bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — I reservationen (m, fp, kd, c, mp), somblev beslut, anfördes följande (s.98):Vi anser - i likhet med vad som anförs i bl.a.motionerna 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) och2002/03:N1 (mp) - att regelförenklingsarbetet ärav största vikt för att skall kunnautvecklas som företagarnation.Kostnaderna för ett svenskt företag med 1-19anställda för att administrera skatte-,arbetsmarknads- och miljöreglerna är, somtidigare redovisats, enligt en OECD-beräkning ca30 per anställd och år. Motsvarandekostnader är för företag med 20-49 anställda ca21 och för företag med 50-500 anställda ca6 . Appliceras dessa siffror på det totalabeståndet av företag, kan företagens kostnaderför att administrera lagar, regler ochföreskrifter beräknas till minst 50 miljarderkronor per år.Om det är alltför krångligt att starta ochdriva företag, blir effekten färre företag.Småföretag tillväxer heller inte i denutsträckning som är möjligt och önskvärt, ombyråkratin är för omfattande och regelverket förkrångligt. Om det föreligger onödiga hinder motproduktutveckling och investeringar är det vidareen risk för att storföretagen investerar på annathåll, där lagstiftningen är enklare än i Sverige.Samtidigt bör det betonas att samhället har behovav effektiva regelsystem för skydd av människorsliv och hälsa, miljöskydd och säkerhet.I många av konkurrentländer pågår ettaktivt arbete med att minska företagensregelbörda. I har sålunda, somredovisats, parlamentet beslutat att företagenskostnader för att hantera regelverket skallminskas , varav en minskning med 10 %uppnåddes under den förra fyraårsperioden.Vi föreslår att genom etttillkännagivande skall uttala att underinnevarande mandatperiod skall en genomgång görasav hela det regelverk som berör företagandet, såatt onödiga och krångliga regler kan tas bort.Det bör också sättas upp ett kvantitativt mål förregelförenklingsarbetet, i syfte att redan underinnevarande mandatperiod påtagligt minskaföretagens kostnader för administration avregelverket. Med ett tillkännagivande avriksdagen i enlighet med det sagda tillgodosesmotionerna 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) och2002/03:N1 (mp) i berörda delar.För att det nyssnämnda målet skall kunna uppnåsär det viktigt att takten iregelförenklingsarbetet ökar ,jämfört . Ett instrument för attåstadkomma detta är att det tas fram ett mått somkan visa hur regelbördan utvecklas. Därför bördet tas fram en mätmetod som skall vara färdigatt använda . Mätmetoden skallvara utformad i enlighet med den mätmetod somOECD använder. När det gäller de oberoendegranskningar som genomför av olika ländersregelförenklingsarbete har regeringen tidigaresagt sig vara intresserad av en sådan. I den nuaktuella skrivelsen säger regeringen dock endasti vaga ordalag att den alltjämt övervägertidpunkten för en granskning. Vi finner intedetta acceptabelt, utan anser det angeläget attregeringen under inger anmälantill med begäran om granskning avregelförenklingsarbetet i . Genom en sådangranskning kan värdefull kunskap om Sverigesposition i en internationell jämförelse erhållas.Riksdagen bör genom sitt tillkännagivande anmodaregeringen att dels fastställa mätmetoder, delsinge anmälan till i enlighet med vad vi härhar anfört. Därmed blir motion 2002/03:N1 (mp)tillgodosedd i de båda aktuella avseendena ochtillstyrks.Ytterligare ett område där vi anser att detkrävs omedelbara åtgärder från regeringen gällerregelverket vid en företagsstart. I Sverigefordras att en blivande företagare kontaktar ettstort antal myndigheter, och ett stort antalblanketter skall beställas och fyllas i. I mångafall behöver företagaren få förtydliganden avblanketterna och måste då försöka få tag på rättperson, vilket kan försvåras genom begränsningari telefontid. Efter det att blanketter sänts in,kan det ibland ta innan företagaren fårbesked. Mot denna bakgrund är det inte förvånandeatt många personer drar sig för att startaföretag. Därför anser vi att det bör sättas uppen bestämd tid, inom vilken myndigheterna måsteha svarat eller handlagt ett ärende. Generelltsett måste myndigheterna förbättra sin servicegentemot företagen och i större utsträckningkunna fungera som "lots" i sina kontakter medföretagen. bör genom sitttillkännagivande anmoda regeringen att vidtaåtgärder i enlighet med vad vi nu har anfört.Därmed blir motion 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) helttillgodosedd i de båda aktuella avseendena ochtillstyrks.Med det anförda tillstyrker vi alltsåmotionerna 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) och2002/03:N1 (mp) i de delar som angivits. Övrigayrkanden i dessa motioner, liksom de övriga häraktuella motionsyrkandena, blir därmed också isak tillgodosedda. bör vidare läggaregeringens redogörelse förregelförenklingsarbetet till handlingarna.I utskottsmajoritetens (s, v) ställningstagande -som alltså inte blev beslut - anfördesföljande (s. 54):Utskottet anser att regelförenklingsarbetet är avstörsta vikt för att skall kunnautvecklas som företagarnation. De regler somberör företagandet bör vara lätta att förstå ochefterleva.Samhället har behov av effektiva regelsystemför skydd av människors liv och hälsa, miljöskyddoch säkerhet, men detta får inte göra det alltförkrångligt att starta och driva företag.Kostnaderna för ett svenskt företag med 1-19anställda för att administrera skatte-,arbetsmarknads- och miljöreglerna uppgår, somtidigare redovisats, enligt en OECD-beräkningtill ca per anställd och år.Motsvarande kostnader är för företag med 20-49anställda ca och för företag med 50-500anställda ca . Appliceras dessa siffrorpå det totala beståndet av företag, kanföretagens kostnader för att administrera lagar,regler och föreskrifter beräknas till minst 50miljarder kronor per år.I många av konkurrentländer pågår ettaktivt arbete med att minska företagensregelbörda. I har parlamentetbeslutat att företagens kostnader för att hanteraregelverket skulle minskas från år 1994till . Men trots att hela den holländskaregeringen har varit engagerad och starktprioriterat frågan har inte en 10-procentigminskning uppnåtts . somdet illustrerar hur komplicerad frågan omregelförenkling är får det inte avskräcka frånhöga svenska ambitioner på området. En genomgångav hela det regelverk som berör företagen skullefordra en mycket resurskrävande satsning somriskerar att gå ut över handläggningen av andraför företagen viktiga frågor. Regeringen bör dockanlägga ett bredare och mer systematisktangreppssätt än tidigare och presentera etthandlingsprogram som inriktas på debefintliga regelverken och som omfattar åtgärderhos såväl departement som myndigheter.Takten i regelförenklingsarbetet måste öka. Ettinstrument för att åstadkomma detta är att dettas fram ett mått som kan visa hur regelbördanutvecklas. har mångårig erfarenhet avregelförenklingsarbetet i olika medlemsländer ochgenomför t.ex. enkätundersökningar riktade motföretag för att jämföra den administrativa bördanländer emellan. Dessa enkäter ställs sedan sammanländervis och jämförelser kan därmed göras. IDanmark, och har ocksåmätmetoder tagits fram. Den danska metodenbaseras, i likhet med OECD-metoden, på enkäter. ISverige har ITPS fått i uppdrag att ta framförslag på lämplig mätmetod. Eftersom ,och har kommit längre änOECD har ITPS särskilt analyserat dessa ländersmätmetoder innan myndigheten skall lämna sittförslag till regeringen om en svensk mätmetod.När det gäller de oberoende granskningar somOECD genomför av olika ländersregelförenklingsarbete är det angeläget attregeringen under inger anmälantill med begäran om granskning avregelförenklingsarbetet i . Genom en sådangranskning kan värdefull kunskap om Sverigesposition i en internationell jämförelse erhållas.Ytterligare ett område där utskottet anser attdet krävs omedelbara åtgärder från regeringengäller regelverket vid en företagsstart.Regeringen bör göra en översyn avhandläggningstiden i startskedet och uppdra åt demyndigheter som inte prioriterarsnabb handläggning att minska handläggningstidenför dessa ärenden. Myndigheterna måste därutöverförbättra sin service gentemot företagen och istörre utsträckning kunna agera som "lots" i sinakontakter med företagen.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta de åtgärder som utskottetangivit. Därmed blir motionerna 2002/03: N356 (s,v) och 2002/03:N1 (mp) väsentligen tillgodosedda.Motion 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) blir också ivissa delar tillgodosedd. bör också lägga regeringensskrivelse med redogörelse förregelförenklingsarbetet till handlingarna. "Näringsminister besvarade i oktober2003 en interpellation (ip. 2003/04:15) av Henrikvon () om regelbördan för företag. I sittsvar sade näringsministern att han, lika litet sominterpellanten, har någon förkärlek för regler ellerblanketter. Företagaren skall kunna ägna sin tid åtatt utveckla sina tjänster och produkter och åt attskaffa kunder, inte åt onödig administration.Samtidigt har samhället i stort behov av regler,t.ex. regler till skydd för salmonellasmitta ellerkonkurrensregler för att en enskild marknad skallfungera. Regeringen har en hög ambitionsnivå medsitt arbete att minska den administrativa bördan förföretagen, framhöll näringsministern vidare. Den serett enkelt och effektivt svenskt regelverk som ettsätt att stärka sven-ska företags konkurrenskraft.Denna ambition har också gett resultat iinternationella jämförelser, påpekadenäringsministern och hänvisade till att Världsbankeni en rapport (Doing Business 2004) har placeratSverige i toppen bland 130 jämförda länder vadgäller regelverk för företagande. Näringsministernredogjorde för den handlingsplan för att minska denadministrativa bördan för företag som redovisats iskrivelsen om regelförenklingsarbetet. Han sadeockså att han bekämpar byråkrati oavsett ursprung.Sverige är sålunda pådrivande för bättre och enklareregler i EU-arbetet och har konsekvent arbetat föratt kommissionens förslag skall bli bättre, t.ex.genom systematisk användning av konsekvensanalyseroch bättre samråd med berörda aktörer. Som ministerför inremarknadsfrågor är han pådrivande i arbetetmed att förenkla de befintliga europeiskaregelverken. driver även konsekvent ettförenklingsperspektiv av för deninternationella handeln.Uppdrag till NutekRegeringen har beslutat om det uppdrag somaviserades i skrivelsen vad gäller vidareutvecklingoch konkretisering av den av ITPS föreslagna metodenför mätning av administrativ börda. harsålunda getts i uppdrag att, i enlighet med ibeslutet givna riktlinjer, färdigställa ochgenomföra provmätningar med en metod som gör detmöjligt att mäta den administrativa börda somregelverken medför för företagen. Färdigställandetav metoden och genomförandet av provmätningen skallgöras utifrån förslaget i rapporten från ITPS.Praktiska utformningar av den av ITPS förordademodellen skall testas. Modifieringar ochavgränsningar skall vid behov utvecklas och testas.Provmätningarna bör utföras på ett avgränsatregelområde som kan förväntas ge tillräckligaerfarenheter och underlag för utformningen av defullskaliga mätningarna.Mätmetoden skall göra det möjligt att kvantitativtmäta den administrativa börda som uppstår förföretag till följd av regler. Bördan ochutvecklingen av densamma skall kunna kvantifieras itid och pengar. Administrativ börda definieras påföljande sätt: "Företagets kostnader för attupprätta, lagra eller överföra information elleruppgifter som föranletts av krav i lagar,förordningar och myndigheters föreskrifter elleranvisningar i allmänna råd." menas idetta sammanhang en juridisk eller fysisk person sombedriver näringsverksamhet.I uppdraget sägs att eftersom det är av störstavikt att mätmetoden accepteras och stöds av båderegering och näringsliv skall utföra uppdrageti nära samarbete med representanter för näringslivetoch med . Det är i dettasammanhang viktigt att tar del av resultatenav de provmätningar som genomförunder i syfte att mäta företagens kostnaderför att följa gällande regler. En nära samverkanskall ske med ITPS. Samråd skall ske med Statistiskacentralbyrån, ochEkonomistyrningsverket. Provmätningar skall påbörjasunder år 2003.Regeringen ställer följande krav på mätmetoden:Mätmetoden skall vara utformad så att mätningar meden färdigutvecklad metod, baserad på erfarenheternafrån provmätningen, kan göras under år 2004.Mätmetoden skall göra det möjligt att genomåterkommande mätningar dels påvisa huruvida denadministrativa bördan för företag har ökat ellerminskat totalt sett, dels identifiera utvecklingenav den administrativa bördan för företag permyndighet eller regel.Resultatet av provmätningarna skall redovisatill . INuteks redovisning skall även ingå följande: enuppskattning av mätmetodens tillförlitlighet,beräkningar av kostnader och tidsåtgång förkontinuerliga mätningar med färdigutvecklad metodsamt förslag på hur kontinuerliga mätningar skallorganiseras.SmåföretagsdelegationenBeträffande Småföretagsdelegationens förslag, somberörs i några motioner, kan noteras attNäringsdepartementet i en promemoria till utskottetvåren gjorde en avstämning motSmåföretagsdelegationens förslag. Regeringenssamlade bedömning var, enligt denna, att åtgärdervidtagits för att undanröja majoriteten av de hindersom Småföretagsdelegationen uppmärksammat.Regeringen ansåg att av förslagen varviktiga och borde genomföras i någon form. av förslagen var helt genomförda eller befann sigi en genomförandefas, och varunder utredning eller beredning. Det framhölls frånNäringsdepartementet att många av förslagen är avden karaktären att de aldrig kommer att kunna ansesvara helt slutförda. Det gäller t.ex. myndigheternasarbete med information och service till företagenoch flera av förenklingsförslagen, såsom lättnader iuppgiftslämnande för företag och förenkling avtullprocedurer. Ungefär en fjärdedel av förslagenhade inte föranlett några åtgärder frånregeringens sida; det gällde förslag på områden därdet redan förekom statliga insatser, t.ex.kompetensområdet, liksom förslag på områden där detprimära ansvaret inte låg på staten utan påkommunerna.I en kommentar från hösten2002 sades att Småföretagsdelegationens förslaghandläggs inom olika delar av . Detkonstaterades då att regeringen hade vidtagitåtgärder för att undanröja majoriteten av de hinderför tillväxt som delegationen identifierade. Detframhölls att karaktär och omfattning på förslagenskiljer sig högst väsentligt åt sinsemellan ochdärmed även den tid som krävs för genomförande. Enstörre del av förslagen var fortfarande underutredning eller genomförande. Många förslag ärvidare av den karaktären eller omfattningen att deinte går att genomföra omgående. I vissa fall - närdet t.ex. gäller mer generella önskemål omförändrade attityder och ökad tillgänglighet hosmyndighet m.m. - är det dessutom omöjligt att uttalasig om när ett förslag kan anses vara genomfört,utan det är snarare frågan om en kontinuerligutvecklingsprocess. Endast en tredjedel av förslagenfrån Småföretagsdelegationen kunde anses vara renaregelförenklingsförslag, sades det frånNäringsdepartementet.De kommentarer som gjordes står sigfortfarande, enligt uppgift frånNäringsdepartementet. Någon ytterligare avstämningeller uppföljning av Småföretagsdelegationensförslag planeras inte.Företagens uppgiftslämnandeI några motioner efterlyses åtgärder för att minskaföretagens uppgiftslämnande. När det gäller SCB:solika statistikgrenar tillämpar myndigheten sedan enlängre tid urvalsundersökningar när det gällersmåföretag och ett s.k. rullande panelsystem, vilketinnebär att ett småföretag som ingått i enundersökning inte skall tas ut i nästa. SCB ärvidare starkt engagerat i det arbete som bedrivsinom EU på statistikområdet. Inom EU var dettidigare i stort sett förbjudet att använda s.k.administrativt material i statistikproduktionen. Enförändring har skett i detta avseende, ochadministrativa uppgifter används i allt högre grad.SCB har varit pådrivande i detta arbete och kommeratt fortsätta att driva frågan om förenkling när detgäller statistikproduktionen. I regeringens uppdragfrån till SCB om fördjupad prövning avinriktning och omfattning av officiell statistikinom SCB:s ansvarsområde inför treårsperioden2004-2006 konstaterades bl.a. att uppgiftslämnarnaskostnader för statistiken ökar. Det är därförangeläget att SCB ökar ansträngningarna för attunderlätta uppgiftslämnandet, särskilt förföretagen, sades det, och SCB skulle särskiltredovisa planer på hur myndigheten skall underlättauppgiftslämnandet.Uppdraget redovisades irapporten prövning av den officiellastatistiken 2004-2006. I rapporten sägs beträffandeuppgiftslämnande bl.a. att SCB de närmaste årenbehöver ägna stor kraft åt att underlätta föruppgiftslämnarna för att kunna både minskakostnaderna för uppgiftslämnandet och tillgodose deökande behoven av statistik. En ökad användning avelektronik i uppgiftsinsamlingen och ett ökatutnyttjande av administrativa data kan medverka tillatt hålla nere uppgiftslämnarnas kostnader. Enlångsiktig inriktning bör vara att utveckla systemsom gör det möjligt att hämta in uppgifter direktfrån företag utan att några insatser skallbehöva göras, sägs det. I SCB:s årsredovisning förår 2002 redovisas ett antal projekt med inriktningatt minska uppgiftslämnarkostnaderna. Där redovisasockså att SCB har intensifierat sitt samråd medföretagen i form av ökade direktkontakter. SCB haräven löpande samråd med förregelgranskning och kommun- och landstingsförbundeninför alla förändringar i produktionen avföretagsstatistik. SCB har vidare inrättat ensamarbetsgrupp för företagens uppgiftslämnande inommyndigheten.I SCB:s regleringsbrev för anges att ettmål är att kostnaderna för uppgiftslämnandet skallminska. Detta är en skärpning jämfört medregleringsbrevet för , då målet angavs varaatt uppgiftslämnandet skulle underlättas. Ibudgetpropositionen för anför regeringen(prop. 2003/04:1, utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning, s. 53) attuppgiftslämnarkostnaderna för företag, kommuner ochorganisationer skall minska. Åtgärder har genomförtsmen arbetet måste intensifieras. Samarbetet inom EUpå statistikens område måste också i fortsättningenpräglas av detta synsätt, sägs det i propositionen.I budgetpropositionen redovisas också följandeutveckling av uppgiftslämnarkostnaderna för företag,kommuner och organisationer: år1999, , 380 miljonerkronor och år 2002.Beräkningsmetoden ändrades och från år 2002ingår färre undersökningar än i talen som redovisasför 1999-2001.Grunddatabasutredningen föreslog i sittbetänkande Grunddata i samhällets tjänst (SOU1997:146) att ett mål för företagensuppgiftslämnande borde vara att företagen endastskall behöva lämna en och samma uppgift en gång ochatt formerna för elektroniska uppgiftslämnandenborde utvecklas. En arbetsgrupp inomRegeringskansliet fick därefter i uppdragatt inventera och analysera det allmännas ansvar förspridning av offentlig basinformation i elektroniskform. I promemorian Samhällets grundläggandeinformation (Ds 2000:34) redovisades en inventeringav många års utredningsarbete som på olika sättberör det allmännas ansvar för spridning avsamhällets information i elektronisk form. Ibetänkandet lämnades förslag till en rad konkretaåtgärder. Betänkandet har remissbehandlats, ochfrågan bereds inom i ett bredaresammanhang, tillsammans med arbetet kring dentidigare nämnda 24-timmarsmyndigheten ochframtagandet av ett nytt EU-direktiv omvidareutnyttjande och kommersialisering avhandlingar från offentliga sektorn. Det råder nuenighet om EU-direktivet som förväntas komma attbeslutas . Därmed har grunden lagts för ettbättre utnyttjande av tillgänglig offentliginformation. Arbetet med 24-timmars-myndigheten harnu resulterat i att en delegation (Delegationen förutveckling av offentliga e-tjänster) har tillsattsoch att en nämnd skall tillsättas. Delegationenkommer bl.a. att inrikta sitt arbete på att få tillstånd ett bättre samarbete mellan myndigheterna inomstat, kommun och landsting (nätverkssamarbete), ochnämnden kommer att förbättra förutsättningarna förelektroniskt samarbete genom bl.a. fastställande avstandarder för myndigheternas elektroniskainformationsutbyte. "One-stop-shop" för företagenBeträffande förslag i några motioner om s.k. one-stop-shop för företagen kan noteras att ibetänkandet Företagsutveckling på regional nivå (SOU2002:101) föreslogs under rubriken förföretag och företagare - i syfte att tillmötesgåföretagens önskan om en instans att vända sig till -en samordning av arbetet hos de tre aktörer somhandhar de viktigaste statliga företagsstöden -, länsarbetsnämnden och det aktuellaAlmibolaget. Utredaren föreslog att det i varje länskall öppnas en "brevlåda" dit företagaren kan vändasig med ansökningar, förfrågningar och andraönskemål. Kontakten skall kunna ske via post,telefon, e-post, personligt besök, osv. De trenämnda huvudaktörerna får sedan gemensamt hanterafrågorna. För företagaren skall det räcka med enkontakt. bör ges i uppdrag atttillsammans med länsarbetsnämnd och Almibolagutarbeta den samarbetslösning som passar det egnalänet bäst. I försökslänen skallsjälvstyrelseorganen erbjudas samordningsuppgiften.Nutek skall ges i uppdrag att utforma riktlinjer förverksamheten samt följa upp att den genomförs.Direktör har getts i uppdrag att förstatens räkning förhandla med de regionala delägarnai Almi-bolagen. Dessa förhandlingar rör väsentligadelar av de samordningsfrågor som utredningen harföreslagit. Även andra delar av förslaget beredsinternt inom med sikte på att deskall tas upp i nästa års budgetprocess.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regelförenklingsarbetet är avstörsta vikt för att skall kunna utvecklassom företagarnation. De regler som berörföretagandet bör vara lätta att förstå ochefterleva. vill utskottet poängtera attsamhället har behov av effektiva regelsystem förbl.a. skydd av människors liv och hälsa, miljö ochsäkerhet. Detta får dock inte innebära att det bliralltför krångligt att starta och driva företag.Riksdagen beslöt , som tidigareredovisats, om ett uttalande till regeringen om enintensifiering av regelförenklingsarbetet. Det rördesig om en genomgång under innevarande mandatperiodav det regelverk som berör företagandet, uppsättandeav ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet,åtgärder för en påtaglig minskning av företagenskostnader för regelverket under innevarandemandatperiod, framtagande av ett mått som visar hurregelbördan utvecklas, ökning av takten iregelförenklingsarbetet ,inlämnande av anmälan till med begäran omgranskning av regelförenklingsarbetet i ,uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter isamband med administration av företagsstart samttillseende av att myndigheter agerar som s.k. lotsvid företagskontakter.Enligt utskottets mening har regeringen tagit handom beställning på ett ambitiöst sätt.Arbetet med framtagande av en metod för att mäta denadministrativa börda som regelverken medför förföretagen bedrivs aktivt. Det uppdrag som regeringennyligen gett och som innebär en fortsättningav det arbete som bedrivits av ITPS innebär attprovmätningar skall påbörjas och attmätningar med en färdigutvecklad metod skall kunnagöras . skall redovisa resultatetav provmätningarna till senastden 10 maj 2004.Utskottet noterar vidare att regeringen nu harlämnat in en anmälan till om en genomgång avregelreformeringsarbetet i . Det ärvärdefullt att få en oberoende granskning av dettaarbete.I de här aktuella motionerna tas upp olika frågor.En fråga rör tidsåtgång och krångel vidföretagsstart. I tillkännagivande tillregeringen ingick, som nämnts, begäran omåtgärder för att underlätta och förenklaföretagsstart. Som redovisats pågår det arbete inomberörda myndigheter med just denna inriktning.Patent- och registreringsverket, Riksskatteverketoch tillhandahåller sålunda på sinawebbplatser information och registreringsmöjligheterför företagen.