bet · GQ01SKU9 · 2003-03-25 00:00:00 — Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionsyrkandena om delad taxering.För att komma till rätta med tröskeleffekter vidtomtmarkens klassindelning i strand och strandnärabeslöt om en ny indelningsom skall omfatta minst tre och högst sju klasservarav en klass utgör strand, en eller flera klasserstrandnära och en inte strand eller strandnära.Något skäl för att ändra dessa reglerföreligger enligt utskottets mening inte.Motionsyrkandet om att slopa belägenhetsfaktorn förpermanentboende avstyrks därför. Även yrkandet somsyftar till att överföra skatt på fastigheter somnyttjas för fritidsboende till den kommun därfritidsfastigheten är belägen avstyrks.Äkta och oäkta bostadsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändradeskatteregler för s.k. oäkta bostadsföretagoch deras medlemmar. avslår ävenförslagen om att avskaffaschablonbeskattningen av privatbostadsföretag(tidigare benämnt äkta bostadsföretag).Jämför reservation 6 (m, kd).Gällande bestämmelserEn bostadsrättsförening beskattas antingen som ettprivatbostadsföretag (tidigare benämning: äktabostadsföretag) eller som ett oäkta bostadsföretag.Om bostadsrättsföreningen anses vara ettprivatbostadsföretag kommer den attschablonbeskattas. Föreningen skall som inkomst avnäringsverksamhet ta upp ett belopp som motsvarar3 % av fastighetens taxeringsvärde. Avdrag medgesför ränteutgifter samt eventuell tomträttsavgäld. i stället ett oäkta bostadsföretagbeskattas den på samma sätt som andra ekonomiskaföreningar och aktiebolag, dvs. i princip skallsamtliga intäkter och kostnader tas med vidinkomstberäkningen. Avdrag görs för driftkostnader,värdeminskning m.m. Därtill kommer fastighetsskatt.Fastighetsskatten är dock avdragsgill endast föroäkta bostadsföretag.Klassificeringen av en bostadsrättsförening avgöräven hur medlemmarnas andel skall beskattas. Blandannat gäller bestämmelserna om uppskovsavdrag endastför privatbostadsrätt. Den som säljer en andel i ettoäkta bostadsföretag medges inte uppskovsavdrageftersom bostaden inte ses som en privatbostad utansom en nyttjanderätt som tillkommer innehavaren iegenskap av medlem. Inte heller får den som köper enandel i ett oäkta bostadsföretag uppskov medbeskattningen av kapitalvinsten från försäljningenav sin tidigare bostadsrätt eller småhus. Underinnehavstiden beskattas medlemmen i ett oäktabostadsföretag i inkomstslaget kapital förskillnaden mellan hyresvärdet för disponeradlägenhet och erlagd avgift.Bedömningen om en förening är att anse somprivatbostadsföretag eller inte görs vid varjebeskattningsårs utgång. Om en förening då bedömsvara ett privatbostadsföretag antas dettaförhållande ha gällt hela beskattningsåret och viceversa.Med privatbostadsföretag avses en svensk ekonomiskförening eller aktiebolag vars verksamhet till klartövervägande del består i att åt sina medlemmartillhandahålla bostäder i byggnader som ägs avföreningen eller bolaget (2 kap. 17 § IL). För attföretaget skall räknas som privatbostadsföretag harRSV i rekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat attfastigheten skall inrymma minst 3 bostadslägenheteroch att av hela taxeringsvärdet skallbelöpa på lägenheter som upplåtits med bostadsrätteller hyresrätt till medlemmar eller delägare.Fördelningen av taxeringsvärdet bör enligtrekommendationerna ske i förhållande tillhyresvärdena. Med hyresvärden menas det aktuellaårets bruksvärdeshyra för bostäder och marknadshyraför lokaler, dvs. samma hyresberäkningar som liggertill grund för fastighetstaxeringen. Med hjälp avdessa hyresvärden fördelas taxeringsvärdet påkvalificerad respektive okvalificerad användning. (Till kvalificerad användning räknas debostadslägenheter som upplåtits med bostadsrätt tillfysiska personer. Till okvalificerad räknasbostadslägenheter som upplåtits med hyresrätt ochlokaler samt bostäder som upplåtits med bostadsrätttill juridiska personer). Den kvalificeradeanvändningen skall då uppgå till för attföreningen skall klassificeras som ettprivatbostadsföretag. Uppfylls inte dessa krav ärföreningen att betrakta som ett oäktabostadsföretag.MotionernaI tre motioner begärs ändringar av skattereglernaför s.k. oäkta bostadsföretag och deras medlemmar.I motion Bo238 av de m.fl.(m) anförs att uthyrning av bostäder och lokaler(bl.a. lokaler för omsorgsboende, barnstugor ochliknande som tillkommit till följd av en kommunsbestämmelser för nyproduktion) i en fastighet somägs av en bostadsrättsförening inte bör medföra attföreningen betecknas som oäkta och därigenom drabbasav orimliga skattekonsekvenser. Regeringen bördärför återkomma med förslag som undanröjer denuvarande gränsdragningsproblemen mellan s.k. äktaoch oäkta bostadsföretag (yrkande 10). I anslutninghärtill bör regeringen även lägga fram förslag sominnebär att en medlem i ett oäkta bostadsföretaginte drabbas av en högre reavinstskatt vidförsäljningen av sin bostad än en medlem i ett s.k.äkta bostadsföretag samt att reglerna omuppskovsavdrag vid bostadsbyte skall gälla även vidförsäljning och köp av en bostadsrätt i ett oäktabostadsföretag (yrkande 11).I motion Sk331 yrkande 2 av ()framställs yrkande om att gränsdragningen mellanäkta och oäkta bostadsföretag skall göras på ytbasisi stället för taxeringsvärdet. På längre siktförordar motionären att fastigheterna delas uppefter ändamål eller ägarförhållanden genom atttredimensionell fastighetsdelning och ägarlägenheterinförs.I motion Sk296 av () begärs enöversyn av beskattningen av bostadsrättsföreningarsom hyr ut lokaler för samhällsservice. Vidbedömningen om en förening skall anses som ett äktaeller ett oäkta bostadsföretag anser motionären attintäkter från viss samhällsnyttig verksamhet (t.ex.skolor, fritidshem och vårdcentraler) skall undantaseller bedömas mer förmånligt.I fyra motioner begärs att den s.k.dubbelbeskattningen av bostadsrättsför-eningar tasbort.I motionerna Fi287 yrkande 20 av . (m), Bo238 yrkande 9 av de m.fl. (m) och Sk331 yrkande 1 av AnnaLilliehöök (m) yrkas att systemet medschablonbeskattning av privatbostadsföretag skallavskaffas.Även i motion Bo291 m.fl. (kd)riktas kritik mot att äkta bostadsföretag utöverfastighetsskatt även skall betala en schablonmässiginkomstskatt. Motionären anser att beskattningen avbostadsrätter bör bli föremål för en total översynoch begär ett tillkännagivande till regeringen härom(yrkande 18).Utskottets ställningstagandeFastighetsbeskattningskommittén har i sittslutbetänkande Likformig och neutralfastighetsbeskattning (SOU 2000:34) anfört att detfinns anledning att uppmärksamma att dagens reglernär det gäller beskattning av äkta respektive oäktabostadsföretag och dess medlemmar kan ge upphov tillbl.a. gränsdragningsproblem och besvärandetröskeleffekter. Kommittén har därför föreslagit attdessa frågor utreds vidare i den fortsattaberedningen av frågan om beskattningen avbostadsrätter. Vidare anförs att de förändringar somkommittén föreslår när det gäller värdering ochtaxering av äkta privatbostadsföretag kräver enanpassning av de regler som gäller för t.ex. oäktabostadsföretag och dess medlemmar. Beträffande andramindre vanliga boendeformer, som t.ex. boende iandelshus, anser kommittén att som allmänutgångspunkt bör gälla att skattemässig neutralitetskall eftersträvas mellan alla typer av boendeformerså långt det är möjligt.När det gäller fastigheter som ägs av äktabostadsföretag har Fastighetsbeskattningskommitténföreslagit att fastighetsskatten förföreningsfastigheterna slopas och ersätts av enschablonintäkt som tas upp till beskattning iinkomstslaget kapital. Schablonintäkten börfastställas på samma sätt som för egnahem ochomfattas av en takregel i syfte att ökaförutsebarheten av det framtida skatteuttaget.Kravet på likformighet förutsätter attbostadsrättsföreningen garanteras sammaskattelättnad för utgiftsräntor somegnahemsinnehavaren.Beredningen av Fastighetsbeskattningskommitténsförslag är ännu inte avslutad inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av regeringens överväganden avvaktasinnan ställning tas till de aktuella frågorna.Utskottet avstyrker därmed motionerna.Fastigheter i utlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om att avskaffafastighetsskatten på fastigheter belägna iutlandet med hänvisning till pågåendeutredningsarbete.Gällande bestämmelserFastigheter, bostadsrätter och liknande objekt somär privatbostad i utlandet är skattepliktiga tillstatlig fastighetsskatt. Bostäder på vad som iutlandet motsvarar jordbruksfastigheter är däremotinte skattepliktiga.Fastighetsskatten för privatbostad i utlandetberäknas på av marknadsvärdet exklusiveeventuellt markvärde. RSV anger att man somschablonregel kan använda en indexuppräknadanskaffningskostnad exklusive eventuell kostnad förmark. I anskaffningskostnaden räknas även inkostnader för mer omfattande ny-, till- ellerombyggnad. Går det inte att bestämma hur stor del avanskaffningskostnaden som avser enbart byggnaden får50 % av hela den indexuppräknadeanskaffningskostnaden tas upp.Nedsättning av fastighetsskatten medges inte förfastigheter i utlandet, varför fastighetsskatt påprivatbostad i utlandet alltid tas ut efter helskattesats.Fastigheter beskattas i allmänhet i det land därfastigheten är belägen. Eftersom lagen om statligfastighetsskatt som regel inte omfattas av dubbel-beskattningsavtalen kan fastigheten blidubbelbeskattad. För att undvika att så sker finnsinterna svenska bestämmelser om avräkning avutländsk skatt som medger att den utländska skattenpå fastigheten räknas av från den svenska skatten påfastigheten. Vidare skall nämnas att om ettdubbelbeskattningsavtal innehåller bestämmelse omatt inkomst av en privatbostad i utlandet ärundantagen från beskattning i skall hellerinte statlig fastighetsskatt tas ut i på ensådan privatbostad.MotionernaI motionerna Sk230 yrkande 1 av () och Sk245 av () begärstillkännagivanden om att låta utreda effekterna avatt slopa fastighetsskatten på fastigheter iutlandet som ägs av personer bosatta i anser att det är fel att tar utfastighetsskatt på fastigheter som redan är ålagdabeskattning i det land där fastigheten är belägen.Motionärerna pekar också på att reglerna ärkrångliga att tillämpa och att de inte ger någotnettotillskott till statskassan eftersom deadministrativa kostnaderna är högre änskatteintäkterna.Utskottets ställningstagandeEgendomsskattekommittén har i uppdrag att prövaskälen för att behålla fastighetsskatten påfastigheter i utlandet. Som ovan anförts skallkommittén avsluta sitt uppdrag senast vid utgångenav . Frågan har således redan uppmärksammats avregeringen. Utskottet avstyrker följaktligenmotionerna.TomträttUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om atttomträttsinnehavare inte skall betalafastighetsskatt för en fastighet som innehasmed tomträtt.Gällande bestämmelserVid fastighetsbeskattningen likställstomträttsinnehav med vanligt ägande. En konsekvensär att det är tomträttsinnehavaren och inte ägarensom betalar fastighetsskatt för en fastighet sominnehas med tomträtt. Tomträttsinnehavaren medgesavdrag för sin tomträttsavgäld under inkomst avkapital.MotionenI motion Sk230 yrkande 2 av ()begärs en översyn av reglerna om beskattning avbostadshus som är belägna på fastigheter som innehasmed tomträtt. Motionären anser det orimligt attfastighetsskatten fastställs utan hänsyn till omfastigheten är uppförd på mark som innehas medtomträtt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid upprepade tillfällenavstyrkt yrkanden med denna inriktning bl.a. medhänsyn till att en omläggning av skattskyldighetensannolikt skulle föranleda krav från markägaren påen kompensation inom ramen för tomträttsavgälden.Utskottet finner ingen anledning att ändraståndpunkt i denna fråga och avstyrker därförmotionen.Byggnader för äldreboendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om attfastighetstaxeringslagens bestämmelser omvårdbyggnader bör bli föremål för en översyn.Gällande bestämmelser m.m.Vårdbyggnader är undantagna från skatteplikt. Somvårdbyggnad räknas byggnad som används för sjukvård,missbrukarvård, omsorger om barn och ungdom,kriminalvård, åldringsvård eller omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad utgörvårdbyggnad om den används som hem åt personer sombehöver institutionell vård och tillsyn.Servicehus som till övervägande del upptas avbostadslägenheter med kök indelas normalt inte somvårdbyggnad även om byggnaden också innehållergemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp medsjukvård, matlagning och annan tillsyn.Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33), somhar analyserat begreppet "särskilda boendeformer",har kommit fram till att begreppet enbart böranvändas för äldreboende, bostäder med särskildservice för funktionshindrade samt korttidsboende.Med äldreboende skall enligt utredningen avsesbostäder för permanent boende för äldre vars behovav vård eller omsorg, service samt trygghet inte kantillgodoses i ordinärt boende. Utredningen anser attfastighetstaxeringslagen bör behandla de särskildaboendeformerna på ett enhetligt sätt och haröverlämnat sina synpunkter till har i sittbetänkande, SOU 2000:10, konstaterat att om Boende-och avgiftsutredningens förslag genomförs börkategorin "särskilda boendeformer" kunna utgöraskattebefriade specialenheter.Boende- och avgiftsutredningens förslag beredsinom Regeringskansliet.MotionenI motion Sk246 av () begärs enöversyn av fastighetstaxeringslagens bestämmelser omvårdbyggnader (yrkande 1) och möjligheterna tillfortsatt befrielse från fastighetsskatt föräldreboende (yrkande 2). Motionären vänder sig motatt vissa former av äldreboende beskattas somvanliga hyreshus. Skillnaden mellan äldreboende somdrivs med tydlig inriktning på bostäder för äldreoch specialbyggnader inom sjukvård och åldringsvårdmåste klargöras. Det får inte vara upp till enskildahandläggare på de lokala skattekontoren att bedömavilka fastigheter som skall hänföras till den enaeller andra kategorin, menar motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att gränsdragningen mellanvårdbyggnad som används för åldringsvård och andrabyggnader, t.ex. avsedda för äldreboende,kan förefalla svårförståelig. Eftersom frågan ärföremål för överväganden inom Regeringskanslietanser utskottet att resultatet av dessa övervägandenbör avvaktas och avstyrker därmed motionen.EnergisparåtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om attenergisparande åtgärder inte skall påverka enfastighets taxeringsvärde med hänvisning tillatt frågan på vilket sätt vissamiljöförbättrande åtgärder på en fastighetskall påverka beskattningen av fastigheten ärföremål för överväganden inomRegeringskansliet.Jämför reservation 7 (kd, c).BakgrundVissa miljövänliga fastighetsinstallationer ledertill högre taxeringvärde och därmed högrefastighetsskatt. harföreslagit att en ökning av en fastighetstaxeringsvärde som beror på vissa specifikamiljöinvesteringar (jordvärmepump, isolerglas ochtreglasfönster) inte skall få påverka underlaget förfastighetsskatten efter detatt investeringarna gjordes. Beträffande andra typerav miljöinvesteringar kan det, med hänvisning tillsvårigheterna att avgränsa vad som kan anses utgöraen miljöinvestering, vara lämpligt att användariktade bidrag som stimulansåtgärd (SOU 2000:34 s.269).I samband med behandlingen av budgetpropositionenför tillstyrkte skatteutskottet ochfinansutskottet en motion om att i miljöpolitisktsyfte införa en särskild skattereduktion i formav ett s.k. ROT-avdrag (bet. 2002/03:FiU1,2002/03:SkU1y), med följande motivering.Avdraget kan kopplas till att olika slagsinstallationer genomförs, exempelvis avpelletsbrännare, treglasfönster ochisolerglasfönster. Den exakta avgränsningen avvilket slag av installationer som ska omfattasbör ske med beaktande av miljönytta ochenergieffektivisering, samt att kapaeffekttoppar, hos olika alternativ. Avdraget börutformas på ett kostnadseffektivt sätt och iprincip ej ges för installationer som ändå skulleha genomförts. Som ett exempel kan nämnasinstallation av isolerglasfönster vidnybyggnation. Lagstiftningen bör enligtutskottets mening vara tidsbegränsad och gällaunder inkomsttaxeringarna 2004-2006. För åtgärdenbör en finansiell ram om perår avsättas. har med anledning avRiksdagens revisorers granskning av tidigare ROT-avdrag uttalat att eventuellt nya åtgärderliknande ROT-avdraget måste analyseras noggrantinnan de införs, följas upp medan de är i kraftsamt utvärderas inom rimlig tid, liksom att deerfarenheter som kommit fram av ROT-avdragetstillämpning bör vägas in. Iuttalandet framhölls också att man i ett sådantanalys- och utvärderingsarbete bör ta hänsyn tillrelevanta genus- och jämställdhetsperspektiv(försl. 2001/02: RR8, bet. 2001/02:SkU28).Utskotten föreslog att skulle begära attregeringen lägger fram förslag om enskattereduktion i enlighet med vad som anförts.Riksdagen biföll förslaget.En proposition om skattereduktion för vissamiljöinvesteringar är enligt den senaste () propositionsförteckningen frånStatsrådsberedningen aviserad till den 20 mars.Beredningen av ärendet är dock ännu ej avslutad.MotionernaI motion Sk352 av och () begärs ett tillkännagivande om attinvesteringar i miljöförbättrande åtgärder inte börpåverka fastigheternas taxeringsvärde.I motion N390 yrkande 12 av m.fl.(kd) anförs att investeringar i energisparåtgärdersom villaägare gör inte får leda till ökadeboendekostnader i form av höjd fastighetsskatt. Sålänge fastighetsskatten finns kvar måste den ges enutformning som inte håller tillbaka vällovligainvesteringar. bör rikta etttillkännagivande till regeringen härom.I motion Sk353 yrkande 3 av ()begärs att regeringen skyndsamt lägger fram ettförslag för som innebär att en fastighetstaxeringsvärde inte skall öka till följd avinvesteringar som leder till en minskadmiljöbelastning för samhället.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan på vilket sättvissa miljöförbättrande åtgärder på en fastighetskall påverka beskattningen av fastigheten ärföremål för överväganden inom påbasis av bl.a. den överenskommelse om den ekonomiskapolitiken som träffats mellan regeringen,och . En proposition ifrågan har aviserats.Något ställningstagande av utskottet i metodfråganär således ej aktuellt, och utskottetavstyrker därför motionerna.Vindkraftverk och andra s.k.skräddarsydda byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändradeskatteregler för vindkraftverk.Jämför reservation 8 (c).Gällande bestämmelserVid fastighetstaxeringen räknas vissa maskiner(t.ex. hissar) som en del av byggnaden. Andramaskiner (t.ex. ) anses i stället utgöraindustritillbehör. Eftersom industritillbehör inteanses utgöra en del av byggnaden påverkar de inteheller taxeringsvärdet.Om en byggnad skräddarsytts för en viss maskinellutrustning blir maskinen att betraktasom ett byggnadstillbehör och påverkar därmedtaxeringsvärdet. RSV har i sina rekommendationer för2000 års allmänna fastighetstaxering (RSV S 1999:24)redovisat sin syn på gränsdragningen och konstaterarhärvid att maskiner med en skräddarsydd byggnadutgör bygg-nadstillbehör. Till sådana byggnaderräknas sinterverk, koksverk, masugnar, såghus,torkar, vatten- och värmekraftverk etc.Vindkraftverk taxeras som elproduktionsenhet. Vid2000 års allmänna fastighetstaxering rekommenderadeRSV att vindkraftverk värderas till perinstallerade kW. (Motsvarande siffra förkondenskraftverk är .) Fastighetsskatten förelproduktionsenheter uppgår till 0,5 %.MotionernaI motion Sk349 yrkande 1 av ochEskil () begärs att fastighetsskattenför vindkraftverk avvecklas. Motionärerna kritiserarnuvarande ordning som innebär att vindkraftverk vidfastighetstaxeringen skall anses som tillbehör tillfastighet och därmed belastas med fastighetsskatt.Även i motion Bo288 yrkande 3 av () ifrågasätts nuvarande ordning, och motionärenanser att vindkraftverken skattemässigt börbetraktas som ett inventarium och därmed intebelastas med fastighetsskatt.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit bereds frågan omklassificeringen av vindkraftverk vidfastighetstaxeringen i , ochutskottet anser att resultatet av regeringensöverväganden skall avvaktas. Utskottet avstyrkerdärmed motionsyrkandena.Kapitalvinstbeskattning vid avyttring avfastighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ändringar ibeskattningen av kapitalvinster vid fysiskapersoners avyttring av fastigheter sominnehafts under en lång tid.BakgrundGällande bestämmelserNär reavinstbeskattningsreglerna för fastigheter ändrades vid1990 års skattereform infördes en möjlighet attfortsätta att tillämpa äldre regler fram t.o.m.utgången av . Avsikten var att övergångentill en nominell beräkningsmetod inte skulle fåtröskeleffekter för skattskyldiga som genomindexuppräkning m.m. kunde påräkna en lågreavinstskatt vid tillämpning av de äldre reglerna.Övergångsreglerna innehöll inte någon möjlighet tillfortsatt indexuppräkning och har numera upphört attgälla.Reglerna om beskattning av kapitalvinst vidavyttring av fastigheter innehåller en bestämmelsesom tar sikte på fastighetsförvärv (dets.k. För sådana fastigheter bestämsanskaffningsvärdet till av taxeringsvärdet för1952 om den skattskyldige inte kan visa att denverkliga anskaffningskostnaden är högre. Syftet medregeln är att förenkla vinstberäkningen eftersom detefter hand blir allt svårare att känna till ochhålla reda på relevanta uppgifter. Detta gällersärskilt om fastigheten är ärvd eller om man fåttden i gåva. års utgång kunde denskattskyldige alternativt använda en regel somgjorde det möjligt att bestämma ingångsvärdet till133 % av taxeringsvärde.Den skattepliktiga delen av vinsten vidförsäljning av privatbostadsfastig-heter ochprivatbostadsrätter höjdes frånhälften till två tredjedelar av kapitalvinsten. Detinnebär att skatten, som en andel av vinsten, höjdesfrån till . Den avdragsgilla andelen av enkapitalförlust är fortfarande (prop. 2000/01:1,bet. FiU1, yttr. SkU1y).Tidigare behandlingI vårproposition aviserade regeringen ett förslag omatt flytta det s.k. stickåret till ettsenare år. Inom upprättades enpromemoria med förslag om en ny regel som tog siktepå förvärv , och anskaffningsvärdetskulle i dessa fall utgöra av 1975 årstaxeringsvärde om inte det verkligaanskaffningsvärdet var högre. anförderegeringen att förslaget om ett nytt stickår fåttett blandat mot-tagande av remissinstanserna ochgjorde bedömningen att förslaget inte bordegenomföras. Skattebortfallet skulle bli alltförstort (prop. 1999/2000:1). anförde isitt yttrande till finansutskottet överskattefrågorna i budgetpropositionen för attde äldre indexanknutna reglerna förreavinstbeskattning av fastigheter borde få löpa utmed utgången av eftersom en fortsattparallell tillämpning av nya och äldre regler efterden långa övergångsperiod som beslutades vid 1990års skattereform annars kunde resultera i enpermanentning av en situation med två parallellaregelkomplex. Utskottet - liksom finansutskottet -delade också regeringens bedömning när det gälldenytt stickår (1999/2000:SkU1y, bet. 1999/2000:FiU1).I betänkandena /2000:SkU17 och 2001/02:SkU16vidhöll utskottet denna inställning och var inteberett att tillstyrka en återgång till äldre regleri denna del.MotionenI motion Sk248 av och () begärs ett tillkännagivande om attinnehavare av småhus som ägts och dess-förinnan bör få använda taxeringsvärde somingångsvärde vid beräkning av reavinst i samband medförsäljning av fastigheten. Vidare ansermotionärerna att kapitalvinsten bör beskattas med15 %.Utskottets ställningstagandeUtskottet anförde i sitt yttrande tillfinansutskottet över skattefrågorna ibudgetpropositionen att de äldre indexanknutnareglerna för reavinstbeskattning av fastigheterborde få löpa ut vid utgången av , eftersomen fortsatt parallell tillämpning av nya och äldreregler efter den långa övergångsperiod sombeslutades vid skattereform annars skullekunna resultera i en permanentning av en situationmed två parallella regelkomplex. Vid samma tillfälleinstämde utskottet i regeringens bedömning att dets.k.