bet · GR01FÖU1 · 2003-11-25 00:00:00 — De styrinstrumentsom förutsågs i beslutet har inte fått avsedd verkan, bl.a. harplanering och realiserbarhetsgranskning av beredskapshöjningaroch andra anpassningsåtgärder inte genomförts. Genom regeringensbeslut om en differentierad beredskap baserat påen förnyad bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingenförbättras tillämpningen av anpassningsprincipen. Detta kommergenom differentieringsbeslutet att omfatta en större del avkrigsförbanden och därmed bidra till handlingsfrihet att vidbehov kunna förändra försvarsförmågan med hänsyn tillutvecklingen i omvärlden. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med en redovisning i denna fråga inför nästaförsvarsbeslut.GrundberedskapResurser ur grundorganisationen jämte delar urinsatsorganisationen skall ha beredskap för att möta de hot somkortsiktigt kan uppstå i rådande omvärldsläge. Beredskap föringripande mot kränkningar av svenskt territorium skall finnasmed kraftsamling till tider och områden där risken förkränkningar är som störst. Försvarsmakten skall upprätthålla ensådan beredskap som framgår av ett hemligt regeringsbeslut jämteett regeringsbeslut avseende särskild beredskap inomFörsvarsmakten.Regeringen har beslutat om en differentieradberedskap av insatsorganisationen. Innebörden är att endast deförband som oundgängligen behövs och är lämpade för att mötasåväl okonventionella som konventionella hot i det omedelbaratidsperspektivet skall ges en hög beredskap. Därmed skapas enbättre grund för prioritering av resurser mellan förband, vilketmöjliggör ökade satsningar på förband med hög beredskap. Detsammagäller för förband avsedda för internationella insatser ienlighet med vad regeringen anmält till internationellastyrkeregister. Minskade satsningar kan göras på andra delar avinsatsorganisationen som i konsekvens med detta skall ges enlägre beredskap, dvs. Användbarheten ochtillgängligheten mellan insatsorganisationens förband skallhärigenom varieras vad gäller utbildning, övning, utrustning ochpersonellt innehåll.Stöd till samhälletRegeringen anser att den hittillsvarande inriktningen bör liggafast. Detta innebär att det är fortsatt angeläget att samhälletsresurser kan utnyttjas på ett effektivt och rationellt sätt.Försvarsmakten har många resurser anskaffade förinsatsorganisationen som kan användas även för andra angelägnaändamål i samhället. Där så är möjligt och det inte påverkarFörsvarsmaktens grundläggande verksamhet negativt bör ettgemensamt utnyttjande eftersträvas.Försvarsmakten skall, vid sidan om skyldigheten att medverka iräddningstjänst enligt räddningstjänstlagen, i första hand medgrundorganisationens resurser kunna stärka samhället vid svårapåfrestningar i fred och därvid kunna ställa resurser tillförfogande.När det gäller annat stöd än enligt uppgiften att stärkasamhället bör Försvarsmakten fortsätta att utveckla sin förmågaatt samverka med civila myndigheter och att kunna lämna stöd tillsamhället inom skilda områden i enlighet med räddningstjänstlagen(1986:1102) och förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stödtill civil verksamhet.Regeringen avser att se till att Försvarsmakten under 2004fortsätter att utveckla möjligheterna att lämna stöd tillsamhället i linje med det arbete myndigheten framgångsrikt harbedrivit de senaste åren.FörsvarsunderrättelseverksamhetRegeringen bedömer att minriktningen mot strategiskaunderrättelser av relevans för utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitiken bör fortsätta.Försvarsunderrättelseverksamheten bör också vidareutvecklaförmågan att bidra till det internationellaunderrättelsesamarbetet, särskilt såvitt avser det stöd som kanlämnas till EU. Ytterligare ansträngningar att stödja svensktrupp och personal i fredsfrämjande och andra internationellainsatser bör göras.Den tyngdpunktsförskjutning som skett från traditionell militärförvarning och heltäckande operativ och taktisk förvarning motstrategiska och icke-militära underrättelser och den vidgadehotbilden bör fortsätta.Försvarsunderrättelseverksamheten måste utvecklas för att svaramot behoven inom ramen för EU.I takt med att deltagande i internationella insatser kanförväntas öka är det också angeläget att ansträngningar görs attstödja svensk trupp och annan personal i insatsområdet.MotionenI kommittémotion Fö219 (v) av . framhålls att både den militära och den humanitäraammunitions- och minröjningen har stor betydelse och efterfråganinom de fredsbevarande och humanitära internationella insatserna.Sverige har en bred kunskap och kapacitet inom området. Den avregeringen framtagna samlade synen på minröjning är ett brainstrument för fortsatt utveckling inom området.I förra budgetmotionen framkom att det fanns brister inom denmilitära ammunitions- och minröjningsförmågan. I flera omgångar har framhållitbetydelsen av att Försvarsmaktens resurser inom området utökas.Inför försvarsbeslutet gällande är det avväsentlig vikt att förfogar över minröjningsresursermotsvarande i möjligaste mån de behov som finns med tanke på detuttalade intresset att utöka de internationella insatserna.Regeringen bör få i uppdrag att inför försvarsbeslutet redovisahur minröjningsresurserna i form av utbildad personal, materieloch övningar inom Försvarsmakten kan utökas.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna(yrkande 2).I samma motion hänvisas till att regeringen föreslår att Nämndenför personalvård för totalförsvarspliktiga (NPT) läggs ned. Detråd som föreslås till funktionen för information och vägledning irättsliga frågor för de totalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt eller civilplikt kommer till viss del att bedriva denverksamhet som NPT utför enligt regeringen. Det är viktigt attfå en allsidig bild av nämndens verksamhet.NPT har till uppgift att genom vägledande och rådgivandeverksamhet samt genom egna initiativ främja personalvård förtotalförsvarspliktiga som fullgör civil- eller värnplikt enligtinstruktionen 1994:648. Nämnden består av ledamöter frånriksdagens partier, men också representanter från ochdem som ansvarar för utbildningarna. I nämnden ingår ocksårepresentanter från Civil- och Värnpliktsråden. Arbetet genomförsfrämst genom besök på utbildningsplatser. Det arbete som nämndenutfört har haft stor betydelse för de totalförsvarspliktigassituation. NPT:s styrka och fördel är att alla intressenter harvarit representerade. Vid besöken på olika utbildningsplatsersker en öppen kommunikation med totalförsvarspliktiga och befäl.Genom sin breda sammansättning har NPT kunnat besvara frågor, ochtotalförsvarspliktiga har därmed fått möjlighet att direkt fåsvar och räta ut oklarheter som funnits. Nämnden som kollektivhar fått en allsidig bild då ledamöterna kompletterat varandra,och därmed skapas en gemensam bild och en stor samlad kunskap.En mycket viktig uppgift för NPT är att nämnden kan följa uppbesluten och inriktningarna från och myndigheterna vadgäller t.ex. attityder, säkerhetsfrågor, vapenfrihet,utlandsengagemang, jämställdhet och få en bild av hur helaomstruktureringen påverkat de pliktigas situation. Nämndenbesitter en bred kunskapsbank som är och kommer att vara tillnytta för utvecklingen av villkoren för totalförsvarspliktiga. Derapporter och protokoll som sänds till utbildningsanordnarna ochregeringen samt till den besökta utbildningsplatsen ger möjlighetför dessa att följa utvecklingen vad gäller de pliktigassituation och de brister nämnden sett, påpekat och noterat.Dessa rapporter blir en del av den uppföljning som dessainstanser behöver för att utveckla verksamheten, inte minst gernämnden kontaktvägar in i de olika organisationerna. Om NPT läggsned och, i samband med det, den verksamhet som nämnden bedriverförsvinner, förloras en viktig möjlighet att få direktkontakt medoch en bred erfarenhet av hur de totalförsvarspliktigas situationutvecklas.Vänsterpartiet ifrågasätter inte att det är viktigt medrådgivande verksamhet där de totalförsvarspliktiga kan få hjälpmed att lösa konkreta problem. Den inriktning och kompetens somNPT representerar bör användas som en god resurs. Med sin bredaverksamhet, sammansättning och erfarenhet är den till gagn förden föreslagna funktionen. Därför föreslås att det råd somregeringen föreslår skall inrättas för funktionen, inom Styrelsenför psykologiskt försvar, breddas till att omfatta även deuppgifter som för totalförsvarspliktiganu ansvarar för.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna(yrkande 4).UtskottetNationella flygtekniska forskningsprogrammetRiksdagen har (bet. 2000/01:FöU1, rskr. 2000/01:54) beslutat omen statlig finansiering på sammanlagt högst för detnationella flygtekniska forskningsprogrammet för perioden2001-2003. Regeringen föreslår nu att det nationellaforskningsprogrammet förlängs och att det statligabidraget till finansieringen av programmet skall behållas på ennivå om högst för 2004.Programmet omfattar sådan flygteknisk forskning som är avgemensamt civilt och militärt intresse. Det bidrar också till attstärka landets förmåga att aktivt delta i och dra nytta avinternationellt forsknings- och tekniksamarbete. Utskottet anserdet lämpligt att det nuvarande programmet förlängs med föratt därefter kunna övervägas ytterligare i de kommande försvars-och forskningspolitiska propositionerna. bör såledesgodkänna den föreslagna förlängningen av det nationellaflygtekniska forskningsprogrammet.Ammunitions- och minröjningI kommittémotion Fö219 (v) framhålls att det ärväsentligt att förfogar över minröjningsresurser för debehov som finns att utöka de internationella insatserna. Vidareframhålls i motionen att regeringen bör få i uppdrag att införförsvarsbeslutet redovisa hur minröjningsresurserna inomFörsvarsmakten kan utökas.Utskottet har vid flera olika tillfällen, t.ex. i betänkandena1996/97:FöU1, 1997/98:FöU1, 1998/99:FöU5 och 2001/02:FöU2,uttalat sig positivt om svenska insatser för minröjning.Riksdagen har liksom regeringen ansett att det är viktigt attutvidga det internationella engagemanget för minröjning.Riksdagen har i det sammanhanget mycket tydligt betonat attminröjningskompetensen och minröjningskapaciteten är en nationellresurs.Utskottet understryker ånyo vikten av det svenska internationellaengagemanget för minröjning och betydelsen av en hög kompetensinom Försvarsmakten för kvalificerad ammunitionsröjning.Regeringen bör inför det kommande försvarsbeslutet redovisautvecklingen och den fortsatta inriktningen inom dessa områden.Utskottets uppfattning innebär att kommittémotion Fö219 (v)yrkande 2 till stor del är tillgodosedd, varför den avstyrks för totalförsvarspliktigaRegeringen anmäler att den har för avsikt att inom Styrelsen förpsykologiskt försvar inrätta en funktion för information ochvägledning i rättsliga frågor för de totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt eller civilplikt. Till styrelsen skall varaknutet ett råd som skall bistå myndigheten i dessa frågor. Därmedkan enligt regeringen för personalvård förtotalförsvarspliktiga (NPT) läggas ned.Vänsterpartiet föreslår i kommittémotion Fö219 (v) att det rådsom regeringen avser att inrätta breddas till de uppgifter för totalförsvarspliktiga nu ansvararför.Utskottet har inhämtat från att de nyauppgifter som planeras för Styrelsen för psykologiskt försvarinnebär att styrelsen genom vägledande och rådgivande verksamhetsamt genom egna initiativ skall främja personalvården förtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och civilplikt. Detplaneras också att styrelsen skall informeratotalförsvarspliktiga om deras rättigheter under tjänstgöringenoch hur dessa kan tas till vara. Vidare avses det vid styrelseninrättas ett råd som skall bistå styrelsen i dess arbete. Rådetavses få en sammansättning i princip motsvarande den som Nämndenför personalvård för totalförsvarspliktiga nu har, dvs. medrepresentanter för riksdagspartier, myndigheter samt företrädareför värnpliktiga och civilpliktiga. Ledamöterna avses utnämnas avregeringen. Försvarsministern har svarat påriksdagsfrågor om de värnpliktigas rättssäkerhet och omkränkningar inom Försvarsmakten. Hon har därvid framhållit attregeringen avser att vidta flera åtgärder inom dessa områden. Denya uppgifterna för Styrelsen för psykologiskt försvar ingårenligt försvarsministern bland dessa åtgärder. Försvarsministernmenar i sitt svar också att Styrelsen för psykologiskt försvar isitt arbete genom besök vid utbildningsplatser bör skaffa sig enuppfattning om hur de totalförsvarspliktigas rättighetertillgodoses under utbildningen och lämna förslag tillförbättringar vid eventuella brister. Utskottet, som också fåttinformation av om dess rapport -andra klassens medborgare?, anser att de åtgärder som regeringenavser att genomföra är utomordentligt angelägna. Utskottet harsåledes ingen erinran mot att de uppgifter som Nämnden förpersonalvård för totalförsvarspliktiga utför förs över tillStyrelsen för psykologiskt försvar och att nämnden läggs ned. Meddet anförda kan kommittémotion Fö219 (v) yrkande 4 i stort ansesvara tillgodosedd, varför den avstyrks.Verksamhetsområde Det civila försvaretUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionenanfört om verksamhetsområde Det civila försvaret (s. 66-83).UtskottetRegeringen bör redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att ökaförmågan inom områdena elförsörjning och telekommunikationer.Omfattning, utgiftsutveckling och målPropositionenOmfattningI fred är civilt försvar den verksamhet som genomförs för attskapa och vidmakthålla samhällets förmåga att motstå ett väpnatangrepp. Det civila försvaret är därmed inte en organisation utanden verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte attkomplettera det fredstida samhällets förmåga att hantera kriser.Samhällets planering av åtgärder inom beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap skersedan den 1 juli 2002 samordnat inom ramen för sexsamverkansområden: Teknisk infrastruktur, Transporter, Spridningav allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktivaämnen, Ekonomisk säkerhet, Områdesvis samordning, samverkan ochinformation samt Skydd, undsättning och vård. I områdena ingårmyndigheter som bedriver verksamhet med starkt inbördes samband.UtgiftsutvecklingÅr 2002 präglades av ett omfattande förändringsarbete till följdav den reform som trädde i kraft i enlighetmed regeringens förslag i propositionen Samhällets säkerhet ochberedskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr.2001/02:261).Reformen ledde övergångsvis till vissa osäkerheter som bl.a. gavmyndigheterna problem med att prognostisera behov av medel underförsta respektive andra halvåret 2002.För 2002 anvisades 2 för verksamheten inom detcivila försvaret. uppgick utgifterna till . Anslagssparandet uppgick vid utgången av 2002 till 333190 000 kr.MålMålet för verksamheten inom det civila försvaret och förutformningen av resurserna är att- värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning,säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra tillFörsvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i våromvärld,-- bidra till fred och säkerhet i omvärlden och-- stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svårapåfrestningar på samhället i fred.-UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anför omomfattning, utgiftsutveckling och mål för det civila försvaret.Genomförda insatser, resultatbedömning och inriktningPropositionenSammanfattande bedömningFlertalet myndigheter uppger att grundförmågan inom derasansvarsområde var godtagbar vid utgången av 2002.Luftfartsverket, , svenskakraftnät och uppger emellertid en icke godtagbarförmåga. har som enda myndighet graderat ned sinbedömning till icke godtagbar, vilket beror på en försämradledningsförmåga då myndigheten av sanitära skäl tvingats evakuerafrån ordinarie lokaler. har höjt sinbedömning från icke godtagbar till godtagbar inomräddningstjänstområdet.Att sammanfatta och bedöma förmågan inom det civila försvaret ärförenat med stor osäkerhet. Förmågan påverkas av olikaomvärldsfaktorer, inte minst den tekniska utvecklingen som ledertill ökad komplexitet och ökat beroende mellan de tekniskainfrastruktursystemen.Regeringen bedömer att förmågan att motstå ett väpnat angreppinom det civila försvaret som helhet av anpassningär godtagbar vid utgången av 2002.Gränssättande för förmågan och uthålligheten i allatidsperspektiv är liksom tidigare förmågan inom områdenaelförsörjning, telekommunikationer och informationssäkerhet. Dekvarstående bristerna i bas- och grundförmågor kan komma attminskas genom förstärkningar av samhällets samlade förmåga attförebygga och hantera svåra påfrestningar i fredstid.Regeringen avser att i en särskild proposition 2005 återkommatill frågan om hur samhällets samlade förmåga att förebygga ochhantera svåra påfrestningar och andra allvarliga kriser skallutvecklas, inklusive totalförsvarets stöd till denna förmåga.Övergripande inriktning av verksamhetenDen övergripande inriktningen överensstämmer med den somregeringen redovisat i proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelseav totalförsvaret och proposition 2001/02:158 Samhällets säkerhetoch beredskap.Arbetet med att skapa ett mer robust samhälle skall fortsätta.Områden av särskild betydelse är el-, tele- ochinformationssäkerhet samt skydd mot NBC-händelser.Det bör vidare kunna vidtas åtgärder under en anpassningsperiodför att uppnå en tillräcklig förmåga mot väpnat angrepp vid ettförändrat omvärldsläge.Samverkansområde Teknisk infrastrukturAffärsverket bedömer att förmågan inomdelområdet Elförsörjning vid utgången av 2002 var icke godtagbar,dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001.Bedömningen baseras främst på att elsystemets basförmåga behöverstärkas. Nivån på elberedskapen har avgörande betydelse för detcivila försvarets förmåga. Så gott som alla viktigasamhällsfunktioner är beroende av en stabil eltillförsel.Samtidigt är sårbarheten i elsystemet betydande.Regeringen bedömer förmågan som icke godtagbar, trots att en radförbättringsåtgärder inletts under 2002.Trots att de åtgärder som vidtagits bedöms haåstadkommit förbättringar inom elförsörjningsområdet samt ökadförmåga till handlingsfrihet och insatsberedskap, medförbristerna i elsystemens basförmåga att grundförmågan fortfarandeinte är godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vidutgången av 2001. Förmågan bedöms dock som godtagbar efter enfemårig anpassningsperiod.Grundförmågan avseende telekommunikationer bedöms vid utgången av2002 vara icke godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande tillnivån vid utgången av 2001. Förmågan bedöms dock kunna bligodtagbar efter en period av anpassning.Verksamheten inom informationssäkerhetsområdet är underuppbyggnad. En viss ökad medvetenhet kan konstateras inom områdetmen det är ännu för tidigt att dra några slutsatser. Regeringenavser att genomföra en utvärdering av verksamheten.Förmågan inom delområdet mediedistribution bedöms som godtagbar,dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001.Regeringen har tidigare redovisat sin avsikt att återkomma ifrågan om den centrala tillsynen av beredskapen förvattenförsörjningen.Verksamheten skall bedrivas så att riskerna för störningar i dentekniska infrastrukturen i samhället minimeras och samhälletsgrundläggande behov kan tillgodoses vid svåra påfrestningar påsamhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Förmågan inomområdena elförsörjning, telekommunikationer ochinformationsförsörjning är gränssättande för förmågan inom detcivila försvaret.Inom energiområdet skall myndigheter sträva mot att ha enetablerad samverkan för att kunna säkerställa elförsörjningen ihela landet. Åtgärder skall inriktas för att tillgodoseprioriterade samhällsbehov av el vid långvariga och omfattandestörningar i elsystemet. Risken för informationsoperationer ochinformationskrigföring får inte underskattas, och därför bör IT-säkerhets-frågorna ha en framträdande plats i planeringen.Samverkansområde TransporterRegeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 vargodtagbar.Grundförmågan inom delområdet Luftfart bedöms vara ickegodtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgångenav . Förmågan bedöms dock kunna bli godtagbar efter en längreperiod av anpassning. Inom delområdet Banhållning och järnvägbedöms grundförmågan vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs.oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001.Grundförmågan inom delområdet Vägar bedöms vid utgången av 2002som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vidutgången av 2001. Grundförmågan inom delområdet Sjöfart bedömsvid utgången av 2002 som godtagbar. Anledningen till attregeringen har gjort en annan bedömning än berorpå att bristerna i basförmågan bedöms vara temporära.Verksamheten skall bedrivas så att transportsystemen är såutformade att riskerna för störningar minimeras och att desamhällsviktiga transporter som krävs för att samhälletsgrundläggande behov skall kunna tillgodoses vid svårapåfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp.Beredskapsåtgärder inom transportsektorn bör inriktats mot attminska sårbarheten i samhällsvikiga transport- ochvarudistributionssystem. Det förändrade omvärldsläget med minskadrisk för väpnat angrepp och invasion har medfört att beredskapeninom transportsektorn kan sänkas.Samverkansområde Spridning av allvarliga smittämnen, giftigakemikalier och radioaktiva ämnenI de senaste försvarsbesluten har regeringen poängterat behovetav en allmänt förbättrad NBC-beredskap och att man i dettasammanhang bör eftersträva en samlad syn på fredshändelser,terroristaktioner och krig.Regeringen bedömer förmågan när det gäller spridning avallvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnenvid utgången av 2002 som icke godtagbar, trots att en radförbättringsåtgärder inletts . Väsentligaförstärkningar av NBC-beredskapen pågår sedan ett par årtillbaka, bl.a. grundade på Ag NBC:s förslag. De viktigasteförslagen är härvidlag en förbättrad expertberedskap, ettsammanhållet system för utbildning och övning, ett bättresamordnat utnyttjande av medicinska laboratorieresurser, enupprustning av det nationella strålskyddets mät- ochlaboratorieorganisation, en förbättrad förmåga tillpersonsanering och inrättandet av en nationell resurs till stödför hantering av mer omfattande NBC-händelser.Verksamheten skall bedrivas så att riskerna för ochkonsekvenserna av spridning av farliga ämnen och allvarlig smittabegränsas och att samhällets grundläggande behov av förebyggandeverksamhet och förmåga att hantera inträffade händelser vid svårapåfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepptillgodoses.För skydd mot biologiska stridsmedel bör åtgärder mot sabotageoch för medicinsk beredskap prioriteras. Planeringen för attmotstå C-vapenhot bör inriktas mot att samhällsviktigaverksamheter har överlevnadsskydd och förmåga till indikering.Samverkansområde Ekonomisk säkerhetRegeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 vargodtagbar.Verksamheten skall bedrivas så att riskerna för störningarminimeras och att samhällets grundläggande behov av ekonomisksäkerhet kan tillgodoses också vid störningar inom andra vitalasamhällsområden vid svåra påfrestningar på samhället i fred ellervid ett väpnat angrepp.Det bör vidare finnas en kunskap om tänkbara åtgärder under enanpassningsperiod för att uppnå en tillräcklig förmåga mot väpnatangrepp vid ett förändrat omvärldsläge. börFinansinspektionen fortsätta arbetet och utöka samverkanskretsenav finansiella företag.Samverkansområde Områdesvis samordning, samverkan och informationKrisberedskapsmyndigheten har bedömt förmågan inom delområdetOmrådes- och informationsansvar som godtagbar vid utgången av2002, dvs. en förbättring i förhållande till nivån vid utgångenav 2001.Regeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 vargodtagbar.Ledningsförmågan har förstärkts genom att de sista fyra regionalaledningsplatserna har blivit färdigställda så att ledning kan skemed hög säkerhet i fredstida krissituationer och vid höjdberedskap.