bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — Det kan gälla det politiska läget, etniskakonflikter, rättssystemet, tillämpning avlagstiftning m.m. Utskottet som besöktUtlänningsnämnden har där fått en redogörelse förbl.a. Vid nämnden finns enspeciell enhet som ansvarar för inhämtande ochanalys av landinformationen. görockså egna utredningsresor till länder varifrånasylsökande personer kommer. Vid utskottetsoffentliga utfrågning anfördes attMigrationsverket kontinuerligt försöker bredda ochfördjupa informationsbilden. Den länderinformationsom samlas in har systematiserats i datasystem somall personal som handlägger ärenden har tillgångtill. Verket och nämnden hämtar sin information omrespektive land från bl.a. ,UNHCR samt från en rad olikafrivilligorganisationer.Beträffande bl.a. länderrapporter har Kommittén omny instans- och processordning i utlänningsärenden(NIPU) i slutbetänkandet Ökad rättssäkerhet iasylärenden (SOU 1999:16) redogjort för hur olikaslags information inhämtas och lagras inomMigrationsverket och . Kommitténansåg att domstolarnas bibliotek och tillgång tillinformationskällor får utvecklas och kompletterasmed hänsyn till de nya uppgifterna. Domstolarna börockså enligt kommittén självfallet ha enkel tillgångtill de externa tillgängliga uppgifterna iMigrationsverkets länderinformationssystem. Denkunskapsuppbyggnad som finns inom Utlänningsnämndenbör även tas till vara av domstolarna.Utskottet har , senast ibetänkande 2001/02:SfU8, uttalat att rätten tilloffentligt biträde är en väsentlig del av enrättssäker asylprocess. Det är därför av vikt attett biträde kan förordnas på ett så tidigt stadiumsom möjligt och därmed bidra till attMigrationsverkets asylutredning kan påbörjas ochäven avslutas så fort som möjligt. Generellt gällerenligt utlänningslagen att offentligt biträde skallförordnas i ärende hos om avvisningom det inte måste antas att behov av biträde saknas.Beträffande tolkar angavs att utskottet utgår frånatt auktoriserade tolkar anlitas i första hand ochatt en asylsökande vid behov får en tolk av sammakön.I ett reviderat förslag till EG-direktiv omminiminormer för förfaranden vid beviljande elleråterkallande av flyktingstatus, KOM(2002) 326,berörs rätten till tolk och rättshjälp samt fråganom länderkunskap och förvarsmöjligheter.Med hänsyn till att en rad åtgärder vidtagits isyfte att förbättra asylprocessen, exempelvis då detgäller asylsökande kvinnor, och då beredningen inomRegeringskansliet av NIPU:s förslag liksom depågående förhandlingarna rörande EG-direktivförslaget bör avvaktas, avstyrker utskottetmotionerna /03:Sf7 yrkanden 4, 2002/03:Sf233,2002/03:Sf334 yrkandena 8, 12-14 och 16,2002/03:Sf363, 2002/03:Sf367 yrkandena 21 och 23,2002/03:A242 yrkande 36 och 2002/03:Ju363 yrkande11.I ett frågesvar av statsrådetHans Karlsson anges att det för den som är au pairfinns särskilda arbetsmiljö- och arbetstidsregler.Migrationsverket har ett informationsblad som angerkraven för att tillstånd skall beviljas, exempelvishögst 25 timmars arbetsvecka och lägsta lön.Statsrådet påtalar dock att reglerna ofta inte följsoch att myndigheterna inte känner tillmissförhållandena, varför informationen till dem somsöker som au pair om deras rättigheter skulle kunnaförbättras. Motion 2002/03:A270 yrkande 3 avstyrksmed det anförda.I samband med behandlingen av betänkande2001/02:SfU2 (rskr. 2001/02:69 och 70) gav riksdagenregeringen i uppdrag att återkomma medförslag om en ny instans- och processordning iutlänningsärenden för riksdagsbeslut före sommaren2002. Regeringen överlämnade ett förslagom ny instans- och processordning iutlänningsärenden till Lagrådet.I sitt yttrande över lagrådsremissen uttaladeLagrådet att det är en fördel frånrättssäkerhetssynpunkt om proceduren organiseras somett tvåpartsförfarande med inslag av muntligförhandling. De föreslagna åtgärderna rörandeproceduren är koncentrerade till överprövningen avbeslut som fattas i första instans. En grundläggandeförutsättning för att regleringen skall gegodtagbara rättssäkerhetsgarantier är enligtLagrådet att de materiella reglerna är utformade såatt tillämpningen kan bli enhetlig och förutsebar.Lagrådet menade vidare att det måste beaktas hurdenna nyordning återverkar på handläggningstiderna.Ett alldeles särskilt problem på rättsområdet ärenligt Lagrådet att överklagandefrekvensen iavlägsnandeärenden är ytterligt hög. Lagrådet varvidare tveksamt till tanken på den föreslagnaordningen med att lägga ansvaret för praxisbildningpå utlänningsrättens område på en kammarrätt(migrationsöverdomstol).Den 6 mars 2003 beslutades om direktiv förutredningen om översyn av utlänningslagstiftningen(dir. 2003:28 ). Kommittén skall göra en genomgångav utlänningslagens materiella bestämmelser ochanpassa dessa till en övergång från handläggning hosförvaltningsmyndigheter och regeringen till ettsystem där överprövningen sker i domstol. Kommitténskall därvid, med utgångspunkt i den lagrådsremissmed förslag till ny instans- och processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden som regeringenbeslutade om samt Lagrådets yttrandefrån , utreda hur vissa materiellabestämmelser i utlänningslagen skall utformas föratt säkerställa en rättssäker, förutsebar ochenhetlig tillämpning i såväl första instans som ihögre instans vid en reformerad instans- ochprocessordning. I detta ligger att utredningen skallöverväga hur regeringen genom bemyndiganden eller påannat sätt skall kunna påverka rättstillämpningenutan att domstolarnas oberoende roll ochsjälvständighet skall kunna sättas i fråga och lämnaförslag till eventuella lagändringar.För att inte föregripa den parlamentariskautredningen bör enligt utskottets uppfattning någotuttalande i dessa frågor inte göras . Utredningensförslag bör avvaktas, varför utskottet avstyrkermotionerna 2002/03:Sf5 yrkande 2, 2002/03:Sf6yrkande 1, 2002/03:Sf7 yrkande 11 och 2002/03:Sf239yrkande 19.FörvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bl.a.förvarstidens längdJämför reservation 65 (kd, v, c, mp)Gällande ordningMigrationsverket har sedan den 1 oktober 1997ansvaret för de utlänningar som tas i förvar enligtutlänningslagen och för de lokaler där deförvarstagna skall vistas.I 6 kap. utlänningslagen finns regler om förvar.En utlänning får enligt 2 § tas i förvarom identiteten är oklar, om det är nödvändigt förutredningen om hans rätt att stanna i ellerom det är sannolikt att han kommer att avvisas ellerutvisas. Beslut om förvar får endast meddelas om detfinns anledning att anta att personen kommer atthålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet.Av 4 § samma kapitel framgår att om det ärnödvändigt för utredningen av en persons rätt attstanna i får förvaret vara i högst 48 timmaroch i övriga fall högst , om det intefinns synnerliga skäl för . Finns ettbeslut om avvisning eller utvisning får förvaretvara högst om inte synnerliga skäl finnsför längre tid.Reglerna för förvar av barn är betydligt merrestriktiva. Vidare gäller att förvar av barn fårtillgripas först efter det att man prövat att ställabarnet under uppsikt. Uppsikt innebär inte någotfrihetsberövande men kan förenas med vissa villkor,såsom anmälningsplikt. Barn får inte hållas i förvarlängre tid än och vid synnerliga skäl iytterligare . Ett barn får inte skiljasfrån sin vårdnadshavare eller, om de är flera, en avdem genom att vårdnadshavaren eller barnet tas iförvar.SkrivelsenI betänkandet Utlandsmyndigheternas medverkan iutlänningsärenden m.m. (SOU 2001:110) som lades frami behandlas bl.a. frågor omanvändningen av tvång i samband med förvarstagande.Betänkandet har remissbehandlats och enligtskrivelsen pågår utarbetandet av en lagrådsremiss.MotionerSven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 19 att regeringen utreder frågan omtidsbegränsning m.m. avseende förvarstagande.Motionärerna anser att förvarstagande endast skallske i undantagsfall och att det måste finnas entidsbegränsning. Den asylsökande får ingetbesked om hur länge hon eller han kommer attfrihetsberövas. Även alternativa former tillförvarstagning bör enligt motionärerna utredas ochprövas. Kvinnor skall erbjudas förvar avskilt frånmän.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 17 begärs att regeringen tillsätter enutredning för att se över 6 kap. 2 och 4 §§ UtlL.Att beröva en människa friheten är en urintegritetssynpunkt oerhört ingripande åtgärd. Dennuvarande regleringen i utlänningslagen ger enligtmotionärerna stort utrymme för godtycke fråntillämpande myndigheter. Det är inte acceptabelt attdet inte finns någon tidsbegränsning av förvar omdet föreligger synnerliga skäl.Även i motion 2002/03:Sf367 av m.fl.(mp) yrkande 22 begärs att regeringen lägger framförslag om att införa en bortre tidsgräns förförvarstagande.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det börinföras en bortre tidsgräns för förvarstagning. Föratt ta någon i förvar bör det föreligga synnerligaskäl, såsom att personen är kriminell. Att frånta enmänniska hennes rörelsefrihet är enligt motionärernaen kränkande handling. Det föreligger mycket starkaskäl att inte ta vuxna med barn i förvar.Utskottets ställningstagandeFörutsättningarna för att hålla en asylsökande iförvar regleras i utlänningslagen. Ett barn kanenligt utlänningslagen under starkt begränsadeförutsättningar tas i förvar och får inte skiljasfrån sin vårdnadshavare genom att denne eller barnettas i förvar. Är det tillräckligt att barnet ställsunder uppsikt får förvar inte tillgripas. Utskottetkan konstatera att det, sedan nuvarande reglergällande förvarstagning av barn infördes , vidytterst få tillfällen förekommit att barn har tagitsi förvar.Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkanden omatt en absolut tidsgräns skall införas förförvarstagande av vuxna. Utskottet beaktar därvidatt ett beslut om förvar fattas av den myndighet somhandlägger ärendet, och beslutet kan enligt gällandeordning överklagas till allmän förvaltningsdomstol.Beslutet omprövas inom vissa tidsfrister, och varjeny prövning av ett beslut om förvar skall föregås aven förhandling.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf8 yrkande 2, 2002/03:Sf239 yrkande 17,2002/03:Sf334 yrkande 19 och 2002/03:Sf367 yrkande22.Mottagande av asylsökandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- asylsökandes möjligheter i mottagandet- arbetstillstånd för asylsökande- asylsökandes ersättningarJämför reservationerna 66 (fp, c), 67 (v), 68(fp, kd, c) och 69 (mp)Gällande ordningUnder tiden som asylansökan prövas omfattas denasylsökande av lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande.Personer som väntar på beslut omuppehållstillstånd får välja om de vill bo hos t.ex.släkt och vänner eller på någon av Migrationsverketsanläggningar. De flesta anläggningarna består avvanliga lägenheter, där de asylsökande själva skötersitt hushåll. För asylsökande som saknar medel ochbor på en av ärbostaden kostnadsfri. Den som väljer att ordnabostad på egen hand erhåller en bostadsersättningmed för ensamstående och med 1 000kr för en familj. Till de personer som inte har egnainkomster eller tillgångar utges bidrag, s.k.dagersättning, som skall räcka till mat, kläder,telefon och andra utgifter. En ensamstående vuxenfår i dagersättning. Om den asylsökande ianslutning till ankomsten inkvarteras vid ettmottagningscenter där bl.a. mat och logi ingår,lämnas en lägre ersättning. Regeringen fastställernivån på ersättningen.Migrationsverket har skyldighet att erbjudaorganiserad verksamhet till alla vuxna asylsökandeoch ungdomar . Deltagande i verksamhetenär obligatoriskt. För asylsökande som utan giltigtskäl vägrar att delta i den organiseradeverksamheten skall dagersättningen reduceras.Detsamma gäller för den som håller sig undan så attasylutredningen försvåras.I det fall en utlänning utan giltigt skäl vägrar attmedverka till åtgärd som är nödvändig för att ettbeslut om avvisning eller utvisning skall kunnaverkställas kan enligt 10 § LMAsätta ned bostadsersättning och dagersättning.Enligt 4 kap. 3 a § UtlF är en asylsökandeundantagen från skyldigheten att ha arbetstillståndi de fall bedömer att beslut iärendet inte kan fattas inom fyra månader.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att antalet asylsökande iSverige har ökat under de senaste tre åren.Jämfört med övriga EU samt och ,tillhör den grupp av länder som haft enrelativt sett stor ökning av antalet asylsökandeunder de senaste åren.I skrivelsen anges att regeringen i november 2001beslutade att tillsätta en utredning med uppdragatt, utifrån ett helhetsperspektiv, göra en översynav mottagandet av och introduktionen för flyktingar.Översynen skall även omfatta systemet för statligersättning till kommunerna för flyktingmottagandetsamt i relevanta delar mottagandet av asylsökande.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 1september 2003.MotionerI motion 2002/03:Sf226 av m.fl. (fp)yrkande 3 begärs tillkännagivanden om att arbete ochegenförsörjning bör vara regel i väntan påuppehållstillstånd. Om den asylsökande inte kan fåett arbete på den öppna arbetsmarknaden börsubventionerad arbetspraktik och studier kopplatdirekt till yrkeslivet, varvat medspråkundervisning, erbjudas.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att detkrävs åtgärder för att förbättra mottagandet avasylsökande. har enligtmotionärerna angett att det finns brister i form avotydliga mål med verksamheten, en svagindividanpassning, undermålig svenskundervisning ochmöjligheten till praktik och arbete. Attityden ärenligt motionärerna omhändertagande och planeringinte en verksamhet där de sökande själva ärdelaktiga och drivande.Gudrun m.fl. (v) begär i motion2002/03:Sf336 yrkande 3 ett tillkännagivande om attintegrationsinsatser, såsom svenskundervisning,skall börja då en asylsökande söker asyli och att dessa inte bör avbrytas vid avslaghos . Betyg skall ekvivaleras ochnödvändig kompletterande utbildning ges utandröjsmål.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 35 ett tillkännagivande om att underlättamöjligheten för asylsökande att få arbetstillstånd.Birgitta m.fl. (c) begär etttillkännagivande i motion 2002/03:Sf4 yrkande 4 omatt alla asylsökande automatisk skall ges ettarbetstillstånd. Alla som önskar skall enligtmotionärerna kunna försörja sig på eget arbete.I motion 2002/03:Sf214 av m.fl.(c) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om ökatsamarbete mellan kommuner och berörda myndighetervid mottagandet av asylsökande. Byråkrati ochtrubbiga direktiv har gjort att samarbetet varitbristfälligt. Genom ett ökat samarbete skapas enligtmotionärerna en helhetsbild i ärendet, och individenges ökat inflytande över sin situation.Luciano Astudillo (s) begär i motion 2002/03:Ub555yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över bl.a.svenskundervisningen för asylsökande som ärbristfällig och dåligt planerad.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om attasylsökandes bostadsersättning och dagersättning börses över. Ersättningarna är enligt motionärerna mycket låga och stämmer inte med de faktiskakostnaderna. Det bör vidare krävas starka skäl föratt reducera ersättningarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i betänkande 2001/02:SfU8 behandlat enrad liknande yrkanden om mottagandet av asylsökande.Utskottet kan nu vidhålla sin mening att defastställda målen för migrationspolitiken innebärett tydligt ställningstagande för att hela kedjanfrån mottagande av asylsökande till återvändandeeller integration i skall präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter. Utskottet utgår från attMigrationsverket i samarbete med kommuner och andraaktörer gör sitt yttersta för att erbjuda ettvärdigt mottagande för de asylsökande, där vistelsentas till vara på ett bra sätt bl.a. vad gällersvenskundervisning. Utskottet vill peka på attMigrationsverket enligt lagen om mottagande avasylsökande skall ge den asylsökande tillfälle attdelta i svenskundervisning och att detta inte ärbegränsat till tiden för handläggning i förstainstans. Vid utskottets offentliga utfrågning den 13mars 2003 framkom att numera gäller samma läroplanför undervisningen i svenska för asylsökande som vidsfi-undervisningen. Detta innebär att planeringen avinnehållet i undervisningen kan samordnas bättre ochövergången underlättas. Utskottet vill i dettasammanhang poängtera vikten av att egenförsörjninguppmuntras och att individen ges att ökat ansvar. bedömer att ett beslut i ettasylärende inte kan fattas kan denasylsökande arbeta utan krav på arbetstillstånd. utfrågning angav Migrationsverketsgeneraldirektör bl.a. att denna regel gällt sedan1992 men att det ankommer på den asylsökande attfinna lämpligt arbete. Hon hänvisade dock till desärskilda insatser på arbetsmarknadsområdet sombeslutats om i samband med budgetbehandlingen.I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1utg.omr. 13 Arbetsmarknad, bet. 2002/03:AU1, rskr.2002/03:78) anför regeringen när det gäller insatserför att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten bland invandrare bl.a. att tidigainsatser för att underlätta inträdet påarbetsmarknaden för dem som kommit tillSverige är av central betydelse. AMS har tillförtsextra medel och skall i samverkan med bl.a.kommunerna och medverka till attnyanlända invandrares och asylsökandes kompetenstidigt tas till vara på ett sådant sätt attarbetsmarknadsinträdet effektiviseras ochtidigareläggs.I regleringsbrev för för 2003anges att i utformningen och genomförandet avverksamheten skall den asylsökandes kompetenstillvaratas så att arbetsmarknadsinträdeteffektiviseras och tidigareläggs så attintroduktionen i det svenska samhället underlättasvid ett eventuellt beslut om uppehållstillstånd.Regeringen har beslutat att ge en särskildutredare i uppdrag att göra en översyn av mottagandeav och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). Idirektivet anges att det behövs en samlad översyn avmottagande av och introduktion för flyktingar isyfte att identifiera, analysera och förklara hinderför en effektiv och individuellt anpassadintroduktion. En sådan översyn bör utgå från etthelhetsperspektiv och även omfatta systemet förstatlig ersättning för flyktingmottagandet och irelevanta delar den tid en asylsökande vistas ilandet och väntar på beslut i asylärendet. Utredarenskall redovisa sitt uppdrag senast den 1 september2003. Vidare har regeringen beslutat att en särskildutredare skall ta ställning till hur rådets direktivom miniminormer för mottagande av asylsökande imedlemsstaterna skall genomföras i (dir.2003:11). Uppdraget skall redovisas senast den 31oktober 2003.Utskottet har i betänkande 2002/03:SfU2 uttalatatt organiserade verksamhet, somsyftar till att ge den asylsökande meningsfullsysselsättning medan han eller hon väntar på beskedom uppehållstillstånd, skall vara av värde oavsettom personen senare kommer att få uppehållstillståndeller inte. Vidare menade utskottet att det ärviktigt att de delar av aktiviteterna som ärinriktade på vistelse i utformas så att deförbereder för kommunernas introduktionsprogram.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf4 yrkande 4, 2002/03:Sf214 yrkande 4,2002/03:Sf226 yrkandena 3 och 4, 2002/03:Sf334yrkande 35, 2002/03:Sf336 yrkande 3 och2002/03:Ub555 yrkande 2.När det gäller nivåerna på asylbidraget villutskottet hänvisa till att det ankommer påregeringen att besluta om dessa inom ramen föranvisade medel. Enligt lagen om mottagande avasylsökande är det möjligt för attbesluta om nedsatt dagersättning för vuxnaasylsökande som utan giltigt skäl vägrar att delta iden organiserade sysselsättningen, t.ex.svenskundervisning, som genom att hålla sig undanförsvårar utredningen i ärendet omuppehållstillstånd eller som utan giltigt skälvägrar att medverka till verkställigheten.Nedsättningen får inte avse den del som är avseddatt täcka utgifter för egen mathållning. Beslutetkan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.Utskottet avstyrker med det anförda motion2002/03:Sf8 yrkande 9.Barn i asylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- barn i asylutredningar- gymnasie- och särskola för asylsökande barnoch ungdomar- fördelningen av ansvaret för asylsökandebarnJämför reservationerna 70 (kd), 71 (mp), 72(mp) och 73 (fp, kd, c, mp)SkrivelsenAv skrivelsen framgår att ochSocialstyrelsen redovisade uppdragetfrån regeringen att gemensamt och i samråd medIntegrationsverket och förbättramottagandet av barn från annat land som kommer tillSverige utan legal vårdnadshavare. I redovisningenanges bl.a. vikten av att ansvarsfördelningen mellanberörda myndigheter tydliggörs. Vidare föreslås attMigrationsverket skall träffa överenskommelser medett mindre antal kommuner om mottagande avensamkommande barn samt att statens ersättning skallgå till den kommun som har ansvaret. Dessa kommunerbör få full täckning för sina kostnader för allaensamkommande barn, asylsökande såväl som inteasylsökande. Dessutom föreslås införandet av ettnytt institut, företrädare för ensamkommande barn,med större ansvar och befogenheter än dagens godemän. I övrigt redovisas förslag rörande förbättratsamarbete mellan berörda myndigheter, förbättradstatistik samt förbättrad information tilllandsting, kommuner och berörda myndigheter.Förslaget till förändringar av lagstiftningenrörande företrädare för ensamkommande barn kommeratt beaktas inom ramen för Justitiedepartementetsutredning om förmyndare, gode män och förvaltare. Ensärskild utredare tillkallades (dir.2002:55) med uppgift att utvärdera årsförmyndarskapsreform. I utredningen rörande översynav mottagande av och introduktion för flyktingaringår bl.a. att särskilt uppmärksamma situationenför barn som kommer till utanvårdnadshavare. Utredningen kan inom ramen för sittdirektiv komma att föreslå ytterligare åtgärder.MotionerSven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf6yrkande 2 ett tillkännagivande om att en tidsfristpå skall gälla för handläggningen avasylansökan för ensamkommande barn. Motionärernanoterar att detta redan finns angivet iMigrationsverkets regleringsbrev men att verketockså måste ges resurser så att det klarar målet.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om atthandläggningstiden inte bör överstiga tre månaderför ensamkommande barn.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl.(mp) yrkandena 5, 13-15 begärs tillkännagivanden omatt alla handläggare på skall has.k. barnkompetens, att ytterligare åtgärder börsättas in för att göra asylprocessen mer barnvänlig,att ensamkommande barn endast skall intervjuas avpersonal med barnkompetens och atthandläggningstiden för ensamkommande barn inte skallöverstiga tre månader.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkandena 10 och 11 begärs tillkännagivanden om attsärskola för asylsökande ej folkbokförda barn börgenomföras som en rättighet och att alla ungdomar igymnasieåldern, dvs. t.o.m. det år man fyller ,skall erbjudas undervisning i ordinariegymnasieskola. Undervisningen skall kunna anpassasefter de asylsökande ungdomarnas behov ochkunskapsnivå.I motion 2002/03:Sf7 av m.fl. (m)yrkande 7 begärs ett tillkännagivande omensamkommande barn. Motionärerna efterlyser ettfungerande samarbete mellan ,kommuner och landsting och anser att det ärregeringens ansvar att se till att dessa barn intefar illa. Finns det behov av att förtydliga ellerändra lagstiftningen för att omsorgen om deensamkommande barnen skall kunna garanteras börförslag läggas fram.Lars m.fl. (fp) begär i motion2002/03:Sf256 yrkande 8 ett tillkännagivande om attsocialtjänsten bör ta hand om ensamma flyktingbarnredan vid ankomsten. Kommuner och landsting bör gessärskilda resurser att ta hand om flyktingbarn påbästa möjliga sätt.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf6yrkande 3 förslag till inrättande av en särskildföreträdare för ensamkommande barn. Enligtmotionärerna är det en akut situation, och systemetmed en företrädare bör inrättas enligt BO:sförslag. Företrädaren skall utses ochen familjehemsplacering skall ske snabbt.