bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — arbetarpådrivande för en utveckling mot en gemensam EU-politik som återspeglar en harmonisering med högstandard. Det är enligt skrivelsen av stor vikt atten EU-politik på asyl- och migrationsområdet formasutifrån ett helhetsperspektiv där även andrapolitikområden vägs in.Vad rör framtidsfrågorna har i de senasteregeringskonferenserna stött tanken på införande avkvalificerad majoritetsröstning ochmedbestämmanderätt för på asyl-och migrationsområdet. Samma linje gäller ocksåenligt skrivelsen för regeringskonferensen 2004.Från svensk sida framhålls att ett sådant arbetssättborde kunna bana väg för framtagande av ambitiösakompromisser. Vidare skulle ges enframträdande roll, vilket skulle främja ökadöppenhet och ett ökat demokratiskt stöd.Av skrivelsen framgår att kommissionen i november2001 lade fram ett meddelande om en gemensam politikom olaglig invandring (KOM(2001) 672 slutlig).Syftet med meddelandet var att presentera ensammanhållen och gemensam politik, som skulle krävagemensamma insatser från medlemsstaterna. Pågrundval av meddelandet presenterade sedan detspanska ordförandeskapet en handlingsplan motolaglig invandring och människohandel som antogs avrådet . En färdplan för uppföljningav slutsatserna från i Sevillaupprättades . Färdplanen innehållertidsramar för när olika åtgärder skall varagenomförda.MotionerI motion 2002/03:Sf7 av m.fl. (m)begärs i yrkandena 9 och 10 tillkännagivanden delsom betydelsen av gemensamma minimiregler inom EU vadgäller asylärenden för att därigenom bättre fördelaansvaret mellan fler länder och därmottagandekvaliteten är hög, dels om gemensamtagerande i EU för att undvika och förebyggaflyktingkatastrofer och arbeta för fredsskapande ochfredsbevarande åtgärder. Motionärerna anser attgenom s.k. safe havens kan flyktingar hjälpas inärområdet.I motion 2002/03:U323 av m.fl. (m)yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att EU:sflyktingpolitik skall baseras på humanitet ochgemensam ansvarsfördelning. Motionärerna menar attmed öppna gränser och fri rörlighet inom blirdet naturligt med gemensamma regler för invandringoch en gemensam flyktingpolitik, vilket också ärnödvändigt för att de immigranter och flyktingar somkommer till skall kunna åtnjuta samma friarörlighet inom EU som medborgare i EU-länder.Bo Könberg m.fl. (fp) anför i motion 2002/03:Sf5yrkandena 7 och 8 att länderna tvingas ta ansvargenom en human gemensam flyktingpolitik inom EU.Motionärerna anser att de mest solidariska ländernaskall sätta . Som ett komplement till engenerös flyktingpolitik i EU bör man på platsbekämpa orsakerna till flykt och ge stöd tillgrannstater. skall enligt motionärerna varaett flyktingpolitiskt föredöme i EU genom att ha enegen human flyktingpolitik. Tillkännagivanden härombegärs i motionen.Lars m.fl. (fp) begär etttillkännagivande i motion 2002/03:Sf256 yrkande 12om nödvändigheten av att samordna EU:smedlemsstaters minimiansvar på det flyktingpolitiskaområdet. I motionen anförs att en gemensamflyktingpolitik fördelar flyktingströmmar mellan deeuropeiska länderna och medför att alla tvingas taansvar. Praxis för beviljandet av asyl varierar ochen samordning av medlemsstaternas minimiansvar ärnödvändig. Det är enligt motionärerna inte de minstgenerösa länderna som skall sätta normen.I motion 2002/03:K432 av m.fl. (fp)yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om åtgärderför ökad solidaritet och öppenhet gentemot omvärldengenom den gemensamma asyl- och flyktingpolitikensamt utvecklings- och biståndspolitiken.Motionärerna poängterar att asylrätten påGenèvekonventionens grund gäller även inom ramen fören gemensam europeisk flyktingpolitik och attenskilda medlemsländer bör kunna bedriva en mergenerös politik. Vidare bör bördorna fördelasbättre.I motion 2002/03:Sf334 av m.fl. (kd)begärs i yrkandena 1-3 tillkännagivanden om attverka för en mer generös och rättighetsbaseradeuropeisk flyktingpolitik med full respekt förinternationella åtaganden. Enligt motionen bör manfokusera på flyktingars rättigheter väl så mycketsom på kontroller. Det är EU:s skyldighet, som en avvärldens rikaste regioner, att ta sitt ansvar förvärldens flyktingproblem och leva upp till sinaåtaganden enligt bl.a. . EU börgöra mer inom alla relevanta politikområden, såsombistånd, krishantering, handel, m.m., för attlångsiktigt bearbeta flyktingströmmarnas orsaker.Vidare bör inslaget av finansiell solidaritet i EU:sflyktingpolitik öka. För att sprida kostnader ochhjälpa de länder som tar emot en oproportionerligtstor andel flyktingar behövs en ökad solidaritetmellan medlemsländerna. Kandidatländerna måste geshjälp med att bygga upp system och öka kapacitetenför att ta emot och hantera asylsökande. Bland annatgäller det att utbilda kompetent personal vidgränskontroller och migrationsmyndigheter.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2002/03:Sf4 yrkande 1 ett tillkännagivande om attSverige bör verka för en generös och humanistiskasylpolitik i EU. Gemensamma regler kan enligtmotionärerna motverka en ojämn fördelning mellanländerna och s.k. social dumpning. Asylpolitikenförefaller gå mot en skärpning. Det är därförviktigt att motverka "fästning ".I motion 2002/03:U326 av m.fl. (c)yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om vikten avatt förblir en säker för offer förförföljelse och att en utvidgad Genèvekonventionstår som grund för den gemensamma asyl- ochflyktingpolitiken i Europa.Mona m.fl. (mp) begär i motion 2002/03:Sf8yrkande 12 ett tillkännagivande om attmigrationspolitiken inom EU inte bör harmoniseras dådet medför en risk för försämringar.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)begärs i yrkandena 2, 5 och 7 tillkännagivanden omatt regeringen inte bör godta direktivförslag som iallt väsentligt saknar reellt innehåll. Dedirektivförslag som tillförsäkrar asylsökande ochinvandrare rättigheter har i många fall fått enlångt utdragen behandling och inte blivitaccepterade eller urvattnade. Regeringen bör ocksåanvända sin vetorätt mot ytterligare repressivaförslag inom området för asyl och immigration innandirektivförslag som syftar till att garantera vissaminiminivåer för skyddsregler och mottagningsvillkorantagits. Enligt motionärerna borde regeringen havägrat godta direktivet om mottagningsvillkor förasylsökande. Motionärerna anser att kommissionensursprungliga förslag har berövats på allt positivtinnehåll och att det är tveksamt om direktivetkommer att bidra med en märkbar förbättring avminiminivån i de stater som haft de sämstamottagningsvillkoren.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis påtala vikten av attSverige aktivt arbetar för att påverka utformningenav de gemensamma reglerna inom EU på detflyktingpolitiska området. Utskottet anser att detbl.a. till följd av den fria rörligheten inom EU ochför att uppnå målsättningen att utveckla ett områdemed frihet, säkerhet och rättvisa behövs en gemensampolitik för invandring och en gemensam asylpolitik.Som utskottet tidigare uttalat, senast i betänkande2001/02:SfU8, bör flyktingpolitiken bygga påflyktingars rättigheter, internationell solidaritetoch full respekt för internationella åtaganden. Dengemensamma politiken bör utgöras av miniminormer somläggs på en så hög nivå som möjligt. Utskottet villäven åter poängtera att mer tyngd måste läggas påarbetet med de grundläggande direktivförslagen somrör exempelvis skyddsgrunderna. Utskottet kankonstatera att kommissionen i sin halvårsuppdatering() av resultattavlan förframstegen i skapandet av ett område med frihet,säkerhet och rättvisa i EU anger att det vidEuropeiska rådets möte i Laeken konstaterades attdet bl.a. när det gäller den gemensamma asyl- ochinvandringspolitiken förekommer en "eftersläpning",trots att alla nödvändiga förslag för närvarandebehandlas av rådet. Vid Europeiska rådets möte iSevilla ville stats- och regeringscheferna ändå geny drivkraft åt arbetet genom att markera sinbeslutsamhet att påskynda genomförandet av allaaspekter av det program som antogs i Tammerfors.Kommissionen anger att svårigheterna bl.a. beror påproblemen med att jämka samman olika nationellaförhållningssätt till känsliga frågor, som unionensinstitutionella ramar och den nuvarandebeslutsprocessen inte kan bidra till att lösa.Det krävs vidare enligt utskottets uppfattning ettökat inslag av finansiell solidaritet i EU:sflyktingpolitik. En europeisk flyktingfond harinrättats för att stödja projekt för mottagande avasylsökande, integration och återvändande, men medelkan även användas för s.k. akutåtgärder, föreskrivnai direktivet om tillfälligt skydd vid massflykt.Direktivet om tillfälligt skydd har antagits i syfteatt EU skall ta ett gemensamt ansvar för att i enkrissituation ge tillfälligt skydd tillett stort antal fördrivna personer. Direktivetsyftar också till att bidra till en balans mellanmedlemsstaternas insatser samt till att omsättaprincipen om solidaritet vid mottagande av fördrivnapersoner till praktisk handling. Direktivet hargenomförts i svensk rätt genom nya bestämmelser omtillfälligt skydd från den 15 januari 2003.Inom EU behövs det enligt utskottets mening enhelhetssyn och en samordning av de olikapolitikområdena för att förebygga och undanröjaorsaker till flykt och påtvingad migration. Islutsatserna från det Europeiska rådets möte iSevilla 2002 slås fast att migrationspolitikentydligare skall integreras i gemenskapensutrikespolitik. Utskottet kan också konstatera attSverige inom EU poängterar vikten av förebyggandeinsatser och att stöd i närområdet ges. Sverigeprioriterar Högnivågruppen för asyl ochmigrationsfrågor (HLWG), som värnar om detta bredaperspektiv. För ett antal länder hållerhandlingsplaner, som syftar till att på ettövergripande sätt angripa orsakerna tillflyktingströmmarna i ursprungslandet, på attgenomföras.När det gäller tredjelandsmedborgares friarörlighet har kommissionen lagt fram ett förslagtill direktiv som rör villkoren för dessa personersfrihet att resa inom unionen och ett förslag sombehandlar de varaktigt bosattatredjelandsmedborgarnas rättsliga ställning. Detsistnämnda förslaget syftar till att ge dem somvarit bosatta i en medlemsstat en särskildpermanent status som under vissa förutsättningar gerrätt till bl.a. bosättning i en annan medlemsstat.Utskottet, som anser att regeringen så aktivt sommöjligt skall verka för en gemensam asyl- ochmigrationspolitik inom EU, kan ha förståelse för attkompromisser kan krävas underharmoniseringsprocessen. Utskottet utgår dock frånatt regeringen i alla lägen strävar efter förslagtill direktiv med miniminormer som höjer den lägstanivån bland medlemsländerna.Utskottet återkommer nedan i skilda avsnitt tillolika EG-rättsliga frågor, direktivförslag m.m.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2002/03:Sf4 yrkande 1, 2002/03:Sf5 yrkandena 7 och8, 2002/03:Sf7 yrkandena 9 och 10, 2002/03:Sf8yrkande 12, 2002/03:Sf239 yrkandena 2, 5 och 7,2002/03:Sf256 yrkande 12, 2002/03:Sf334 yrkandena 1och 2, 2002/03:K432 yrkande 9, 2002/03:U323 yrkande4 och 2002/03:U326 yrkande 8.När det gäller delar utskottetuppfattningen i motion 2002/03:Sf334 yrkande 3 attvad gäller de nya medlemsländerna och andrakandidatländer, dessa måste ges hjälp med att byggaupp sina system för att ta emot och hanteraasylsökande. Utskottet kan konstatera att Sverigesstöd och bistånd på detta område redan ges i form avbl.a. besöksutbyte och seminarier på bådetjänstemannanivå och politisk nivå. årsredovisning framgåratt verket har samarbete med de flesta länder iCentral- och som kandiderar tillmedlemskap i . Syftet med förvaltningsstödet äratt medverka till att aktivt bygga upp enmigrationspolitisk rättsordning som stämmer överensmed de av EU accepterade och internationellanormerna och konventionerna på asyl- ochmigrationsområdet. Vidare noterar utskottet att EUhar finansierat projekt i kandidatländerna som gälltbl.a. asylmottagande och organisations- ochkapacitetsuppbyggnad inom hela migrationsfältet,exempelvis genom utbildning av kompetent personalvid gränskontroller och migrationsmyndigheter.Motionen får anses i huvudsak tillgodosedd ochavstyrks.InvandringspolitikenArbetskraftsinvandringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- behov och utformning avarbetskraftsinvandring- arbetstillstånd efter inresa m.m.- handläggningstider för arbetstillstånd- arbete för gäststuderandeJämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c, mp),12 (fp, c), 13 (mp) och 14 (m)Gällande ordningAv 2 kap. 6 § utlänningslagen (1989:529), UtlL,framgår att arbetstillstånd beviljas endast undervissa särskilda villkor och . Ettuppehållstillstånd får ges till den som fåttarbetstillstånd eller som har sin försörjningtryggad på annat sätt (2 kap. 4 § UtlL).I 1 kap. 5 § UtlL anges att en utlänning somarbetar i enligt huvudregeln skall haarbetstillstånd. Detta gäller oavsett om utlänningenhar anställning här eller utomlands. Den som harpermanent uppehållstillstånd eller är nordiskmedborgare behöver emellertid inte haarbetstillstånd. Personer som är medborgare i någotav EES-länderna är också undantagna från kravet påarbetstillstånd. Detsamma gäller, oavsettmedborgarskap, för deras anhöriga, maka/make/sambooch barn om dessa är eller beroende avföräldrarna för sin försörjning (4 kap. 1 § UtlF).Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) beslutar omriktlinjer för bedömningen av ärenden omarbetstillstånd. Innan sådana riktlinjer utfärdaseller ändras skall sammanslutningar av arbetsgivareoch arbetstagare få tillfälle att yttra sig (4 kap.6 § UtlF). Det är som beviljararbetstillstånd.Av 2 kap. 5 § första stycket och 6 § andra stycketUtlL framgår att ansökan om arbetstillstånd enligthuvudregeln skall göras innan ankomsten tillSverige. Flyktingar som befinner sig här ochpersoner som till stöd för sin ansökan åberoparhumanitära skäl eller familjeanknytning ärundantagna (2 kap. 5 § andra stycket, 5 a § och 6 §andra stycket UtlL). Medborgare i ett EES-land ochderas anhöriga behöver inte arbetstillstånd.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att några mindre justeringarav utlänningsförordningen har gjorts för attunderlätta för viss utländsk arbetskraft att arbetai . Syftet med ändringarna har varit attminska administrationen när det gäller besök förnågon enstaka dag. Vidare är det mot bakgrund av denalltmer internationaliserade ekonomin enligtskrivelsen rimligt att specialister iinternationella koncerner skall kunna utföra kortareuppdrag i utan att behöva gå igenom detvanliga förfarandet med att söka arbetstillstånd.I skrivelsen anges att regeringen den 7 februari2002 beslutade att tillsätta en utredning meduppdrag att föreslå hur arbetstagare från EU:s nyamedlemsstater från anslutningsdagen skall kunna fåtillgång till den svenska arbetsmarknaden på sammavillkor som medborgare i nuvarande EU- och EES-länder (dir. 2002:1). Utredningen, som antog namnetEU:s utvidgning och arbetskraftens rörlighet (UD2002:01), kommer att redovisa sitt uppdrag i januari2003.Ett undantag från kravet på arbetstillstånd förgäststudenter uppehållstillståndför studier gäller i trädde i kraft den 10december 2002.MotionerArbetskraftsinvandringI motion 2002/03:Sf7 av m.fl. (m)yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om en ökadarbetskraftsinvandring för att klara tillväxten ochvälfärden och för att minska trycket påasylprövningen.Per () begär i motion 2002/03:Sf265 etttillkännagivande om att möjliggöra en svenskmotsvarighet till s.k. . Motionären anseratt måste konkurrera om den kvalificeradearbetskraften genom bl.a. lägre skatter. I Östeuropafinns en kunskapsbank som borde kunna tas till vara.De slumpmässiga inslagen i ärenligt motionären inget att anamma. I stället börrekryteringsansvaret läggas över på företag vadgäller kompetensinvandringen. Ett arbetserbjudandeborde leda till snabb handläggningstid och ettomedelbart uppehållstillstånd och arbetstillstånd.I motion 2002/03:Sf248 av ()begärs ett tillkännagivande om en nyimmigrationspolitik. Motionären anser att eftersompensionärerna blir alltfler och det föds allt färrebarn behöver fler människor som flyttar hit.Företagsamhet i allmänhet och företag i synnerhet ärenligt motionären nyckeln till en nyimmigrationspolitik. Regler och skatter som gör detsvårt att anställa måste ses över - och några av demmåste avskaffas. Arbetstillstånd borde enligtmotionären kunna delas ut direkt vid gränsen.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion 2002/03:Sf216yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att öppnaSverige för arbetskraftsinvandring även från länderutanför EU och kandidatländerna och att tillsätta enutredning som klarlägger behoven av vilkaförändringar i regelverket som krävs för attmöjliggöra en mer omfattande arbetskraftsinvandring.Enligt motionärerna kommer en växandearbetskraftsbrist inte att kunna täckas med inhemskarbetskraft. De anser att den som inte harflyktingskäl skall få chansen att söka sig en nyframtid i som arbetskraftsinvandrare. Densom har en anställning som väntar i skall inormala fall ges uppehållstillstånd, och den som harturistvisum och fått arbete skall inte behöva åkatillbaka till hemlandet för att sökauppehållstillstånd. Svenska lagar och de flestasociala trygghetssystem bör enligt motionärernagälla. För rätt till försörjningsstöd enligtsocialtjänstlagen bör en karenstid på tre till femår gälla. Permanent uppehållstillstånd skallerhållas automatiskt , men med möjlighetatt få sådant . Motionärerna anseratt en större turistinvandring med möjlighet attsöka arbetstillstånd i ökar företagensmöjligheter att själva avgöra vem de vill anställa.I motion 2002/03:A320 av m.fl. (kd)yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om attarbetskraftens ålderssammansättning ochbefolkningsutvecklingen visar att kommer attbehöva arbetskraftsinvandring. Från länder utanförEU bör det gälla nyckelpersoner. Mycket talar enligtmotionärerna för att arbetskraftsinvandring ocksåunderlättar för invandrare som står utanförarbetsmarknaden att få jobb.I motion 2002/03:Sf214 av m.fl.(c) yrkande 9 begärs att regeringen lägger framförslag om ett regelverk som underlättar förarbetskraftsinvandring. I motionen anförs attSverige står inför en situation med brist påarbetskraft som hotar den generella välfärden.Också i motion 2002/03:A239 av . (c) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande omett regelverk för en mer generösarbetskraftsinvandring. Motionärerna anser att deinvandrare som ordnat sin försörjning, antingengenom arbete eller eget företagande, skall kunnaerhålla uppehållstillstånd i . Utländskarbetskraft skall kunna komma till om arbeteär ordnat och det inte finns inhemsk arbetskraft atttillgå.Birgitta m.fl. (c) anser i motion2002/03:Sf4 yrkande 5 att det behövs ökadflexibilitet vid beviljande av uppehållstillståndtill personer som inte har tillräckliga asylskäl mensom har etablerat sig på arbetsmarknaden och klararegen försörjning. Ett tillkännagivande härom begärs.Gudrun m.fl. (v) begär i motion2002/03:Sf239 yrkande 16 att regeringen skalltillsätta en parlamentarisk utredning om behovet aven framtida arbetskraftsinvandring och hur dennalämpligen bör regleras. Motionärerna menar att detinte kommer att vara möjligt att lösaarbetskraftsbristen enbart genom att sysselsättaarbetslösa. Inte heller kommer attkunna bidra då de nya medlemsländerna har en än meråldrande befolkning. Det är enligt motionärernaviktigt att utvecklingsländer inte utsätts för"brain-drain" och att "gästarbetarsystem", därutländsk arbetskraft exploateras, inte tillåts. Detfår inte heller förekomma att skyddssökande, somhaft otillräckliga skäl för asyl, gesarbetstillstånd för att de har en tillräckligtattraktiv yrkesutbildning.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att enparlamentarisk utredning gällandearbetskraftsinvandring bör tillsättas. Det krävsenligt motionärerna en plan för hurarbetskraftsinvandring skall kunna ske i ordnadeformer. Motionärerna vill se en generell öppenhetmed lika möjligheter för kvinnor och män från allayrkesgrupper och inte elitgästarbetare.I motion 2002/03:Sf296 av () begärsett tillkännagivande om att bör görastill försökslän för arbetskraftsinvandring. För attinte arbetskraftsbristen skall bli akut måsterekrytering ske utifrån, både från andra delar avlandet och från andra länder. Förståelsenför arbetskraftsinvandring och dess positivaeffekter skulle enligt motionären öka.Andra frågor om arbetstillståndI motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omhandläggningstiderna när det gälleruppehållstillstånd på grund av arbetsmarknadsskäl.Motionärerna vill ha förslag till åtgärder.Peter m.fl. (mp) begär i motion2002/03:Sf367 yrkande 29 ett tillkännagivande om atthandläggningstiderna för arbetstillstånd börförkortas.Gunilla m.fl. (m) begär i motion2002/03:Ub486 yrkande 7 ett tillkännagivande om attsamtliga utländska studenter med utländsk bakgrundautomatiskt bör få arbetstillstånd. Även efteravlagd examen skall de som så önskar kunna förlängasina arbetstillstånd.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motioner omarbetskraftsinvandring i tidigare betänkanden ommigration och asylpolitik, senast i betänkande2001/02:SfU8.På senare år har det presenterats ett flertalstudier och rapporter som visat att det råderarbetskraftsbrist inom en rad olika branscher ochyrken. och har därför påregeringens uppdrag utarbetat förslag till ett antalförändringar i AMS riktlinjer. Vidare har mindrejusteringar av utlänningsförordningen gjorts för attunderlätta för viss utländsk arbetskraft att arbetai Sverige.I rapporten och åtgärderför att möta framtida arbetskraftsbehov från april2001 anger AMS och bl.a. följande.Inom vissa områden har svårigheten att rekryteraarbetskraft vuxit markant, framför allt inom flerayrken som kräver högskoleutbildning, och dedemografiska förändringarna kommer att ha storbetydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden ibörjan av . Eftersom arbetskraftsbristenökar inom EU kommer fler länder att vilja vara medoch dela på denna arbetskraftsreserv som finns ikandidatländerna. Enligt rapporten bör Sverigedärför förbereda för ett arbets- ochkompetensutbyte med dessa länder. När det gällerfrågan om en ökad sysselsättning och förbättradintegration av invandrare i kan svara förarbetsmarknadens behov, anges att det på flera hålli landet pågår arbete med att aktivera högutbildadearbetslösa från tredjeland men att mer går att göra.En tröskel att komma över är oftast språkbarriären.Vidare anges i rapporten att deltidsarbetslöshetenoch timanställningen är mycketomfattande i och att denna grupp utgör ettviktigt arbetskraftsutbud som torde kunnatillvaratas på ett bättre sätt än tidigare och bör stimulera rörligheten inom Sverige.Utskottet kan konstatera att ijuni 2001 beslutat om övergångsperioder på minst tvåår och upp till för arbetstagare från nyamedlemsstater vad gäller rätten till fri rörlighetinom EU. Om ett land redan på förhand befararnegativa effekter har det enligt övergångsreglernamöjlighet att skjuta upp det fulla ikraftträdandetav den öppna arbetsmarknaden i maximalt sju år.Detta måste göras i förväg via nationelllagstiftning. presenterades betänkandetEU:s utvidgning och arbetskraftens rörlighet (SOU2002:116). Utredaren anser att skallgarantera att seriösa företag och arbetstagare frånde nya medlemsstaterna skall kunna mötas lika lättsom i övriga EU . Däremot bör effektiva hinderför missbruk av välfärdssystemet sättas upp. Sverigebör använda övergångsreglerna som skydd mot brottoch missbruk så länge detta är möjligt. Utredarenföreslår därför att inte skalltillämpa EG-reglerna fullt ut, utan i vissutsträckning behålla den nationella lagstiftningen.I betänkandet lämnas också förslag om bl.a.förlängning av vissa arbetstillstånd, förbättratsamarbete mellan myndigheter, bättre kontroll,arbetsmarknadspolitiska åtgärder för invandrare ibristyrken, ökat köp av arbetsmarknadsutbildningfrån kommunerna inom vårdområdet samt att regeringeni samarbete med AMS inbjuder arbetsmarknadens partertill en överenskommelse om gemensamt organiseradrekrytering vid stora arbetskraftsbehov.