bet · GR01NU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Regeringen avser återkomma medtilläggsdirektiv för denna del av uppdraget.Enligt direktiven är bakgrunden till utredningende stora förändringar som samhället genomgåroch de utmaningar och möjligheter som detta innebär.Ekonomiska, demografiska och tekniska faktorerliksom EU-medlemskapet och internationaliseringen istort har inneburit att den rådandeuppgiftsfördelningen mellan staten, kommunerna ochlandstingen allt oftare kommit att ifrågasättas.Befolkningsminskningen i stora delar av landettillsammans med en allt högre genomsnittsålderpåverkar skatteintäkter, statsbidrag och kostnader.Uppgiften att upprätthålla grundläggandesamhällsservice i glesbefolkade områden innebär enbetydande utmaning för staten, kommunerna ochlandstingen. Målet för politiken måste vara attvälfärden, i form av goda levnadsvillkor och enfungerande service med likvärdig kvalitet, säkras ihela landet, sägs det i direktiven.Behovet av samplanering över de administrativagränserna har ökat rent allmänt. Det finns ocksåexempel på ett mer formaliserat gräns- och nivå-övergripande samarbete, såsom de regionalatillväxtavtalen och de lokala utvecklingsavtaleninom storstadspolitiken samt inom kommunalasamverkansorgan. Inom EU har framlagts olika förslagsom innebär en ökad roll för de regionala och lokalanivåerna i EU-arbetet. En annan förändring är atträttighets- och ramlagstiftning samt EU-medlemskapethar gett förvaltningsmyndigheter, domstolar och EUett större inflytande över lagstiftningen och desstillämpning.I sitt arbete skall kommittén särskiltuppmärksamma bl.a. följande frågor:- Hur klarar kommuner och landsting sinavälfärdsåtaganden utifrån demografiska,samhällsekonomiska och tekniska förändringar?- Hur väl anpassad är den nuvarande kommun- ochlänsindelningen till dessa förändradeförutsättningar?- Hur påverkar internationaliseringen, särskiltsamarbetet inom EU, det svenska politiska ochadministrativa systemet?- Hur påverkas förutsättningarna för ochregeringen att ta och utkräva ansvar?- På vilket sätt påverkar strukturen inomsamhällsorganisationen förutsättningarna attidentifiera och åtgärda bristande jämställdhet?LandsbygdspolitikInom politikområdet Landsbygdspolitik underutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar hanteras åtgärder som i storutsträckning riktas till lantbruksföretag men ocksåtill andra företag på landsbygden. Målet förpolitikområdet Landsbygdspolitik är en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbar utveckling avlandsbygden. I detta mål innefattas en hållbarlivsmedelsproduktion, sysselsättning på landsbygden,hänsyn till regionala förutsättningar och uthålligtillväxt. Åtgärderna inom ramen förlandsbygdspolitiken skall - tillsammans med åtgärderinom andra politikområden - bidra till att uppfylladen regionala utvecklingspolitikens mål. Regionalutveckling inbegriper således landsbygdsutveckling.Regeringens skrivelse om landsbygdspolitik (skr.2002/03:111), som avlämnades och sombehandlas av miljö- och jordbruksutskottet,innehåller en fördjupad redovisning av uppnåddaresultat och hur de ingående åtgärderna bidrar tillatt nå en hållbar utveckling på landsbygden.Betänkande 2003/04:MJU2, där dessa frågor ingår,slutjusteras av miljö- och jordbruksutskottet den 25november 2003.Det kan noteras att inom ramen förstrukturfonderna gemenskapsinitiativet Leader+hanteras inom , medan Miljö- ochlandsbygdsprogrammet för 2000-2006 hanterasav Jordbruksdepartementet.Utredning om roll och uppdragÅr 2002 tillkallades en särskild utredare (docentErik ) med uppgift att genomföra en översynav roll och uppdrag inom den nyaregionala utvecklingspolitiken. Utredningensslutbetänkande Mot en ny landsbygdspolitik (SOU2003:29) överlämnades till regeringen i april 2003.I utredningens betänkande föreslås ett antalförändringar av roll men också närdet gäller landsbygdspolitiken i stort. Utredningenföreslår att en särskild utvecklingsinriktadlandsbygdspolitik införs, frikopplad från denregionala utvecklingspolitiken. Utgångspunkten förlandsbygdspolitiken föreslås vara det nationellaintresset av en landsbygd som är ekonomisktlivskraftig, som har höga natur- och kulturvärdenoch som består av socialt välfungerande och levandebyar, bygder och orter. föreslåsbyta namn till och dess anslag börflyttas från utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling (Regional utveckling) tillpolitikområdet Landsbygdspolitik under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar (under ett departement som skulle kallasLandsbygds- och ). En nyutredning bör tillsättas för att djupare analyseraden framtida landsbygdspolitiken med utgångspunkt itvå frågor: landsbygden som livsmiljö och den glesastrukturens problem. Bakgrunden till förslaget om ensådan utredning är att det - enligt vad som står ibetänkandet - finns en stor brist påöverensstämmelse mellan landsbygdens behov ochjordbrukspolitiken, som inte omprövats på lång tid.I väntan på den föreslagna nya utredningenförordas att det nya skall ha tilluppdrag att verka för goda levnadsförhållanden ochutvecklingsmöjligheter för gles- ochlandsbygdsbefolkningen i olika delar av landet.Verkets roll som tillhandahållare av kunskaper omlandsbygdens utvecklingsprocesser stärks medanuppgiften att bedriva analysverksamhet får relativtsett mindre utrymme. Enligt utredaren har verketssamordningsroll visat sig vara problematisk och bort. När det gäller den geografiskaprioriteringen föreslås en flexibel definition avlands- och glesbygd. Den särskilda geografiskaprioriteringen av inland ochskärgårdsområden skall enligt förslaget slopas.Utredningsbetänkandet har remissbehandlats ochbereds inom Regeringskansliet.Remissynpunkter på utredningen omGlesbygdsverkets roll och uppdragGlesbygdsverket redovisar i sitt remissvar tillregeringen att verket delar utredningens slutsatserom behovet av en särskild politik för landsbygdensutveckling. understryker att detfinns en tydlig utvecklingslinje i EG:sjordbrukspolitik att se landsbygden mer i sin helhetoch inte enbart ur agrar synvinkel. Vidare villverket att de av utredningen föreslagna perspektivenom landsbygden som livsmiljö och de glesastrukturernas problem skall kompletteras med ettfokus på landsbygdens tillväxt- ochutvecklingsmöjligheter.Nutek anför i sitt remissvar att begreppetlandsbygd inte är en enhetlig kategori som ärlämplig för politikutformning på territoriell nivå.Det finns därför inte motiv för ett särskiltstatligt verk för detta, inom varkennäringspolitiken, den regionala utvecklingspolitikeneller jordbrukspolitiken. Landsbygdsfrågor börnaturligen hanteras inom befintliga myndigheter ochsamordnas med de regionala tillväxtprogrammen. Ikonsekvens därmed avvisar utredningens förslagnär det gäller mål för landsbygdspolitik, eftersomdessa skulle skapa oklarhet i förhållande till målenför den regionala utvecklingspolitiken.Samtliga remissinstansernas yttranden överbetänkandet har sammanfattats avNäringsdepartementet. En översiktlig bild redovisasi det följande.En återkommande synpunkt från de remissinstansersom valt att kommentera utredningsuppdraget är attutredaren avvikit från regeringensutredningsdirektiv och i stället ägnat stort utrymmeåt att motivera behovet av en bredarelandsbygdspolitik.Vad gäller den del av utredningen som behandlarGlesbygdsverket har en stor del av remissinstansernavalt att ge sina synpunkter utifrån ett bredareperspektiv än det som tas upp i utredningensförslag. Generellt kan sägas att flertalet avremissinstanserna delar utredningens kritiska syn påGlesbygdsverkets förutsättningar och problem vadgäller bl.a. verkets roll och uppdrag.Nästan trettio remissinstanser tillstyrkerutredningens förslag om uppdrag istort men har vissa synpunkter på deluppgifterna.Motsvarande antal instanser avstyrker förslageteller väljer att varken tillstyrka eller avstyrkaförslaget. En hel del av instanserna ger ävenförslag på ytterligare uppgifter som verket kantilldelas.Flera instanser pekar på vikten av att någonmyndighet tilldelas sektorssamordningsansvar. Vidaremenar många att en bättre samverkan med övrigamyndigheter bör vara en central uppgift förGlesbygdsverket. Några remissinstanser pekar ocksåpå att rollfördelningen mellan verket och andraaktörer måste konkretiseras. Ett antal instanseranser att det är viktigt att någon central myndighetanalyserar och följer hur olika politiska beslutpåverkar glesbygden och vilken effektsektorspolitiken har. Några instanser har ävenpåpekat att det finns behov av ett organ medsamordnande funktion för aktiv erfarenhets- ochkunskapsspridning kring landsbygdsutveckling.Allmänt kan sägas att det finns skildauppfattningar vad gäller Glesbygdsverketspåverkansroll. Även vad gäller Glesbygdsverketsoperativa uppgifter skiljer instansernas sig åt.Närmare hälften av instanserna har valt att intealls beröra utredningens förslag om Glesbygdsverketsnuvarande geografiska prioriteringar ochindelningar. Av de instanser som berört förslagethar en övervägande majoritet ställt sig positiva.Flera av dem har dock valt att lägga mindre vikt viddenna punkt och har tillstyrkt förslaget utanangivande av motiv. Av de remissinstanser som yttratsig i ämnet delar många utredningens kritiska syn påde lokala arbetsmarknadsregionernas svagheter ochbrister men är trots kritiken överens om att detkrävs en flexibel indelning.En samlad bild av instansernas ställningstagandentill hur utredningens förslag om Glesbygdsverketsorganisatoriska tillhörighet mottagits är intemöjlig att ge. Generellt kan sägas att en överviktav instanserna som berört punkten om att flyttaGlesbygdsverket från tillJordbruksdepartementet avstyrker förslaget. Enmajoritet av de instanser som valt att beröraförslaget om namnbyte på tillstyrkerdet. Punkten om namnbyte på Jordbruksdepartementethar många instanser valt att lämna utan kommentarer.Flertalet remissinstanser tar inte heller aktivtställning i frågan om medel på anslaget 33:4Glesbygdsverket under utgiftsområde 19 Regionalutveckling skall överföras till utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Av de instanser som tagit ställning i resursfråganär flertalet mot utredarens förslag.Många remissinstanser har valt att kommenteraGlesbygdsverkets myndighetsstruktur samt kommit medegna förslag på förändringar. Avförändringsförslagen kan utläsas att det ansesfinnas ett behov av nationell samordning ochsamverkan mellan och andramyndigheter, organ och verk. Några instanser harfört fram synpunkter på en myndighetsstruktur därGlesbygdsverket avvecklas eller förs samman medandra redan befintliga myndigheter. En gruppinstanser har framfört förslag på att bilda en nysamordningsfunktion inom i form avt.ex. en landsbygdsdelegation.Huvuddelen av remissinstanserna, däribland nästansamtliga länsstyrelser, ställer sig positiva tillutredningens förslag om att en politik förlandsbygdens utveckling bör formuleras. En delinstanser har även valt att kommentera EG:sjordbrukspolitik och dess kopplingar till enkommande landsbygdspolitik.Merparten av remissinstanserna ser det sompositivt om en utredning tillsätts för att fördjupakunskapen inom områden som är strategiskt viktigaför landsbygdens framtid i Sverige.SkärgårdspolitikSkärgårdsbegreppet avser normalt öarna längskusterna liksom angränsande fastlandsområden samtöar i våra större insjöar, enligt vad som sägs iGlesbygdsverkets årsbok 2003. När det gällerstatistik som redovisas för svenska skärgårdar hardet emellertid enligt varitnödvändigt med en relativt snäv avgränsning avskärgårdsbegreppet, nämligen öar utanfastlandsförbindelse. I dessa sammanhang indelasskärgårdsområdena i sex olika områden, nämligen1. , och Södermanlands skärgårdar,3. och Kalmar skärgårdar,4. och Skåne skärgårdar,5. skärgården på ,6. öarna i sex insjöar.Därutöver sker en indelning i öar med godtillgänglighet (möjlighet till dagligarbetspendling), öar med låg tillgänglighet (dagligakommunikationer men lång restid) och öar med dåligtillgänglighet (arbetspendling omöjlig).Baserat på dessa definitioner kan konstateras attskärgårdsregionernas totala befolkning har ökat med3 % . Det är dock relativtstora variationer mellan Stockholmsgruppensskärgårdar som haft en befolkningsökning på 8,2 %och som haft enbefolkningsminskning på . I Stockholmsgruppensskärgård har öar med god tillgänglighet haft enbefolkningsökning på under perioden 1997-2002medan exempelvis öar med lågtillgänglighet haft en befolkningsminskning på 2,9%.Den regionala utvecklingspolitiken omfattar alladelar av landet, inklusive skärgården. Instruktionenför (SFS 1990:1008) är mer fokuseradgenom att verket har till uppgift att genom påverkanpå olika samhällssektorer verka för godalevnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter förglesbygds- och landsbygdsbefolkningen i olika delarav landet med tyngdpunkten i skogslänens inre delarsamt i skärgårdsområdena.Som tidigare redovisats föreslås i betänkandet Moten ny landsbygdspolitik att den särskildaprioriteringen av bl.a. skärgårdsområden skallslopas. Enligt ovan nämndaremissvar stöder verket detta förslag, eftersom denregionala utvecklingspolitiken är generell för helalandet och redskapen för denna politiks genomförandetill största delen formas på den regionala nivån.Därför fyller den nuvarande prioriteringen intelängre något syfte enligt verket.Regeringen beslutade att beviljaSkärgårdarnas riksförbund för år 2003för att främja samverkan mellan olika organisationeri skärgården samt till förbundets övriga verksamhet.Jämställdhets- och integrationsfrågorEnligt riktlinjerna för de regionalatillväxtprogrammen, vilka beslutades under hösten2002, skall såväl jämställdhetsaspekterna somintegrations- och mångfaldsperspektivet beaktas.Under hösten 2003 kommer de regionalatillväxtprogrammen att redovisas till regeringen.Vidare kan nämnas att uppmärksamhet har riktats motbehoven av att bredda de regionala partnerskapen, såatt kompetens finns inom områdena miljö ochjämställdhet samt integration och mångfald.Som redovisats i det föregående skalljämställdhetsperspektivet integreras i ett flertalav resultatindikatorerna inom regionalutvecklingspolitik. Resultaten kommer att kunnaredovisas könsuppdelat när det gäller förväntatantal nya arbetstillfällen, genomsnittlig subventionper förväntad ny årsarbetskraft, antal anställda,antal personer på ledningsnivå och i styrelsen förberörda företag samt tillgång till kommersiellservice.Enligt den ideella föreningen för kvinnor(NRC) skall organisationen bedriva opinion ochsprida kunskap om kvinnors livssituation. NRC skallgenom påverkan och samarbete med organisationer ochmyndigheter nationellt och internationellt verka förett samhälle där kvinnors möjligheter, rättigheteroch skyldigheter tas till vara. Riksförbundetbildades som en efterföljaretill det nationella resurscentrum som tidigare fannsinom Nutek.Lokala och regionala resurscentrum skall bl.a.stimulera kvinnors företagande. Eftersom varjeresurscentrum har utformats från de lokala behovenoch förutsättningarna, kan det se olika ut i olikadelar av landet. I enlighet med regleringsbrevet harNutek avsatt ibasfinansiering och tillprojektverksamhet vid lokala och regionalaresurscentrum för kvinnor. Enligt uppgift har Nutekinitierat en utvärdering av verksamheten vidregionala och lokala resurscentrum för kvinnor.Utvärderingsprojektet fokuserar dels på i vilkenutsträckning bidragen har lett till hållbartillväxt, dels på frågan om hur resurscentrum förkvinnor bidrar till hållbar tillväxt. Projektetskall avslutas i mars 2004.Integrationspolitikens inriktning (prop. 2003/04:1utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, s. 12) äratt skapa förutsättningar för invandrares egenförsörjning och delaktighet samt att värnagrundläggande demokratiska värden. Alla verksamheterskall på alla nivåer och inom alla områdengenomsyras av detta integrationspolitiskaperspektiv.Uppsala län är ett län som har formuleratintegration som ett särskilt insatsområde i sittregionala tillväxtavtal. I rapportenUppsalamodellen, Samverkan för integration inom detregionala tillväxtavtalet (Integrationsverketsstencilserie 2003:07) redovisas erfarenheterna frånden särskilda modell för effektivare integration sompågår inom ramen för det regionala tillväxtavtalet.I ledningsgruppen för modellen återfinnsrepresentanter för kommun, ,och m.fl. I rapportentas upp samverkan mellan olika aktörer,näringslivets medverkan och anpassningen till lokalaoch regionala behov ur ett introduktions-,integrations- och mångfaldsperspektiv. Det regionalatillväxtavtalet och Uppsalamodellen rapporteras habidragit till ett antal positivautvecklingstendenser på olika plan inom Uppsalakommun och län. Det gäller dels samverkan mellanmyndigheter, dels att integrationsfrågan kommit upppå dagordningen med en perspektivförskjutning sominnebär ett större fokus på integration till arbeteoch ett mer individanpassat angreppssätt. Dessutombörjar insikten växa om att det kan finnas flerafördelar med att på ett mer direkt sätt än hittillsbeakta företagens efterfrågan samt att se nyanländasom en resurs i ljuset av regionala och lokalabehov.Utvärderingar av regionalpolitiska företagsstödm.m.Sysselsättningsbidraget har på uppdrag av regeringenutvärderats av (). Från att tidigare ha varit generelltgjordes bidraget om till ett selektivtbidrag. lämnas bidrag efter prövning avfrämst berörda länsstyrelser och . I rapportenSysselsättningsbidraget, Utvärdering av ettregionalpolitiskt företagsstöd (A2003:006),analyseras bidragets effekter. Att sysselsättningenökar är en självklarhet eftersom endastsysselsättningsökning kan ge bidrag.Sammanfattningsvis har stödföretagen ökatsysselsättningen mer än jämförelseföretagen, men dehar inte ökat förädlingsvärdet i samma utsträckning.Företag som fått selektivt bidrag har enöverlevnadssannolikhet som är sex procentenheterhögre än för övriga företag. Utredarnas slutsats äratt det selektiva sysselsättningsbidraget i änstörre utsträckning bör användas för att geincitament till nyetableringar. Därvid kan företagutanför stödområdet förmås att överväga enlokalisering inom stödområdet. Är det fråga om ettbefintligt företag som utvecklar verksamheten börbeloppen vara lägre eftersom bidraget i dessa fallmer har karaktären av ett företagsstöd. För attförenkla den administrativa hanteringen av bidragetbör emellertid stödperioden vara kortare och enstörre andel av stödet utbetalas under de förstaåren, anser utredarna. Stödgivande myndigheter börvara särskilt uppmärksamma och restriktiva i de fallsökande företag har fått bidrag förnyetablering i en annan del av stödområdet är enannan slutsats av utredningen.I sammanhanget kan också redovisas att ITPS haft iuppdrag att utvärdera programmet för regionalnäringspolitik och särskilda regionalpolitiskaåtgärder, det s.k. 500-miljonersprogrammet.Utvärderingen har gjorts utifrån programmetsövergripande syfte att medverka till att förbättraden ekonomiska tillväxten och förutsättningarna föratt skapa nya arbetstillfällen, dels i hela landet,dels i de mest utsatta regionerna. I rapporten 500miljoner för regional utveckling och tillväxt(A2003:007) görs bedömningen att deflesta projekten kan förväntas ha positiva effekterpå den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen.En annan bedömning var att programmet i storutsträckning levt upp till ambitionen att stödjaåtgärder som på grund av begränsade medel annarsinte skulle ha kommit till stånd. Vissa kritiskasynpunkter redovisas också, bl.a. att mångaprojektmålsättningar var otydliga. Vidarerapporteras att de redovisningar som lämnats in tillregeringen som uppföljning av de olika projekten varav väldigt ojämn kvalitet. Det saknades också enstrategi för hur programmet skulle följas upp. Densammantagna redovisningen av programmet ansesbristfällig, vilket försvårar uppföljning ochutvärdering enligt ITPS.Nationell samordning för regional utvecklingRegeringen gav ett antal myndigheter iuppdrag att identifiera potentiella områden församordning inom och mellan sex politikområden.Syftet med uppdraget var att öka den sammanlagdaeffektivitet i de insatser som genomförs ochdärigenom förstärka lokala arbetsmarknadsregionerslångsiktiga utveckling och bidra till hållbartillväxt. Detta arbete har letts och koordinerats avNutek, som redovisade slutrapportenNationell samordning för regional utveckling (R2003:13).Regeringens uppdrag infattade i första hand 27myndigheter samt ett tiotal samrådsaktörer. Eftersommyndigheternas redovisningar är av olika karaktärpräglas den generella bilden av osäkerhet enligtNutek. Trots ett flertal konstruktiva förslag ärNuteks intryck att uppdraget inte har fått detallmänna genomslag som eftersträvats. Det storaantalet förslag från myndigheterna kan emellertidockså tolkas som ett nödvändigt första steg i en mereffektiv sektorssamordning.Målet om väl fungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner förutsätter enligt Nutekföljande:- Respektive myndighet skall identifiera hur desspolitikområde förhåller sig till den samladeutvecklingen.- Ökad samverkan mellan politikområden börutvecklas inom ramen för den kommande processen medregionala utvecklingsprogram.- Effektiva metoder måste utvecklas. Engrundförutsättning för ett kvalitativtmetodutvecklingsarbete för de regionalautvecklingsprogrammen är att de utgår från ochengagerar på regional och lokal nivå.Folkrörelserådet Hela ska levaFolkrörelserådets arbetsuppgifter är att varabygderörelsens nationella röst, skapa opinion,stödja och stimulera samt underlätta erfarenhetsbyteoch sprida goda exempel. Arbetet skall ha enintegrerande, miljövänlig och jämställd inriktning.Det kan nämnas att har erhållit 8miljoner kronor i bidrag och att 7miljoner kronor har beslutats av regeringen 2004 (N2003/73201/).Utskottets ställningstagandeDe senaste årens omfattande omprövning avregionalpolitiken, vilken resulterat i en regionalutvecklingspolitik för hela landet, har välkomnatsav utskottet. började den nya regionalautvecklingspolitiken genomföras. Utskottet harställt sig positivt till såväl det nya målet som denya resultatindikatorerna. I de grundläggandeinriktningsfrågorna, vilka refererats ovan, stårutskottet fast vid denna positiva uppfattning.I budgetpropositionen för kan för förstagången resultaten avseende den nya politikenavläsas. De resultatindikatorer som redovisas ipropositionen kommer att utvecklas ytterligare. Islutet av fick ITPS i uppdrag av regeringenatt påbörja ett utvecklingsarbete om hur det nyaområdet Regional utvecklingspolitik bör följas uppoch effektutvärderas. Uppdraget skall slutredovisassenast . När det gäller den del avmålet som avser en god servicenivå i alla delar avlandet har fått i uppdrag att lämnaförslag till uppföljning och effektutvärdering.Uppdraget skall slutredovisas tillNäringsdepartementet senast den 31 december 2003.Enligt utskottets mening är det värdefullt att denregionala utvecklingspolitiken på ett mersystematiskt sätt kan följas upp, bl.a. när detgäller ekonomisk tillväxt, sysselsättning,nystartade företag m.m. och avläsas genomindikatorer som kan stämmas av mot de nationellajämställdhetsmålen och miljökvalitetsmålen.I ett par av de aktuella motionerna berörsjämställdhetsperspektivet inom den regionalautvecklingspolitiken. Utskottet har inte någon annanuppfattning än motionärerna när det gäller vikten avatt anlägga ett jämställdhetsperspektiv inom denregionala utvecklingspolitiken - bl.a. i fråga omstatistik och utvärdering. Enligt riktlinjerna förde regionala tillväxtprogrammen skalljämställdhetsaspekterna beaktas i programmen. De nyaresultatindikatorerna skall ge underlag förredovisning av resultatuppgifter uppdelade påkvinnor respektive män och möjliggör därigenom enmer noggrann uppföljning av jämställdhetsmålen inomramen för de regionala tillväxtprogrammen.Enligt uppgift skall verksamheten inom regionalaoch lokala resurscentrum för kvinnor utvärderas.Motionskravet om ett integrationsperspektiv inomden regionala utvecklingspolitiken ligger i linjemed den utveckling som är på gång. Enligtriktlinjerna för de regionala tillväxtprogrammenskall ett integrations- och mångfaldsperspektivbeaktas i programmen.