bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Det förhöjdabeloppet lämnas oavsett deltagarensålder.Bidrag för merkostnader som föranledsav en anställning med anställningsstödfår lämnas till arbetsgivaren med högst150 kr per dag och person.Särskilt anställningsstöd lämnas i dagunder 24 månader. Stödperioden kan inteförlängas. Regeringen anser att det börfinnas möjligheter att göra en nyanvisning till anställning med särskiltanställningsstöd i huvudsak i enlighetmed följande.I det fall någon lämnat en anställningmed särskilt anställningsstöd skall ensådan ny anvisning föregås av en prövningi tre steg:1. Jobbsökaraktiviteter ochprövning mot arbetsmarknaden för enreguljär anställning.2.3. Andra insatser inomaktivitetsgarantin inklusive arbete medsärskilt anställningsstöd hos annanarbetsgivare.4.5. Särskilt anställningsstöd förarbete hos tidigare arbetsgivare fåranvisas tidigast fråndet att tidigare anställning med särskiltanställningsstöd avslutats.6.För personer som fyllt och som intekan få ett reguljärt arbete inomdagpendlingsavstånd och för vilka detinte heller är möjligt att ordna annatsubventionerat arbete elleranställningsstöd hos annan arbetsgivareskall dock anvisning till anställning medanställningsstöd hos samma arbetsgivarekunna göras tidigare än efter sexmånader. Arbetsförmedlingen skall i dessafall före anvisningen ha gjorten noggrann prövning av personensmöjligheter att erhålla annat arbete.En person som omfattas av det särskildaanställningsstödet skall under pågåendestödperiod kvarstå i aktivitetsgarantinoch vid ett eventuellt upphörande avanställningen återgå till andraaktiviteter inom garantin.Arbetsförmedlingen skall under den tidstödet lämnas regelbundet undersöka denanställdes möjligheter att få ettosubventionerat arbete. Det kan bl.a. skegenom deltagande i olikajobbsökaraktiviteter.Regeringen kommer att ange de närmareförutsättningarna för det särskildaanställningsstödet i förordningen(1997:1275) om anställningsstöd.Regeringen avser också att låta följa upparbetsförmedlingens arbete med depersoner vars anställningar finansierasav stödet.Förslaget innebär minskade inkomster påstatsbudgetens inkomstsida. Detta är enföljd av att målgruppen utvidgas och attsubventionsgraden höjs i det särskildaanställningsstödet som utges som enkreditering av arbetsgivarnasskattekonto.Utgifterna ökar under anslaget 22:3 Köpav arbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader för merkostnadsersättning ochbidrag till förhöjda dagsverkskostnadersom kan lämnas tillsammans medanställningsstödet. minskarutgifterna under anslaget 22:2 Bidragtill arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd genom att personer somtidigare fått aktivitetsstöd inomaktivitetsgarantin i stället får enanställning med hjälp av det särskildaanställningsstödet. Därutöver avserregeringen att föreslå att anslaget 22:3Köp av arbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnader reduceras för attkompensera att den genomsnittligasubventionen i anställningsstödetberäknas vara högre än den genomsnittligaersättningen för aktivitetsstöd.De minskade inkomsterna beräknas uppgåtill 2003, 444miljoner kronor 2004 och 612 miljonerkronor . Finansieringen skergenom att anslagen under utgiftsområde 13Arbetsmarknad minskas i motsvarandeomfattning.Ändringarna bör träda i kraft den 1juli 2003.MotionerModeraterna, ochKristdemokraterna avstyrker förslaget ipropositionen om förändringar av detsärskilda anställningsstödet.Moderaterna konstaterar i motion A3 (yrk.1) att utformningen av det särskildaanställningsstödet gör att såvälsubventionsgrad som målgrupp för dennastödform kan utökas utan att utgifternasynes öka och hota statsbudgetensutgiftstak.Enligt leder förslaget ipropositionen självklart till ökadekostnader för arbetsmarknadspolitiken.Utöver dessa nackdelar kommer detsärskilda anställningsstödet att ledatill undanträngningseffekter och tillsämre möjligheter för personer med ensvag ställning på arbetsmarknaden att fåosubventionerat arbete.Folkpartiet avvisar i motion A4 (yrk. 8)förslaget om ändringar av det särskildaanställningsstödet med hänvisning tillatt partiet har kritiseratstödformen, att föreliggande förslag inteinnebär några grundläggande förändringarav denna och att det leder tillytterligare byråkrati påarbetsmarknadsområdet.I den kristdemokratiska kritiken avregeringsförslaget i motion A5 (yrk. 2)framhålls att ett stort antal ändringarav anställningsstöden gjorts under korttid (se även motion A320 yrk. 7 sombehandlas i avsnitt 5), att förslagetleder till orimligt högasubventionsnivåer och att det finnsbudgetmässiga skäl att resa invändningar.Beträffande den sistnämnda frågan menarKristdemokraterna att det faktum attanställningsstöd utges i form av enskattereduktion utan budgetrestriktionerleder till att den lokalaarbetsförmedlingen har anledning att iförsta hand använda denna stödformeftersom detta inte belastarförmedlingskontorets budget.Kristdemokraterna avstyrker förslaget omändrade villkor för det särskildaanställningsstödet.Utskottets ställningstagandeEfter förslag frånarbetsmarknadsutskottet (bet.2001/02:AU5) gjorde våren 2002ett tillkännagivande om behovet avytterligare insatser inom ramen för detarbetsmarknadspolitiska programmetaktivitetsgaranti i syfte att stödja ochhjälpa vissa grupper som står långtutanför den reguljära arbetsmarknaden.Tillkännagivandet gjordes mot bakgrund avbl.a. följande resonemang i betänkandet:Även i en situation medarbetskraftsbrist kan det inteuteslutas att det fortfarande finnsgrupper som står mycket långt utanförden reguljära arbetsmarknaden,exempelvis vissa äldre arbetslösa ochpersoner som aldrig har fått någotfotfäste på arbetsmarknaden. mening bör det finnasytterligare insatser, inom ramen föraktivitetsgarantin, som kan vidtas föratt stödja och hjälpa dessa grupper.Regeringen aviserade ibudgetpropositionen att denavsåg att återkomma till medförslag till hur det särskildaanställningsstödet skulle kunnavidareutvecklas för att fylla behovet avinsatser för de aktuella grupperna.Förslaget presenteras nu i proposition44.I vårpropositionen (2002/03:100) läggerregeringen fram budgetförslag medanknytning till ändringarna av detsärskilda anställningsstödet. I förslagettill tilläggsbudget minskasanslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning med 104 miljonerkronor och anslaget 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader med tillföljd av att fler personer inomaktivitetsgarantin beräknas fåanställning med det förstärkta särskildaanställningsstödet i stället för attdelta i andra aktiviteter och uppbäraaktivitetsstöd. beräknasramen för utgiftsområde 13 av samma skälminska med 444 miljoner kronor.Vårpropositionen har ännu intefärdigbehandlats av riksdagen.Utskottet vidhåller sin uppfattning attdet är angeläget att kunna erbjuda ettförstärkt stöd till dem som under långtid deltagit i aktivitetsgarantin.Utskottet ser därför positivt på attregeringen lagt fram förslag i frågan.Enligt utskottet är det önskvärt attmöjliggöra anvisning till anställning medsärskilt anställningsstöd även förpersoner . Utskottet kanansluta sig till att förutsättningen börvara att de tagit del avaktivitetsgarantin under ensammanhängande period av minst 18 månaderoch uppfyller övriga angivna stödvillkor.För deltagare som fyllt skall, somframgått av propositionen, ävenfortsättningsvis tre månaders deltagandei aktivitetsgarantin vara tillräckligtinnan särskilt anställningsstöd kananvisas. Utskottet ser också positivt påvad som sägs i propositionen om att höjaanställningsstödets storlek respektivebidrag för merkostnader som föranleds aven anställning med anställningsstöd.Särskilt anställningsstöd lämnas i dagunder 24 månader. Av 5 a § förordningen(1997:1275) om anställningsstöd framgåratt särskilt anställningsstöd förnärvarande får lämnas för den som fyllt57 år och som antingenvarit arbetslös eller deltagit i ettarbetsmarknadspolitiskt program och somomedelbart före anvisningen under sammatid varit anmäld som arbetssökande påarbetsförmedlingen samt tagit del avaktivitetsgarantin under minst 3 månader.Av 12 § framgår att särskiltanställningsstöd kan lämnas såväl förtillsvidareanställningar som förprovanställningar och andratidsbegränsade anställningar.Stödperioden kan, som framgår avpropositionen, inte förlängas. Detinnebär enligt nuvarande regler att enperson som haft en anställning medsärskilt anställningsstöd kan erhålla enny anvisning till samma stödform förstefter det att de ovannämnda villkorenenligt 5 a § på nytt blivit uppfyllda.Regeringen anser att möjligheterna attgöra en ny anvisning till anställning medsärskilt anställningsstöd bör vidgas, ihuvudsak i enlighet med vissa ipropositionen angivna villkor. Dessaskall enligt vad utskottet erfarit frånRegeringskansliet förstås på följandesätt.I det fall särskilt anställningsstödlämnats för en provanställning eller entidsbegränsad anställning ochstödperioden löpt ut skall en nyanvisning till anställning med sammastödform hos samma arbetsgivare somtidigare kunna göras under förutsättningatt vissa villkor är uppfyllda.För det första skall personendessförinnan ha deltagit ijobbsökaraktiviteter och prövats motarbetsmarknaden för en reguljäranställning. För det andra skall enprövning ha skett av förutsättningarnaför andra insatser inomaktivitetsgarantin inklusive arbete medsärskilt anställningsstöd hos annanarbetsgivare. Ytterligare ett villkor fören anvisning till en ny stödperiod medsärskilt anställningsstöd hos sammaarbetsgivare som tidigare skall vara attminst har gått sedanföregående anställning med särskiltanställningsstöd.Med den angivna preciseringen delarutskottet regeringens uppfattning att detär önskvärt att möjliggöra ytterligareanvisning till anställning med särskiltanställningsstöd hos samma arbetsgivaresom tidigare.Utskottet instämmer också i regeringensuppfattning att det för personer somfyllt och som inte kan få ettreguljärt arbete inom dagpendlingsavståndoch för vilka det inte heller är möjligtatt ordna annat subventionerat arbeteeller anställningsstöd hos annanarbetsgivare skall vara möjligt att göraen anvisning till anställning medanställningsstöd hos samma arbetsgivaretidigare än efter sex månader.Arbetsförmedlingen skall i dessa fall igod tid före anvisningen ha gjort ennoggrann prövning av personensmöjligheter att erhålla annat arbete.Utskottet delar också regeringens åsiktatt arbetsförmedlingen under den tidstödet lämnas regelbundet skall undersökaden anställdes möjligheter att få ettosubventionerat arbete, exempelvis genomdeltagande i jobbsökaraktiviteter. Dettaär nödvändigt för att minska risken förundanträngningseffekter.IFAU har i rapporten (2002:8) Vad vet viom den svenska arbetsmarknadspolitikenssysselsättningseffekter? sammanfattatforskningen om den svenskaarbetsmarknadspolitikens effekter påarbetslöshet och sysselsättning.IFAU konstaterar att ett flertal studier om olika programs undanträngningseffekter visar att dessa är störst förprogram som äger rum på den reguljäraarbetsmarknaden. Ju mer programmen liknarvanliga anställningar desto mer positivatycks individeffekterna vara men destostörre är också undanträngningseffekterna. IFAU menar att detta är ettstarkt argument för att subventioneradsysselsättning bör avgränsas mycket klarttill dem som är eller riskerar att blilångtidsarbetslösa. På detta sätt kanpositiva sysselsättningseffekter uppnåsäven om de direkta undanträngningseffekterna är stora.Utöver att poängtera vaksamhet motrisken för undanträngning i anslutningtill att särskilt anställningsstöd utgesvill utskottet också understryka viktenav uppföljning av arbetsförmedlingensarbete med de personer vars anställningarfinansieras av stödet. Utskottetförutsätter att regeringen följer uppdessa frågor och återrapporterar tillriksdagen. Utskottet återkommer i avsnitt5 till frågan om översyn av de olikaformerna av anställningsstöd.Som framgått avstyrker ,detaktuella förslaget om ändring av detsärskilda anställningsstödet. Ianslutning till sitt avslagsyrkandeställer sig frågan omfinansieringsformen för anställningsstödkan leda till ökad benägenhet frånförmedlingskontorens sida att användadenna stödform, eftersom detta intepåverkar kontorets budget. har kunnat finna existerar ingaundersökningsresultat rörande ett sådantsamband.Utskottet vill peka på att IFAU i denovannämnda rapporten gått igenom olikastudier av effekterna av subventioneradsysselsättning. IFAU konstaterar attantalet studier av subventioneradsysselsättning varit förhållandevis lågt,men tycker sig ändå kunna dra slutsatsenatt arbetsgivarstöd hör till de programsom hade störst positiva individeffekteri termer av framtida sysselsättnings- ochinkomstmöjligheter. De studeradeprogrammen motsvaras avanställningsstöd.Som framgått finns i motionerinvändningar mot att anställningsstödutges i form av en kreditering påarbetsgivarens skattekonto. harredan i en rad sammanhang ställt sigbakom stödformen, och utskottet ser ingenanledning att ändra dettaställningstagande. Sedan den 1 oktober1999 har anställningsstöden lämnats pådetta sätt och erfarenheterna är goda.Som framgår av avsnitt 5 i betänkandetavser regeringen att återkommatill angående förenklingar avanställningsstöden.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad som i propositionen punkt 3föreslagits om ändrade villkor i sambandmed det särskilda anställningsstödet.Utskottet avstyrker motionerna A3 yrkande1 (m), A4 yrkande 8 (fp) och A5 yrkande 2(kd).Utskottet vill i detta sammanhang beröraen arbetsrättslig fråga, nämligentillämpligheten av lagen (1982:80) omanställningsskydd (LAS) respektive lagen(1994:260) om offentlig anställning ()på anställning med särskiltanställningsstöd. I sammanhanget börframhållas vikten av att skilja påanställningsstödet och anställningen isig. I fråga om den sistnämnda gällerarbetsrättsliga regler.Enligt 1 § LAS undantas arbetstagaremed särskilt anställningsstöd ocharbetstagare med skyddat arbete frånlagens tillämpningsområde. Någotmotsvarande undantag finns intebeträffande övriga arbetstagare för vilkastöd lämnas i form avarbetsmarknadspolitiska insatser,exempelvis arbetstagare med lönebidrag,allmänt anställningsstöd, förstärktanställningsstöd etc.I proposition 2002/03:47 funktion ochkompetensområde m.m. som nyligenbehandlats av arbetsmarknadsutskottetföreslås att arbetstagare som äranställda med särskilt anställningsstödäven undantas från . Arbetstagare medskyddat arbete är sedan tidigareundantagna från . På motsvarande sättsom i fråga om LAS finns i inte någotundantag beträffande övriga arbetstagareför vilka stöd lämnas frånarbetsmarknadspolitiska program.Utskottet har i betänkande 2002/03:AU6tillstyrkt regeringens förslag om ändringi . har ännu inte fattatbeslut i frågan.Utskottet anser att det kan finnasanledning att överväga hur man lämpligenordnar ett anställningsskydd föranställda med särskilt anställningsstöd.Såväl detta stöd som övriga former avanställningsstöd kan som framgått lämnasför såväl tillsvidareanställningar somprovanställningar och tidsbegränsadeanställningar.3.2 Aktivitetsgaranti -arbetslöshetsförsäkringBakgrundAktivitetsgarantin brukar beskrivas somett paraplyprogram. Inom ramen föraktivitetsgarantin kan det förekommaintensifierad handledning ochplatsförmedling, men i garantin kan ocksåalla arbetsmarknadspolitiska insatserinom arbetsförmedlingen ingå.Aktivitetsgarantin skall vara enheltidsaktivitet. Till skillnad frånövriga arbetsmarknadspolitiska program äraktivitetsgarantin inte tidsbegränsad.En person som anvisats tillaktivitetsgarantin har möjlighet attdelta så länge han eller hon behöver föratt få en förankring på arbetsmarknaden.Under tiden i aktivitetsgarantin ges ettinkomstskydd i form av aktivitetsstöd sommotsvarar arbetslöshetsförsäkringen. Omsökanden får en anställning inom ramenför aktivitetsgarantin utbetalas lön frånarbetsgivaren.Det finns tre olika sätt att lämnagarantin: genom arbete mer än 6 månader,genom utbildning utanförarbetsmarknadspolitiken eller genom attden enskilde själv väljer att lämnagarantin.Arbetslöshetsförsäkringen innehållerför närvarande i princip inga särreglerför aktivitetsgarantin jämfört med vadsom gäller för andraarbetsmarknadspolitiska program. I vadmån en person som lämnaraktivitetsgarantin och blir arbetslös ärberättigad till ersättning avgörs påvanligt sätt i första hand genom enprövning av om arbetsvillkoret äruppfyllt.Arbetsvillkoret innebär att en vissmängd förvärvsarbete skall ha utförtsunder (ramtid)före arbetslösheten. Kvalificerande somförvärvsarbete är även subventioneradeanställningar, dock inte sådanaanställningar som arbetsgivarenfinansierat med särskiltanställningsstöd. När ramtiden skallbestämmas räknas inte (överhoppas) tid dåden sökande varit hindrad att arbeta avvissa i lagen angivna skäl. Dit hör bl.a.sjukdom, viss vuxenutbildning, vård avbarn , tid medföräldrapenningförmåner och tid i vissaarbetsmarknadspolitiska program. Förnärvarande är tiden i aktivitetsgarantinöverhoppningsbar, vilket innebär attsökanden kan grunda rätt till ersättningpå förvärvsarbete som ligger i tiden föredeltagandet i aktivitetsgarantin.Ersättning kan lämnas antingen somgrundförsäkring eller sominkomstbortfallsförsäkring. Ersättningenligt grundförsäkringen lämnas tillpersoner som inte är medlemmar i enarbetslöshetskassa eller som är medlemmarmen inte uppfyller villkoren förinkomstrelaterad ersättning.I arbetslöshetsförsäkringen finns ocksåett särskilt studerandevillkor, sominnebär att ersättning kan lämnas till enarbetslös som efter viss utbildning harstått till arbetsmarknadens förfogandeunder minst . Ersättning lämnas iså fall enligt grundförsäkringen.Ersättning enligt försäkringen lämnasunder längst (ersättningsperiod). Om arbetslöshetenupphör före ersättningsperiodens slut sökande rätt till ersättning underdet antal dagar som återstår aversättningsperioden om han eller honskulle bli arbetslös på nytt, även omarbetsvillkoret då inte skulle varauppfyllt. Detta gäller dock inte om 12månader har förflutit sedan den sökandesenast fick ersättning. I den tidenräknar man inte in överhoppningsbar tid.För närvarande gäller att en sökande somlämnar garantin och åter blir arbetslöskan återgå till den påbörjadeersättningsperioden om förutsättningarnai övrigt är uppfyllda. Detta kanuttryckas så att ersättningsrätten ärvilande och kan återupptas omarbetslösheten kvarstår efter programmet.Arbetslöshetsersättningen utges som endagpenning. Den inkomstrelateradeersättningen beräknas på grundval av dentidigare dagsförtjänsten under s.k.normalarbetstid.PropositionenI propositionen (punkt 1) läggs det framett antal förslag till ändringar avarbetslöshetsförsäkringen som avserpersoner som deltagit iaktivitetsgarantin. Syftet är atteffektivisera samverkan mellanförsäkringen och aktivitetsgarantin.Förslagen rör aktivitetsgarantins effektpå en påbörjad ersättningsperiod,villkoren för ny arbetslöshetsersättningefter arbete, dagpenningen efter arbete,villkoren för ny arbetslöshetsersättningefter studier samt dagpenning ochnormalarbetstid efter studier.Förslaget innebär i korthet följandeändringar i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring.En person som deltagit iaktivitetsgarantin men på nytt blirarbetslös1) skall inte längre kunna återgå till enersättningsperiod som påbörjats föredeltagandet (23 §),2) skall inte kunna kvalificera sig förersättning på grund av förhållanden somligger i tiden före deltagandet, dvs. denramtid inom vilken arbetsvillkoret skallvara uppfyllt skall inte omfatta tidenföre aktivitetsgarantin (ny 14 a §),3) får inte räkna tiden iaktivitetsgarantin till den del som denavser jobbsökaraktiviteter somöverhoppningsbar tid (17 §); skälet äratt det som den arbetslöse gör undersådan tid till stor del motsvarar vad enarbetslös normalt gör, om än i merorganiserad form; tid i deltagande iandra program, t.ex. arbetspraktik, skalldock alltjämt vara överhoppningsbar,4) får, om det är mer fördelaktigt, sindagpenning bestämd på grundval av nivånpå det aktivitetsstöd som senast lämnadesunder tiden i aktivitetsgarantin,förutsättningen är att arbetsvillkoret äruppfyllt med arbete i sådan mängd att detminst svarar mot det senastearbetsutbudet i aktivitetsgarantin ochatt ansökan om ersättning görs inom 12månader från deltagandet (30 §); meddenna nya regel förhindras att en personavstår från att ta ett arbete som skullekunna leda till att ersättningen vidsenare arbetslöshet blir lägre änaktivitetsstödet i aktivitetsgarantin,5a) får, om aktivitetsgarantin lämnadespå grund av heltidsstudier som omfattatminst ett läsår och berättigat tillstudiestöd, grunda sin rätt till nyersättning på ett särskiltstuderandevillkor, förutsättningen är attstudierna sker enligt en individuellhandlingsplan, att utbildningengenomgåtts och avslutats och att ansökanom ersättning görs -fristen kan förlängas i vissa fall - fråndet att studierna avslutats (18 §, 19 §första och tredje styckena); syftet äratt uppmuntra till studier genom attgarantera en viss inkomstnivå omstudierna inte leder tillarbete,5b) får inkomstrelaterad ersättningenligt studerandevillkoret enligt ovan omersättningen i aktivitetsgarantinbaserades på inkomstrelaterad ersättning(19 § andra stycket) och får i så fallsin dagpenning enligt det särskildastuderandevillkoret bestämd enligt nivånpå det aktivitetsstöd som senast lämnadesi aktivitetsgarantin och efter sökandensarbetsutbud (30 a §).Lagändringarna föreslås träda i kraft den1 . Lagförslaget är försettmed två övergångsbestämmelser. Den nyaregeln enligt 1 ovan, som innebär attsökanden inte kan återgå till en påbörjadersättningsperiod, skall inte tillämpasför den som påbörjat deltagandet iaktivitetsgarantin före lagensikraftträdande. Motsvarande gäller denregel enligt 2 ovan som innebär attramtiden inte kan omfatta tid föredeltagandet i aktivitetsgarantin.Regeln under 4 ovan är kopplad till ettaviserat förslag om att en sökande somhar uppfyllt ett arbetsvillkor inomaktivitetsgarantin med deltidsarbete somär av mindre omfattning än sökandensarbetsutbud skall få möjlighet att väljaom han eller hon vill ha fortsatt stödinom aktivitetsgarantin eller lämna den.Detta skall regleras genom en ändring iförordningen (2000:634) omarbetsmarknadspolitiska program.I propositionen finns också ett förslagom möjlighet att under vissaförutsättningar återgå tillaktivitetsgarantin sedan en anvisningåterkallats. Detta förslag behandlas iavsnitt 3.3.MotionerTvå av de motioner som väckts medanledning av propositionen gäller deföreslagna ändringarna iarbetslöshetsförsäkringen. I anslutningtill detta behandlas ocksåmotionsyrkanden som mera allmänt gällerarbetslöshetsförsäkringen.Moderaterna tillstyrker i motion A3uttryckligen förslagen enligt 1-3 ovanmedan förslagen enligt 5a och 5bavstyrks. Partiet hänvisar till sinuppfattning att det bör införas en tydligbortre gräns i arbetslöshetsförsäkringen.Eftersom med stöd avMiljöpartiet och kommeratt vidmakthålla det nuvarande systemettillstyrks dock propositionens förslagtill den del som det gäller villkor förny arbetslöshetsersättning efter arbete(yrk. 5 delvis). Motionen utgår från enkritisk inställning tillaktivitetsgarantin som beskrivs somytterligare en i raden avarbetsmarknadsåtgärder med syfte att gekonstlad sysselsättning snarare än denkompetenshöjning som krävs för att få ettnytt arbete. Det är dock bra att rättenatt återgå till en påbörjadersättningsperiod upphör för den sombörjar i aktivitetsgarantin (yrk. 6).Regeringsförslaget om ett särskiltstuderandevillkor avstyrks med hänvisningtill partiets principiella inställningatt endast reguljärt arbete skall fåtillgodoräknas för att uppfyllaarbetsvillkoret i försäkringen.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skallenligt användas till det somde är avsedda för och inte för attåterkvalificera till nyaersättningsperioder (yrk. 3).Moderaterna anser att de nu framlagdaförslagen visar att nuvarande system förarbetslöshetsförsäkringen inte fungerarbra. Partiet föreslår att regeringen fåri uppdrag att skyndsamt se överarbetslöshetsförsäkringen av minst treskäl.