bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Utskottet utgår från attregeringen beaktar och väger samman olikaaspekter när framtida resursförändringarbereds.MotionernaFörslag om att vissa högskolor skall fåuniversitetsstatus tas upp i nio motioner, nämligenföljande:2003/04:Ub204 (m) som gäller /04:Ub311 (m) yrkande 1 som gäller Högskolan iGävle2003/04:Ub422 (fp) yrkande 1 som gäller Högskolani Gävle2003/04:Ub273 (kd) yrkande 2 som gällerMälardalens högskola2003/04:Ub259 (m) yrkande 2 som gäller Södertörnshögskola2003/04:Ub507 (s) yrkande 2 som gäller Södertörnshögskola2003/04:T470 (fp) yrkande 5 som gäller Södertörnshögskola2003/04:Ub279 (fp) yrkande 1 som gäller Malmöhögskola2003/04:Ub490 (s) som gäller högskola.Sex motioner innehåller förslag om att vissahögskolor skall tilldelas vetenskapsområde ochdärmed få rätt att utfärda examina iforskarutbildningen inom det området. Enligt motion2003/04:Ub273 (kd) yrkande 1 bör Mälardalenshögskola tilldelas humanistisk-samhällsvetenskapligtvetenskapsområde. Motionerna 2003/04:Ub260 (s),2003/04:Ub305 (v), 2003/04:Ub306 (kd) och2003/04:Ub356 (mp, c) yrkande 1 gäller teknisktvetenskapsområde till . I motion2003/04:Ub365 (c, m, fp, kd) föreslås att Högskolani skall tilldelas tekniskt vetenskapsområde.Ett stort antal motioner tar upp andraförstärkningar vid särskilda lärosäten eller inomvissa regioner. Yrkandena presenteras här igeografisk ordning, från norr till söder tillväster.Enligt motion 2003/04:Ub512 (c) behöver det vidLuleå tekniska universitet inrättas enturistprofessur med inriktning på småföretagande.Motion 2003/04:Ub448 (s) innehåller förslag om attsjöbefälsutbildning åter skall anordnas vidMitthögskolan. Motionärerna påpekar attrekryteringen till sjöbefälsutbildning blandungdomar i har minskat kraftigt.Behovet av resurser för utveckling av forskningoch grundutbildning vid tas upp imotion 2003/04:Ub451 (s).I motion 2003/04:Ub362 (fp) skriver motionären attverksamheten inom Forum för nationella minoriteter,som bedrivs på tillfällig projektbasis vidUppsala universitet, bör permanentas.Medelstilldelningen till förforskning och forskarutbildning bör enligt motion2003/04:Ub273 (kd) vara på samma nivå som den somgetts andra lärosäten som fått vetenskapsområde(yrkande 3). bör få ettlångsiktigt större anslag till forskning (yrkande4). Den nuvarande snedfördelningen mellan medel tillgrundutbildning och medel till forskarutbildning bör göras om, så att andelenforskningsmedel kan växa (yrkande 5). Mälardalenshögskola fyller ett nationellt behov och bör därförerhålla satsningar, för hela skull, heterdet i motionen (yrkande 6).Motion 2003/04:Ub345 (kd) tar upp takbeloppet tillÖrebro universitet. räknar universitetetenligt motionären med en överproduktion värd 29miljoner kronor. Han anser att takbeloppet bör ökaspermanent genom en omfördelning från de lärosätensom inte förmår utnyttja sina tilldelade resurser.Samme motionär föreslår i motion 2003/04:Ub346(kd) att medel också bör omfördelas till Örebrouniversitet för dess kostnader för tolkar till döva,dövblinda och hörselskadade studenter. Örebrouniversitet arbetar med ett förslagtill utformning av ett teckenspråkigt universitet.Under tiden fram till dess att denna vision kan bliverklighet är det enligt motionären nödvändigt attomfördela medel direkt till för deberäknade tolkkostnaderna.Motionerna 2003/04:Ub278 (m), 2003/04:Ub507 (s)yrkande 1 och 2003/04:N341 (m) yrkande 11 tar uppbehovet av fler högskoleplatser iStockholmsregionen. I förhållande till befolkningensstorlek är den högre utbildningen enligtmotionärerna underdimensionerad, vilket utgör enfara för näringslivet i denna region. I motion2003/04:Ub259 (m) yrkande 1 sägs att Södertörnshögskola bör få platser/resurser motsvarande detantal studenter som söker dit.Linköpings universitet bör enligt motion2003/04:Ub468 (m) tillföras forskningsresurser isamma omfattning som jämförbara universitet. I dagär forskningsanslaget lågt i förhållande tillomfattningen av grundutbildningen.I motion 2003/04:Ub291 (fp) yrkande 2 föreslås atten forskarskola inrättas vid universitetför forskning om fibromyalgi och långvarig smärta.Samma motion, yrkande 1, innehåller förslag om enforskarskola vid för forskning omreumatiska ledsjukdomar och artros.Malmö högskola bör enligt motion 2003/04:Ub279(fp) yrkande 3 tilldelas ett ökat antalstudentplatser. Motionärerna påpekar att Malmöhögskola är ett av de lärosäten som har lyckats bästmed att rekrytera studenter från icke studievanagrupper. Högskolan har utbildningar till flera yrkensom kan väntas bli underförsörjda med arbetskraft,bl.a. I samma motion yrkande 2föreslås att tilldelas enforskarskola kring professionsrollen. Denna högskolahar enligt motionärerna en tvärvetenskaplig profiloch också professionsutbildningar i ovanligt höggrad.Enligt motion 2003/04:Ub255 (c) är det viktigt förde berörda kommunerna att ochMalmö högskola får fasta forskningsresurser (yrkande1). Ett Campus liknande Campus Helsingborgskulle kunna vara ett lyft för hela Österlensutveckling (yrkande 2).En permanent forskarskola för fiskekologi ochfiskeribiologi bör enligt motionerna 2003/04:Ub233(fp) och 2003/04:Ub246 (m) förläggas till Högskolani . Motionärerna hänvisar till förslag frånHavsmiljökommissionen om sådana forskarskolor.Skåne bör enligt motion 2003/04:Ub255 (c) yrkande4 göras till centrum för svenska functional food-produkter och livsmedelsforskning. Lunds universitetoch högskolorna i sysslar med forskning inomlivsmedelsområdet, och regionen har många etableradeföretag inom livsmedels-, läkemedels- ochkemiindustrin. Nationella resurser bör enligtmotionärerna tillföras denna viktiga framtidssektor.Västsverige och behöver enligt motion2003/04:Ub209 (m) fler utbildningsplatser (yrkande1) och förstärkning av forskningsresurserna (yrkande2).I motion 2003/04:Ub456 (s) föreslås en satsning påforskning och forskarutbildning i (yrkande 1), en fortsatt utbyggnad avgrundutbildning och kvalificerad yrkesutbildning isamma region (yrkande 2), fler platser tillläkarutbildningen i för att komma i fasmed övriga delar av landet (yrkande 3), fördubblingunder av antalet platser ivårdutbildningarna i (yrkande 4), ennätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskap iVästsverige (yrkande 5), ett nationellt centrum förarbetsintegrerat lärande vid iTrollhättan/(yrkande 6) och en fortsattsatsning på form, design och medier i (yrkande 7). Motionärerna framhåller attHantverksskolan Dacapo i avnaturvetenskapliga fakulteten i har bedömtsvara högskolemässig. Skolan står inför enfinansieringskris. ellerHögskolan i bör få medel så att de kan ta inHantverksskolan i sin organisation, ansermotionärerna. Högskolorna i ochTrollhättan/behöver också resurser för attde skall kunna fortsätta att driva de utbildningarinom film och medier som utvecklats där.Film- och medieutbildningen vid iTrollhättan/, som har kommit till stånd somett EU-projekt, tas också upp i motionerna2003/04:Ub337 (c) och 2003/04:Ub518 (kd). Enligt densistnämnda motionen bör denna högskola få rätt atttillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdetMedia och få motsvarande höjning av sitt takbelopp.Invandrarakademin vid lyfts frami motionerna 2003/04:Ub219 (m), 2003/04:Ub274 (kd)yrkandena 1 och 2, 2003/04:Ub349 (fp) yrkande 1 och2003/04:Ub442 (s). Invandrarakademin har kommit tillstånd som ett projekt och finansierats med medel påtilläggsbudget 2 till statsbudgeten . Syftetmed projektet är att ta till vara invandradeakademikers kompetens genom att dels värdera derasakademiska utbildningar i reella kompetenstermer,dels erbjuda dem möjligheter till individuelltanpassade kompletteringsstudier. Motionärernabedömer det inte som möjligt för inom ramen för sina ordinarie anslag finansieraInvandrarakademien.Chalmers tekniska högskola kommer enligt motion2003/04:Ub400 (fp) att tvingas minska antaletnybörjarplatser , eftersom inte harfått tillbaka de 600 helårsplatser som fråntogshögskolan i budgetpropositionen . Motionärenpåpekar att omfördelningen då sades vara tillfällig.Trots en lång tradition av nära och öppetsamarbete med näringslivet och god utdelning i formav forskningsstöd från råd, stiftelser ochbranschorgan har enligtmotion 2003/04:Ub272 (kd) stora svårigheter attklara forskningsfinansieringen för doktorander.Motionärerna anser att fakultetsmedlen för deforskningsintensiva universiteten och högskolornabör öka väsentligt under den kommandemandatperioden.När 1992 beslutade att ett nyttlaboratorium för mikroteknologi skulle uppföras vidChalmers tekniska högskola utlovades ett driftbidragför de kommande hyreskostnaderna, framhållermotionärerna i motion 2003/04: Ub405 (kd, fp)yrkande 1. Detta löfte drogs av besparingsskältillbaka i budgetpropositionen . För attChalmers skall kunna fortsätta att konkurrera inomområdet krävs enligt motionärerna en statligbasfinansiering. Det utlovade driftbidraget börindexuppräknas (yrkande 2).Högskolan i har enligt motion2003/04:Ub487 (s) god kompetens för att geutbildning i företagshälsovård. Genom omdisponeringav utbildningsplatser i landet kan den bli ettcentrum för utbildning inom detta specialområde,skriver motionären.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Ett lärosäte som är universitet får anordnautbildning och utfärda examina inomforskarutbildning utan begränsning i fråga om ämneneller områden. En högskola som har fåttvetenskapsområde får utfärda examina iforskarutbildning inom detta vetenskapsområde.Riksdagen godkände att regeringenskall besluta om att ge benämningen universitet tillhögskolor som begärt detta och som uppfyller ettantal krav när det gäller omfattning och bredd igrundutbildning, forskning och forskarutbildningm.m. Innan regeringen beslutar skall Högskoleverketpröva huruvida högskolan i fråga har nått den nivåsom erfordras (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet.UbU1, rskr. Utskottet anser inte att riksdagenbör återta ansvaret för att besluta om benämningenuniversitet.Enligt högskolelagen (1992:1434, ändr. 1998:1832)är det numera regeringen som beslutar om att etteller flera vetenskapsområden skall finnas vid enhögskola som inte är universitet. Fram till den 31mars 1999 var det som fattade beslutom vetenskapsområde. Skälet till att överföra dessabeslut till regeringen var att regeringen ansåg attinrättande av en verksamhet och beslut om resursertill denna borde vara sammanhängande. Beslut omresurser fattas ju av på förslag avregeringen. Ansökningar om vetenskapsområderemitteras normalt av regeringen till Högskoleverketför en kvalitativ bedömning.De högskolor som har vetenskapsområde ärMitthögskolan (naturvetenskapligt vetenskapsområde),(teknisktvetenskapsområde), (medicinsktvetenskapsområde), (naturvetenskapligt vetenskapsområde) (tekniskt vetenskapsområde).Som nämnts i det föregående avser regeringen ocksåatt ge , som har enskildhuvudman, humanistisk-samhällsvetenskapligtvetenskapsområde.Karolinska institutet och Kungl. Tekniskahögskolan är universitet, även om de inte har denbeteckningen i sina namn.Regeringen uttalade i budgetpropositionen för 1999att beslutet att omvandla tre högskolor tilluniversitet innebär ett åtagande av regeringen fören framtida resurstillväxt som stärker kvalitetensåväl av utbildning som forskning (prop. 1998/99:1utg.omr. 16 s. 105). I anslutning till atthögskolorna i , och omvandladestill universitet och till att vissa andra högskolortilldelats vetenskapsområde har dessa lärosätenockså tillförts betydande resursförstärkningar underegna anslag till forskning och forskarutbildning.Utskottet utgår från att regeringen även iframtiden kommer att beakta såväl behoven irespektive region som efterfrågan från studenternaoch lärosätenas möjligheter att erbjuda utbildningav god kvalitet, när förslag om utbyggnad elleromfördelning av resurser till universitet ochhögskolor bereds.Beslut om att inrätta professurer fattas sedanmånga år av respektive lärosäte. Även inrättande avforskarskolor beslutas normalt vid lärosätena.Utskottet noterar att forskarskolor i fiskekologioch fiskeribiologi av harföreslagits bli inrättade vid , i anslutning till de marinacentrum som finns där (En nationell marin strategi,SOU 2003:72).Utbildningsministern förklarade i ett skriftligtfrågesvar att beslutet att inte geChalmers det tidigare aviserade driftbidraget tilldet nya laboratoriet för mikroteknologi varmotiverat av besparingsskäl. Utgångspunkten var attbesparingen skulle läggas där den gjorde minst skadaför den högre utbildningen (fråga 2002/03:1020).Förslag om att återinföra sjöbefälsutbildning vidMitthögskolan har behandlats av vid de tvåsenaste riksmötena. Som utskottet framhöll förraåret (bet. 2002/03:UbU1 s. 70) kräversjöbefälsutbildning mycket dyrbara investeringar.Fristående högskolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för omvandlingav fler statliga lärosäten till stiftelseformoch inte heller för inrättande av ytterligarefristående högskolor i annan form.Jämför reservation 18 (m).Utskottet föreslår också att avslår ettmotionsyrkande om forskningsresurser till defristående teologiska högskolorna.Motionerna och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub290 yrkande 10 att fler friståendehögskolor skall komma till stånd genom attregeringen erbjuder möjlighet att ombilda ett störreoch ett mindre lärosäte till stiftelseform.Moderaterna vill beräkna förstiftelsekapital till denna omvandling. Även andraformer som kan gynna den akademiska friheten ochexcellensen bör prövas, heter det i samma motion,yrkande 11.U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandena.Förslag om fler fristående högskolor harbehandlats av under den förramandatperioden och senast (bet.2002/03:UbU1 s. 81). Utskottet anser liksom tidigareatt det inte finns anledning att avsätta statsmedelför att skapa fristående högskolor, eftersom deramvillkor som gäller för statliga universitetoch högskolor ger dessa stort utrymme försjälvbestämmande, något som har fått till följd mångfald i fråga om utbildningsutbud ochundervisningsformer.I motion 2003/04:Ub340 (c, m, fp, kd) framförsförslag om att de fristående teologiska högskolornaskall få förstärkt stöd av staten genom att äventilldelas forskningsresurser. Motionärerna anser attforskningen spelar en avgörande roll för atthögskolorna rätt skall kunna fullgöra uppgifternaatt bedriva utbildning och samverka med detomgivande samhället. kan enforskningspotential upprätthållas vid de friståendeteologiska högskolorna genom betydandemedelstillskott från deras huvudmän, men de medelsom kan disponeras för forskning är enligtmotionärerna klart otillräckliga för att man på siktskall kunna bedriva en vetenskapligt kvalificeradverksamhet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen har inte tidigare haft att ta ställningtill något förslag om forskningsmedel till defristående teologiska högskolorna. Utskottet anseratt detta är en principfråga som lämpligen börbehandlas i anslutning till en forskningspolitiskproposition. Regeringen har aviserat att en sådanproposition kommer att lämnas till underinnevarande mandatperiod.Framtida ökning av anslagen till forskning ochforskarutbildningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till den kommandeforskningspolitiska propositionen föreslårutskottet att inte skall göra någotuttalande om att de s.k. fakultetsanslagenbör öka väsentligt och inte heller om attantalet doktorandtjänster bör utökas.Jämför reservationerna 19 (m, fp) och 20 (c).Motionerna och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub290 yrkande 17 att lärosätenas anslag tillforskning och forskarutbildning, de s.k.fakultetsanslagen, skall öka. Denna åtgärd ses somen förstärkning av den fria forskningen.Centerpartiet vill enligt motion 2003/04:Ub390yrkande 30 att antalet doktorandtjänster skall öka.Satsningar på doktorandtjänster är enligtmotionärerna viktiga för att långsiktigt skapabättre villkor för forskningen och ge doktorandernaökad social trygghet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Ställningstaganden till avvägningen mellanforskningsresurser direkt till lärosätena och tillcentrala forskningsfinansierande organ bör göras ianslutning till regeringens kommandeforskningspolitiska proposition. Även frågor omformerna för studiefinansiering iforskarutbildningen och resurser för sådan börbehandlas i samband med den kommande propositionen.Kravet på full kostnadstäckningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att kravet på fullkostnadstäckning även i fortsättningen skalltillämpas på alla externa finansiärer avforskning. Cancerfonden bör inte undantasfrån kravet att täcka även lokalkostnader.Jämför reservation 21 (m, kd).Gällande bestämmelserRegeringen har i regleringsbrevet tilluniversitet och högskolor föreskrivit att samtligakostnader för den verksamhet som finansieras medbidrag från externa finansiärer, inklusiveverksamhetens andel av gemensamma kostnader, skalltäckas med dessa bidrag (s.k. fullkostnadstäckning). En lägsta nivå för påslag förindirekta kostnader skall för lärosätet vara minst18 % av forskningsprojektens direkta kostnaderexklusive lokalkostnader. Undantagna från kravet påfull kostnadstäckning är endast EU-finansiärer ochandra överstatliga organ där godkänt avtalmed sådana undantag.Motionerna och utskottets ställningstagandenI motion 2003/04:Sk285 (m) yrkande 2 föreslås attkravet på att externa finansiärer skall betala ävens.k. overheadkostnader skall tas bort. Syftet är attalla medel skall komma forskningen till nytta utanstatlig inblandning.Motion 2003/04:Ub318 (m) tar upp Cancerfonden, somenligt motionärerna bör få fortsätta att varaundantagen från kravet på att täcka höjdalokalkostnader. De indirekta kostnader somCancerfonden måste betala skall förbli , ansermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårbåda yrkandena.Kravet på full kostnadstäckning är nödvändigt föratt inte extern finansiering skall urholkalärosätenas utrymme för att göra egna prioriteringarav de forskningsmedel som anslås till dem direkt avstatsmakterna. Att avskaffa kravet på fullkostnadstäckning skulle därför stå i direkt stridmed strävandena att stärka lärosätenassjälvständighet. Även den begränsning av kravet påfull kostnadstäckning som i den ena motionenföreslås för Cancerfonden innebär en sådanurholkning, som utskottet inte kan förorda.Högskoleavgifter för studenter från länderutanför EESUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för attlärosätena skall få ta ut avgift av enskildapersoner från länder utanför EES som deltar iutbildning i Sverige.Jämför reservation 22 (kd).Gällande bestämmelserI 1 kap. 10 § högskoleförordningen (1993:100) harregeringen föreskrivit att utbildningen vidhögskolorna skall vara avgiftsfri för studenterna.Ett universitet eller en högskola som har statensom huvudman och som omfattas av högskolelagen(1992:1434) får bedriva uppdragsutbildning enligtbestämmelserna i en särskild förordning (2002:760).Med uppdragsutbildning avses utbildning som anordnasmot avgift från annan än enskild för personer somuppdragsgivaren utser. Vid uppdragsutbildningtillämpas avgiftsförordningen (1992:191).Högskolorna får själva bestämma avgiftens storlek.Avgiften skall beräknas så att full kostnadstäckninguppnås.Motionen och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub499yrkande 20 att högskoleförordningen skall ändras såatt man tillåter lärosätena att ta ut avgifter förutbildning av studenter från länder utanför EES. Ensådan ändring skulle öka omsättningen, och detskulle vara berikande för högskolan att ökakontakterna med omvärlden, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Ett motsvarande yrkande behandlades vid förrariksmötet och avslogs då (bet. 2002/03:UbU5 s. 19).Lärosätena har goda möjligheter till kontakter medomvärlden genom de utbytesprogram som redan finns,såsom , och det nya programmetErasmus mundus.DistansutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra något uttalande omkommunala lärcentrum. Utskottet hänvisar tillpågående projekt med stöd av Nationelltcentrum för flexibelt lärande ochDelegationen för regional samverkan om högreutbildning.Jämför reservation 23 (kd).Motionen och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna skriver i motion 2003/04:Ub499yrkande 8 att en viktig insats förhögskoleutbildning på distans görs vid de kommunalalärcentren. Högskoleutbildning är en av flerautbildningsformer och utbildningsnivåer som erbjudsvid lärcentren. Denna verksamhet borde utökas föratt göra högre utbildning tillgänglig för fler. Fördet har lärosätena ansvar, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Lärosätena har sedan ett drygt år tillbaka enlagfäst uppgift att aktivt främja och breddarekryteringen till högskolan (1 kap. 5 § tredjestycket högskolelagen, 1992:1434).Under perioden 20022004 avsätts på statsbudgetenmedel för att stimulera regional samverkan mellanuniversitet eller högskolor och kommuner, landsting,länsstyrelser eller motsvarande organ i syfte attskapa hållbar tillväxt i regionerna och samtidigtfrämja rekryteringen till högskolan. Medel tillDelegationen för regional samverkan om högreutbildning finns under anslaget 25:73 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. Ett70-tal projekt för att stödja infrastrukturen förvuxenutbildning pågår med stöd av delegationen. Iflertalet av dessa projekt är lärcentrum engagerade.Regeringen () har gettNationellt centrum för flexibelt lärande i uppdragatt stödja etablerandet av lärcentrum inom kommuneroch har anslagit för arbetet.Hösten 2003 har 19 kommuner fått medel ur dennaresurs.4 Vissa centrala myndigheter m.m.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen25:7625:81 som avser myndigheterna ,Verket för högskoleservice, , förstudiestöd, Internationella programkontoret förutbildningsområdet respektive Myndigheten förSveriges nätuniversitet. Dessutom behandlas häranslagen 25:82 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m. och 25:83 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.Från och med år 2004 skall i princip all årligrevision av statlig verksamhet vara avgiftsbelagd, ienlighet med beslut om avgifter vidRiksrevisionen (prop. 2002/03:63, bet. FiU27, rskr.189). Enligt regeringens förslag ibudgetpropositionen kompenseras anslagsfinansierademyndigheter för den kostnad som avgiften innebärgenom en nivåhöjning av anslagen för nästa budgetår.ResultatRegeringen lämnar i budgetpropositionen bl.a.följande uppgifter om verksamheten vid myndigheternaunder år 2002.Högskoleverkets vidgade ansvar för granskning avkvaliteten i den högre utbildningen innebär attsamtliga utbildningar skall utvärderas under ensexårsperiod . har tio sådanaämnes- och programutvärderingar genomförts. Arbetetfortsätter också med att utveckla metoder förkvalitetsgranskning, bl.a. genom en av verkettillsatt grupp med internationella rådgivare. Enviktig del av kvalitetsgranskningen avser prövningarav examenstillstånd. Sådana prövningar har under2002 huvudsakligen avsett yrkesexamina inomvårdområdet och generell magisterexamensrätt.Antalet tillsynsärenden har ökat 2002 jämfört medtidigare år. Ärendena har till största delen gälltenskilda studenters rättssäkerhet, och lärosätenahar godtagit verkets bedömningar och ändrat denlokala regeltillämpningen. Regeringens bedömning äratt resultatinformationen i Högskoleverketsårsredovisning ger en god bild av utvecklingen inomde områden som verket har ansvar för. Enligtregeringens mening har de mål som ställts upp förverksamheten uppnåtts.I fråga om Verket för högskoleservice, VHS,konstaterar regeringen att det ekonomiska målet förantagningsverksamheten att intäkterna skall täcka85 % av kostnaderna inte har uppnåtts år 2002.Kostnaderna har täckts till medavgiftsintäkter. Det ekonomiska målet förupphandlingsverksamheten att intäkterna skalltäcka av kostnaderna har däremot uppnåttsmed marginal. Upphandlingsuppdragen minskade i antalunder 2002. Trots detta ökade omsättningen tillföljd av uppdragens större omfattning.