bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Motionärerna vill införakonsekvensbeskrivningar, både på nationell nivå och på Europanivå för attskildra och analysera vilka ekonomiska och välfärdsmässiga konsekvenserolika beslut får för fattiga länder.I motion 2003/04:U7 (v) yrkande 9 framhålls att gaven rad förslag för att underlätta hanteringen av olika målkonflikter ipolitiken och att dessa förslag bör ligga till grund för en konkretiseringav en samstämmig svensk politik på området. I yrkande 10 framhållermotionärerna att bör fastställa vissa grundläggande principerför den samstämmighet man vill uppnå, samt precisera vilka metoder ochverktyg som skall användas för att uppnå denna samstämmighet. I motionensyrkande 26 föreslås att ett nära samarbete mellan två likasinnade ochlikvärdiga parter, s.k. twinning, bör byggas ut och fördjupas genominrättandet av en fond för att omfatta en mycket bredare verksamhet avkontaktskapande, utbyte och mänskliga möten. Vidare föreslås i yrkande27 att ett samarbete och studentutbyte mellan och länder medstor fattigdom etableras och utvecklas och i yrkande 28 att det bör skeen förstärkning av kapaciteten och kunskapen när det gäller globaljämställdhet och att ett centrum för sådan global jämställdhet inrättasoch ges statlig finansiering.Även i motion 2003/04:U322 (mp) yrkande 1 konstateras värdet av civilaorganisationers, folkrörelsers och primärkommuners ansatser till "twinning",volontärutbyten, vänortsprogram och riktade biståndsinsatser i en andaav solidaritet och underifrån kommande globalisering.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 1 begär motionärerna att regeringenåterkommer till med förslag om redskap, regler och mekanismerför hur målkonflikter skall hanteras. I motionens yrkande 3 krävs attregeringen presenterar en analys över och förslag till metoder ochredskap som skall användas för att bidrag till FN:s millenniemålskall nås. I motionens yrkande 7 framhålls att i arbetet för att avskaffafattigdomen bör alla människor kunna delta, höras och respekteras. Därförär det av största vikt för utformningen av det svenska biståndet attskapa kanaler som gör det möjligt att höra de fattigas åsikter. I yrkande27 framhålls att Sida har den dominerande delen av sin personal påmyndigheten i . Begränsade personella resurser finns i mottagarmiljön,på fältet och i de länder som är huvudmottagare av svenskt bistånd.Motionärerna kräver att ett kunskaps- och utvecklingscentrum som en delav Sidas verksamhet bör förläggas till i eller till någonannan plats i Afrika.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 7 krävs att departement och myndigheter,biståndserfarenheter, skall åläggas att generellt infogau-landsaspekten i förväg. I alla sammanhang där det kan tänkas vararelevant bör konsekvensen för den globala utvecklingen tas i beaktande.Mätbara mål och indikatorer bör om möjligt anges och användas närpolitikens framtida verkningar diskuteras och utvärderingar görs.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 10 konstateras att Sida är verksamt iöver hundra länder och det finns en tendens att försöka göra alltingöverallt. Motionärerna menar att en alltför diversifierad verksamhet äromöjlig att leda och gör det därmed svårt att följa upp med kritiskautvärderingar på ett tillfredsställande sätt.I motion 2002/03:U256 (mp) kräver motionären att Sida bör ges i uppdragatt beräkna det svenska biståndets effekter för reducering av antaletmänniskor som lever i absolut fattigdom (yrkande 1) och att regeringenbör beräkna effekterna av samlade politik för global utvecklingmed avseende på antalet personer som lever i absolut fattigdom (yrkande2).I motion 2003/04:U3 (s) yrkande 4 konstateras att regeringen avser attlämna en årlig resultatskrivelse till om genomförandet av denglobala politiken för global utveckling, där målkonflikter tydliggörsoch blir föremål för medvetna och övervägda politiska val. Motionärernavälkomnar detta förslag och framhåller att skrivelsen skall vara utformadsom en regelbundet återkommande särskild skrivelse och på ett sådantsätt att utvecklingen mot en ökad samstämmighet i regeringens politikkan jämföras över tid.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 4 krävs att regeringen återkommermed en skrivelse om hur arbete med millenniemålen fortskrider.I motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 3 liksom i motion 2003/04:U6 (kd)yrkande 33framhålls att det saknas tydliga instrument för styrning,genomförande och samordning av den föreslagna politiken. Det nyaintegrerade synsätt som skall prägla utvecklingspolitiken och genomsyraarbetet hos alla svenska beslutsfattare och departement kräver effektivresultatstyrning och uppföljning. För att arbetet skall fungera ipraktiken menar motionärerna att det krävs att ett kansli upprättas inomStatsrådsberedningen med övergripande ansvar för en politik för globalutveckling.I motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 4 liksom i motion 2003/04:U6 (kd)yrkande 35 krävs upprättandet av en självständig funktion för utvärderingav det internationella utvecklingssamarbetet och, i yrkande 36, attSverige tar initiativet och installerar en expertgrupp med huvuduppgiftatt utreda den internationella samordningen av bistånds- ochutvecklingspolitiken och att studera samverkan med andra länder inomramen för utvecklings- och biståndsområdet och föreslå ytterligare formerför internationell samverkan och samstämmighet. Liknande krav framställsi motion 2003/04:U7 (v) yrkande 13 där motionärerna menar att för attsamstämmighet mellan olika politikområden skall kunna uppnås måste enkoordineringsinstans skapas som fastställer en prioriteringsordning förolika politikområden.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 34 framhålls att samordning ochsamstämmighet inom det civila samhället kräver att ett medborgarforuminrättas för utbyte av kunskap och erfarenheter på nationell nivå. Ettsådant nationellt forum borde ingå i en större global organisation därdet civila samhället representeras av expert- och specialistgrupper meden rådgivande funktion till de stora multilaterala organisationerna.I motion 2002/03:U322 (m) yrkande 12 konstateras att situationen i mångaländer är akut. Motionärerna menar att det därför gäller att utformamätbara effektivitetsmål för att kunna utvärdera biståndet och att kravenpå effektivitet i biståndet innebär ett större ansvarstagande och ensnabbare måluppfyllelse för fattigdomens avskaffande.Även i motion 2003/04:U9 (c) yrkande 2 framhålls vikten att Globkomsförslag om inrättande av en koordineringsfunktion för global utvecklingbör följas och att denna skall ansvara för att politiken inom olikadepartements ansvarsområden blir samstämmig, koherent.I motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 5 krävs att övervakningen av samstämmigheti politiken åläggs en myndighet, ett fristående institut eller enspecifik del av , på ett sätt så att det globalahållbarhetsperspektivet övervakas. Enheten bör medverka i beredningsprocessenoch ge förslag vid propositionsskrivning och vid utformning avförhandlingspositioner så att utformningen av regeringens tänkta politik förglobal hållbar utveckling säkras.I motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 6 föreslås att en årlig utvärderinggörs som tar sikte på den eftersträvade koherensen mellan alla politikområdenur ett globalt hållbarhetsperspektiv.I motion 2003/04:U213 (fp) krävs på ekonomins fält ett system för"kontroll av kontrollanterna" i syfte att finna konkreta metoder ochpraktiska sätt att internationellt angripa och bekämpa korruption (yrkande1).I motion 2003/04:U318 (mp) framhålls att helhjärtat sluter uppbakom FN:s millenniemål, som bl.a. går ut på att fram till år 2015halvera andelen människor som lever på mindre än . Iyrkande 1 krävs att Sida får i uppdrag att beräkna det svenska biståndetseffekter för reducering av antalet människor som lever i absolut fattigdomoch i yrkande 2 att skall mäta effekterna av Sverigessamlade politik för global utveckling med avseende på antalet personersom lever i absolut fattigdom.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 4 framhålls att det svenska biståndettill utvecklingsländer har åstadkommit mycket gott , menvärlden har genomgått enorma förändringar sedan huvuddragen formuleradesför svensk biståndspolitik. Motionärerna menar att högre krav måsteställas på det svenska biståndet, och det krävs en tydligare samordningför styrning, genomförande och utvärdering av den svenska bistånds- ochutvecklingspolitiken. I yrkande 5 krävs en oberoende utvärdering ochanalys av hur svenska biståndsresurser används för att kunna genomföraen mer sammanhållen utvecklingspolitik som skall kunna genomsyra samtligapolitikområden.Utskottets övervägandenVissa genomförandefrågorUtskottet konstaterar att det inte var avsikten att proposition 2002/03:122skulle bli en utvärdering av bistånd, men att många av de problemsom har funnits i biståndet likväl har redovisats. Utskottet konstaterarvidare att utvecklingspropositionen ger uttryck för att ett reformerat,generöst och högkvalitativt bistånd till utvecklingsländerna är nödvändigtoch önskvärt, liksom att den samlade utvecklingspolitiken samverkartill att nå de nya målen. Olika uppföljningsinsatser skall säkerställadetta.Utskottet konstaterar att har ambassader eller fältkontor i deflesta länder med vilka det finns ett betydande utvecklingssamarbete.Alltfler uppgifter och beslut har delegerats och del av såväl planering, analys, genomförande som uppföljning skervid dessa. En ökad fältorientering har också blivit allt angelägnare itakt med att partnerländernas eget ansvar och ägarskap över den egnautvecklingen har ökat.Under de senaste åren har kraven ökat på att samarbetsländerna måste taett tydligare ansvar för samhällsutvecklingen. För att utvecklingssamarbetetskall fungera bra krävs att det finns ett aktivt ägarskap i samarbetsländerna,och en huvuduppgift för biståndet har varit att bygga upp kunskap ochinstitutioner i dessa. Utskottet understryker vikten av att dennautveckling fortsätter.Utskottet välkomnar synsättet att internationell handel skall ses somen integrerad komponent i arbetet med att bekämpa fattigdomen och atthandelsfrågorna bör integreras i samarbetsländernas egna utvecklingsstrategier.De exakta formerna för hur man skall tillgodose efterfrågan frånsamarbetsländerna på handelsrelaterad kapacitetsbyggnad är under utredning.Sverige är också pådrivande i det arbete som pågår inom /DAC omharmonisering av procedurer och rutiner inom biståndet för att underlättaarbetet för samarbetsländerna. Utskottet välkomnar även utvecklingen avdet handelsrelaterade utvecklingssamarbetet och att möjligheterna utredskring formerna för att upprätta ett menar att vänortsutbyte och s.k. twinning bör utökas ochfördjupas. Kontaktytorna bör vidgas genom vetenskapligt utbyte ochutbytesprogram för studenter. Utskottet konstaterar vidare att frågor somrör främjandet av jämställdhet och förstärkning av kvinnors och flickorssituation länge har varit prioriterade frågor för i internationellasammanhang. Det fortsatta arbetet för global utveckling förutsätterkompetensutveckling, kapacitetsförstärkning och fördjupade analyserinom alla politikområden. Olika metoder och bedömningsmodeller som syftartill analys av könsdiskriminering skall systematiskt utvecklas ochtillämpas. Utskottet ser positivt på en vidare utveckling av förslagenavseende ett särskilt centrum för globala jämställdhetsfrågor.Resultatuppföljning m.m.Utskottet konstaterar att utvecklingsprocessen är komplicerad ochförutsätter insatser i första hand av utvecklingslandet självt, men ocksåav ett stort antal utomstående aktörer. Även om de externa insatsernasammantaget kan följas upp på olika sätt är det i praktiken svårt attmäta det konkreta resultatet av enskilda givarländers bidrag. Bristenpå data i många utvecklingsländer försvårar arbetet ytterligare. Detsom i praktiken är möjligt att mäta är främst den sammanlagda effektenav alla åtgärder och insatser i ett visst land över en viss tidsperiod.Här är millennieutvecklingsmålen ett viktigt verktyg.Utskottet menar att resultat av utvecklingssamarbetet bör redovisas påtvå sätt. Det bör ske dels genom en uppföljning av svenska åtgärderinom ramen för den breda internationella agendan gentemot det åttondemillenniemålet och åtagandena från konferensen om finansiering förutveckling i , dels genom bredare bedömningar av hur inhemskaoch externa åtgärder påverkar fattigdomssituationen i specifika länderoch regioner. I den senare delen blir det fråga om en uppföljning avhur de övriga sju millenniemålen kan nås. Bedömningen av externa åtgärderbör göras i samverkan med andra aktörer. Fortsatta gemensamma ansträngningarbehövs för att förbättra indikatorer och statistik. Det internationellasamstämmighetsindex som är under utveckling, och som aktivtmedverkar till, kan bli ett viktigt instrument också för att stödja ensamstämd svensk politik och bidra till dess koordinering.Det arbete som påbörjats av FN och för ökad resultatstyrningoch uppföljning av globalt utvecklingssamarbete, vilket stöds av ,är avsett att leda till att givarländer skall kunna visa tydligareresultat av sitt utvecklingssamarbete, särskilt vad gäller faktiskaeffekter på fattigdomssituationen i utvecklingsländerna. Att visa i vadmån målen för de internationella åtagandena och de nationellafattigdomsstrategierna uppnås är avgörande för att resultatstyrningsmodellenskall kunna fungera som avsett.I flera motioner efterfrågas mätbara mål. Med anledning härav fårutskottet konstatera att millennieutvecklingsmålen i och för sig är mätbara,men att det också krävs att mätbarhet föreligger på lägre nivåer imålhierarkin. Utskottet förutsätter därför att de operativa målen förpolitiken för global utveckling, vilka måste finnas inom de olikapolitikområdena, utformas så att de blir mät- och uppföljningsbara.Som regeringen föreslår bör de internationella utvecklingsmålen utgöragrund för formuleringen av de operativa målen för det svenska,internationella utvecklingssamarbetet. Mot denna bakgrund har Sida iregleringsbrevet av regeringen givits i uppdrag att rapportera hurman arbetat för att bidra till förverkligandet av millennieutvecklingsmålen.Sverige kommer därmed att bli ett av de första länderna som gör enrapport om åtgärder under det åttonde millennieutvecklingsmålet, dvs.det mål som främst riktar sig till de rika länderna och som bl.a. röråtaganden om biståndsvolym, marknadstillträde m.m.Regeringen framhåller i propositionen att politiken för global utvecklingbl.a. innebär att det sätts upp ett gemensamt mål för samtliga politikområden.Detta innebär att det som görs inom ett politikområde i strävan mot enrättvis och hållbar utveckling inte skall motverkas av det som görsinom ett annat.För att åstadkomma den åsyftade samstämmigheten i politiken är detangeläget att regeringen fullt ut utnyttjar de styrinstrument som denförfogar över i form av bl.a. handlingsplaner och regleringsbrev. mening utgör inventeringar samt problem- och konsekvensanalyserav den förda politiken inom de olika politikområdena viktiga metodinstrumentför att klarlägga bl.a. målkonflikter och för att underlätta en samstämdmålstyrning samt en öppen redovisning. I samband med detta utgör bindandeinternationella avtal och konventioner viktiga hänsynstaganden.I propositionen föreslås att genomförandet av politiken för globalutveckling skall redovisas till i form av enresultatskrivelse. Regeringens bedömning i detta sammanhang är bl.a. attmålkonflikter bör tydliggöras och bli föremål för medvetna och övervägdapolitiska val. Operativa delmål för politikområdet Internationelltutvecklingssamarbete skall tas fram och utformas inom ramen för specifikaplaneringsinstrument för olika länder, multilaterala organ och områden.Utskottet delar regeringens bedömning att skrivelseformen i normalfalletär ett lämpligt sätt att för redovisa genomförandetav politiken för global utveckling. Redovisningen bör ske i en separatskrivelse, vilken dock kan ersättas av en separat proposition ommålkonflikter av sådan art uppkommer att bör ta ställning tilldem. Skrivelsen bör bl.a. vara utformad på ett sådant sätt att utvecklingenmot en ökad samstämmighet i regeringens politik kan jämföras över tid.Det betyder att även utvecklingen jämfört med operativa mål inomrespektive politikområde bör redovisas. Skrivelsen bör även innehålla enredovisning av hur millenniemålen uppfylls.I enlighet med den ordning som gällt sedan rambudgeteringen infördesbör den årliga skrivelsen, för vilken regeringen har ansvaret, avlämnasvid tidpunkt så att utskottsbehandling kan genomföras och riksdagsbeslutfattas under våren.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att anslagstilldelningen avseendedet internationella utvecklingssamarbetet sker inom ramen för den normalabudgetprocessen . Budgetarbetet förutsätter att riksdageninför sitt budgetbeslut har samtidig tillgång till mål- och resultatinformationi sådan utsträckning att politiska prioriteringar kan göras och atttillräckligt beslutsunderlag även i övrigt föreligger. Att genomförandetav politiken för global utveckling redovisas i separat skrivelse innebärdärför inte att mål- och resultatredovisning i budgetpropositionenavseende det internationella utvecklingssamarbetet kan underlåtas. Avdet sagda följer bl.a. att de operativa delmålen för det internationellautvecklingssamarbetet, varom talas i den nu aktuella propositionen,också redovisas i budgetpropositionen.Med de preciseringar som utskottet gjort ovan tillstyrks propositionensyrkande 6. Därmed tillstryker utskottet delvis motionerna 2003/04:U3(s) yrkande 4 och 2003/04:U9 (c) yrkande 2 och 4. Utskottet noterarockså att motionerna 2003/04:U12 (mp) yrkande 5 och 2003/04:U348 (kd)yrkande 4 delvis ligger i linje med vad utskottet anfört.Utskottet delar regeringens uppfattning att ett integrerat synsätt skallvara riktmärket vad avser politiken för global utveckling samt att denbör ledas genom effektiv resultatstyrning och uppföljning. Regeringenbär inför det samlade ansvaret för såväl måluppfyllnad somresultatredovisning. Beaktande att politiken för global utveckling berörsamtliga politikområden har utskottet ingen invändning mot att regeringen,exempelvis på sätt som nämns i propositionen, delegerar ansvar fördess genomförande.Politikens spännvidd gör emellertid att utskottet, i likhet med fleramotionärer, finner det angeläget att regeringen - liksom när densammanhållna politiken för miljöfrågor och jämställdhet utvecklades -klargör var koordineringsansvaret skall ligga och att den säkerställeratt uppkommande målkonflikter kan avdömas på politisk nivå. För att nåframgång med den nya politiken är det således, enligt utskottets mening,avgörande att det finns en sammanhållande, samordnande och pådrivandefunktion. Det bör också eftersträvas att det för respektive politikområdeformuleras en strategi för hur den sammanhållna politiken förglobalutveckling skall få genomslag. Utskottet menar även att det ärbetydelsefulltatt åtgärder vidtas för en kompetensutveckling avseende globalutvecklingspolitik, liksom skett tidigare avseende insatser för att samstämmapolitiken inom områdena miljö och jämställdhet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet noterar att ett behov av koordinering kommer att uppstå ocksåi . Det ankommer dock inte på utskottet att i detta sammanhanglämna förslag på hur detta skall tillgodoses.Utskottet välkomnar att ett med företrädare för riksdag,organisationer, näringsliv, forskare, expertgrupper och andra intressentersamt regeringen och myndigheter inrättas i syfte att främja en bredsamhällsdialog om svensk politik för global utveckling. Det är utskottetsuppfattning att detta forum kan spela en viktig roll i diskussionen ommålkonflikter och den årliga resultatredovisningen.Utskottet välkomnar även propositionens förslag om en självständigfunktion för utvärdering, utöver den som fullgörs avExpertgruppen för utvecklingsfrågor, EGDI, samt att en utredning tillsättsför att överväga lämpliga former härför. Förslaget ligger i linje medpartiernas tidigare ställningstaganden, såsom de framgår i betänkande1999/2000:UU2.Utskottet tillstyrker därmed propositionens yrkande 7.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U256 (mp)yrkandena 1 och 2, 2002/03:U284 (kd) yrkandena 3 och 4, 2002/03:U295(m) yrkande 13, 2002/03:U322 (m) yrkandena 11 och 12, 2003/04:U6 (kd)yrkandena 23 och 32-36, 2003/04:U7 (v) yrkandena 9, 10, 13 och 26-28,2003/04:U9 (c) yrkandena 1, 3, 7 och 27, 2003/04:U10 (fp) yrkande 7,2003/04:U11 (m) yrkandena 10 och14, 2003/04:U12 (mp) yrkande 6,2003/04:U213 (fp) yrkande 1, 2003/04:U248 (m) yrkandena 10 och14, 2003/04:U318(mp) yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:U348 (kd) yrkande5.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Mål för svenskt utvecklingssamarbete, punkt 3 (m)av i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U295 yrkande1, 2003/04:U11 yrkande 1 och 2003/04:U248 yrkande 1 och avslår proposition2002/03:122 punkt 4 och motionerna 2002/03:U260 yrkande 6, 2002/03:U284yrkandena 1 och 2, 2002/03:U294 yrkande 2, 2002/03:U313 yrkande 1,2002/03:U315, 2002/03:U322 yrkande 9, 2003/04:U6 yrkande 28, 2003/04:U10yrkande 1, 2003/04:U316 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:U348 yrkandena 1och 23.StällningstagandeVi anser att målet för svenskt bistånd skall vara en snabb fattigdomsutrotninggenom uthållig snabb tillväxt. Biståndet skall vara resultatinriktatoch bör främst inriktas på kunskapsöverföring samt stöd till rättsstaten,demokratin, grundläggande utbildning och hälsovård. Vad som krävs ären kortvarig, intensiv och bred igångsättning av egna utvecklingsansträngningargenom ett kraftfullt initialt bistånd som skall ge en god start, mensom trappas ned inom en bestämd tid.Det gäller att skapa incitament för en god och snabb standardökning iAfrika där det övergripande målet för biståndet måste vara att främjaen snabb utrotning av fattigdomen. Förutsättningen för att skalllyckas i sin utveckling är densamma som gäller i resten av världen. Detfinns inga hemliga recept eller något slags egna afrikanska vägar. Vivet av bitter erfarenhet att endast en dynamisk marknadsekonomi därföretagsamhet och arbetsvilja står i centrum kan ge välstånd till enbred befolkning. Den bygger på de faktorer som skänkt välstånd tillländer som och resten av de utvecklade länderna: fri företagsamhetoch frihandel i kombination med utbildning för alla inom ramen för etträttssamhälle grundat på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Fundamentalt handlar det om att öppna möjligheterna för den enskildeafrikanen att skapa välstånd för sig och de sina.Sida är verksamt i över 100 länder. Man försöker göra allting överallt.En så diversifierad verksamhet är omöjlig att leda och kontrollera påett tillfredsställande sätt. Lika uppenbart är det omöjligt attupprätthålla vare sig lokalkännedom eller fackkunskaper på alla områden.Möjligheterna till de breda kontaktytor och fasta relationer som är såangelägna för ett effektivt bistånd försvåras också. Det finns därförall anledning att medvetet koncentrera det svenska biståndssamarbetettill de länder där vi mest effektivt kan bidra till att utrota fattigdomen.Sveriges biståndsinsatser bör fokuseras på söder om governance är en förutsättning för direkt budgetstöd till statsmakter.Kunskapsöverföring måste få en alltmer dominerande roll i biståndetsutformning.