena 38och 39 och So365 (mp) yrkandena 2 och 3 förutsätterändringar i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdsområdet. Utskottet vidhåller attdet inte finns anledning att ändra lagen ochavstyrker därför motionerna.Utskottet utgår från att ansökningar om medel tillforskning kring alternativmedicin behandlas pålikvärdigt sätt som andra ansökningar. Utskottet kaninte ställa sig bakom det krav som framförs i motionSo443 (c) yrkande 36.Utskottet vidhåller att det arbete med inriktning påauktorisation och kvalitetssäkring som bedrivs avKommittén för komplementär- ochalternativmedicinare, , är värdefullt ochviktigt. Även det nordiska samarbetet på området ärangeläget. Något initiativ från sidabehövs dock inte. Motionerna So225 (c) yrkandena 2och 3 avstyrks därmed.Motionerna So225 (c) yrkandena 5 och 6 samt So365 (mp) yrkande7 rör frågor om legitimation och förskrivningsrättför alternativmedicinska utövare. Utskottet, somförutsätter att regeringen följer utvecklingen påområdet och återkommer till om det skullevisa sig erforderligt, vidhåller att det inteföreligger skäl att föreslå några ändringar avgällande regler. Motionerna avstyrks.Etiska frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, mot bakgrund av pågåendearbete på området, avslå motionsyrkandenrörande olika etiska frågor. Jämförreservationerna 52 (kd) och 53 (mp).MotionerI motion So435 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om etiska riktlinjer vidstamcellsforskning. I motionen redogörs för deetiska riktlinjer som förordarskall gälla. Bland annat skall forskning på adultastamceller prioriteras. Forskning på embryonalastamceller skall endast tillåtas då forskningsmåletinte skulle kunna nås genom andra forskningsvägar.Embryon skall aldrig få produceras förforskningsändamål. Embryonal forskning skall skeunder reglerade former och med offentlig insyn,vilket bl.a. innebär att varje projekt skall prövasav en lagreglerad forskningsetisk kommitté.Stamcellsforskning som innefattar kloning av embryoskall inte tillåtas.I motion So472 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om att en grundlig utredning börgöras av hanteringen av aborterade i sambandmed forskning (yrkande 1). Motionären anser detoetiskt att aborterade används förexperimentell forskning. Vidare anför motionären atttydliga regler bör fastslås för forskning på levandefoster (yrkande 2).I motion So486 av Per och (kd) begärsett tillkännagivande om att av folkrättsligaoch etiska skäl bör stå fast vid sin redan intagnaståndpunkt om kloning av människa (yrkande 1) samtatt begär att regeringen återkommer medförslag om ett förbud mot alla former av kloning avmänniska (yrkande 2). Motionärerna påpekar attSverige har undertecknat konvention ommänskliga rättigheter och biomedicin. Konventionenstadgar att människan även i sitt embryonalatillstånd skall ges adekvat skydd och attmänniskoembryon inte får skapas förforskningsändamål. Motionärerna är kritiska mot attregeringen nu i tilläggsdirektiv givit den statligakommittén om genetisk integritet i uppdrag att tafram ett lagförslag som möjliggör kloning avmänskliga embryon. Visserligen skall endast s.k.terapeutisk kloning (kloning för forskning) tillåtasoch inte s.k. reproduktiv kloning (kloning för attskapa barn). I verkligheten är dock all kloningreproduktiv i den meningen att en på det hela tagetgenetiskt identisk organism reproduceras, anförsdet.I motion So306 av och ()begärs ett tillkännagivande om behovet av en tydligrättighet för transsexuella att frysa könscellerföre könskorrigering (yrkande 1). Motionärerna anföratt varje person som skall genomgå enkönskorrigering bör ha rätten, och tydligtinformeras härom, att frysa könsceller föreingreppet.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.I betänkande 2001/02:SoU13 behandlade utskottetsenast motioner rörande kloning, forskning påfoster, stamcellsforskning m.m. (s. 74 f.).Utskottet anförde att en parlamentarisk kommitté hari uppdrag att se över olika frågor rörande genetiskdiagnostik, genterapi och kloning. Enligt direktivenskall kommittén, även om dagens lagstiftning,tekniskt sett, förbjuder kloning av människa,överväga och lämna förslag till ett förtydligande avlagen på denna punkt. Utskottet hänvisade också tillkommande tilläggsdirektiv till kommittén samt ansågatt kommitténs arbete inte borde föregripas.Motionerna avstyrktes (res. mp).Vetenskapsrådets styrelse har i ett enhälligt beslutden tagit ställning till etiskariktlinjer för stamcellsforskning. I korthet innebärriktlinjerna att forskarna får ta stamceller frånembryon som är användbara, eller skallanvändas, för vidare IVF-behandling. Dessutom bedömsatt skapandet av embryon genom somatiskkärnöverföring (terapeutisk kloning), för att fåtillgång till stamceller, kan vara etisktförsvarbart. Detta eftersom de behandlingsmässigavinsterna kan vara stora. Kärnöverföring kandock inte tillåtas på grund av detrådande rättsläget. styrelseföreslår vissa lagändringar.Statens medicinsk-etiska råd avgav den 17 januari2002 ett yttrande om embryonal stamcellsforskning.Rådet anförde sammanfattningsvis följande.Statens medicinsk-etiska råd anser att det börfinnas möjlighet att bedriva forskning påembryonala stamceller. Rådet anser att det undervissa betingelser kan vara etiskt acceptabelt attforska på befruktade ägg, och att embryonalstamcellsforskning per se inte är merkontroversiell än annan embryoforskning.Embryonal stamcellsforskning har förutsättningaratt bidra med ny kunskap som kan få mycket storbetydelse för framtida behandlingar av en radolika sjukdomar. Allt talar för attstamcellsforskningen bör bedrivas på bred front,det vill säga med adulta, fetala och embryonalastamceller parallellt. Embryonalstamcellsforskning kan i detta sammanhangförväntas ge unika möjligheter att förstå degrundläggande biologiska utvecklingsmekanismerna,vilket är betydelsefullt även för den fortsattaforskningen på adulta stamceller.Rådet anser därför att embryonalstamcellsforskning- kan vara etiskt försvarbar under förutsättningatt den sker under reglerade former och medoffentlig insyn, vilket bl.a. innebär att varjeenskilt projekt ska genomgå rättsligt regleradetikprövning av en forskningsetisk nämnd;- får tillåtas endast om det saknas vetenskapligtvälgrundade och etiskt godtagbara alternativ attuppnå samma kunskapsmål;- får efter omsorgsfull information samt frittoch informerat samtycke från både kvinnan ochmannen använda sig av befruktade ägg som blivitöver vid provrörsbefruktning och som uttryckligendonerats för detta ändamål;- inte ger anledning att genomprovrörsbefruktning skapa embryon enbart förforskningsändamål;- ska bli föremål för uppföljning, fortsatt etiskdiskussion och problematisering, i takt med attkunskapen växer och nya tekniker utvecklas;- ska skyddas från oetisk kommersialisering.Rådet har i detta skede inte tagit ställning tillfrågan om cellkärnöverföring. De medicinsk-etiskaoch juridiska implikationerna av att tillåtacellkärnöverföring till äggcell eller tillbefruktat ägg är otillräckligtgenomlysta. Frågan bör därför hållas öppen tillskunskapsläget förbättrats. bör avvaktamed att i svensk lag införa förbud motframställning av embryon för forskningsändamål.Som en första viktig åtgärd förordar rådet attreproduktiv kloning förbjuds i svensk lag.Regeringen har lämnat proposition 2002/03:50Etikprövning av forskning till . Ipropositionen föreslås en ny lag om etikprövning avforskning som avser människor och biologisktmaterial från människor. Syftet med lagen är bl.a.att skydda den enskilda människan och respekten förmänniskovärdet vid forskning. I den föreslagna lagenställs det upp ett krav på etikgodkännande av denforskning som lagen omfattar. Lagförslaget angerallmänna utgångspunkter för etikprövningen. Blandannat anges att forskning endast skall få godkännasom den kan utföras med respekt för människovärdet.Mänskliga rättigheter och grundläggande friheterskall alltid beaktas vid etikprövningen samtidigtsom hänsyn skall tas till intresset av att nykunskap kan utvecklas genom forskning. Vidarestadgas att människors välfärd skall ges företrädeframför samhällets och vetenskapens behov.Lagförslaget innehåller regler om information ochsamtycke. Etikprövningen skall enligt förslagetgöras av regionala nämnder för forskningsetik däräven allmänheten är företrädd. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Kommittén om genetisk integritet (dir. 2001:20) harregeringens uppdrag att se över ett antalfrågeställningar som gäller genetisk diagnostik,genterapi och kloning. Kommittén skall bl.a. göra enöversyn av de nu gällande riktlinjerna förfosterdiagnostik och abort. I direktiven anges attenligt lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings-eller behandlingssyfte med befruktade ägg frånmänniska är det förbjudet att i en kvinna föra inett befruktat ägg som varit föremål för försök.Detsamma gäller om försöket skett förebefruktningen. Även om dagens lagstiftning således,tekniskt sett, förbjuder kloning av människa skallkommittén överväga och lämna förslag till ettförtydligande av lagen på denna punkt. I direktivenanges vidare att kommittén skall överväga behovet avoch lämna förslag till etiska riktlinjer föranvändning av stamceller. Stamceller är de allraförsta celler som utvecklas hos ett embryo. Det somär unikt med stamceller är att de kan utvecklas tillvilken typ av celler som helst. Enligt direktivenaktualiseras en rad etiska frågeställningar framförallt vid användning av embryonala stamceller.Kommittén skall överväga behovet av och lämnaförslag till etiska riktlinjer för användning avstamceller.I april 2002 beslutade regeringen omtilläggsdirektiv till kommittén om genetiskintegritet (dir. 2002:58). Enligt tilläggsdirektivenskall kommittén bl.a. lämna förslag till en rättsligreglering som medger forskning på stamceller frånbefruktade ägg som blivit över vidprovrörsbefruktning. Kommittén skall även utreda omomständigheterna kring somatisk kärnöverföring kanutformas så att de blir etiskt acceptabla samt attföreslå ett tydligt förbud mot s.k. reproduktivkloning.Kommittén har avrapporterat uppdragetgällande forskning på stamceller i delbetänkandetRättslig reglering av stamcellsforskning (SOU2002:119). Kommittén föreslår inte något generelltförbud mot att framställa befruktade ägg förforskningsändamål. Sådan framställning måste enligtkommitténs mening få ske för forskning kringbarnlöshet m.m. Gränsdragningen mot vad som skullevara förbjudet bör ske inom ramen för denforskningsetiska prövningen. bör vid etttillträde till om mänskligarättigheter och biomedicin reservera sig mot denartikel som förbjuder framställande av embryon förforskningsändamål. Forskning på befruktade ägg skallvara tillåten även i fortsättningen. Somatiskkärnöverföring bör inte förbjudas men skall varaunderkastad samma begränsningar som för forskning påbefruktade ägg. Kommittén föreslår vidare bl.a. etttydligt förbud mot reproduktiv kloning. Kommitténhar i sitt arbete förutsatt att det förslag till nyordning för forskningsetisk prövning som numeralagts fram i den ovannämnda propositionen 2002/03:50kommer att genomföras och har fäst stor vikt viddetta i sina överväganden.Enligt 1 § lagen (1972:119) om fastställelse avkönstillhörighet i vissa fall krävs det för att nykönstillhörighet skall kunna meddelas att personen ifråga undergått sterilisering eller av annan orsaksaknar fortplantningsförmåga.Av förarbetena till lagen (prop. 1972:6) framgåratt kravet på sterilisering föreslogs för attförebygga att en transsexuell person efterfastställande av den nya könstillhörigheten får egnabarn, dvs. att den som officiellt har manligt könblir mor och den som officiellt har kvinnligt könblir far.Utskottets ställningstagandeKommittén om etisk integritet har regeringensuppdrag att se över olika frågor rörande genetiskdiagnostik, genterapi och kloning och har nyligenlämnat förslag till rättslig reglering avstamcellsforskning. Uppdraget omfattar enligtutskottets mening de frågeställningar som tas upp imotionerna So435 (kd), So472 (kd) yrkandena 1 och 2samt So486 (kd) yrkandena 1 och 2. Utskottetvidhåller att resultatet av kommitténs arbete böravvaktas och avstyrker därför motionerna.I motion So306 (mp) yrkande 1 begärs att transsexuella skallges rätt att frysa könsceller före könskorrigering.Enligt utskottets mening står denna begäran i stridmot syftet bakom kravet på sterilisering i lagen(1972:119) om fastställelse av könstillhörighet ivissa fall. Motionen bör avslås.Aborter, fosterdiagnostik m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med hänvisning till tidigareinställning i saken och till pågående arbetepå området, avslå en rad motionsyrkanden ombl.a. Jämför reservationerna 54 (kd)och 55 (fp, v, c, mp).MotionerI motion So471 av Skånberg och () begärs ett tillkännagivande om att i svensklagstiftning genomföra vad som rekommenderas av WHOom när juridiskt sett skall räknas som barn(yrkande 1). Motionärerna anför att det äranmärkningsvärt att inte införlivat WHO:srekommendationer i detta avseende. Rekommenda-tionerna innebär att från vecka 22 skall ettmissfall benämnas förlossning och benämnasbarn. Vidare begärs ett tillkännagivande om praxisför gränsen för hur sent i graviditeten aborter fårbeviljas (yrkande 2). Motionärerna anför att i dagkan barn som föds i 23:e graviditetsveckan räddasoch att det finns barn som är födda igraviditetsvecka 22. Den enda rimliga lösningen äratt justera tidpunkten 20 beaktande felmarginalen på två veckor.I motion So474 av Skånberg och () begärs ett tillkännagivande om att aborterfullt ut bör ingå i patientregistret för attmöjliggöra forskning relaterad tillabortproblematiken (yrkande 1). Motionärerna anseratt personnummer bör ingå vid rapporteringen avlegal abort till patientregistret. Enligtmotionärerna kan annars inga framtida komplikationernågonsin sättas i samband med en abort. De anför attSocialstyrelsens register är oerhört säkra och atten registrering av personnummer vid abort därförinte kan uppfattas som något hot mot enskildakvinnors integritet.Samma inställning redovisas i motion So475 avAnnelie Enochson (kd), vari begärs etttillkännagivande om att alla ingrepp i sjukvårdenskall vara föremål för forskning och utvärdering föratt säkerställa kvinnors hälsa.Tre motioner rör rätten till abort för utländskamedborgare.I motion So255 av m.fl. (m, fp, v, c, mp)yrkas att beslutar om rätt till abort förutländska medborgare. Motionärerna anser att abortbör betraktas som all annan sjukvård där det finnsmöjlighet att ta emot människor från andra länderunder förutsättning att de betalar för sin vård.I motion U235 av () begärs etttillkännagivande om att bör tillåtautländska kvinnor att få komma hit och göra säkraaborter lagligt på svenska sjukhus (yrkande 5).Motionären anser att abortlagen bör ändras i dettasyfte.I motion So308 av och () begärs ett tillkännagivande om att abort börbetraktas som all annan sjukvård, så att patientenhar den fulla beslutsrätten, oavsett om hon blivitgravid i vårt land eller inte, och oavsett var honär bosatt.En motion tar upp fosterdiagnostik.I motion So485 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om att en opererbar åkomma somläpp- och gomspalt aldrig ensam kan vara etttillräckligt skäl för att bevilja en abort.Tidigare behandling, bakgrund, m.m.Motioner om aborter och fosterdiagnostik behandladeutskottet senast i betänkande 2001/02:SoU13 (s. Utskottet anförde bl.a. följande.Ett par motioner behandlar frågan om senaaborter. Utskottet vill i detta sammanhangklargöra följande. Av 1 § abortlagen (1974:595)framgår att om en kvinna begär att henneshavandeskap skall avbrytas, får abort utföras omåtgärden vidtas före utgången av artondehavandeskapsveckan och den inte på grund avsjukdom hos kvinnan kan antas medföra allvarligfara för hennes liv eller hälsa. Vidare framgårav 3 § första stycket att efter utgången avartonde havandeskapsveckan får abort utförasendast om lämnar kvinnantillstånd till åtgärden. Sådant tillstånd fårlämnas endast om synnerliga skäl föreligger föraborten. I 3 § andra stycket stadgas atttillstånd ej får lämnas om det finns anledningatt anta att fostret är livsdugligt. Vidarestadgas i 6 § första stycket att om havandeskapetpå grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnanmedför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa,får lämna tillstånd tillavbrytande av havandeskap efter utgången avartonde havandeskapsveckan och oavsett hur långthavandeskapet har framskridit. Av 6 § andrastycket framgår att avbrytande av havandeskap fårutföras utan tillstånd om inteåtgärden kan anstå utan fara för kvinnan.Utskottet vill poängtera att abortlagen såledesinnebär att tillstånd till abort inte får lämnasom fostret bedöms livsdugligt. Med hänsyn härtillbehövs inte något initiativ från medanledning av motionerna- - - . Motionerna avstyrks.Frågan om när ett skall betraktas sombarn har prövats av regeringen i sambandmed en framställning om att folkbokföringslagen(1991:481) skall ändras vad beträffar gränsen förnär en dödfödd skall anmälas tillskattemyndigheten. Utskottet som inte finner skälatt ha någon annan uppfattning i denna fråga änregeringen avstyrker motion- - -.I motion - - - aktualiseras frågan om huruvidapersonnummer skall antecknas i patientregistretdå en kvinna genomgår abort. harsin grund i att regeringen , isamband med att den fastställde nya förordningarom hälsodataregister hos ochLäkemedelsverket, beslutade att personnummer iframtiden inte kommer att få användas när aborterregistreras i patientregistret. Utskottet anseratt forskning i syfte att utröna eventuellahälsorisker i samband med abort får skeexempelvis i form av intervjustudier. Motionenavstyrks.Utskottet konstaterar att Kommittén om genetiskintegritet har till uppgift att se över ett antalfrågeställningar rörande genetisk diagnostik,genterapi och kloning. Av direktiven framgårbl.a. att kommittén skall göra en översyn av denu gällande riktlinjerna för fosterdiagnostik ochpreimplantatorisk diagnostik. Utskottet anser attkommitténs arbete bör avvaktas och avstyrkermotionerna - - -.Enligt 24 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ettbarns födelse anmälas till skattemyndigheten ombarnet föds inom landet eller om det föds utomlandet av en kvinna som är folkbokförd här. Anmälanskall göras för en nyfödd, som efter födelsen andatseller visat något annan livstecken, samt dödfödd somavlidit efter utgången av tjugoåttondehavandeskapsveckan.Regeringen har i ett beslut den 31 januari 2002avslagit en framställning från förobstetrik och gynekologi, som innebar ett förslag omändring av 24 § folkbokföringslagen så att gränsenför när en dödfödd skall anmälas bestäms till 22fulla havandeskapsveckor i stället för, som ,28 veckor.Enligt 5 § abortlagen (1974:595) får abort utförasendast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatthär i riket eller om i annat fall avsärskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden.I allmänna råd 1989:6 omtillämpningen av abortlagen anförs bl.a. följande.Bestämmelsen i 5 § abortlagen har tillkommit för attmotverka att kvinnor från andra länder med merarestriktiv lagstiftning söker sig hit enbart för attfå abort. Sedan abortlagen stiftades har en avsevärdinvandring till skett. Till allra störstadelen utgörs andelen aborter bland utländskamedborgare av dessa invandrande kvinnor och ytterstfå kommer hit enbart för att genomgå abort. Eftersomlagens formulering ger utländsk kvinna, som ärbosatt i riket, samma rättigheter vad gäller abortsom en svensk medborgare, medan annan utländskkvinna måste ansöka om tillstånd hosSocialstyrelsen, kan ibland frågan uppstå vad somavses med begreppet "bosatt i riket". I praktikenhar tillstyrkt ansökningar frånkvinnor, som befinner sig i som flyktingareller som invandrare och väntar besked omuppehållstillstånd, när det gällt aborter föreutgången av , där kvinnan, om hon varitsvensk medborgare, skulle ha fått aborten utfördutan prövning. Tillstånd frånSocialstyrelsen före utgången av behöversåledes inte inhämtas, om det är uppenbart attkvinnan är stadigvarande bosatt i , oavsettom hennes ansökan om upphållstillstånd avgjortseller inte. För övrigt och i tveksamma fall skallansökan till ske på därför avsettformulär.Enligt uppgift från ansökte 86utländska kvinnor om abort . Av dessakvinnor fick tio avslag på sin ansökan. Förresterande 76 kvinnor lämnade Socialstyrelsentillstånd till åtgärden av särskilda skäl. Sådanaskäl är t.ex. att fostret avlats i svensk säng, attkvinnan har anknytning till riket eller att hon ärasylsökande.Socialdepartementet överväger om detfinns behov av ändring av reglerna när det gällerutländska kvinnors möjligheter till abort i Sverige.Utskottets ställningstagandeI motion So471 (kd) yrkande 2 begärs etttillkännagivande om sena aborter. Utskottet villåter klargöra följande. Av 1 § abortlagen (1974:595)framgår att om en kvinna begär att henneshavandeskap skall avbrytas, får abort utföras omåtgärden vidtas före utgången av artondehavandeskapsveckan och den inte på grund av sjukdomhos kvinnan kan antas medföra allvarlig fara förhennes liv eller hälsa. Vidare framgår av 3 § förstastycket att efter utgången av artondehavandeskapsveckan får abort utföras endast omSocialstyrelsen lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden. Sådant tillstånd får lämnas endast omsynnerliga skäl föreligger för aborten. I 3 § andrastycket stadgas att tillstånd ej får lämnas om detfinns anledning att anta att fostret är livsdugligt.Vidare stadgas i 6 § första stycket att omhavandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfelhos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liveller hälsa, får lämna tillståndtill avbrytande av havandeskap efter utgången avartonde havandeskapsveckan och oavsett hur långthavandeskapet har framskridit. Av 6 § andra stycketframgår att avbrytande av havandeskap får utförasutan tillstånd om inte åtgärden kananstå utan fara för kvinnan. Utskottet villpoängtera att abortlagen således innebär atttillstånd till abort inte får lämnas om fostretbedöms livsdugligt. Med hänsyn härtill behövs intenågot initiativ från med anledning avmotionen, vilken avstyrks.Frågan om när ett skall betraktas som barn har prövatsav regeringen i samband med en framställning om attfolkbokföringslagen (1991:481) skall ändras vadbeträffar gränsen för när en dödfödd skall anmälastill skattemyndigheten. Utskottet, som inte finnerskäl att ha någon annan uppfattning i denna fråga änregeringen, avstyrker motion So471 (kd) yrkande 1.I motionerna So474 (kd) yrkande 1 och So475 (kd) framförsåsikten att personnummer bör ingå vid rapporteringenav aborter till patientregistret. Utskottetvidhåller sin tidigare redovisade inställning ifrågan, nämligen att forskning i syfte att utrönaeventuella hälsorisker i samband med abort får skeexempelvis i form av intervjustudier. Motionernaavstyrks.I tre motioner anförs att abortlagen bör ändras i syfte attutöka möjligheterna för utländska medborgare att fåabort i . överväger förnärvarande huruvida någon ändring av bestämmelsernabör ske. I avvaktan på resultatet av detta arbetebör inte ta något initiativ. Utskottetavstyrker därmed motionerna So255 (m, fp, v, c, mp),So308 (s) och U235 (fp) yrkande 5.Kommittén om genetisk integritet har i uppdrag bl.a. att göraen översyn av de nu gällande riktlinjerna förfosterdiagnostik och preimplantatorisk diagnostik.Kommittén beräknas avsluta sitt arbete senast den 1december 2003. Enligt utskottets mening börresultatet av detta arbete avvaktas. Motion So485(kd) avstyrks därmed.JournalföringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om journalföringmed hänvisning till en kommande propositionpå området.