bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — För att inom enåttaårsperiod kunna bevara och återställa vägnätet har angett attett anslag på krävs.För att möta detta problem reserveras i budgetalternativ650 mer än i budgetpropositionen för vägunderhållet underår 2004.Det finns effektiviseringsvinster att göra genom en mer lokalt anpassaddrift, och det behöver utvecklas former för detta. Men det skall ske utanatt staten släpper det ekonomiska ansvaret. Grundläggande är attvägunderhållet förbättras genom höjda anslag genom såväl ökade bidrag tillenskilda väghållare som ökade resurser till Vägverket.I budgetunderlag för 2004-2006 föreslås att 760 miljoner kronoranvisas till bidrag till drift och underhåll av enskilda vägar. Det skallställas mot nu anvisade för 2004.För att möta ökade bidragskostnader anser attanslagsposten Drift och byggande av enskilda vägar bör öka , 65miljoner kronor, och 2004 uppgå till 722 miljoner kronor.Utbyggnaden av järnvägsnätet 2004-2015 är omgärdat av mycket storaosäkerheter. Med kvar till den nya planperioden,lämnar regeringen i budgetpropositionen inga som helst besked omvilka resurser som kommer att finnas till hands för ochframåt.I förhållande till de planeringsantaganden som regeringensbudgetnedskärningar lett till, finns ett stort behov av att tidigareläggaden satsning på till järnvägsinvesteringar somriksdagen beslutat om. Den planering genomfört bör tas somutgångspunkt för en tidigareläggning av de projekt som är mest angelägnaför att uppnå de trafikpolitiska målen och som bäst lämpar sig föralternativa genomförande- och finansieringsformer.Ett antal investeringar bör så snart som det är praktiskt möjligt underplanperioden göras till pilotprojekt för alternativ finansiering genompartnerskap med det privata näringslivet (PPP). föreslåratt begär att regeringen återkommer med ett förslag tillprogram för PPP-finansierade järnvägsprojekt.Effektivisering av myndigheter och IT-infrastrukturDet ansträngda ekonomiska läget i innebär att vissanedprioriteringar behöver göras i förhållande till regeringens budget,vilken står på en osäker finansiell grund. har noggrantprövat möjligheterna att genom en effektivisering av verksamheten spara påadministrationsanslagen. Enligt vår bedömning är det för budgetåret 2004möjligt att uppnå en besparing med sammanlagt 58 miljoner kronor.Minskningen bör fördelas på anslagen till , ,, , samt på anslagen för VTI ochinformationsteknik.Enligt vår mening bör vidare inget anslag utgå till IT-infrastruktur genombidrag till regionala transportnät. Utbyggnaden av IT-infrastruktur bör istället i största möjliga utsträckning ske på marknadsmässiga grunder ochskötas av näringslivet. Därmed möjliggörs en anslagsbesparing med 450miljoner kronor.11. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22 (punkt 52)av ().BakgrundEn riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister har beslutat om ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten för . Förutgiftsområde 22 Kommunikationer innebär beslutet att ramen fastställtstill . Den av föreslagna ramen varstörre med . Vi deltar därmed inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.Centerpartiet har i partimotion 2003/04:Fi242 och i kommittémotionerna 2003/04:T510 och 2003/04:T564 redovisat sin syn på de kommunikationspolitiskafrågorna. I våra motioner lägger vi fram ett antal förslag som, om degenomfördes, skulle ge hela bättre kommunikationer. I det följandesammanfattar jag vårt alternativ till kommunikationspolitik, i de delar somrör beräkningen av anslag inom utgiftsområdet. Våra anslagsyrkandenåterfinns i motion 2003/04:T510.UtgångspunkterCenterpartiets vision om framtidens transportsystem bygger på atttransportsystemet skall bidra till att skapa goda förutsättningar förutveckling i hela landet. Transportsystemet skall medverka till tillväxtoch företagande som det inte får omöjliggöra kommandegenerationers möjlighet till att förverkliga sina livsprojekt. Trafikensnegativa miljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande och omfattandesätt. Vi måste ställa om till ett grönt transportsystem. villse ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga ochtillgängliga transporter där det övergripande målet skall vara attsäkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet.Centerpartiet leder debatten i att forma ett och ett sombyggs underifrån. Detta gäller också transportsystemet eftersom dettasystem har stor påverkan på regionernas utveckling. Det är därför rimligtatt planeringen av trafiksystemen i större utsträckning sker i samverkanmed den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten,för att fastställa mål och avsätta resurser. anser att enbelysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv är viktigt avdemokratiska skäl.Med dåliga kommunikationer uteblir investeringar och nyetableringar. Det ären förödande utveckling om privata satsningar och företagande går om intetpå grund av ett bristfälligt transportsystem, där drifts- ochunderhållsåtgärder är eftersatta. har vi en situation som innebärjust detta. Därutöver finns ett flertal s.k. flaskhalsar inom både väg ochjärnväg, med sträckor som är i akut behov av upprustning ellernybyggnationer. För att kunna genomföra önskvärda, samhällsekonomisktriktiga och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar,föreslår en ny modell för alternativ finansiering. Ettsärskilt infrastrukturbolag bör ges till uppgift att finansiera sådanainvesteringar med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning viastatsbudgeten över . Därmed kan också ökade resurserfrigöras för att förbättra underhållet.I vår vision ingår åtgärder på alla olika trafikområden: väg, järnväg,sjöfart och luftfart. Några av de viktigaste innehåller konkurrens pålikvärdiga villkor mellan olika operatörer på våra järnvägsspår, ettenklare kollektivt resande med god tillgänglighet även i glesbygd, ett ökatutnyttjande av kombitrafik för godstransporter, ökad satsning pånyinvesteringar och på drift och underhåll av väg och järnväg och en ökadanpassning till ett internationellt transportnät.Centerpartiet anser att goda kommunikationsmöjligheter, både reella ochdigitala, är en grundförutsättning för att människor och företag skallkunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur förlamasutvecklingsmöjligheterna i landets regioner. Risken är uppenbar attinvesteringar och nyetableringar uteblir i områden med dåligakommunikationer. För att människor och företag skall våga investera i alladelar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkraspå såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur, reell ochdigital, är därför en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning ochbibehållen välfärd.Väg och järnvägDåliga vägar kostar människor och företag stora summor. Fordon körssönder, gods kommer inte fram , vägar stängs av och trafiksäkerhetenförsämras. Det behövs mer medel till drift och underhåll, bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion men också resurser till byggande av vägaroch järnvägar för att få bort flaskhalsar och skapa en säkrare och merfunktionell infrastruktur. anser att väghållningsanslaget förår 2004 bör räknas upp med för att skallkunna börja ta igen det eftersläpande underhållet.För att kunna genomföra önskvärda samhällsekonomiskt riktiga ochstrategiskt viktiga investeringar föreslår en ny modell föralternativ finansiering. Ett särskilt infrastrukturbolag bör ges tilluppgift att finansiera sådana investeringar med normala avskrivningstideroch annuitetsbetalning via statsbudgeten över . På dettasätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas, ensatsning vi anser befogad och lämplig att använda under rådande finansiellaomständigheter.Erfarenheter av s.k. PPP-modeller (private public partnership) finns frånbl.a. I är ett exempel på en PPP-lösning. Vi menar att det nu är hög tid att ta ett helhetsgrepp på dettaområde och introducera ett infrastrukturbolag med enda uppgift attfinansiera stora och angelägna projekt inom ramen för de prioriteringar somgörs av och . Därmed skulle redan försenade projekt avtyp E 6 genom , E 20 genom , E 4 längsNorrlandskusten, E 22 i sydöstra , i liksomflera angelägna förbättringar och ombyggnader av våra riksvägar kunnagenomföras i närtid.En utförsäljning av statlig egendom skulle ge en bottenplatta för ettsådant här projekt. Genom att utnyttja anslag 37:1 IT-infrastruktur:Regionala transportnät m.m. täcks ränte- och amorteringskostnaderna. Pådetta sätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas,en satsning vi anser är starkt befogad och lämplig att använda underrådande finansiella omständigheter. Det förutsätter givetvis noggrannauppföljningar av varje enskilt projekt för att inte spräcka kalkylerna. ICenterpartiets budgetmotion räknar vi konsekvent med avskrivningstidoch en kalkylränta motsvarande den tioåriga statsobligationsräntan. För attinte riskera att överdriva de positiva effekterna använder vi oss av dessa,försiktiga, antaganden. De infrastruktursatsningar vi gör belastarutgiftsområde 22 efter annuitetsprincipen.Enligt vår uppfattning bör vidare såväl som kunnaeffektivisera sin administration ytterligare. Mot den bakgrunden börverkens administrationsanslag räknas ned för nästa budgetår med 70 miljonerkronor respektive 35 miljoner kronor.KollektivtrafikMinskade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt harhöjt diesel- och fordonsskatterna samt att kostnaderna för upphandling avtrafiken ökar dramatiskt är på väg att leda till en drastisk neddragning avkollektivtrafiken. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen haringa möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten drarsig tillbaka. I många län har Länstrafiken redan tvingats dra ned på sinverksamhet; turtätheten minskar och en del linjer läggs ned helt. Dennautveckling måste förhindras. avsätter därför 100 miljonerkronor till stöd för kollektivtrafiken i glesbygd.Bredbandsutbyggnad och Post- och telestyrelsenCenterpartiet avvisar regeringens medelsförslag om förutbyggnaden av regionala transportnät. Enligt vår mening bör ett helt annatupplägg väljas för att ge alla medborgare möjlighet till enbredbandsuppkoppling genom ett finmaskigt bredbandsnät. Utbyggnaden avdetta nät bör ske i ett statligt bolag som uppbär avgifter från deoperatörer som tillhandahåller själva transporttjänsten - transmissionen.Det tål att påpekas att det på nätet skall råda fri konkurrens mellanoperatörerna för att på så sätt stimulera framväxten av tjänster.Utbyggnaden kan beräknas kosta ca exklusive aktivakomponenter enligt de underlagsberäkningar som gjordes till IT-infrastrukturutredningen.Den mest tilltalande modellen för att finansiera dennabredbandsutbyggnad är att använda 10 miljarder från statligautförsäljningar till eget kapital i det statliga nätbolaget. Nätbolaget fårsedan låna upp medel för en utbyggnad. Lånen bör avbetalas , ochbolaget bör åläggas att betala in vinstmedel motsvarande avkastningen pådet egna kapitalet. Beroende på vilka intäkter man räknar med att bolagetfår samt vad räntorna kommer att vara kan utslaget variera, men vi menaratt det är fullt möjligt att ha betalat av lånen och efter deåren ha ett i stort sett oförändrat eget kapital.Slutligen när det gäller motsätter vi oss den avregeringen föreslagna besparingen. fyller enligtvår mening en viktig uppgift såväl för utvecklingen av elektroniskakommunikationer som för effektiva och samhällsomfattande post- ochkassatjänster. Vi har därför i vår anslagsberäkning föreslagit att anslagetåterställs genom en höjning med 5 miljoner kronor.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2003/04:1 utgiftsområde 22 KommunikationerRegeringen () föreslår i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22)1. att godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i på högst 1 för genomförandeav prioriterade vägprojekt.2. att godkänner att de återstående amorteringarna som skulle habetalats 2004 och 2005 avseende de lånefinansierade vägprojekten väg E 18/20 delen , väg E 4 delen , väg E 22 delenSöderåkra-Hossmo samt väg E 4 trafikplats inte betalas under 2004och 2005 utan senareläggs till 2005 och 2006.3. att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:2Väghållning och statsbidrag ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 37 600 000 000 kronorefter 2004.4. att godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 11 för Banverketför investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning,projekteringslager, rörelsekapital samt för vissa investeringar iStockholmsområdet 1983, enligt avtal mellan staten och länslandsting.5. att godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 1 för genomförandeav prioriterade järnvägsprojekt.6. att godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 15 för BotniabananAB för den första, den andra och den tredje utbyggnadsetappen avBotniabanan mellan och . att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004.8. att bemyndigar regeringen att för ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst 25 efter år 2004.9. att bemyndigar regeringen att ge , samt deverksamheter som bedrivs i aktiebolag, finansiella befogenheter 2004i enlighet med vad regeringen förordar.10. att godkänner de ekonomiska målen för ochbemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet förSjöfartsverket i enlighet med vad regeringen förordar.11. att bemyndigar regeringen att ge Sjöfartsverketfinansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar.12. att godkänner förslaget till investeringsplan förSjöfartsverket för 2004-2006.13. att godkänner att av inflytandefarledsavgifter 2004 får lämnas i bidrag till Handelsflottans kultur- ochfritidsråd.14. att godkänner de ekonomiska målen för ochbemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vad regeringen förordar.15. att bemyndigar regeringen att ge Luftfartsverketfinansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar.16. att godkänner förslaget till investeringsplan förLuftfartsverket för 2004-2006.17. att godkänner att en uppdelning av sker ochbemyndigar regeringen att genomföra ombildningen i enlighet med vadregeringen förordar.18. att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser under 2005-2010 som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3950 000 000 kronor.19. att godkänner vad regeringen förordar om Statenshaverikommission.20. att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 37:2Upphandling av samhällsåtaganden ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 210 000 000kronor under 2005-2008.21. att godkänner förslaget till investeringsplan för ettgemensamt radiokommunikationssystem för 2004-2009.22. att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 37:6Gemensam radiokommunikation ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 126 000 000 kronorunder åren 2005-2009.23. att för anvisar anslagen under utgiftsområde22 Kommunikationer enligt regeringens förslag i bilaga 3.Motioner från allmänna motionstiden /03:T206 av ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av statsbidrag till enskilda vägar.2002/03:T237 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom generösare skyltningsregler vid allmänna vägar.2002/03:T267 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar.2002/03:T445 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över regelverket för skyltning längs allmänna vägar föratt få en mer nyanserad och tidsanpassad avvägning mellan trafiksäkerhet,landskapsbild och skyltintressen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en ändring i vägmärkesförordningen med innebörd attlänsstyrelsen blir sista instans i skyltärenden.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att ge i uppdrag att samråda med lokalautvecklingsgrupper i skyltärenden.2002/03:T497 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en provanläggning för produktion av syntetisk diesel ur biomassa iSundsvall.2002/03:N347 av ():4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge Stockholmsberedningen tilläggsdirektiv som avserutformning och finansiering av taxesystem i Mälardalen.Motioner från allmänna motionstiden /04:T208 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av en snabb ombyggnad av i för att behållaoch utveckla Mälarsjöfarten.2003/04:T210 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att göra län till ett enhetligt riktnummerområde för den fastatelefonin.2003/04:T211 av ():begär att regeringen låter utreda en privatisering avSturups flygplats i enlighet med vad som anförs i motionen.2003/04:T213 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom fördelning av slot-tider för flyget.2003/04:T215 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom bibehållande av flygplats.2003/04:T218 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom enklare regler för skyltning.2003/04:T220 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar.2003/04:T221 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att ansvaret för pumpanläggning vid enskilda vägar bör flyttasfrån enskilda väghållare till respektive .2003/04:T224 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om färjetrafik till och från Öland.2003/04:T225 av ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av statsbidrag till enskilda vägar.2003/04:T233 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att man från svensk sida kraftfullt skall agera för att åstadkomma ensänkning av priset för överfart på - till fromma för en ökadintegration i Öresundsområdet.2003/04:T235 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att göra till ett regionalt och nationelltnav i flygtrafiken.2003/04:T243 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom mobiltelefoni i fjällen.2003/04:T249 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom tillgång till mobil-trådlös-kommunikation i hela Sverige.2003/04:T251 av och (båda fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom Postens ansvar för en rimlig servicenivå och infrastrukturen i helalandet och framtiden för postterminalerna i och Alvesta.2003/04:T252 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafikenmellan och att klassas som allmän färjeförbindelse ochdärmed kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap.2003/04:T253 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom framtiden för och den svenska flygtrafiken sett iett transportpolitiskt perspektiv.2003/04:T259 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av ett nationellt förbud mot tomgångskörning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade möjligheter att beivra överträdelser av tomgångsförbudet.2003/04:T260 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättandet av en utredning som ser över hur kontinuitet iupphandlingen av Norrlandstrafiken skall kunna uppnås.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge utredningen i uppgift att se över om Rikstrafiken är rätthuvudman för att utföra denna upphandling.2003/04:T266 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att se över möjligheterna att på olika sätt stimuleraanvändandet av bilpooler.2003/04:T271 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att återinföra den tidigare modellen för nordiskt porto.2003/04:T275 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom ursprungliga avtal för att garantera likvärdig konkurrens mellan bro ochfärja över Öresund.2003/04:T281 av Skånberg (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet med biodrivmedel.2003/04:T283 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom mobil kommunikation på landsbygden.2003/04:T285 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom farledsavgifter.2003/04:T288 av Per och (båda m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en uppdelning och försäljning av Posten AB.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte tillåta att höja portot.2003/04:T291 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom fullgoda alternativ till de mobila tjänsterna i glesbygden.2003/04:T297 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att småflyget skall inbegripas i behovet av förbättradinfrastruktur i Stockholmsregionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bankapacitet för småflyget skall finnas kvar på /Rik-stensområdet.2003/04:T299 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom farledsavgiften och dess betydelse för rättvisa ochkonkurrensneutralitet.2003/04:T300 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom nödvändigheten av ett skyndsamt klarläggande av vem som skall varahuvudman för trafikförbindelsen mellan och fastlandet.2003/04:T307 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom kommunikationsmöjligheter med mobiltelefon från inlandet och glesbygden.2003/04:T309 av Skånberg (kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att stimulera bilsamåkning.2003/04:T310 av och (båda c):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett starkare samarbete mellan och Kastrupi Köpenhamn.2003/04:T313 av och (båda c):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över alla de begränsande regler som finns inomfärdtjänsten.2003/04:T316 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att höja anslaget till enskilda vägar.2003/04:T317 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utarbetandet av ett nationellt program i syfte att minimeraanvändandet av salt i vägnätets skötsel.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inventera förekomsten av salt i grundvatten och åläggaVägverket kostnadsansvar för sanering av saltförorenade grundvattentäkterdär det klart kan påvisas samband mellan vägsaltning och förorening.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att omlokalisera vägar som är belägna på grusåsar som utgörframträdande grundvattentäkter.2003/04:T321 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av förtydligande av färdtjänstlagen.2003/04:T322 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en förändring bör göras av konstruktion avfarledsavgifter i syfte att leda till avgifter som är konkurrensneutrala.2.