bet · GQ01AU3 · 2003-02-06 00:00:00 — Det innebär att motion So457 yrkande 2 (kd)tillstyrks.22.Kunskaper om HBT-personers livsvillkor(punkt 23) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 22. bifaller därmed motion2002/03:L249 yrkande 19 (fp).StällningstagandeSom sägs i motion L249 skall arbetetinom den offentliga sektorn genomsyras avjämställdhet, jämlikhet och respekt för denenskildes integritet. Stat, landsting och kommunereller deras uppdragstagare skall inte särbehandlamänniskor negativt beroende på kön, ålder, socialställning, etnisk eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, könsidentiteteller liknande. Ökad medvetenhet samt aktivasatsningar på kunskap och utbildning ärnyckelfaktorer för att säkerställa att negativsärbehandling inte förekommer. Inom ramen för denlöpande utbildningen av anställda bör därför fråganom att motverka diskriminering uppmärksammassärskilt. Att öka insikterna om homosexuellas,bisexuellas och transpersoners livsvillkor är extraviktigt inom vissa nyckelsektorer inom denoffentliga sektorn, bl.a. rättsväsendet,utbildningen, hälso- och sjukvården samtsocialtjänsten.Vad som här har anförts bör ges regeringen tillkänna. Det innebär att motion L249 yrkande 19 (fp)tillstyrks.23.Diskrimineringslagstiftning beträffandetranssexuella m.m. (punkt 24) (fp, c, mp)av (), (), UlfHolm (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 23. bifaller därmed motion2002/03:A317 yrkandena 4 och 5 (fp, s, v, c, mp).StällningstagandeTranspersoner har ett svagt rättsligt skydd.Transsexualism handlar om könsidentitet och fallerdärmed under JämO:s ansvarsområde. Transvestiter ochövriga transpersoner omfattas däremot inte eftersomdet enbart är personer med juridiskt kön som ingår iJämO:s ansvarsområde.Vi vill framhålla att sexuell läggning ochkönsidentitet i sig är olika begrepp. Inte destomindre anser vi att begreppen är närliggande och attdet ofta lekmannamässigt görs sammanblandningarmellan dem. Ett sätt att motverka dennasammanblandning och att verka i enlighet med vårinställning är att införliva transpersoner i lagenom förbud mot diskriminering i arbetslivet på grundav sexuell läggning. Det är enligt vår mening merlämpligt att frågor om diskriminering i arbetslivetvad gäller transpersoner behandlas av sammamyndighet, Ombudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning, HomO.Vi förutsätter att denna fråga kommer att belysasav den parlamentariska kommitté som skall göra ensamlad översyn av diskrimineringslagstiftningen,däribland frågan om diskrimineringsskydd förtranspersoner.Vi anser också att svensk lagstiftning böranpassas så att den på alla punkter omfattar detskydd för transsexuella som uttalas iEuropaparlamentets Recommendation 1117 (1989) On thecondition of transsexuals och Resolution ondiscrimination against transsexuals. Här ingår bl.a.ett tydligt lagstadgat förbud mot diskriminering iarbetslivet. Vi vill i sammanhanget även påminna omEG-domstolens dom i mål C-13/94 om uppsägning av entranssexuell person. Domstolen konstaterade i måletatt uppsägning av en transsexuell på grund av denneskönsbyte strider mot förbudet mot könsdiskrimineringi unionens likabehandlingsdirektiv.Sammanfattningsvis anser vi att regeringen böråterkomma med ett förslag som innebär att såvälrekommendationen som domen införlivas i svensklagstiftning.Vad som här har anförts bör ges regeringen tillkänna. Det innebär att motion A317 yrkandena 4 och 5(fp, s, v, c, mp) tillstyrks.24.Rättegångskostnaderna i diskrimineringsmål(punkt 28) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 24. bifaller därmed motion2002/03:Sf336 yrkande 16 (v).StällningstagandeVänsterpartiet anser att man bör uppmärksamma enfaktor som allvarligt kan försvåra för den somdiskriminerats i en anställningssituation attanvända sig av lagstiftningen. Det är reglerna omansvaret för rättegångskostnader. För den som inteär medlem i en facklig organisation, eller som intehar stöd av sin organisation eller av DO, måsterisken att få stå för motpartens rättegångskostnadervara en mycket starkt processavhållande faktor.Reglerna om kvittning av rättegångskostnader iarbetstvistlagen har enligt vår uppfattning alldelesför begränsad räckvidd för att ha någon betydelse idetta sammanhang. anser att enutredning bör få i uppdrag att undersöka hurreglerna för ansvaret för rättegångskostnaderna idiskrimineringsmål bör ändras för att lösa dettaproblem.Vad som här har anförts bör ges regeringen tillkänna. Det innebär att motion Sf336 yrkande 16 (v)tillstyrks.25.Grupptalan på jämställdhetsområdet(punkt 29) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 25. bifaller därmed motion2002/03:A366 yrkande 8 (c) och avslår motion2002/03:A300 yrkande 3 (v).StällningstagandeDe tvister som prövats i Arbetsdomstolen och somresulterat i att kvinnliga löntagare har fått rätthar i alltför liten grad utvidgats till att gällaalla i motsvarande situation eller yrkesgrupp. IKanada har arbetet för lika lön haft storaframgångar genom möjligheten till grupptalan, dvs.att personer med likartade fall kan ansluta sig talan som en individ eller organisation harväckt. Om svensk lagstiftning tillät grupptalan ilönediskrimineringsmål skulle det på ett mycketkraftfullt sätt förstärka möjligheten attgeneralisera rättsliga framgångar i arbetet för likalön.Med hänsyn till det anförda anser jag attriksdagen med anledning av motion A366 yrkande 8 (c)bör tillkännage för regeringen som sin mening vadjag har anfört om att införa en möjlighet tillgrupptalan i lönediskrimineringsmål. Motion A300yrkande 3 (v) avstyrks i den mån den inte får ansestillgodosedd genom det anförda.26.Sekretess i samband med anmälningar omdiskriminering (punkt 30) (fp, mp)av (), () och UlfHolm (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 26. bifaller därmed motion2002/03:A317 yrkande 3 (fp, s, v, c, mp).StällningstagandeEtt problem vid anmälan av fall av diskrimineringvad gäller sexuell läggning och könstillhörighet äratt det ofta finns ett motstånd hos HBT-personer motatt vara öppna med sin sexuella läggning ellerkönstillhörighet. Det faktum att många HBT-personerinte vill riskera att röja sin sexuella läggningeller könstillhörighet vid en anmälan omdiskriminering innebär i förlängningen att det finnsfog för antagandet att anmälningsfrekvensen avärenden blir låg. Risken är därför överhängande attdet kommer att finnas ett stort mörkertal av ärendensom aldrig blir föremål för prövning. Det är av denanledningen viktigt att se över hela processen frånanmälan till utredningens avslut så att anmälarensidentitet kan behållas hemlig i största möjligautsträckning.Detta bör tillkännage för regeringen somsin mening. Vi tillstyrker därför motion A317yrkande 3 (fp, s, v, c, mp).Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Männens roll i jämställdhetsarbetet (punkt6) (mp)av ().Miljöpartiet de gröna anser att jämställdhetsarbetetbör föras av både kvinnor och män. Under helajämställdhetens historia har kampen för jämlikhetmellan könen förts nästan uteslutande av kvinnor.Männens deltagande i jämställdhetsarbetet har varitundantag snarare än regel. Ofta är det kvinnor sommed kraft reagerar mot det rent fysiskt mest tydligauttrycket för kvinnoförtryck: våldspornografi,sexhandel och kvinnomisshandel. Men mäns våld motkvinnor är inte bara en kvinnofråga, utan även enmansfråga, och det är i ännu högre grad ensamhällsfråga. vill att riksdagentillkännager för regeringen att jämställdhet i allrahögsta grad är en mansfråga. Den dag männen påallvar sätter sig in i vad jämställdhet verkligenhandlar om, kan kvinnor och män tillsammans drivaarbetet framåt.Män utövar våld mot barn, mot kvinnor och motandra män. Både forskning och olika sortershandlingsprogram måste inriktas på detta faktum. Mänsom slår måste ändra sitt beteende. Därför behövs enbred diskussion på alla nivåer i samhället för attpå sikt kunna arbeta med att förändra detta. Mänsutövande av våld är ett symtom på manligöverordning. Detta måste brytas. Det behövs ocksåfler män som ställer sig upp och förkastar andramäns våldsamma beteende. Tystnaden från män om mänsvåld mot kvinnor blir till slut ett tyst medgivande.En skilsmässa är en komplicerad process för allainblandade. Att män drabbas hårdareframför allt emotionellt - medan kvinnor drabbasekonomiskt - har ofta sin förklaring i att mannenvalt bort nära relationer med sina barn men även medandra människor än sin partner. Därmed har mänoftare sämre socialt och nära nätverk och sämrekontakt med sina barn. När samhället sedan erbjuderstöd i form av samarbetssamtal eller liknande bestårhjälpen ofta av kvinnor som hjälpare. Män behöverockså andra män som hjälpare för att kunna ta sigigenom skilsmässoprocessen. Alltfler män hamnarockså i ekonomiska svårigheter efter en skilsmässapå grund av underhållssituationen. De ekonomiskaproblemen gör att många av de män som vill vara enbra pappa hamnar i en näst intill omöjlig situation.De har inte råd att ha barnen boende hos sig ochinte heller att bo i en lägenhet som är så stor attbarnen kan bo där i sträck.2. Diskrimineringslagstiftning beträffandetranssexuella m.m. (punkt 24) (v)av ().Alla skall kunna leva ett värdigt liv, oavsettsexuell läggning eller könsidentitet. Tyvärr finnsdet i vårt samhälle ett förtryck av homosexuella,bisexuella och transpersoner, vilket bl.a. tar siguttryck i form av trakasserier, våld ochdiskriminering. Det finns även brister ilagstiftningen. Homosexuella och bisexuella är mänoch kvinnor i olika åldrar med olika etniskbakgrund, religion och politisk uppfattning. Dekommer från olika samhällsklasser, från städer ochfrån landsbygd. Det enda som skiljer dem frånheterosexuella är att de har förmågan att älska ochkänna sexuell attraktion till någon av samma kön.Fortfarande diskriminerar lagstiftningenhomosexuella, bisexuella och transpersoner.Transpersoner är individer vars könsidentitet ellerkönsidentitetsuttryck eller alltid skiljersig från för det kön som registrerats för demvid födseln. Det är bl.a. transsexuella ochtransvestiter. Transpersoner har ett svagt rättsligtskydd. Transsexuella har skydd i arbetslivet motdiskriminering och ingår i JämO:s ansvarsområdeeftersom det handlar om könsidentitet. Transvestiteroch övriga transpersoner faller däremot utanför dådet enbart är personer med juridiskt kön som ingår iJämO:s ansvarsområde.Sexuell läggning och könsidentitet är i sig olikabegrepp, men det görs sammanblandningar mellan dem.Ett sätt att motverka detta är att införlivatranspersoner i lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning.Frågor om diskriminering i arbetslivet vad gällertranspersoner bör behandlas av samma myndighet,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning, HomO. förutsätter att dennafråga kommer att belysas av den tillsattaparlamentariska kommitté som skall göra en samladöversyn av diskrimineringslagstiftningen, däriblandfrågan om diskrimineringsskydd för transpersoner.Partiet anser också att svensk lagstiftning snarastbör anpassas så att den på alla punkter omfattar detskydd för transsexuella som uttalas iEuropaparlamentets Recommendation 1117 (1989) On thecondition of transsexuals och Resolution ondiscrimination against transsexuals. Även dom i mål C-13/94 om uppsägning av entranssexuell person bör införlivas med svensklagstiftning. Domstolen konstaterade i målet attuppsägning av en transsexuell på grund av denneskönsbyte strider mot förbudet mot könsdiskrimineringi unionens likabehandlingsdirektiv.Vi i anser att det är av störstavikt att diskrimineringsutredning grundligtutreder dessa frågor och överväger hur en regleringkan utformas.BilagaFörteckning över behandlade förslagProposition 2002/03:19I proposition 2002/03:19 föreslår regeringen attriksdagen godkänner fakultativa protokolltill () konvention omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.Motioner från allmänna motionstiden2002/03:K433 av m.fl. (s):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen av attalla kommuner upprättar handlingsplaner förmångfald och mot etnisk diskriminering, vars målkontinuerligt följs upp och revideras.2002/03:Ju249 av m.fl. (c):22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att företag bör seöver sina rutiner och ta bort inbyggda hinder somleder till diskriminering gentemot minoriteter.2002/03:L249 av m.fl. (fp):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en sammanhållenlagstiftning mot diskriminering.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kunskapen omhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation hos nyckelgrupper inom den offentligasektorn.2002/03:Sf226 av m.fl. (fp):27. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av att seöver möjligheten att skärpadiskrimineringslagstiftningen, inklusivesanktionsmöjligheterna i densamma.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa en lagom positiv särbehandling på grund av etnicitet.2002/03:Sf289 av m.fl. (mp):7. beslutar om att tvister omdiskriminering på arbetsmarknaden avgörs iallmänna domstolar i stället för iArbetsdomstolen.21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att arbetsgivaremed mer än tio anställda skall ha mångfaldsplaner,där såväl rekryteringspolicy som strategier motdiskriminering ingår som två viktiga komplement.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att vid likvärdigameriter skall en person ur en underrepresenteradgrupp anställas.23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för attutländska examina behandlas rättvist avarbetsmarknaden.24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för attarbetsförmedlingarna ökar sin kompetens om detmångkulturella samhället.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att flerspråkighetoch kunskap om fler kulturer skall ses som enmerit vid anställningar.2002/03:Sf332 av m.fl. (m):25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att diskrimineringpå etnisk eller annan grund inte är acceptabelt.26. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om positivsärbehandling och kvotering.2002/03:Sf334 av m.fl. (kd):42. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om etniskdiskriminering i arbetslivet.44. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om handlingsplanerför etnisk mångfald som skall upprättas avmyndigheterna.2002/03:Sf336 av m.fl. (v):12. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av lagen mot etniskdiskriminering i arbetslivet så att fackligorganisation ges talerätt till Nämnden motdiskriminering.13. begär att regeringen lägger framförslag till ändring som innebär att kommuner,landsting och större privata arbetsgivare åläggsatt upprätta mångfaldsplaner.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tvärkulturellkompetens liksom flerspråkighet skall räknas sommerit vid alla offentliga anställningar.15. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av lagen om etniskdiskriminering så att myndigheter ges möjlighetatt i sina mångfaldsplaner ange positivlikabehandling som ett mål för myndighetensrekryteringsbehov.16. begär att regeringen tillsätter enutredning som ser över hur reglerna för ansvaretför rättegångskostnader i diskrimineringsmål kanändras i syfte att undanröja risken attkostnadsansvaret utgör en processavhållandefaktor.2002/03:So358 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen återkommer medförslag till lagstiftning mot åldersdiskrimineringi arbetslivet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nationellhandlingsplan för att undanröja hinder för äldresmöjligheter att arbeta.2002/03:So457 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utredningenkring diskrimineringslagstiftningen bör få etttilläggsdirektiv att utreda huruvida bristandetillgänglighet kan vara diskriminerande.2002/03:A203 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening att chefer i offentlig sektor bör utbildasi mångfaldsfrågor.2. tillkännager för regeringen som sinmening att fler människor med utländsk bakgrundbör rekryteras till den offentliga sektorn.3. tillkännager för regeringen som sinmening att bör ges i uppdragatt utbilda chefer i offentlig sektor imångfaldsfrågor.2002/03:A213 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om diskriminering pågrund av hög ålder.2002/03:A215 av och Ann-KristineJohansson (s):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av att detfinns en stark arbetsrättslagstiftning som slårfast kvinnors och mäns lika värde, villkor ochbehandling på arbetsmarknaden.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avåtgärder för att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att statliga ochkommunala förvaltningar samt verk och bolag börvara föregångare vad gäller att finna former förkönsneutrala lönesystem som ger kvinnor och mänlika lön för lika eller likvärdigt arbete.2002/03:A224 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av förbudmot diskriminering av äldre i arbetslivet.2002/03:A237 av m.fl. (mp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att förslag omjämställdhetsmärkning av företag och reklam ingår ikommande proposition på området.2002/03:A239 av m.fl. (c):34. begär att regeringen återkommer medförslag till hur EU:s diskrimineringslagstiftninggällande arbetslivet kan implementeras i svensklagstiftning inom alla områden som rör det svenskaarbetslivet.2002/03:A241 av m.fl. (fp):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attlönediskrimineringen måste brytas.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attdiskrimineringstvister bör handläggas av allmännadomstolar i stället för den partssammansattaArbetsdomstolen (AD).11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om aktivopinionsbildning i näringslivet.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ettjämställdhetsmärkningssystem.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en sammanhållenlagstiftning mot diskriminering.2002/03:A242 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ettkartläggande av de faktorer som kan hämma kvinnoratt ta ett ledningsansvar med anledning av FN:srapport om jämställdhetsläget i Sverige.13. begär att regeringen utvärderarjämställdhetslagens betydelse och funktion, ienlighet med vad som anförs i motionen.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att initiera ennationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv.15. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av 5 § jämställdhetslagen, ienlighet med vad som anförs i motionen.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att JämO bör ges iuppdrag att i samarbete med arbetsmarknadensparter hitta ett väl fungerandearbetsvärderingsinstrument.22. begär att regeringen gertilläggsdirektiv till Utredningen förjämställdhetsmärkning, i enlighet med vad somanförs i motionen.26. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enkartläggning av regionala skillnader av uttag avpappaledighet med inriktning på att undanröjahinder för ett ökat uttag.2002/03:A275 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lönediskriminering.2002/03:A300 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om feministiskkompetens i arbetet i . tillkännager för regeringen vad som imotionen anförs om feministiskt perspektiv ochangreppssätt i utvärdering av jämställdhetslagen.3. beslutar att införa en särskild regelom grupprättegång gällande jämställdhetsmål iArbetsdomstolen.2002/03:A315 av m.fl. (m):13. begär att regeringen utredereffekterna av arbetsplanen för jämställdhet inomden offentliga förvaltningen i enlighet med vadsom anförs i motionen.2002/03:A317 av m.fl. (fp, s, v, c,mp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sekretess ihandläggningen av diskrimineringsärenden.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att lagen omförbud mot diskriminering i arbetslivet på grundav sexuell läggning även skall vara tillämplig påtranspersoner.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attEuropaparlamentets "Recommendation 1117 (1989) Onthe condition of transsexuals" och "Resolution ondiscrimination against transsexuals" liksom dom i mål C-13/94 skall införlivas isvensk lagstiftning.2002/03:A319 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inrättandet av enstödfunktion för jämställdhetsarbetet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en nyjämställdhetsförordning.2002/03:A322 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att jämställdhet iallra högsta grad också är en mansfråga.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ta avståndfrån de våldsamma männens beteenden.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skilsmässor.2002/03:A328 av Elisebeht m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en offensivinformationsinsats om diskrimineringslagarna.2002/03:A337 av och ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utarbeta enuppförandekod mot åldersdiskriminering på densvenska arbetsmarknaden.2002/03:A354 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av forskning kringmångfald i arbetslivet.2002/03:A360 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ett förbud för arbetsgivareatt ställa frågor rörande planerade graviditeter.2002/03:A365 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om partsgemensamtorgan samt skapandet av en kommunikationsplan fören aktiv spridning av kunskap om kvinnors och mänstillgång till ekonomisk makt och resurser.2002/03:A366 av m.fl. (c):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att flyttalönediskrimineringsmål från Arbetsdomstolen tillallmän domstol.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införamöjlighet till grupptalan ilönediskrimineringsmål.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att höjaskadeståndsbeloppet vid jämställdhetsmål.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om alternativaarbetsmarknaders betydelse för en rättvislönesättning.11.