bet · GQ01SFU7 · 2003-03-11 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motionsyrkanden omintegrationsfrågor som väckts och ett motionsyrkande som väcktsmed anledning av regeringens skrivelse 2002/03:28Migration och asylpolitik. Frågorna rör bl.a. måloch grunder för integrationspolitiken, introduktionför nyanlända invandrare, utvecklingen istorstadsregionerna, etnisk diskriminering samtkvinnor och flickor med utländsk bakgrund. Vidarebehandlas motioner om svenskt medborgarskap avseendefrågor om bl.a. krav på bosättningstid och kunskaperi svenska, medborgarskapsceremonier ochsäkerhetsärenden.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 17 reservationer och 3särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål och grunder förintegrationspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf214yrkande 1, 2002/03:Sf226 yrkande 1,2002/03:Sf284, 2002/03:Sf323 yrkande 2,2002/03:Sf332 yrkandena 1, 3, 4, 7 och 20 och2002/03:N397 yrkande 21.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c)2. InvandrarbegreppetRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf332 yrkande27.Reservation 4 (m)3. Introduktion av nyanlända flyktingarm.fl.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf7 yrkande5 och 2002/03:Sf289 yrkande 1.Reservation 5 (m)4. Mottagande av nyanlända flyktingarm.fl.Riksdagen avslår motion 2002/03:Sf214 yrkande5.Reservation 6 (c)5. Utvecklingen av storstadsregionernaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf226yrkande 24, 2002/03:Sf283, 2002/03:Sf318,2002/03:Sf332 yrkandena 2 och 5, 2002/03:Sf334yrkande 46, 2002/03:Sf336 yrkandena 1 och 2 och2002/03:Sf339.Reservation 7 (m)Reservation 8 (fp)Reservation 9 (kd)Reservation 10 (v)6. Etnisk diskriminering och rasismRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf289yrkande 11, 2002/03:Sf323 yrkande 1,2002/03:Sf336 yrkande 41, 2002/03:Sf371,2002/03:Sf374 och 2002/03:K433 yrkande 4.7. Kvinnor och flickor med utländskbakgrundRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf332yrkande 28, 2002/03:Sf350, 2002/03:Sf360,2002/03:L277 yrkande 3 och 2002/03:A323 yrkande1.Reservation 11 (m)Reservation 12 (v)8. TolkfrågorRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf289 yrkande2.9. ForskningRiksdagen avslår motion 2002/03:K433 yrkandena1 och 2.10. Inflytande och delaktighetRiksdagen avslår motion 2002/03:K433 yrkande 3.11. Bosättningskrav för erhållande avsvenskt medborgarskapRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf289 yrkandena17 och 18.Reservation 13 (mp)12. SäkerhetsärendenRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf241.13. Kunskaper i svenska språketRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf201 och2002/03:Sf226 yrkandena 17-18.Reservation 14 (m)Reservation 15 (fp)14. Medborgarskapsceremonier m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf226yrkande 16 och 2002/03:Sf334 yrkande 49.Reservation 16 (fp)Reservation 17 (kd)den 11 mars 2003På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (),(), (), (), (), (), (), (), LinnéaDarell (fp), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), (),(), () och KennethLantz (kd).2002/03SfU7Utskottets övervägandenÄrendet och dess beredningSocialförsäkringsutskottet behandlar i dettabetänkande drygt 40 motionsyrkanden om integrationoch svenskt medborgarskap från den allmännamotionstiden och ett motionsyrkande som väcktsmed anledning av regeringens skrivelse 2002/03:28Migration och asylpolitik. De behandlade förslagenåterges i bilaga. Under ärendets handläggning harutskottet besökt som informeradeom sin verksamhet.Mål och grunder förintegrationspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om tillämpningenav integrationspolitikens grunder ochmålsättningar och om Integrationsverketsställning m.m.Jämför reservationerna 1(m), 2 (fp) och 3(c).BakgrundMålen för integrationspolitiken beslutades avriksdagen (prop. 1997/98:16, bet.1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68) och harkompletterats eller ändrats (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU2, rskr.2000/01:72 och prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:SfU2,rskr. 2002/03:46). Integrationspolitikens mål som deformulerats är lika rättigheter,skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etniskoch kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap medsamhällets mångfald som grund samt ensamhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidigrespekt för olikheter inom de gränser som följer avsamhällets grundläggande demokratiska värderingaroch som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga ioch medansvariga för.Målen för integrationspolitiken innebär attsamhällets etniska och kulturella mångfald skall tassom utgångspunkt för den generella politikensutformning och genomförande på alla samhällsområdenoch nivåer. Invandrares behov skall, precis somandras behov, beaktas inom ramen för den generellapolitiken. Integrationspolitiken skall således inte- som tidigare - vara inriktad på invandrare. Dessaskall inte heller behandlas som en homogen grupputan åtgärder skall utformas flexibelt utifrånindividuella behov. Introduktionen av nyanländaflyktingar m.fl. skall däremot fortsätta att vara ensäråtgärd. Denna skall utgå från den enskildainvandrarens bakgrund och förutsättningar.Det integrationspolitiska arbetet skall särskiltinriktas på att ge stöd till individers försörjningoch delaktighet i samhället, värna grundläggandedemokratiska värden och verka för kvinnors och mänslika rättigheter och möjligheter samt förebygga ochmotverka rasism, främlingsfientlighet ochdiskriminering.En ändrad formulering av de integrationspolitiskamålen (rskr. 2002/03:46), varvid bl.a.begreppet tolerans togs bort, var föranlett av envilja att tydligare markera att olikheter måsterespekteras på lika villkor men även att markera attrespekten för etniska, religiösa och kulturellaolikheter inte innebär att varje handling elleryttring som har sin grund i sådana olikheter äracceptabla i ett demokratiskt samhälle. Samhälletsgrundläggande värderingar skall gälla alla, och deyttersta gränserna i samhället sätts av landetslagar.Integrationsverket är sedan den 1 juni 1998central förvaltningsmyndighet förintegrationsfrågor. Verket har ett övergripandeansvar för att integrationspolitiska mål och synsättfår genomslag på olika samhällsområden. Desshuvuduppgifter är att verka för att nyanländaflyktingar m.fl. får stöd för sin integration i detsvenska samhället, verka för lika rättigheter,skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etniskoch kulturell bakgrund, förebygga och motverkafrämlingsfientlighet, rasism och diskriminering samtfölja och utvärdera samhällsutvecklingen motbakgrund av samhällets etniska och kulturellamångfald.Regeringen har i skrivelse2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-taletredovisat utvecklingen inom olika samhällsområden iförhållande till beslut om mål ochinriktning för integrationspolitiken. Regeringenredovisade också sin syn på den framtidainriktningen av integrationspolitiken. Skrivelsenbehandlades av utskottet i betänkande 2001/02:SfU15.MotionerI motion Sf332 yrkandena 1, 3, 4, 7 och 20 av StenTolgfors m.fl. (m) framhåller motionärerna att densocialdemokratiska integrationspolitiken bristergenom att dels ovanifrån betrakta samhället såsombestående av ett antal kollektiv vari människor hargemensamma problem och behov, dels ta hand ommänniskor, styra deras liv och lägga till rättaderas situation. Socialdemokraterna söker även lösafrågorna om ofrivillig segregation med särskildamyndigheter och särlösningar. I stället behövs enbättre generell politik och så få särlösningar sommöjligt. Denna generella politik måste vara inriktadpå att göra det möjligt för och få enskildamänniskor att ta ansvar, utbilda sig och växa. Sålångt det är möjligt skall det ställas samma krav påoch ges lika möjligheter för alla som bor i skatte- och bidragssystem skapartillsammans fastlåsningseffekter som leder tillutanförskap. Hög beskattning på låga inkomster ikombination med bidragsregler verkar passiviserandepå den som redan av andra skäl har svårt att ta sigin på arbetsmarknaden. Motionärerna begär att vadsom nu anförts skall ges regeringen tillkänna.I motion Sf226 yrkande 1 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om att strukturellaproblem och omhändertagandementalitet utgör hinderför integration. Motionärerna menar att strukturellaproblem finns i form av skatter som hindrar arbeteoch företagande, rigida arbetsmarknadslagar ochkrångliga regler för nyföretagande samtbidragssystem som hindrar egenförsörjning.Omhändertagandementaliteten innebär attsocialdemokratin underkastar människorna samhälletsmakt i stället för att lita på den kraft och förmågaatt bestämma själv som varje individ besitteroavsett födelseort, hudfärg eller religion.I motion N397 yrkande 21 av . (fp) begärs ett tillkännagivande om en nyintegrationspolitik som bättre utnyttjar de idéeroch resurser som finns i de invandrartäta områdena.Motionärerna framhåller att politiken bör bygga påbättre språkkunskaper och en bättresmåföretagarpolitik. Viktiga delar i denna politikär en omläggning av arbetsmarknadspolitiken, ettbättre företagsklimat samt en adekvat validering ochen därefter anpassad språkutbildning. Andra ärrätten att välja bostad, skola, barnomsorg ochvårdgivare.I motion Sf214 yrkande 1 av . (c) begär motionärerna att vad som anförs omåtgärder för att minska segregeringen i samhälletges regeringen till känna. Motionärerna framhålleratt människor får stå vid sidan avsamhällsutvecklingen eftersom de inte får tillgångtill arbetsmarknaden eller på grund av att bidrags-och skattesystemen låser fast dem i enfattigdomsfälla. En ny politik behövs som bl.a.innebär att människor görs medvetna om sinarättigheter och skyldigheter och att de fårmöjligheter att omsätta sina kunskaper ochfärdigheter i arbetslivet samt göra sina rösterhörda.I motion Sf323 yrkande 2 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om att fördjupaintegrationsarbetet så att invandrarna kan erhållamer jämlika levnadsförhållanden.I motion Sf284 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om en översyn av organisationenav integrationsarbetet. Enligt motionärerna börIntegrationsverkets ställning som centralkunskapsmyndighet stärkas som det i varjelän skall finnas en funktion som, i samspel medövrig offentlig verksamhet, följer upp utvecklingeni det egna länet och bidrar till kunskapsutvecklingoch till ökat fokus på integrationsfrågorna.Utskottets ställningstagandeSom angivits ovan är integrationspolitiken inget somenbart gäller vissa delar av befolkningen som t.ex.personer som invandrat eller personer med utländsktmedborgarskap. Integration är i stället en processsom omfattar hela befolkningen oavsett etnisk ellerkulturell bakgrund. Invandrare skall inte ses som enhomogen grupp. Integrationspolitiken är långsiktigoch berör alla samhällsområden, t.ex.arbetsmarknaden, utbildningen, hälso- och sjukvårdenoch kulturen. Att insatser sker inom allapolitikområden är av avgörande betydelse för att deintegrationspolitiska målen skall kunna uppnås.Enligt utskottets mening är en förutsättning föratt de integrationspolitiska målen skall kunnauppfyllas en generell politik som ger likamöjligheter för alla och som även förmår att ta tillvara allas erfarenheter, kunskaper ochkvalifikationer. Särskilt betydelsefull ärinriktningen på arbetsmarknads-, utbildnings- ochbostadspolitiken.Det är den enskildes behov som skall motiveraeventuella åtgärder. Som utskottet i betänkande2001/02:SfU15 Integrationspolitik för 2000-taletuttalat bör på den individuella nivån integrationbetraktas som ett livsprojekt, vars innehåll och målendast kan bestämmas av individen själv. På densamhälleliga nivån kan dock staten sätta upp mål förvad som bör uppnås inom olika områden med hjälp avarbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik osv. ochstödja den individuella integrationsprocessen genomatt föra en politik som ger individenförutsättningar att förverkliga sina mål i livet.Vidare konstaterade utskottet i betänkande2001/02:SfU15 att även om det finns tendenser positiv utveckling så är utvecklingen inomintegrationsområdet fortfarande intetillfredsställande i förhållande till de mål somställts upp. Den etniska och sociala segregationenär fortfarande stor. Insatser för att vändautvecklingen sker visserligen inom en mängd olikasamhällsområden, men det behövs ytterligare insatserför att den etniska och kulturella mångfalden isamhället skall kunna tas till vara. var den tid som gått sedan riksdagengodkände målen för den nya integrationspolitikenalltför kort för att man skulle ha hunnit åtgärdaproblemen med segregation och utanförskap isamhället. Att politiken ännu inte har fåttgenomslag på alla områden visade inte minst deåtgärder som vidtagits eller pågick inom en radområden på både och statlig nivå.Utskottet kan åter konstatera att inom detintegrationspolitiska området pågår flerautredningar och flera förslag har lagts och är underberedning. Enligt utskottets mening är det mycketviktigt att noggrant följa utvecklingen ochresultaten av det långsiktiga integrationsarbetet.Med det anförda avstyrks motionerna Sf332yrkandena 1, 3, 4, 7 och 20, Sf214 yrkande 1, Sf226yrkande 1, N397 yrkande 21 samt Sf323 yrkande 2.När det gäller integrationsarbetets organisationhar enligt utskottet en viktigroll som central förvaltningsmyndighet förintegrationsfrågor. Verket har två övergripandeuppdrag. Det ena är att påverka samhället i enlighetmed de integrationspolitiska målen. Det andra är attöka kunskapen om frågor som rör integration.På den regionala nivån bedriver framför alltlänsstyrelserna ett aktivt integrationsbefrämjandearbete. Länsstyrelserna i , ochVästra har särskilda medelför sådan verksamhet. har iuppdrag att utifrån länens olika förutsättningarsamverka med bl.a. länsstyrelserna för att utveckladet integrationspolitiska arbetet på regional nivå.Länsstyrelsernas verksamhet är i huvudsak inriktadpå insatser inom arbetsliv och arbetsmarknad.Utskottet föreslog att Riksdagensrevisorer skulle granska Integrationsverketsverksamhet för att se i vilken omfattningmyndigheten fyller det syfte som avsetts. Riksdagensrevisorer har beslutat att genomföra en granskningmed inriktning på verkets huvudsakliga uppgifter,nämligen att påverka myndigheter och andra aktöreroch att göra detta genom att producera och spridakunskap. En rapport beräknas till juni 2003.Med hänvisning till det pågående arbetet avstyrkerutskottet motion Sf284.InvandrarbegreppetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om användningenav begreppet invandrare.Jämför reservation 4 (m).MotionI motion Sf332 yrkande 27 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om regeringensanvändning av invandrarbegreppet. Motionärernaframhåller att även om begreppet numera allt oftareanvänds om människor som är födda i andra ländermåste det användas med urskiljning. Det förhållandetatt en person är född i eller adopterad från ettvisst land är sällan relevant för livet i övrigt. Istället är det delaktigheten i samhället som är detcentrala.Utskottets ställningstagandeI den integrationspolitiska propositionen 1997/98:16Sverige, framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik anges attbegreppet invandrare inte bör användas så att detförstärker ett "vi-och-dom-tänkande". I synnerhetbör det undvikas som benämning på personer som ärfödda i och som ofta har kallatsandragenerationsinvandrare. Enligt den arbetsgruppsom har sett över användningen av begreppetinvandrare i lagar och förordningar och imyndigheters verksamhet (Ds 1999:48 och Ds 2000:43)bör begreppet invandrare användas endast när detgäller människor som själva har flyttat till Sverigeoch folkbokförts här. Personer med utländsk bakgrundavser såväl utrikes födda personer som har invandratsom personer födda i med minst en förälderfödd utrikes. Invandrarbegreppet är inte tillämpligtpå asylsökande och andra som väntar på beslut omuppehållstillstånd. Vidare anges i regeringensskrivelse /02:129 Integrationspolitik för 2000-talet att begreppet invandrare skall användasnyanserat och på ett relevant sätt och att begreppeti skrivelsen avser personer som själva har invandrattill Sverige.I betänkande 2001/02:SfU15 Integrationspolitik för2000-talet delade utskottet regeringens uppfattningatt begreppet invandrare skulle användas nyanseratoch på ett relevant sätt. Utskottet ansåg attbegreppet främst borde användas när de hadebetydelse för det man vill beskriva.Enligt utskottet är en annan möjlighet att användabegreppet invandrad, då detta till skillnad fråninvandrarbegreppet beskriver en aktiv handling.Med hänvisning till det anförda får motion Sf332yrkande 27 i huvudsak anses tillgodosedd ochavstyrks.Mottagande och introduktion avnyanlända flyktingar m.fl.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om introduktionoch individuella introduktionsprogram samtspridning av det kommunalaflyktingmottagandet.Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (c).BakgrundInom det samordnade flyktingmottagandet skallsamhällets insatser syftatill att ge de nyanlända förutsättningar attsnabbast möjligt få en bostad, en reguljärsysselsättning med normal försörjning, godasvenskkunskaper samt förutsättningar för att blidelaktiga i samhällslivet. Introduktionen skallbygga på helhetssyn och samordning mellan olikamyndigheter. Kommunerna har ett samordnande ansvarför introduktionsinsatser för nyanlända.Under den första tiden i en kommun får denyanlända flyktingarna m.fl. sin försörjningtillgodosedd genom introduktionsersättning ellerförsörjningsstöd enligt socialtjänstlagen(2001:453). Det är kommunerna som svarar förinsatserna. Introduktionsersättning lämnas ienlighet med de normer som varje kommun fastställt.Staten lämnar ersättning till kommunerna förkostnader i samband med mottagandet ochintroduktionen av flyktingar och deras anhörigaenligt förordningen (1990:927) om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av denstatliga ersättningen är en schablonersättning somlämnas med ett fast belopp per mottagen person.Ersättningen avser att täcka kostnader förförsörjningsstöd, svenskundervisning och andraintroduktionsinsatser. En förutsättning för attkommunen skall få schablonersättningen är att den,tillsammans med den berörda personen, upprättar enindividuell introduktionsplan. Samråd skall alltidske med andra myndigheter som deltar i arbetet medintroduktionen. Det övergripande målet medintroduktionsplanen är att genom en individuelltanpassad introduktion ge individen godaförutsättningar att bli självförsörjande ochdelaktig i det svenska samhället.En kommun som träffar en överenskommelse medIntegrationsverket om att ta emot nyanlända får ävenen grundersättning som är oberoende av antaletmottagna nyanlända. har för 2003överenskommelser om flyktingmottagande med 148kommuner.MotionerI motion Sf7 yrkande 5 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande omintroduktionsverksamheten för flyktingar.Motionärerna anser att staten måste ställa tydligakrav på introduktionens kvalitet i kommunerna ochsamtidigt fullt ut finansiera mottagandet.Förbättrad introduktion, syftande tillegenförsörjning, är en nyckel till ökad integrationav flyktingar i det svenska samhället.I motion Sf289 yrkande 1 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att individuellaintroduktionsprogram bör upprättas genast för varjenyanländ person.I motion Sf214 yrkande 5 av . (c) begärs ett tillkännagivande om en ökaddecentralisering av flyktingmottagandet så att allakommuner som kan erbjuda god kvalitet på mottagandetges möjlighet till detta.Utskottets ställningstagandeIntroduktionen för nyanlända invandrare syftar tillatt ge dem förutsättningar att kunna försörja sigsjälva och bli delaktiga i samhället.Integrationsverket har till uppgift att stödja ochfölja kommunernas introduktion.Inom ramen för den satsning på att ökasysselsättningen bland invandrare som riksdagenbeslutade om under behandlingen av vårpropositionen2000, disponerar särskilda medelunder för att bl.a. förbättraintroduktionen för invandrare. Verket bedriverutvecklingsarbetet tillsammans med berördamyndigheter och ett flertal kommuner.Regeringen har bedömt att arbetet att utvecklaintroduktionen för flyktingar och andra invandrarekan behöva kompletteras med strukturella åtgärder iform av t.ex. författningsändringar. En utredningför en översyn av mottagande av och introduktion förflyktingar (dir. 2001:87) har därför tillsatts.Utredningen skall bl.a. se över vilka hinder somfinns för att flyktingar skall få en individuelltanpassad introduktion och bli självförsörjande ochdelaktiga i det svenska samhällslivet. Vidare skallutredaren undersöka hur kommunerna använtintroduktionsersättningen och om ersättningensutformning haft någon betydelse förintroduktionsresultaten. Utredningen skall därtillföreslå hur en obligatorisk introduktionsersättningkan utformas samt analysera om det statligaersättningssystemet kan utgöra hinder för eneffektiv och individuellt anpassad introduktion.Översynen skall ha ett helhetsperspektiv och avsebåde den praktiska verksamhetens organisation ochinnehåll samt lagar och andra författningar.Uppdraget skall redovisas senast den 1 september2003.Härefter har i en delrapportfrån det utvecklingsarbete som bedrivits underförsta , Förbättrad introduktion,bedömt att utvecklingen av nyanlända invandraresintroduktion är på rätt väg. Enligt rapporten harintroduktionen nu blivit mer individualiserad ochmer inriktad på arbetslivet. Alltfler av de kommunersom använder sig av introduktionsersättning gör detpå ett sätt som innebär att det blir tydligare förindividen att målet med introduktionen är att haneller hon snabbt skall komma ut i arbetslivet ochkunna försörja sig själv. Även näringslivet visarett allt större intresse för nyanlända invandrareoch deras kompetens. konstateras att detfortfarande finns brister i introduktionen och attdet behövs ett fortsatt och intensifieratutvecklingsarbete.Riksrevisionsverket () har överlämnat enrapport, "Att etablera sig i . En granskningav introduktionsverksamheten för flyktingar ochderas anhöriga" (RRV 2002:15), till regeringen. Irapporten gör RRV bedömningen attintroduktionsverksamheten utvecklats i positivriktning i flera kommuner, där egen försörjning ochtilltro till individernas egen förmåga står i fokus.Utrymme finns dock för väsentliga förbättringaravseende verksamhetens förmåga att ge flyktingar ochderas anhöriga förutsättningar att snabbt ocheffektivt etablera sig i samhället när det gällersamverkan mellan olika inblandade aktörer i det RRVkallar migrationskedjan. Regeringen har överlämnatrapporten till utredningen om översyn av mottagandeav och introduktion för flyktingar.Utskottet konstaterar attintroduktionsverksamheten har utvecklats i positivriktning, men att det fortfarande finns brister idenna. Av stor betydelse för introduktionen i detsvenska samhället är att samordning sker mellan denintroduktion som sker i Migrationsverketsorganiserade verksamhet och den som ligger inomramen för det kommunala flyktingmottagandet.Med hänvisning till den pågående utredningenavstyrks motionerna Sf7 yrkande 5 och Sf289 yrkande1.Utskottet noterar att utredningen om översyn avmottagande av och introduktion för flyktingar ochandra invandrare (dir. 2001:87) skall beakta frågorrörande boendet för asylsökande och bosättning förnyanlända flyktingar. Utgångspunkt för analysenskall vara att den som beviljas uppehållstillståndskall ges goda förutsättningar för att snabbt kommaut i arbetslivet och bli självförsörjande. Utredarenskall analysera i vilken mån koncentrationen avasylsökande och nyanlända flyktingar till vissakommuner och bostadsområden påverkarintegrationsprocessen. Utredaren skall vidareöverväga om det finns behov av åtgärder för att fåpersoner att välja ett boende som innebär så godaförutsättningar som möjligt, dels under tidenasylansökan prövas, dels för en individuelltanpassad introduktion och dels för en långsiktigthållbar integration. Även vilken betydelseinformationsinsatserna från ochIntegrationsverket om bl.a. tillgång på bostäder,arbete och utbildning på olika orter har haft förflyktingars bosättning skall analyseras. Omutredaren finner att det finns behov av att i ökadutsträckning söka påverka boendet, bör olikaalternativ övervägas.