bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — I så fall urholkar man allvarligt denmaktdelning som ger EU en demokratisk vitalitet.Detta bör inte tillåtas i fördraget (yrkande 14).Folkpartiet vidhåller i motion K12 sitt motstånd motatt ska få en vald ordförande(yrkande 3). Enligt uppfattning stärkerdet förslaget de stora ländernas redan starkaställning i samarbetet. Det stärker ävenministerrådet, dvs. den institution i det europeiskasamarbetet som av många förknippas med slutenhet ochuppgörelser utan normal medborgerlig insyn och underbara indirekt folkvald kontroll.I stället för att inrätta en vald ordförande bör den nuvarande principen om attordförandeskapet ska rotera mellan medlemsstaternabevaras. Konventet har föreslagit, när det gälleralla rådsformationer förutom rådet för utrikesrelationer, att ordförandeskapet ska löpa på enperiod om . Enligt konventetstankegångar är det också möjligt att införa olikamodeller av gruppordförandeskap, där flera länderdelar på ordförandeskapet. Det är en modell som,enligt motionärernas mening, bör vara vägledandeockså för hur ska ledas framöver(yrkande 4).Kristdemokraterna hävdar i motion K8 att enbefattning som vald ordförande för rådetskulle underminera kommissionens ställning och påett olyckligt sätt påverka den rådandeinstitutionella balansen i EU, samt riskera attminska de mindre ländernas inflytande.Kristdemokraterna vill stryka förslaget och pläderari stället för en stärkt ställning för kommissionensordförande (yrkande 9).Vänsterpartiet anser i motion K9 att en valdordförande leder till att synen på EU som enmellanstatlig union minskar. Förslaget bör därföravvisas i förhandlingarna om ett nytt fördrag(yrkande 7).Centerpartiet anser i motion K2 att det finns andramodeller än vald ordförande för sombåde tillgodoser behovet av större kontinuitet iordförandeskapet och aktiv medverkan frånmedlemsländerna. bör därför avvisa förslagetom vald ordförande för (yrkande 7).I motion K13 anför att förslaget stärker de storaländernas makt i EU. Det kommer också att stärka detöverstatliga inslaget i som börvara ett mellanstatligt organ. Det roterandeordförandeskapet i rådet har haft stora fördelargenom att stimulera den folkliga debatten, intressetoch kunskapsbildningen i EU-frågorna iordförandelandet. Risken är uppenbar att ettinförande av detta förslag kommer att föra EU ännulängre från medborgarna. är såledeshelt avvisande till förslaget om en vald ordförandei (yrkande 1).Arbetet i Europeiska rådetI motion K2 anför att reglerna omEuropeiska rådets beslutsförfaranden bör förtydligasoch förenhetligas. bör man klargöra kan utfärda formbundna europeiskabeslut (yrkande 8). Vidare ska huvudprincipen varaatt Europeiska rådets möten är öppna. Eventuellsekretess ska särskilt kunna motiveras och detta böranges i det konstitutionella fördraget (yrkande 9).Kommissionens sammansättning och tillsättningModerata samlingspartiet välkomnar i motion K10konventets förslag att alla länder ska vararepresenterade i kommissionen. Framför allt för nyamedlemsstater är det av vikt att ha tillgång tillkommissionärens kabinett och en ingång i EU:sförvaltningsstruktur.Motionärernas utgångspunkt är att kommissionensframtida utformning måste åstadkommas genom enavvägning mellan dess effektivitet och desslegitimitet. Av legitimitetsskäl är detgrundläggande att varje land har en kommissionär.Det är också avgörande att varje kommissionär harett ansvar för de beslut som fattas och solidarisktkan ta detta ansvar utåt. Ett gemensamtansvarstagande och likvärdighet mellanmedlemsländerna talar starkt för att varjekommissionär ska ha rösträtt. Motionärerna anser motden bakgrunden att det , med den omfattning somkommissionen kommer att ha ,inte finns tillräckligt starka skäl som talar föratt begränsa antalet kommissionärer med rösträtt(yrkande 17).Enligt mening i motion K12 är det viktigt förkommissionens legitimitet inom hela unionen attvarje land har en fullvärdig kommissionär. Detförslag som konventet i denna del lägger framriskerar att skapa ett A- respektive ett B-lag blandkommissionärerna. Det måste därför avvisas.Däremot är det naturligtvis så att ocksåkommissionens arbete måste fungera effektivt. Det ärviktigt inte minst i perspektivet av den utvidgningsom unionen står inför. Ett annat, ochintressantare, förslag för att garantera etteffektivt och smidigt arbete i kommissionen anknytertill en idé som kommissionen själv har torgfört.Kommissionen skulle kunna arbeta i mindre grupperkring vissa frågor; alla frågor behöver intenödvändigtvis komma upp till behandling i helakommissionen, även om det ska vara möjligt att lyftasärskilt viktiga principiella frågor till avgörandei kommissionen i dess helhet. Det är ett alternativtill konventets tankegångar som seriöst bör prövasunder regeringsförhandlingarna (yrkande 2).Kristdemokraterna anser i motion K8 att en kompetentoch stark kommission är avgörande för ettvälfungerande EU . Kommissionensordförande bör även väljas av genom kvalificerad majoritet och godkännas avEuropaparlamentet. kan inte stöd-ja förslaget om att införa ett system med roteranderösträtt med innebörden att endast ett begränsatantal kommissionärer har rösträtt. Kristdemokraternaanser att kommissionens samtliga ledamöter bör harösträtt och att samtliga medlemsländer ska bidramed en kommissionär. kräver attregeringen tydligare försvarar de små staternasställning i unionsarbetet (och därmed )genom att omvärdera sitt ställningstagande i frågan.Kristdemokraterna är tveksamma till förslaget omatt låta kommissionens ordförande fritt väljakommissionär från en förteckning på tre personer somvarje medlemsstat upprättat. Valet av kommissionärbör även i fortsättningen ske i samråd mellanmedlemsstaterna och kommissionens ordförande medbeaktande av att kommissionen som helhet får en godkönsbalans (yrkande 13).I motion K416 av m.fl. (kd) anförsatt det är väsentligt att kommissionens samtligaledamöter även fortsättningsvis har rösträtt och attsamtliga medlemsstater är representerade ikommissionen (yrkande 17).Centerpartiet anför i motion K2 att varje land äveni fortsättningen bör ha en kommissionär, och allakommissionärer ska ha samma värde. bör drivafrågan att varje medlemsland ska ha en fullvärdigkommissionär (yrkande 10).Miljöpartiet framhåller i motion K13 att konventetsförslag kan innebära att unionens beslutsprocessförsämras. Risken finns att de länder som saknarfullvärdiga EU-kommissionärer får mindre tyngd ochsämre möjligheter att få in sina perspektiv iprocessen. Denna risk är större för de småmedlemsstaterna än för de stora, eftersom de storaländernas tyngd i ministerrådet gör att det alltidkommer att tas hänsyn till dem ändå. Miljöpartietanser att alla länder ska vara representerade i med en ledamot var, och att alla EU-kommissionärer ska ha rösträtt (yrkande 4).Röstregler i rådetEnligt motion K12 bör konventetsförslag till röstregler i rådet stödjas. Det skaparett enklare beslutsfattande som också framstår sommer hållbart för framtiden. Det innehåller en rimligkompromiss mellan principerna om en staten röst ochen person en röst (yrkande 9).Kristdemokraterna framhåller i motionerna K8(yrkande 7), K416 (yrkandena 15 och 16) och2002/03:K431 (yrkandena 8 och 9) att, i syfte attbevara EU:s handlingskraft och undvika att enutvidgad union lamslås av nationella veton, beslutsom regel bör tas med kvalificerad majoritet iministerrådet förutom när det gäller beslut omt.ex. fördragsändringar, skattepolitik och inom detsäkerhets- och försvarspolitiska området.Majoritetsbeslut i rådet bör som regel åtföljas avmedbestämmande för Europaparlamentet.Vänsterpartiet framhåller i motion K9 att de storaländerna påtagligt stärker sitt inflytande genom attden dubbla majoritetsprincipen införs. Detta är enutveckling som ställer sig mycketkritiskt till och menar att regeringen i påbörjadeförhandlingar ska verka för att skydda de småländernas inflytande (yrkande 9).Centerpartiet anser i motion K2 att dubblamajoriteter är bra, men förutsätter att man slårvakt om balansen mellan små och stora medlemsstater.Sverige bör därför slå vakt om parallellitet mellanden majoritet av befolkningen som krävs och den delav antalet medlemsländer som står bakom beslutet.Detta kan givetvis innebära antingen en majoritet avsåväl medlemsländer som av befolkning ellerkvalificerad majoritet av medlemsländerna ochmotsvarande kvalificerade majoritet av befolkningen(yrkande 13).Miljöpartiet anser i motion K13 att de små ländernasröst måste värnas för att EU:s arbete ska ske medden legitimitet som krävs. Därför förkastar partietkonventets förslag. Motionärerna förespråkar istället, i likhet med minoritetsförslaget inomkonventet (som utarbetades under ledning av en avEU-parlamentets konventsledamöter, ), ett system där kvalificerad majoritetinnebär tre fjärdedelar av medlemsstaterna och enmajoritet av befolkningen. Ett sådant system skulleskapa en bättre balans mellan stora och små stater,och garantera att alla medlemsstater får inflytandeöver besluten (yrkande 2).EuropaparlamentetVänsterpartiet anser i motion K9 att det är orimligtatt ett parlament med så svag legitimitet somEuropaparlamentet kan tillåtas öka sin makt överEuropas medborgare. Ett ökat inflytande för innebär ett reducerat inflytande förrådet och därmed i förlängningen för medborgarna somfår allt svårare att utkräva ansvar för fattadebeslut. Därför måste huvudlinjen underregeringskonferensen vara att återflytta makt tillmedlemsländerna och motverka ökad centralstyrningoch överstatlighet. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna (yrkande 5).Miljöpartiet anser i motion K13 att man bör döpa omEuropaparlamentet till det mer rimliga namnet eller i mer formella sammanhang tilleuropeiska unionens parlament. är engeografisk benämning på ett område som är tveksamtdefinierat och dessutom i sin helhet inte medlem avEU; det är sålunda en vilseledande benämning(yrkande 9).Europaparlamentets säteMotionerna 2002/03:K202 och 2003/04:K210, båda avRolf (), 2002/03:K431 yrkande 10 avHolger m.fl. (kd), 2003/04:K416 av AlfSvensson (kd) yrkande 19 samt 2002/03:K291 avBirgitta () tar upp frågan omEuropaparlamentets säte. Motionärerna föreslår attEuropaparlamentets säte ska vara och attparlamentets verksamhet inte som ska varadelad mellan och Strasbourg.Kommissionens roll och initiativrättFolkpartiet tar i motion 2002/03:K432 bestämtavstånd från de idéer som förts fram om att görakommissionen till ett sekretariat under rådet(yrkande 6).Vänsterpartiet anser i motion K9 att kommissionenbör fråntas sin initiativrätt och göras till ettkansliorgan under rådet. uppreparsitt tidigare krav på att avskaffakommissionen. En sammanslagning mellan kommissionenoch ministerrådets sekretariat skulle tillsammansmed initiativrätt för de nationella parlamentenkraftigt försvaga EU:s federalistiska karaktär.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 6). Liknande krav förs fram imotion 2002/03:K288 (yrkande 6).Enligt motion K2 bör enskildakommissionärer, liksom hela kommissionen, kunnaavsättas genom en misstroendeomröstning iEuropaparlamentet (yrkande 11).Också anser i motion K13 attEuropaparlamentet ska kunna rikta misstroendevotumbåde gentemot enskilda EU-kommissionärer och mothela (yrkande 12).Centerpartiet föreslår i motion K2 attEuropaparlamentet och ministerrådet bör ges enformell initiativrätt inom ramen för unionenskompetenser (yrkandena 14 och 16).Också anser i motion K13 attEuropaparlamentet ska ges initiativrätt inom EU:sbefogenheter (yrkande 8).Miljöpartiet erinrar i motion K13 om att president enligt konventets förslagfår en starkare ställning. kommer ordförande att väljas avEuropaparlamentet, efter förslag från . Förslaget innebär också att ordförandensställning inom stärks ochtransparensen minskar, då parlamentet inte ska sägasitt om varje enskild kommissionär. Det blirtydligare att det är ordföranden som väljer EU-kommissionärerna. Motionärerna anser att rollen förEU-kommissionens ordförande inte ska ändras. Inteheller ska förfarandet i valet till kommissionenändras (yrkande 3). makt bör vidarebegränsas till att i princip ha rent administrativauppdrag (yrkande 5).Ordförandeskap för ministerrådetModerata samlingspartiet anser i motion K10 att detär viktigt med bibehållen rotation avordförandeskapet även när det gäller ministerrådet;dock bör det vara upp till rådet att avgöra självhur dess interna arbetsformer ska organiseras. Olikamodeller av gruppordförandeskap bör undersökas.Utgångspunkten för detta bör vara att det är olikaländer som innehar ordförandeskapet för de olikarådsformationerna (yrkande 15).Kristdemokraterna välkomnar i motion K8 det flexiblasystemet med roterande ordförandeskap iministerrådets olika konstellationer som en bralösning på hur ordförandeskapen ska kunna genomförasrent praktiskt. ser förslaget omordförandeskapsperioder om som ettlämpligt förslag (yrkande 10).LagstiftningsrådKristdemokraterna framhåller i motion K8 att ettrenodlat lagstiftningsråd inte är en önskvärdlösning. Det är onaturligt att behandlingen av ettämne ska ske i ett råd för att beslutet sedan skatas i ett annat. Motionärerna förutsätter att densvenska regeringen kommer att verka för attförslaget om ett samlat lagstiftningsråd utgår urfördragsutkastet (yrkande 11).Också anför i motion K9 att förslagetom att allmänna rådet, ska ansvara för allalagstiftningsfrågor bör avvisas (yrkande 12 delvis).Kvinnor i institutionernaVänsterpartiet anser i motion K9 att det äranmärkningsvärt att regeringen inte alls har berörtden låga kvinnorepresentationen som ett allvarligtdemokratiproblem i sin skrivelse. Regeringen börinom ramen för regeringskonferensen driva kravet påatt öka representationen av kvinnor i EU:sinstitutioner (yrkande 29).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan redovisat de motionsyrkanden somtar upp institutionella frågor. I det följande tarutskottet ställning till de områden som harbehandlats. Frågan om unionens utrikesministerbehandlas i avsnittet om yttre åtgärder längre frami betänkandet.Parlamentarism eller maktdelningOm EU vore ett parlamentariskt system skullerimligen kommissionen utses av Europaparlamentet.Utskottet har tidigare (bet. 2002/03:KUU1 s. 22)diskuterat frågan om hur ordföranden i kommissionenska utses. Utskottet har anfört att det är en fördelom kommissionen liksom har en bredpolitisk sammansättning som speglar den politiskamångfalden i medlemsländerna, inte bara den rådandemajoriteten i . En ordning därkommissionsordföranden har stöd bara av en del avdet politiska spektrumet kan dessutom ansesprincipiellt tveksam med tanke på kommissionensstarka ställning som ensam initiativtagare inom EU.Utskottet vill framhålla att det ärviktigt att ansvar kan utkrävas. Konventets förslaginnebär att beslutsfattandet i unionen kommer attske på ett tydligare sätt. Därmed underlättasansvarsutkrävandet utan att parlamentarism införs.Det finns ingen anledning att frångå den rådandeordningen inom EU där institutionerna är friståendefrån varandra och maktdelning råder. Motion K10 (m)yrkande 13 är därmed tillgodosedd och kan avstyrkas.Vald ordförande i noterar att invändningar mot tanken på ordförande i har väckts i sexparti- eller kommittémotioner. Utskottet hadeanledning att väga för- och nackdelarnamed en vald ordförande (bet. 2002/03:KUU1 s. 21).Utskottet fann då att nackdelarna övervägde.Utskottet vidhåller denna uppfattning. En valdordförande för skulle enligtutskottets uppfattning sannolikt rubba maktbalansenbåde mellan institutionerna och inom . Inom skulle en valdordförande med största sannolikhet gynna de storastaterna. Som utskottet anförde har ettrotationssystem för ordförandeskapet i och i ministerrådet den mycket stora fördelenatt det är helt rättvist och ger alla stater denunika inblicken i EU:s inre verksamhet somordförandeskapet ger. Erfarenheten av det svenskaordförandeskapet visar på värdet för ettmedlemsland att inneha ordförandeskapet. Ordningenmed roterande ordförandeskap för ,eventuellt i någon form av gruppordförandeskap, börenligt utskottets uppfattning bevaras.Vad utskottet anfört bör med anledningav motionerna K10 (m) yrkandena 6 och 14, K12 (fp)yrkandena 3 och 4, K8 (kd) yrkande 9, K9 (v) yrkande7, K2 (c) yrkande 7 samt K13 (mp) yrkande 1 som sinmening tillkännage för regeringen.Arbetet i Europeiska rådetNär det gäller arbetet i villutskottet erinra om att det explicit anges ikonventets förslag att inte ska hanågon lagstiftande funktion (artikel I-20.1).Europeiska rådets uppgifter, t.ex. inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, anges irelevanta artiklar i konventets förslag.Konventets förslag innebär att Europeiska rådetblir en institution i fördragets formella mening.Konventet föreslår också att unionensöppenhetsregler ska tillämpas på samtligainstitutioner (och inte bara på rådet, parlamentetoch kommissionen som ), vilket således innebäratt reglerna ska gälla för Europeiska rådet.Eftersom inte ska ha någonlagstiftande roll blir regeln om att ministerrådetssammanträden ska vara offentliga närlagstiftningsförslag diskuteras och antas interelevant för Europeiska rådet.Motion K2 (c) yrkandena 8 och 9 avstyrks därmed.Kommissionens sammansättning och tillsättningKommissionens sammansättning och tillsättning tasupp i flera motioner. Utskottet anser att en ordningmed en kommissionär med rösträtt från varjemedlemsstat kan bidra till legitimiteten för EU ochför kommissionen. Det ligger inte minst i de småländernas intresse att alla kommissionärer deltar ikommissionskollegiet på samma villkor, vilket bidrartill EU:s förankring i medlemsstaterna.Kommissionens interna organisering kan naturligtvisdiskuteras, men det ändrar inte på utskottetsgrundläggande uppfattning i frågan om antaletkommissionärer.Konventet föreslår att varje medlemsstat, bestämdpå grundval av rotationssystemet, ska nominera trepersoner, med båda könen företrädda, som de anservara kvalificerade till befattningen som europeiskkommissionär. Utskottet är tveksamt till en ordningdär medlemsstaterna var för sig ska nominera flerapersoner. Både i praktiken och i princip är detrimligt att varje medlemsstat nominerar en persontill kommissionen. är det av stor vikt attbåda könen är väl representerade i kommissionen.Valet av kommissionär bör även i fortsättningen skei samråd mellan medlemsstaterna och kommissionensordförande med beaktande av att kommissionen somhelhet får en god könsbalans.Vad utskottet anfört bör med anledningav motionerna K10 (m) yrkande 17, K12 (fp) yrkande2, K8 (kd) yrkande 13, K416 (kd) yrkande 17, K2 (c)yrkande 10 samt K13 (mp) yrkande 4 som sin meningtillkännage för regeringen.Röstregler i rådetUtskottet vill erinra om att skiljelinjerna inom EUinte med automatik går mellan stora och små länder.Sverige kan till exempel stå på samma sida somStorbritannien i en fråga, för att senare bildaallians med i en annan. Med goda argumenthar vid ett flertal tillfällen kunnat spelaen roll vida större än befolkningsstorleken, t exrörande öppenheten.Konventets förslag innebär att man fastslår enbeslutsregel som är lättförståelig, till skillnadfrån de olika kriterier som gäller enligtNicefördraget. Konventets lösning är hållbar ibemärkelsen att den inte behöver ändras varje gångEU får nya medlemmar.En av grundfrågorna i debatten om EU:s framtid ärhur en utvidgad union kan vara beslutskraftig. Enhandlingssvag union som inte förmår fatta de beslutmedborgarna önskar tappar i legitimitet. Med denordning som konventet föreslår blir det enklare attfatta beslut i rådet. Detta kan påverkamedlemsstaternas inställning redan i början av enförhandling. Genom att det är sannolikt att ettbeslut kommer att fattas kommer medlemsstaterna attsöka bidra konstruktivt till slutresultatet.Konventets förslag innebär en balans mellanprincipen om en röst per land med principen om enröst per medborgare. Varje medlemsland har en röst,och inget beslut kan fattas om inte en majoritet avmedlemsstaterna står bakom det. ochTyskland har i den delen samma vikt. Genomutvidgningen ökar också andelen små länder; av tionya medlemsstater är åtta små med högst tio miljonerinvånare.Den andra principen om befolkningsstorlek innebäratt stora länder får större inflytande än små. Ilikhet med röstreglerna enligt innebärkonventets förslag att de fyra största länderna (somhar av befolkningen i ett EU med 27medlemsstater) kan stoppa förslag. Möjligheten attstoppa ett förslag innebär naturligtvis inte att destora länderna kan tvinga på andra länder sinalösningar.När det gäller vilka områden som bör vara föremålför majoritetsbeslut i rådet vill utskottet erinraom att majoritetsbeslut redan tillämpas för mångapolitikområden inom gemenskapen. Det är rimligt attkonventet föreslår kvalificerad majoritet påflertalet områden. Utskottet har anledning attåterkomma till reglerna för beslutsfattandet påvissa områden senare i betänkandet.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motionerna K12 (fp) yrkande 9, K8 (kd)yrkande 7, K416 (kd) yrkandena 15 och 16,2002/03:K431 (kd) yrkandena 8 och 9, K9 (v) yrkande9, K2 (c) yrkande 13 samt K13 (mp) yrkande 2.EuropaparlamentetNär det gäller ställning finnerutskottet det rimligt att parlamentet normalt settär medbeslutande när beslut fattas med kvalificeradmajoritet i rådet. medverkaninnebär att det parlamentariska inflytandet stärks.Utskottet vill erinra om att konventets förslaginnebär att inte hellerfortsättningsvis ska besluta om när unionen ska geskompetens. är intefördragsslutande part. Medlemsstaterna och ingenannan beslutar om fördragen. Likaså är detmedlemsstaterna och inte som avgörgränserna för unionens finansiella medel.Motion K9 (v) yrkande 5 avstyrks därmed.Utskottet ser ingen anledning till att förorda attEuropaparlamentet ska döpas om. Motion K13 (mp)yrkande 9 avstyrks således.Europaparlamentets säteI ett par motioner tas frågan om Europaparlamentetssäte upp.Utskottet kan dela motionärernas irritation överden rådande ordningen där parlamentet delar sinverksamhet mellan och . Utskottetförutsätter att regeringen stöder alla strävandenatt parlamentets permanenta flyttning mellan tvåorter upphör. För utskottet är det en självklarhetatt regeringen ska driva denna fråga i lämpligtsammanhang. Frågan kan drivas både underregeringskonferensen och senare när sekundärrättenbeslutas. Oavsett i vilket sammanhang frågan kanaktualiseras förutsätter utskottet att regeringentar de möjligheter som står till buds och driverfrågan.Motionerna 2002/03:K202 och 2003/04:K210, båda avRolf (), 2002/03:K431 yrkande 10 avHolger m.fl. (kd), 2003/04:K416 av AlfSvensson (kd) yrkande 19 samt 2002/03:K291 avBirgitta () kan därmed ansestillgodosedda.Kommissionens roll och initiativrättUtskottet anser att kommissionen spelar en centralroll i Europeiska unionens verksamhet. Även omdetaljer alltid kan diskuteras bör kommissionensgrundläggande roll inte ändras. Det innebär attkommissionen även fortsättningsvis bör ha exklusivinitiativrätt (med de undantag som konventetföreslår och som finns : frågor inomstraffrättsligt samarbete och polissamarbete samtden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken).Inte minst ökningen av antalet frågor där beslut kanfattas med kvalificerad majoritet i ministerrådetgör att kommissionens exklusiva initiativrätt börbevaras. I annat fall riskerar små stater att få ensämre ställning.När det gäller val av och möjligheten att avsättakommissionen vill utskottet framhålla att det gälleratt finna en balans mellan aspekter som maktdelningoch ansvarsutkrävande. Utskottet välkomnar enordning där de enskilda kommissionärerna kan ställastill svars i större utsträckning än i dag.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt motionerna 2002/03:K432 (fp) yrkande 6, K9 (v)yrkande 6, 2002/03:K288 yrkande 6, K2 (c) yrkandena11, 14 och 16 samt K13 (mp) yrkandena 3, 5, 8 och 12kan avstyrkas.Ordförandeskap för ministerrådetUtskottet delar uppfattningen att principen omrotation mellan medlemsstaternas ordförandeskap iministerrådet bör bevaras. Något slagsgruppordförandeskap torde vara en lämplig ordningför framtiden.