bet · GQ01BOU5 · 2003-02-18 00:00:00 — De vidareövervägandena i frågan inom de berörda myndigheternafår visa om det finns skäl att kräva särskildaåtgärder i vissa boendeformer.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion2002/03:Bo308 (s).Tillgängligheten i boendemiljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om krav på tillgänglighet, jämför reservation11 (fp, kd, c), behovet av hissar, jämför reservation 12(c).Krav på tillgänglighetFörslag om att bl.a. de krav som ställs i plan- ochbygglagen på tillgänglighet och användbarhet förfunktionshindrade skall förstärkas eller förtydligasförs fram i fyra motioner.Enligt motion 2002/03:So362 (fp) yrkande 3 börregeringen lägga fram ett förslag om ändringar i PBLmed krav på att rimliga anpassningsåtgärder förfunktionshindrade vidtas såväl vid nybyggnation somi befintliga byggnader. Motionärerna hänvisar tillett förslag med denna innebörd som var aktuellt år1995 men inte då fördes fram av regeringen.I motion 2002/03:So457 (kd) hävdas att detfortfarande byggs otillgängligt och oanvändbart förfunktionshindrade i . Enligt yrkande 3 imotionen bör det därför genomföras en utredning medsyfte att förtydliga de krav på tillgänglighet somfinns i PBL.Centerpartiet föreslår i sin partimotion2002/03:Bo267 yrkande 29 att i etttillkännagivande skall framhålla vikten av att äldreoch funktionshindrade kan påverkasamhällsplaneringen. Motionärerna konstaterar attdet på många håll görs goda insatser för ökadhandikappanpassning. Mycket återstår dock att göra,bl.a. enkla åtgärder som att fasa av trottoarkanter.I motion 2002/03:Bo279 (s) yrkande 1 förordas attöverväganden om förstärkta krav på tillgänglighetenligt PBL och BVL kommer till stånd. Enligtmotionens yrkande 2 skall krav på god tillgänglighetvara en förutsättning för statligt stöd tillbomässor. Motionären konstaterar att bebyggelse påsåväl bomässor som i övrigt har bristandetillgänglighet trots de krav som finns i gällandebyggnadslagstiftning.Mot bakgrund av vad som föreslagits i motionernaavseende tillgängligheten i bebyggelsen villutskottet anföra följande.Inom bostadsutskottet har det rått enbred enighet när det gäller betydelsen av atttillgänglighetsfrågorna ges stor uppmärksamhet iplaneringen och byggandet av den fysiska miljön.Frågor om hur tillgängligheten i bebyggelsen skallkunna förbättras har också varit föremål föringående diskussioner och överväganden. Utskottethar i dessa sammanhang betonat vikten av attbebyggelsemiljön görs tillgänglig för alla. Det börockså framhållas att de krav på tillgänglighet somställs upp i plan- och byggnadslagstiftningen iflera avseenden har skärpts under de senaste åren.Arbetet med att förbättra tillgängligheten måsteemellertid drivas vidare tills vi uppnått ettsamhälle som kan sägas erbjuda en god tillgänglighetför hela befolkningen. Utskottet vill med anledningav motionsförslagen om en skärpning av regelsystemetom tillgänglighet kortfattat erinra om delar av detarbete som pågår med denna inriktning och om denyligen genomförda skärpningarna i PBL.Det lagförslag som efterlyses i motion2002/03:So362 (fp) och som var aktuellt år 1995avser sannolikt ett förslag som ursprungligen ladesfram i ett betänkande av den då arbetande Plan- ochbyggutredningen (SOU 1994:36). Utskottet vill erinraom att ett motsvarande lagförslag sedermera ladesfram av regeringen och beslutades avriksdagen (prop. 2000/01:48, bet.2000/01:BoU5). Lagändringen, som trädde i kraft den1 , innebär att föreskrifter med merpreciserade krav kan utfärdas vad gälleranvändbarheten för personer med nedsatt rörelse-eller orienteringsförmåga i samband mediordningställande och ändring av bl.a. allmännaplatser. Vidare har en möjlighet införts att genomföreskrifter ställa krav på att enkelt avhjälptahinder mot tillgänglighet och användbarhet skallundanröjas i vissa befintliga miljöer. Det gällerlokaler dit allmänheten har tillträde och allmännaplatser. har med stöd av lagändringenutformat förslag till föreskrifter som harremissbehandlats. Ett omfattande arbete har ocksålagts ned på att analysera konsekvenserna av olikaåtgärder och på att ta fram allmänna råd och godaexempel. Utskottet kan konstatera att exempelvisfrågan om avfasning av trottoarkanter som tas upp ien av motionerna behandlas i förslaget tillföreskrifter.När det sedan gäller behovet av eventuellaytterligare förändringar av plan- ochbygglagstiftningen i syfte att förtydliga kraven påen tillgänglig och användbar utformning avbebyggelsen vill utskottet återigen erinra om arbete. Kommitténs direktiv pekar tydligtut dessa frågor som en viktig utgångspunkt föröversynen av plan- och bygglagstiftningen. pröva vilka förändringar ilagstiftningen som behövs för en effektiv kontrollav att samhällskraven på byggnader infrias, t.ex.kraven på tillgänglighet. Utskottet vill understrykaatt detta kan vara en väl så viktig fråga i arbetetmed att uppnå en bättre tillgänglighet som lagkravenom tillgänglighet i sig. Det hjälper således intemed aldrig så omfattande lagkrav om sedan dessabestämmelser glöms bort i något led i byggprocessen.Det är därför också viktigt att hitta arbetsformersom gör att tillgänglighetsfrågorna beaktas redan påett tidigt stadium så att kostsamma ändringsarbetenkan undvikas. Kommitténs uppgift att belysahandikapporganisationernas inflytande i plan- ochbyggprocessen kan få stor betydelse i dettasammanhang. Även i övrigt får det förutsättas attPBL-kommittén i flera sammanhang kommer in på denfrågan om hur äldre och funktionshindrade kanpåverka samhällsplaneringen som tas upp iCenterpartiets partimotion.Den särskilda fråga om tillgängligheten påbomässor som tas upp i en av motionerna behandladesäven föregående år då utskottet anförde bl.a.följande i denna fråga (bet. 2001/02:BoU9 s. 21).Bostadsmässorna avser normalt bostäder som eftermässperioden kommer att användas sompermanentbostäder på den plats där de uppförts.Det innebär att bostäderna och den omgivandemiljön skall svara mot de krav på tillgänglighetsom ställs med stöd av . Detfår mot den bakgrunden förutsättas att bostädernaliksom bostadsområdet blir tillgängligt på detsätt som följer av lagstiftningen och de tilldenna kopplade byggreglerna. kannaturligtvis själva mässperioden ochvisningsverksamheten som sådan kräva olikaanordningar och tillfälliga arrangemang som kanmedföra svårigheter vad beträffartillgängligheten. Med tanke på den planering somföregår mässorna får det förutsättas att ocksåtillgänglighetsaspekten beaktas inför självamässan.Slutligen vill utskottet erinra om att riksdagenvåren 2000 antog en nationell handlingsplan förhandikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. SoU14,yttr. Regeringen redovisade i december 2002i en skrivelse (skr. 2002/03:25) vidtagnaåtgärder och planerade insatser. I denna skrivelsefinns redovisade ett antal genomförda åtgärder ochplanerade insatser med den inriktning som efterlysesi de aktuella motionerna. Regeringen avser att varttredje år i en skrivelse återkomma till riksdagenmed en redogörelse för hur arbetet med att genomförahandlingsplanen fortskrider.Med hänvisning till det anförda anserbostadsutskottet att det inte skulletjäna något reellt syfte med ett allmänt inriktattillkännagivande från med en begäran omytterligare åtgärder för att åstadkomma en mertillgänglig och användbar bebyggelse och utemiljö.Utskottet vill emellertid understryka attdet i själva sakfrågan inte råder några delademeningar. Arbetet med den i motionerna förordadeinriktningen måste således även i fortsättningen geshög prioritet.Behovet av hissarI ytterligare två motioner tas frågor omtillgängligheten i boendemiljön upp. Övervägandenai dessa motioner gäller i första hand ett ökandebehov av hissar i flerbostadshus till följd av denallt större andelen äldre i befolkningen.En översyn behöver enligt motion 2002/03:Bo280 (s)genomföras av möjligheterna att förbättra för äldrepersoner att bo kvar i sina lägenheter. Olikamöjligheter till anpassningar bör prövas somhissinstallationer, förbättrad belysning och olikaanpassningar såväl i de gemensamma utrymmena som ide enskilda lägenheterna.I motion 2002/03:Bo283 (c) föreslås att enutredning analyserar kostnaderna för ett utökatstatligt stöd till hissar i hyreshus (yrkande 1).Vidare föreslås att regeringen utarbetar en plan förökad tillgänglighet i hyresbostäder (yrkande 2).Även i denna fråga vill utskottet hänvisa till vadsom ovan anförts om det pågående arbetet med attförbättra tillgängligheten i den byggda miljön. Denfråga som motionärerna tar upp understryker atttillgänglighet inte bara skall ses som ettsärintresse för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga. De tillgänglighetsskapandeåtgärderna innebär ofta en bättre utformning av denbyggda miljön för hela befolkningen. I olika delarav livets skeden kan dessutom behovet av en godtillgänglighet öka även för den del av befolkningensom inte i första hand åsyftas när behovet avtillgänglighetsskapande åtgärder diskuteras. Viktenav en sådan syn på tillgängligheten kommer, som ävenmotionärerna framhåller, att understrykas av en alltstörre andel äldre i befolkningen. Även desträvanden som finns att underlätta kvarboende ivanliga bostäder kommer att förutsätta en bättretillgänglighet i bostadsbeståndet.Ett särskilt problem i detta sammanhang ärgivetvis det äldre bostadsbestånd med flera våningarsom inte från början försågs med hiss. Frågan om huromfattande behovet av hissinstallationer är och hurdet bör tillgodoses rymmer emellertid många aspekterförutom önskemålet om en god tillgänglighet. Detgäller bl.a. de byggnadstekniska och estetiskaproblem som ofta gör sig gällande närhissinstallationer utförs i det äldrebostadsbeståndet, men givetvis också de ekonomiskafrågorna. Det är därför viktigt att en diskussionkommer till stånd om vad som är möjligt attåstadkomma i detta bostadsbestånd för att förbättratillgängligheten mot bakgrund av den ökande andelenäldre i befolkningen. Ett lämpligt forum för ensådan diskussion och vidare överväganden är denparlamentariska äldreberedningen - Senior 2005, somregeringen tillkallade i slutet av 1998.Utgångspunkterna för beredningens arbete är deförändrade krav som ställs på samhället när bådeantalet och andelen äldre i befolkningen ökar.Senast den 1 maj 2003 skall beredningen redovisaresultatet av sitt arbete till regeringen.Ett diskussionsbetänkande som Senior 2005presenterade föregående år (SOU 2002:29) harremissbehandlats. Behovet av hissar ibostadsbebyggelsen har tagits upp av fleraremissinstanser. , som är en av dessaremissinstanser, har också i en skrivelse tillregeringen tagit upp frågan. Skrivelsenär en redovisning av ett uppdrag till attdefiniera sin roll som sektorsansvarig myndighet förhandikappolitiken och redovisa förslag till etappmålför hur myndigheten skall kunna uppfylla sin del avde handikappolitiska målen. Ett av dessa etappmål äratt den övervägande delen av bostadsbeståndet senast2010 skall vara tillgängligt och användbart förfunktionshindrade och äldre. uppmärksammarunder detta etappmål avsaknaden av hiss som ettstort problem och redovisar tänkbara metoder förolika former av tillgänglighetsskapande åtgärder.Bostadsutskottet kan således konstatera att defrågor som tas upp i de aktuella motionerna ärföremål för diskussioner och överväganden i ettflertal sammanhang. Utskottet är därför inte idagsläget berett att ta ställning till vilkakonkreta åtgärder som kan komma att behöva vidtasnär det gäller tillgängligheten i det äldrebostadsbeståndet.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Bo280 (s) och 2002/03:Bo283 (c).BostadsanpassningsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om översyn av lagen ombostadsanpassningsbidrag, jämför särskiltyttrande 4 (fp), bostadsanpassningsbidrag förelöverkänsliga, jämför reservation 13 (kd,v, c, mp).Översyn av lagen om bostadsanpassningsbidragI anslutning till de behandlade frågorna omtillgängligheten i boendemiljön tar utskottet härupp förslag som gäller utformningen ochtillämpningen av lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag. Enligt denna lag ärkommunerna skyldiga att lämna bidrag till vissaformer av anpassning av bostäder i syfte att gepersoner med funktionshinder möjlighet till ettsjälvständigt liv i ett eget boende.Utskottet tar först upp två motioner som föreslåratt en översyn skall göras av vissa bestämmelser ilagen om bostadsanpassningsbidrag.Motion 2002/03:Bo244 (m) tar upp bestämmelserna omdels bostadsanpassningsbidrag i samband med köpeller byte av bostad, dels möjligheten till bidragför återställande av en tidigare anpassad bostad. första frågan anser motionärerna att debestämmelser som innebär att bidrag förkostnadskrävande åtgärder i samband med köp ellerbyte av bostad endast utgår om det finns särskildaskäl - 9 § - ofta tillämpas utan att tillräckligtbeslutsunderlag föreligger. I den andra frågan ansermotionärerna att återställningsbidrag även bör utgåför egnahem och inte som - 11 § - endast tillhyresbostäder samt för vissa åtgärder ibostadsrättshus.Förslaget om en översyn av lagen ombostadsanpassningsbidrag i motion 2002/03:Bo257 (s)tar upp den rättspraxis som har utvecklat sig närdet gäller vissa mer kostsamma anpassningsåtgärder ihyreshus och bostadsrättshus. Enligt denna praxiskan i vissa fall kommunen avslå en ansökan om bidragmed hänvisning till att det finns andra sätt atttillgodose den funktionshindrades behov. Det kanexempelvis handla om att en anpassad och mer lämpliglägenhet kan erbjudas i närområdet. Motionärernamenar emellertid att det inte tas tillräcklig hänsyntill önskemål om kvarboende vid tillämpningen avdenna praxis.Bostadsutskottet anför följande med anledning avde två motionerna,Som framgått tidigare lägger utskottet stor viktvid frågor om att bostadsmiljön i möjligaste månskall vara tillgänglig och anpassad för allas behov.Målet är givetvis att bebyggelsen redan från börjanskall ges en sådan utformning attanpassningsåtgärder endast behöver vidtas iundantagsfall. Bostadsanpassningsbidrag haremellertid fortfarande en mycket viktig roll attspela när det gäller den individuella anpassningen ioch i nära anslutning till bostäder i särskilt äldrehus. Ramarna för hur denna bidragshantering skall gåtill sätts upp i lagen om bostadsanpassningsbidrag.Den praktiska tillämpningen av bidragsbestämmelsernasköts emellertid av landets kommuner. sin tillsyn av kommunernas bidragshanteringunder senare tid kunnat konstatera brister i olikaavseenden. Verket har i sin tillsynsrapporteringgjort regeringen uppmärksam på denna fråga och äventagit upp en väl fungerande bidragshantering som ettav de prioriterade etappmålen i den ovan omnämndaredovisningen av sektorsansvar inomhandikappolitiken.Bostadsutskottet ser mycket allvarligt på attBoverket kunnat konstatera att kommunernasbidragshantering brister i vissa avseenden. Det kanmot denna bakgrund inte uteslutas att de problem somtas upp i de aktuella motionerna till viss del kanha samband med bidragshanteringen snarare än medlagens utformning som sådan.Vad gäller de två förslag om översyn av gällanderegler som tas upp i motion 2002/03:Bo244 (m) harutskottet kunnat konstatera att de även förts framtill regeringen genom en skrivelse frånHandikappombudsmannen. har avgivit ettremissutlåtande över denna skrivelse, och enberedning pågår av frågan inomRegeringskansliet.Även frågan i motion 2002/03:Bo257 (s) omrättspraxis i vissa fall kommer att bli föremål föruppmärksamhet. Ett utslag i Regeringsrätten idecember 2002 (målnr 101-2000) i ett överklagatärende anses delvis kunna komma att påverka praxis ide aktuella fallen. Ärendet avsåg ett kommunaltbeslut om att avslå en ansökan om bidrag förinstallation av trapphiss i flerbostadshus för attmöjliggöra kvarboende. Kommunen hänvisade i ställettill en handikappanpassad lägenhet i sammabostadsområde. Regeringsrätten ansåg emellertid attbidrag skulle utgå i detta fall. Utskottet harerfarit att avgörandet i Regeringsrätten medfört attBoverket avser att se över det aktuella avsnittet isin handbok med råd och exempel för kommunernasbidragshantering.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att defrågor som tas upp i de aktuella motionerna är ellerkommer att bli föremål för överväganden. Det fåranses vara befogat att avvakta bl.a. regeringensställningstagande till Handikappombudsmannensskrivelse och tillsynsrapporter. Någottillkännagivande i de aktualiserade frågorna kandärför inte anses vara erforderligt.Motionerna avstyrks således.Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsligaI ytterligare två motioner behandlas villkoren förbostadsanpassningsbidrag. Dessa motioner tar uppfrågan om bidrag skall utgå för anpassning avelöverkänsligas bostäder.Enligt motion 2002/03:So361 (c) yrkande 6 bör detslås fast att bostadsbidrag skall utgå för dettaändamål. Motionärerna vänder sig mot att isin handbok om bostadsanpassningsbidrag anger attbidrag inte utgår till s.k. elsanering.Även enligt motion 2002/03:Bo268 (s) yrkande 1 börelöverkänsliga ges samma rätt tillbostadsanpassningsbidrag som andrafunktionshindrade. I motionens yrkande 6 föreslåsatt möjligheten att utrusta alla offentligabyggnader med elfria zoner bör övervägas.Som konstateras i de aktuella motionerna ärrättsläget sådant att kommunerna intekan anses vara skyldiga att lämnabostadsanpassningsbidrag för s.k. elsanering.Däremot förekommer det att kommuner på frivilligbasis i vissa fall ger bidrag för s.k. elsanering avbostäder. Tolkningen av rättsläget i den aktuellafrågan framgår bl.a. av förbostadsanpassningsbidraget. Till grund för denredovisade uppfattningen hänvisar verket till ettyttrande från och ett avgörande ikammarrätten. har också i en rapportanfört att kunskapsläget i den aktuella frågan ärsådant att belagda samband saknas mellan exponeringför elektriska och magnetiska fält i bostaden och desymtom som åberopats vid ansökan om bidrag.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat motionsförslag om bostadsanpassningsbidragför elöverkänsliga. Vid det senaste tillfälletanförde utskottet bl.a. följande (bet. 2001/02:BoU1s. 63).Bostadsutskottet bör inte uttala sig i frågan ombostadsanpassningsbidragslagens tillämpning i enviss typ av ärenden. Däremot kan utskottetvidhålla sin tidigare redovisade uppfattning attdet är önskvärt med en över landet enhetligtillämpning av lagen. Möjligheten att få stöd börinte vara avhängig av vilken kommun man är bosatti. Det grundläggande problemet i sammanhangetstår emellertid att finna i att det fortfarande,trots ett mångårigt forsknings- ochutredningsarbete, saknas en samsyn om dehuvudsakliga orsakerna tillelöverkänslighetsproblemen. På samma sätt finnsfortfarande en betydande osäkerhet om hur manbäst skall komma till rätta med problemet och omden typ av åtgärder som kan innefattas ibegreppet elsanering alltid är den bästalösningen. Det finns därför starka skäl att krävafortsatta ansträngningar från alla inblandadeinstanser så att kunskapsläget ger underlag fören bredare samsyn i dessa frågor. En sådanutveckling kan också förväntas bidra till enlösning av det problem som motionärernauppmärksammar.Bostadsutskottet kan konstatera att något egentligtgenombrott i forskningsläget på det aktuella områdetfortfarande inte kan anses ha gjorts. Utskottet gårhär inte vidare in på denna fråga men kommer inomkort i ett betänkande om planfrågor att ta uppmotioner om problem med strålning från bl.a.mobiltelefonimaster och kraftledningar. I dettasammanhang avser utskottet att kortfattat redogöraför forskningsläget och resultatet av genomfördastudier om hälsoeffekterna i dessa sammanhang.Utskottet vidhåller sitt tidigare redovisadeställningstagande när det gäller den fråga som tasupp i motionerna 2002/03:So361 (c) yrkande 6 och2002/03:Bo268 (s) yrkande 1. Det kan således inteanses vara lämpligt att uttalar hurbostadsanpassningsbidragslagens bestämmelser skalltolkas i den aktuella frågan. Bostadsutskottetförutsätter emellertid att de berörda myndigheternaföljer det pågående forsknings- ochutredningsarbetet och aktualiserar tillämpningen avbidragsreglerna så snart som det framkommer resultatsom motiverar detta.Utskottet anser inte heller att kunskapsläget är sådant att bör förorda att allaoffentliga byggnader förses med elfria zoner ienlighet med förslaget i motion 2002/03:Bo268 (s)yrkande 6.De aktuella yrkandena avstyrks med hänvisning tilldet anförda.Buller i byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om bullerbegränsande åtgärder i lokaler,jämför reservation 14 (c), bullerbegränsande utförande avinstallationer, jämför reservation 15(mp).Bullerbegränsande åtgärder i lokalerTvå motioner om buller i byggnader behandlas i dettabetänkande. Utskottet kommer i sittbetänkande om planfrågor också att ta ställning tillett antal motionsförslag om planering för en tystareutomhusmiljö.Utskottet tar först upp ett förslag i motion2002/03:A239 (c) yrkande 22 om att ett program förbullerdämpande åtgärder i offentliga lokaler börutarbetas. Motionärerna hänvisar till de högaljudnivåer som råder i exempelvis lokaler förbarnomsorg och de effekter som bl.a. valet avbyggmaterial kan ha i detta sammanhang.Det bör inledningsvis påpekas att frågor omproblemen med höga ljudnivåer kan vara aktuella attbehandla i många olika sammanhang. De frågor som iförsta hand gäller bl.a. arbetsmiljö- ochhälsoskyddslagstiftningens tillämpning på bullerbereds inom av andra utskott.Bostadsutskottet har emellertid att övervägabyggnadslagstiftningens krav som kan få betydelseför den akustiska miljön vid exempelvis valet avbyggmaterial och utformning av lokalerna.Bestämmelser på detta område finns bl.a. iförordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk, m.m. där det i 7 § anges attbyggnadsverk skall vara projekterade och utförda påett sådant sätt att buller, som uppfattas avbrukarna eller andra personer i närheten avbyggnadsverket, ligger på en nivå som inte medförrisk för dessa personers hälsa och som möjliggörsömn, vila och arbete under tillfredsställandeförhållanden. I byggregler anges närmarehur byggnader skall dimensioneras och utformas medhänsyn till förekommande bullerkällor och så attuppkomst och spridning av störande ljud begränsas.För verksamheter i befintliga byggnader hargivetvis tillämpningen av bl.a.hälsoskyddslagstiftningen stor betydelse.Socialstyrelsen har också givit ut allmänna råd ombuller inomhus och höga ljudnivåer (SOSFS 1996:7)som bl.a. lämnar riktvärden och rekommendationer förbedömning av sanitär olägenhet.Bostadsutskottet har erfarit att de regelverk somställer upp olika krav på bullerdämpande åtgärderkommer att ses över. I en proposition ominomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128)redovisade regeringen vissa frågor om buller ochangav i detta sammanhang att kommeratt få i uppdrag att utvärdera sina allmänna råd ochidentifiera olika åtgärder för att komma till rättamed problemet med höga ljudnivåer inomhus.Socialstyrelsen fick uppdraget att, isamråd med berörda myndigheter, utvärdera omregelverket kring höga ljudnivåer är ändamålsenligtoch ger avsedd effekt. Uppdraget skall redovisassenast den 31 mars 2003.I propositionen om inomhusmiljöfrågor hänvisaderegeringen även till det under miljökvalitetsmåletGod bebyggd miljö av fastställda delmåletför buller och aviserade sin avsikt att återkommamed ytterligare delmål för buller efter en förstautvärdering av miljömålen. Regeringen aviserade ävensin avsikt att uppdra åt berörda myndigheter attsamordna sina krav i olika avseenden bl.a. vadgäller mätmetoder för ljudnivåer.Bostadsutskottet kan konstatera att olika statligaåtgärder med betydelse för den i motionenaktualiserade frågan vidtas.