bet · GQ01NU6 · 2003-03-20 00:00:00 — De hänvisartill att ett fastprissystem för förnybar energi iandra länder, t.ex. , och ,har visat sig vara mycket framgångsrikt.Motionärerna vill att regeringen skall låta utredaett fastprissystem för förnybar energi i stället fördet föreslagna elcertifikatssystemet. Kostnadernaför den enskilde konsumenten blir med storsannolikhet betydligt lägre, då ett fastprissysteminte blir lika administrativt krävande, sägs det.På måste utgångspunkten för allelproduktion vara att den skall bära sinamiljökostnader i enlighet med principen om attförorenaren betalar, anför motionärerna. De menaratt ett hållbart system på lång sikt är handel medutsläppsrätter och att energipolitiken måsteövergå från subventioner till förnybara energikällortill att låta miljöfarlig produktion betala. Påsåväl nationell som europeisk nivå har system förhandel med utsläppsrätter utretts - i betänkandenaFörslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) ochHandla för att uppnå klimatmål (SOU 2000:45) samt iEG-kommissionens grönbok om handel medutsläppsrätter för växthusgaser inom EU. böri EU aktivt arbeta för att det kommer till stånd eneuropeisk, avreglerad energimarknad, som inkluderaren gemensam handel med utsläppsrätter, förordarmotionärerna. De anser att ett nationellt ellernordiskt system i avvaktan på en europeisk marknadför utsläppsrätter kan prövas.I motion 2002/03:N390 (kd) redovisasKristdemokraternas inställning till vissa teknikeroch energibärare för energiproduktion. Beträffandetorv sägs att anser att den ringaandel av energiförsörjningen som utgörs av torv äracceptabel. Biobränslena spelar en viktig roll iutvecklingen mot ett uthålligt energisystem, anförsdet i motionen. Medan de fossila bränslena olja, koloch naturgas släpper ut 202-328 tusen ton koldioxidper TWh är siffran för biobränslen i praktiken noll,anför motionärerna. ser positivtpå att biobränslenas andel av den totalaenergiproduktionen ökas men är kritiska tillden brist på långsiktighet i planeringen som gällersvensk energipolitik, inklusive vindkraften ochvattenkraften. När det gäller solenergi sägsslutligen att länge har arbetatför att stödja forskningen kring solceller, därSverige intar en framskjuten position. Vidare sermotionärerna positivt på fortsatt statligt stöd tillsolenergi men anser det vara förödande attregeringen endast ger besked framåt.Ett tillkännagivande om åtgärder för attunderlätta för vindkraftsproducenter att komma ut påelnätet med den kraft som de producerar, begärs imotion 2002/03:Bo288 (c). Energisystemet måsteställas om mot mer uthållig elproduktion, ochkoldioxidutsläppen måste minska, anför motionären.Hon anser att vindkraften, som inte kräver någratransporter och inte ger några utsläpp, är en viktigkomponent i denna process. , ochSpanien satsar storskaligt på vindkraften, vilkethar lett till stor industriell utveckling, sägermotionären och anser att med sina storaytor, långa kuster och goda vindförhållanden hargoda förutsättningar. Vindkraften omgärdas dock,enligt motionären, av krångel och ekonomiskosäkerhet som gör utbyggnaden vansklig.Statsmakterna har en uttalad önskan om en snabbutbyggnad av förnybar energiproduktion, sägermotionären. Hon anser att det är mycket angelägetatt ta till vara det intresse som finns att satsa påförnybar, miljövänlig och inhemsk energi och nämneratt ett problem kan vara att elnätet inte ärdimensionerat för att ta emot den produceradekraften.I motion 2002/03:N7 (mp), som väckts med anledningav propositionen, begärs tillkännagivanden iföljande fem avseenden: om att det är viktigt attden kraftutbyggnad som följer av elcertifikatenåtföljs av ett instrument för att fasa ut minst likastor andel fossil kraft och kärnkraft; om attarbetet med hushållning och effektivisering,särskilt av elvärmen, skall drivas med betydligtstörre kraft än ; om att till den föreslagnalydelsen av definitionen i 1 kap. 2 § lagen omelcertifikat "förnybar energikälla: en energikällasom förnyas på naturlig väg" skall fogas "och som ärkoldioxidneutral, enligt de definitioner som gällerför redovisning till klimatkonventionen";om att ambitionsnivån skall höjas, särskilt för år2010; om att regeringen skall anmoda alla statligaförvaltningar och verk att köpa grön el, enligtNaturskyddsföreningens kriterier för Bra miljöval.Det finns två principiella metoder att förändraenergisystemet så att ohållbara energikällor fasasut och mer hållbara fasas in, sägs det i motionen.Den ena är att staten pekar ut vad som skall bort,nämligen fossila bränslen och kärnkraft, och attförorenaren betalar, t.ex. genom miljöskatter ellergenom administrativa styrmedel. I takt med att dengamla elproduktionen fasas ut, uppstår enefterfrågestyrd marknad för förnybar kraft. Denandra metoden är att bestämma vilka förnybaraenergikällor staten vill skall förekomma, t.ex.vindkraft, och driva fram en utbyggnad genomreglerade priser eller reglerade kvantiteter.Förslaget om elcertifikat innebär att statenkommenderar fram ett visst utbud av förnybar el,vilket motionärerna anser ligger i linje med ensvensk tradition. Den förstnämnda metoden är enligtMiljöpartiets mening att föredra och detta avföljande skäl: den är effektivarenationalekonomiskt, den är rättvisare och den stårframför allt i tydligare relation till målet.Motionärerna anser att mer kärnkraft och fossilkraftskulle fasas ut genom åtgärder som riktar sig direktmot dessa än genom åtgärder som främjar alternativ.En fördel med koldioxidskatt är också att den slårhårdast mot de värsta energikällorna, medanelcertifikatssystemet inte gör någon sådanåtskillnad, anför motionärerna. De påpekar attkoldioxidskatt inte alls har använts på el,med motivering att svenska fossileldade kraftföretagskulle missgynnas i förhållande till konkurrenter iandra länder. Enligt motionärernas mening harregeringen dock inte prövat de möjligheter som finnstill gränsjusterad koldioxidskatt eller försöktsamordna sin koldioxidpolitik med , Danmarkoch . I den framtida handeln medutsläppsrätter finns det emellertid en möjlighet attändra på detta genom att kraftproduktionen tilldelasen utsläppskvot som är betydligt mindre än utsläppende , och att denna kvot dessutom skallkrympa , säger motionärerna. De anserockså att kärnkraftsskatten - av miljöskäl - bordehöjas och att en avveckling av kärnkraften bordedrivas på, t.ex. genom en skärpning avsäkerhetskraven och att kärnkraftsföretagen åläggsatt betala sina egna försäkringskostnader. Att låtaförorenaren betala har fördelen attsparande/effektivisering värderas lika högt somförnybar energi, säger motionärernasammanfattningsvis.Eftersom den svenska elförbrukningen är 2,6 gångerhögre per capita än i resten av EU är det klart attkärnkraften och den fossila elproduktionen inte kanersättas med ny el, utan till största delen måsteeffektiviseras eller konverteras bort, anförmotionärerna vidare. De anser att statligt stöd tillny elproduktion utan föregående avveckling av fossilkraft och kärnkraft tenderar att leda till enfastlåsning i överkonsumtion. utmärker sigför ett extremt slöseri med el, särskilt elvärme,vilket leder till effekttoppar som i sin tur ledertill extrema priser och risker för försörjningen,menar motionärerna. Deras förslag till lösning avdetta problem innebär kraftfulla åtgärder för att fåned elanvändningen i allmänhet och elvärmen isynnerhet.Förutom insatser för att motverka ohållbaraenergikällor (fossil- och kärnkraft) behövs detockså någon typ av stöd för den förnybara energin,bl.a. för att undvika extrem ryckighet i elprisernai övergången från ohållbar till hållbarelproduktion, anför motionärerna. De hänvisar tilltidigare energimotioner från , i vilkahar preciserats ett mål om ny förnybar elfram . Under förutsättning att det skallvara stöd till förnybar el, så är, enligtmotionärerna, ett elcertifikatssystem att föredraframför ett system med fasta priser, eftersom detförstnämnda innebär ett visst element avmarknadsvärdering.Elcertifikaten kommer av många att förväxlas meddet existerande systemet med miljömärkt el, förmodarmotionärerna. De uppger att denna typ av el, medbenämningen Bra Miljöval, redan har en avsevärdomfattning, ca , dvs. den är meromfattande än vad elcertifikatssystemet kommer attbli . Bra miljöval är mycketbättre än elcertifikat, eftersom det förstnämndasystemet innebär att av elen är någorlundahållbar, anser motionärerna. De föreslår attregeringen skall ålägga samtliga statligaförvaltningar och verk att köpa Bra miljövals-el.Elcertifikatssystemet är inte det enda, och inteheller det viktigaste, instrumentet för att ställaom energisystemet till hållbarhet, sägermotionärerna. De menar dock attelcertifikatssystemet - med de i motionen redovisadereservationerna - kan ge ett bidrag till att minskakoldioxidutsläpp och att fasa ut kärnkraften.I motion 2002/03:N348 (mp) från allmännamotionstiden föreslås tillkännagivanden i följandetvå avseenden: om en utredning av möjligheten avkompletterande stöd i form av t.ex. kreditgarantier;om att regeringen skall utreda möjlighetenatt koppla avtrappning av miljöbonusen tillprisutvecklingen på certifikatsmarknaden.Miljöpartiet stöder principen med elcertifikat underförutsättning att vissa ändringar görs i förslagetför att säkerställa långsiktigt stabila ekonomiskaförutsättningar för investeringar i t.ex. vindkraft,sägs det. Regeringen har föreslagit en bibehållenmiljöbonus som trappas ned till noll ,konstaterar motionärerna men anser att problemet äratt nya investeringar görs med väsentligt längretidshorisont än och att en bibehållenmiljöbonus således är helt verkningslösom syftet är att dämpa osäkerhet i ettinledningsskede. Skall en bibehållen miljöbonus hanågon effekt, måste en eventuell avtrappning kopplastill prisutvecklingen på elmarknaden ochelcertifikatsmarknaden, anför motionärerna. Deföreslår att även andra möjligheter tillkompletterande stöd, t.ex. genom kreditgarantier,skyndsamt skall utredas.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om mål förel producerad med förnybara energikällor, anförs deti motion 2002/03:N339 (mp). Att ställa om detsvenska energisystemet till långsiktigt hållbaraenergikällor och komma bort från beroendet avfossilbränslen och kärnkraft är en av de viktigastepolitiska frågorna, säger motionären. Han menar atten kraftfull satsning på vindkraft, solenergi ochbiobränslen skulle, förutom stora miljövinster, gesvensk industri en möjlighet att bli världsledandepå teknikområden som har stor tillväxtpotential.Enligt en kommer av världens energiatt komma från solen , och vindkraft har enårlig tillväxt på , säger motionären. Han anseratt den svenska vindkraftsindustrin kan växa, menatt det då krävs en stor hemmamarknad. Systemet medelcertifikat innebär, enligt motionären, en alltförlåg ambitionsnivå och han befarar att såvälvindkraft som solenergi kommer att få svårt atthävda sig. Han hänvisar till utlåtanden frånremissinstanser, enligt vilka systemet kommer attleda till bränslebyten i befintliga kraftverk men fånya produktionsanläggningar. Därmed äventyras såvälmålen om minskade utsläpp av växthusgaser somkärnkraftsavvecklingen, anför motionären.Vissa kompletterande uppgifterEtt genomförande av elcertifikatssystemetförutsätter, som nämnts, en anmälan hos och att systemet anses vara förenligtmed EG-fördraget. Kommissionen har i beslut ifebruari 2003 meddelat regeringen attelcertifikatssystemet delvis inte utgör stöd ochdelvis utgör stöd som är förenligt med EG-fördraget.Kommissionen anser att den förmån som tilldelatsproducenter av grön el genom försäljning avelcertifikat på marknaden inte utgör statligt stöd.Vidare påpekar kommissionen att garantipriset, somfinns tillgängligt som ett alternativ förproducenter av grön el, utgör statligt stöd tilldessa producenter när det utnyttjas.När det gäller handel med utsläppsrätter, somberörs i motionerna, kan noteras att EU:smiljöministrar har nått en politisk överenskommelseom en gemensam ståndpunkt avseende ett EG-direktivom handel med utsläppsrätter. krav på att kraft- och värmeproducerande samtenergiintensiv industri skall inneha tillstånd föratt släppa ut koldioxid. Senast den 1 januari 2005skall de nationella författningar som är nödvändigaför att följa direktivet träda i kraft. Regeringenhar tillsatt en parlamentariskt sammansattdelegation, den s.k. (dir.2001:56), med uppgift att utarbeta ett förslag tillett svenskt system och ett regelverk förKyotoprotokollets flexibla mekanismer, dvs. handelmed utsläppsrätter samt de två projektbaserademekanismerna gemensamt genomförande och mekanismenför ren utveckling. Handel med utsläppsrätterinnebär överlåtelser av utsläppsutrymme mellanländer utan att överlåtelsen knyts till något visstkonkret projekt. Gemensamt genomförande innebär enöverenskommelse mellan två länder med åtaganden iKyotoprotokollet där det ena landet investerar i ettprojekt i det andra landet som resulterar iutsläppsminskningar som helt eller delvis kankrediteras investerarlandet. Mekanismen för renutveckling liknar gemensamt genomförande menprojektet genomförs i detta fall i ettutvecklingsland utan något kvantitativt åtagande iKyotoprotokollet. Delegationen skall fram till den31 bistå regeringen i utformningen avkriterier för klimatprojekt inom ramen för gemensamtgenomförande och mekanismen för ren utveckling samt,på regeringens begäran, löpande yttra sig överEnergimyndighetens förslag till klimatprojekt inomramen för gemensamt genomförande och mekanismen förren utveckling med utgångspunkt i Kyotoprotokolletoch dess förväntade regler och riktlinjer. Om deprojektbaserade mekanismerna inte kan inkluderas iett system för handel med utsläppsrätter skalldelegationen lämnaförslag på vilket regelverk och vilka institutionersom kan behövas för de projektbaserade mekanismerna.När det gäller utfasning av kärnkraft som berörs inågra motioner kan noteras att regeringen i juni2002 beslöt om att tillsätta en förhandlingsman(generaldirektör ) med uppdrag att förstatens del genomföra överläggningar med industrin isyfte att förbereda en överenskommelse om enlångsiktigt hållbar politik för den fortsattakärnkraftsavvecklingen och omställningen avenergisystemet.Beträffande frågan om hushållning ocheffektivisering, särskilt av elvärmen, som tas upp ien motion kan noteras att energipolitiskaproposition föreslogs insatser motsvarande 200miljoner kronor förinsatser för en effektivare energianvändning (prop.2001/02: 143, bet. 2001/02:NU17). Häri ingår stödtill energirådgivning, insatser förinformation, prövning och märkning samt medel förteknikupphandling. Vidare kan nämnas att Boverkethar getts i uppdrag att utreda förutsättningarna föratt införa förbud mot elvärme i nybyggnation.Uppdraget skall redovisas den 30 juni 2003.I en motion refereras till Lagrådets synpunkter påförslaget om elcertifikatslagen. Lagrådet påpekar isitt yttrande (propositionen, bilaga 5) bl.a. attelcertifikatssystemet erbjuder nya situationer attbedöma från mer allmänna rättsliga utgångspunkterför elproducenter och andra på elmarknaden liksomför myndigheter och domstolar. Lagrådet anför attäven i senare skeden får uppkommande rättsfrågortill stor del övervägas och lösas irättstillämpningen. Mot bakgrund av vad somframkommit under ärendets beredning bedömer Lagrådetdock att det knappast finns anledning att befara atttillämpningsproblemen skall vara av sådant slag attde inte kan bemästras. Erfarenheterna kan dock snartvisa på komplikationer som inte ärtillräckligt skönjbara, säger några motioner tas upp frågan om stöd tillforskning inom energiområdet. I 1997 årsenergipolitiska beslut avsattes 5,6 miljarder kronorför forskningsinsatser under en sjuårsperiod.Programmet utvärderas av en särskildutredare, direktör . Enligt direktiven(dir. 2001:122) innefattar uppdraget att granska ochutvärdera insatserna inom 1997 års långsiktigaenergipolitiska program och analysera behovet avförändringar, att lämna förslag till riktlinjer förden planeringsperiod som inleds och attredovisa insatser som skall leda till en långsiktigthållbar energiförsörjning. Vidare skall en fördjupadanalys göras av de resultat som nåtts inom ramen fördet långsiktiga energipolitiska programmet, ochutredaren skall då särskilt granska i vilkenutsträckning omvärldsförändringar har påverkatförutsättningarna för genomförandet av programmet.Uppdraget skall vara avslutat senast den 1 juni2003.Vid ett besök hos i februari2003 informerades utskottet om myndighetens arbeteinför införandet av elcertifikatssystemet.Det kan slutligen noteras att regeringen nyligenfattat beslut om att tillsätta en särskild utredare,direktör , avseende fortsatt utvecklingav el- och naturgasmarknaderna. I uppdraget (dir.2003:22) ingår följande:- att följa det pågående arbetet inom EU med attutforma gemensamma regler för den inre marknaden förel och naturgas och lämna förslag till lagstiftningoch regelverk i övrigt som krävs för att genomföraEuropeiska gemenskapens reviderade el- ochgasmarknadsdirektiv samt överväga och i förekommandefall lämna förslag till ändringar som föranleds avförordningen om gränsöverskridande handel med el,- att föreslå hur de rapporteringar som krävs idirektiven skall genomföras,- att analysera om det finns tänkbaraförbättringar att göra på elmarknaden ochnaturgasmarknaden och om så är fallet föreslååtgärder för detta,- att utvärdera hur strukturförändringarna harpåverkat konkurrensen på elmarknaden och belysakonkurrensen på elmarknaden ur ett nordiskt ocheuropeiskt perspektiv,- att analysera hur specifika krav påelleverantören lämpligen bör utformas,- att utreda behovet av sanktionssystem motnätföretag som inte följer ellagens föreskrifter omleverantörsbyten,- att analysera möjligheter till effektivaretillsyn av anslutningsavgifter,- att göra en kompletterande analys av frågan omskärpning av kravet på åtskillnad mellanelnätsverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet,- att utreda behovet av offentlig upphandling avanvisad elleverantör,- att kartlägga konsekvenserna av att bestämmelsenom att de småskaliga elproducenterna endast skallbetala för den del av nättariffen som motsvararårlig kostnad för mätning och rapportering tas bort,- att bedöma konsekvenserna för resursbehovet förtillsynen av el- och naturgasmarknaderna av deförslag som läggs fram.Uppdraget skall, i den del som avser genomförandetav el- och gasmarknadsdirektiven och frågan omskärpning av kravet på åtskillnad mellanelnätsverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet,redovisas . Övriga frågorskall redovisas senast den 14 september 2004.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om avslag påregeringens förslag om införande av ettelcertifikatssystem och därefter motionsyrkanden omenergipolitikens inriktning.Avslag på regeringens förslag om införande avett elcertifikatssystemRiksdagen har, som tidigare redovisats, vid tvåtillfällen - och - tagitställning i frågan om införande av ettelcertifikatssystem. Syftet med systemet är attfrämja produktion av förnybar el så att sådan elskall kunna hävda sig på elmarknaden. Enligt denöverenskommelse om energipolitiken som våren 2002träffades mellan Socialdemokraterna, skall energiförsörjningen i ökandeutsträckning baseras på förnybara energikällor.Utskottet återkommer till frågan om de förnybaraenergikällornas ställning i det följande avsnittetom energipolitikens inriktning.Utskottet ser mycket positivt på det föreslagnaelcertifikatssystemet och anser att det kommer attskapa möjligheter för en fortsatt utbyggnad avelproduktionen från förnybara energikällor,som det stimulerar en marknadsdynamik somfrämjar kostnadseffektivitet och teknikutveckling.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag omatt ett sådant certifikatssystem skall införas den 1maj 2003. Enligt utskottets uppfattning finns detbehov av en kraftfull satsning för att främjainvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor. Elcertifikatssystemet kommer att gelångsiktiga och stabila förutsättningar så attinvesteringar i förnybar elproduktion genomförs.Systemet kan också, som nämnts, genom sinmarknadsdynamik förväntas stimulera teknikutvecklingoch kostnadseffektivitet. stimulerarsystemet en konkurrens mellan olika förnybaraenergislag, vilket bör medverka till attproduktionskostnaderna pressas ned.I de motioner i vilka det yrkas avslag påförslaget om införande av elcertifikatssystemetanförs som ett argument att systemet är kompliceratoch administrativt krångligt. Utskottet återkommertill de olika, konkreta delarna ielcertifikatssystemet i de följande avsnitten. Idetta sammanhang vill utskottet endast notera attsystemet - genom att vara marknadsnära - innebär ettrelativt nytt sätt att hantera frågan om främjandeav produktion av förnybara energikällor. Som medalla nya system är det rimligt att anta att det kankomma att uppstå olika inkörningsproblem. Utskottetutgår från att regeringen och de berördamyndigheterna kommer att noga följa utvecklingen ochta initiativ till de eventuella modifieringar avsystemet som kan komma att behövas. Utskottet villdärvid understryka att det är angeläget attregeringen löpande håller och utskottetinformerade om hur den praktiska tillämpningen avsystemet fungerar.Modifieringar av elcertifikatssystemet kan ocksåkomma att aktualiseras i samband medställningstaganden och beslut på närliggandeområden. Som redovisats pågår olika utrednings- ochberedningsarbeten på skatte- och miljöområdena.Detta har också uppmärksammats i de här aktuellamotionerna. Utskottet återkommer till denna fråga idet följande avsnittet.Med det anförda avstyrker utskottet de häraktuella motionerna i berörda delar.Riktlinjer för energipolitikenSom tidigare redovisats kopplas ställningstagandenatill det föreslagna elcertifikatssystemet i de häraktuella motionerna till respektive partiers syn påenergipolitiken och synen på förnybara energikällor.Utskottet behandlar i detta avsnitt frågan omriktlinjer för energipolitiken.Utskottets syn på energipolitikens inriktningöverensstämmer med den som beslöt om våren2002 (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02: NU17). I sittställningstagande framhöll utskottet att denöverenskommelse som träffats mellan företrädare förSocialdemokraterna, som realiserades genom den då aktuellapropositionen innebar ytterligare steg framåt iarbetet för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning som det var enbekräftelse på att de energipolitiska riktlinjernafrån uppgörelse låg fast.Den svenska energipolitikens mål är enligtriksdagsbeslutet att tryggatillgången på el och annan energi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med dem som gäller i omvärlden iövrigt. Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktsamhälle. Vidare skall energipolitiken bidra tillatt skapa stabila förutsättningar för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och en förnyelse ochutveckling av den svenska industrin. Sverigeselförsörjning skall tryggas genom ett energisystemsom baseras på varaktiga, helst inhemska ochförnybara, energikällor samt en effektivenergianvändning. Kärnkraften skall ersättas medeffektivisering av elanvändningen, konvertering tillförnybara energislag samt miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik. I ökande utsträckning skallenergiförsörjningen baseras på förnybaraenergikällor som användningen av fossilabränslen skall hållas på en låg nivå.I motionerna berörs frågan om synen på förnybaraenergikällor och det aktuella EG-direktivet.Riksdagen har, som tidigare redovisats, beslutat omett mål för förnybara energikällor som innebär attanvändningen av el från sådana energikällor skallöka med . Detta mål är i paritetmed den kommentar till det indikativa målet förSverige som den lämnat i sambandmed antagandet av EG-direktivet. Utskottetsbedömning är att detta mål är väl avvägt med hänsyntagen till bl.a. miljömässiga, ekonomiska ochtekniska intressen, och utskottet noterar att denresulterande ökningstakten motsvarargenomsnittsnivån för ökning per capita enligt EG-direktivet.