bet · GQ01LU16 · 2003-04-15 00:00:00 — I motionen yrkas etttillkännagivande med denna innebörd (yrkande 5).I motion L329 anser () att detmåste skaps ett bättre och starkare rättsskydd föruppfinnare och upphovsmän genom någon typ av statligförsäkringskonstruktion. Motionären anför att enenskild innovatör som regel aldrig har en möjlighetatt värja sig mot ett storbolags försök att skadaeller stoppa en innovation. Ett enkelt sätt voreenligt motionären att staten gav uppdraget attorganisera en innovatörs-/patentförsäkring som allablivande och existerande patentägare/upphovsmänkunde teckna för en överkomlig peng och som skullesyfta till att bestrida rättsliga processer.Tidigare lagstiftningsåtgärderVåren 1994 beslutade om väsentligt skärptaåtgärder mot intrång i de immateriella ensamrätterna(prop. 1993/94:122, bet. Genom beslutet, sominnebar ändringar i patentlagen, upphovsrättslagen,varumärkeslagen, mönsterskyddslagen, firmalagen,lagen om kretsmönster i halvledarprodukter ochväxtförädlarrättslagen, har domstolarna numöjligheter att vid vite förbjuda fortsatt intrånginom hela det immaterialrättsliga området. Vidareändrades skadeståndsbestämmelserna på detindustriella rättsskyddets område så atträttighetshavarnas ställning vid intrång förstärks.Också straffbestämmelserna ändrades så attintrång som begås av grov oaktsamhet är straffbaraäven på det industriella rättsskyddets område.Vidare höjdes maximistraffet för intrång i deindustriella ensamrätterna från fängelse i sexmånader till fängelse . Till detta kommeratt det infördes regler om straff förförsök och förberedelse till intrång i nämndarättigheter. Den nya lagstiftningen trädde i kraftden 1 juli 1994.För att ytterligare motverka det ökande olovligakommersiella utnyttjandet av andras verk, produkteroch varumärken beslutade om enny skyddsåtgärd intrångsundersökning vidimmaterialrättsintrång (prop. 1998/99:11, bet. LU5).Åtgärden innebär att en rättighetshavare i ettcivilrättsligt förfarande kan begära att det görs enundersökning för att säkra bevis hos någon som pågoda grunder misstänks ha gjort ett intrång i enimmateriell rättighet. Ett beslut omintrångsundersökning skall fattas av allmän domstoloch verkställas av kronofogdemyndigheten.Bestämmelserna om intrångsundersökning, som tagitsin i patentlagen, upphovsrättslagen,varumärkeslagen, mönsterskyddslagen, firmalagen,lagen om skydd för kretsmönster förhalvledarprodukter och växtförädlarrättslagen,trädde i kraft den 1 januari 1999.Det s.k. mönsterskyddsdirektivet (98/71/EG)genomfördes i svensk rätt av . Isamband med detta beslutades också vissa andraändringar i mönsterskyddslagen (1970:485). I lageninfördes bl.a. en uttrycklig bestämmelse om attmönsterrätt endast kan erhållas om mönstret är nyttoch särpräglat. Även icke-fysiska föremål somtypsnitt och layout på en bildskärm skall kunnaskyddas. Särskilda regler infördes om skydd förbeståndsdelar i en sammansatt produkt. Mönsterrättenändrades från att omfatta endast yrkesmässiganvändning till att omfatta all användning avmönstret. infördes nya undantag frånmönsterrätten, bl.a. för privat utnyttjande.Skyddsomfånget utökades från att endast gälla varorför vilka mönstret registrerats och likartade varortill att omfatta samtliga mönster som är identiskaeller som inte gör ett annat helhetsintryck på enkunnig användare än det registrerade mönstret. nyhetsfrist infördes som innebär att enformgivare inte skall gå miste om sitt skydd ommönstret har blivit känt innan ansökan lämnades in,förutsatt att ansökan lämnades in inom tolv månaderfrån det att mönstret gjordes offentligt. Vidareförlängdes skyddstiden från tidigare maximalt 15 årtill maximalt (prop. 2001/02:121, bet. LU22).Pågående arbete inom EUKommissionen presenterade ettförslag till och rådets direktivom åtgärder och förfaranden för skydd avimmaterialrätter (KOM(2003)46). Direktivet syftartill att motverka åtgärder som innebär intrång iimmateriella rättigheter, särskilt när verksamhetenbedrivs på kommersiell basis eller vållarrättighetshavarna väsentlig skada. I direktivetföreslås regler om civilrättsliga ochstraffrättsliga sanktioner. När det gäller decivilrättsliga åtgärderna är det fråga om enskyldighet för en intrångsgörare att betalaskadestånd till rättighetshavaren. I straffrättsligthänseende föreskrivs att medlemsstaterna skallkriminalisera sådana intrång i immateriellarättigheter som sker uppsåtligen och iförvärvssyfte. Också försök, förberedelse ochmedverkan skall straffbeläggas. Medlemsstaternaskall också föreskriva om straff (böter ochfängelse) och om särskilda rättsverkningar av brott,bl.a. näringsförbud och tvångslikvidation av bolag.Direktivet tar vidare upp förslag om säkerställandeav bevisning om intrångsgörande verksamhet, t.ex.skyldighet att tillhandahålla handlingar som harbetydelse som bevis. Medlemsstaterna skall ocksåinföra regler som möjliggör interimistiska åtgärderför att hindra förestående intrång eller att ettredan inlett intrång fortsätter. Olovligenframställda alster och produkter skall kunna samlasin på intrånggörarens bekostnad, och sådana varorskall också kunna förstöras. Beslut skall kunnafattas om förbud mot fortsatt intrång. Förslagetkommer att behandlas irådsarbetsgrupper.Tidigare behandlingVåren 1998 behandlade utskottet motionsyrkanden somtog upp behovet av en patentintrångsförsäkring.Uskottet fann det vara utomordentligt beklagligt attdet inte hade varit möjligt att lösa de finansiellaförutsättningarna för den föreslagnaförsäkringsmodellen. Med hänsyn till frågansbetydelse förutsatte utskottet att regeringen delsnoga överväger om det kan finnas alternativa vägaratt nå fram till en nationell lösning, dels verkarför att driva fram en försäkringslösning påeuropeisk nivå. Utskottet avstyrkte bifall tillmotionsyrkandena (bet. 1997/98:LU16).När utskottet föreslog attmotionsyrkanden om införandet av enpatentintrångsförsäkring skulle avslås, konstateradeutskottet att förutsättningarna för en lösning pånationell nivå torde vara desamma då som år 1998.Utskottet hänvisade också till att det upplysts omatt det inom EU pågår vissa överväganden i riktningmot att skapa en försäkringsordning på europeisknivå beträffande patentintrång. Utskottet sågpositivit på saken och förutsatte att regeringenfortsatte att verka för att driva fram en sådanförsäkringslösning (bet. 2001/02:LU17).Utskottets ställningstagandeUtskottet har givetvis fortfarande en positiv syn ifrågan om patentintrångsförsäkring somutskottet är medvetet om svårigheterna att få tillstånd en sådan lösning. Utskottet är inte berett attinom ramen för förevarande ärende föreslå någrariksdagsinitiativ i frågan.Med det anförda föreslår utskottet att motionernaL250 yrkande 5 och L329 avslås.BruksmodellskyddUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på införande av ettenklare skydd för uppfinningar bör avslås.Utskottet hänvisar till pågående arbete inomEU.BakgrundEn med patent besläktad skyddsform ärbruksmodellskyddet. Skyddet för bruksmodeller skallskiljas från mönsterskyddet, som är ett skydd fördet yttre utseendet på en produkt, medan skyddet förbruksmodeller riktar sig mot själva den tekniskakonstruktionen. Tanken med bruksmodellskyddet är attdet skall vara möjligt att skydda uppfinningar sominnebär endast smärre tekniska framsteg. Skyddetskall kunna meddelas både för produkter och förförfaranden. , och Storbritanniensaknar en motsvarighet till denna skyddsformmedan övriga medlemsländer har regler på området,vilka dock skiljer sig åt. Inom EU övervägs förnärvarande införandet av ett särskilt skydd för s.k.bruksmodeller (utility models, nyttighetsmodellereller, med ett tidigare använt svenskt uttryck,bruksmönster).MotionernaBerndt () anför i motion L301 att utöver detskydd som ges i särskild ordning, bl.a. patent, ärdet önskvärt att det också införs ett billigt ochenkelt skydd som täcker intitialskedet iuppfinningsprocessen. Skyddet skulle kunna omfattaett begränsat antal år och upprätthållas genom enårlig avgift. I motionen yrkas att detta gesregeringen till känna.I motion Sk258 uppger () att det iUSA finns något som heter lättpatent. Detta patentgäller om det har lämnats in via enadvokatbyrå eller liknande och kostar ca 800 kr.Under detta år kan produkten ändras för att få denså bra som möjligt. Detta gör, enligt motionären,att uppfinnaren öppet kan visa sina idéer tillföretag eftersom idén är skyddad under det förstaåret. Regeringen bör undersöka hur ett sådantlättpatent skulle kunna införas i (yrkande2).Pågående arbete inom EUI syfte att möta det behov som finns av ett enklareskydd för vissa uppfinningar har kommissionen lagtfram förslag till direktiv om tillnärmning av derättsliga ordningarna för bruksmodellskydd föruppfinningar, KOM (97) 691 och KOM (99) 309.I direktivförslaget anges att de särskildakännetecknen för den föreslagna skyddsformen skallvara en snabb och enkel registrering, lägreskyddsvillkor, lägre kostnader och möjlighet tillett preliminärt skydd i avvaktan på att patentmeddelas. Den genomsnittliga tiden för meddelande avbruksmodellskydd i de länder som redan har sådantskydd i någon form är , vilket kanjämföras med vad som gäller för patent, dvs. Den snabba registreringen kanförstärka den konkurrensmässiga ställningen, främstför de små och medelstora företagen, och denmöjliggör ett snabbt ekonomiskt utnyttjande avuppfinningen, såväl genom meddelande av licenser somgenom en direkt användning av uppfinningen inomföretaget. Villkoren för att erhålla ettbruksmodellskydd är mindre strikta och lättare attuppfylla än de som gäller för patent, vilket gör detmöjligt att skydda även uppfinningar som innebärendast smärre tekniska framsteg. Eftersombruksmodellskydd skall meddelas utan förprövning avnyhet och uppfinningshöjd, blir skyddet billigareatt erhålla. Skyddstiden skall enligt förslagetomfatta från ansökningsdagen, med möjlighettill förlängning i två perioder om vardera ,dvs. maximalt tio år.Den 22 mars 2000 behandlades förslaget i COREPER.Behandlingen ledde fram till slutsatsen att arbetetmed förslaget tills vidare inte skall fortsätta. Detär dock inte aktuellt för kommissionen att återkallaförslaget. Arbetet kan alltså återupptas när detbedöms lämpligt. Bakgrunden till att låta arbetetvila är bedömningen att övriga aktuella reformer avsystemen för patent (mönster och gemenskapspatent) iEuropa bör avvaktas och prioriteras. I sammanhangetkan nämnas att medlemsstaterna vid en rådskonferensden om bl.a. gemenskapspatentet träffade(som redogjorts för ovan, s. 9) enprincipöverenskommelse om bl.a. domstolssystemet ochspråkordningen.Tidigare behandlingVid tidigare behandling av motsvarandemotionsyrkanden har utskottet hänvisat till pågåendediskussioner på Europanivå om en harmonisering avreglerna om bruksmodellskydd, och utskottet har intefunnit skäl för någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionerna (bet. 1998/99:LU14,1999/2000:LU18 och 2001/02:LU17).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör man från svensk sidaavvakta vad som sker inom EU i frågan ombruksmodellskydd, och utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motionerna L301 och Sk258 yrkande2.Datorrelaterade uppfinningarUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om att patent på mjukvaraoch affärsmetoder inte skall få förekomma böravslås. Utskottet hänvisar till pågåendeberedning av förslag till EG-direktiv ompatenterbarhet av datorrelateradeuppfinningar.BakgrundEtt uttryckligt skydd för datorprogram infördes iupphovsrättslagen och innebär attdatorprogrammen åtnjuter i princip sammaupphovsrättsliga skydd som andra litterära verk. EnEU-anpassning av de svenska reglerna för skydd fördatorprogram skedde , bl.a. såvitt avserupphovsrätten i anställningsförhållanden samtmöjligheterna till kopiering för enskilt bruk (prop.1992/93:48, bet. LU17).Den snabba utvecklingen inom IT-området harmedfört att det immaterialrättsliga skyddet fördatorprogram blivit alltmer betydelsefullt. Förnärvarande skyddas datorprogram som sådana i Sverigeoch i övriga av upphovsrättslagstiftningen,till skillnad från i och i därdatorprogrammen i sig är patenterbara. Även iSverige kan dock patent ges på programvara, omfunktionen av programmet har teknisk effekt och ävenuppfyller de andra patenterbarhetskriterierna. Medteknisk effekt menas att uppfinningen skall lösa ettproblem på tekniskt sätt och fungera i praktiken.Exempelvis kan patent ges på en funktion som är ettresultat av programmets körning i datorn. Vidare kanexempelvis program som styr operativsystempatenteras i dag.Det rådande rättsläget när det gäller patentskyddför datorrelaterade uppfinningar är tvetydigt,vilket innebär att det saknas rättsligförutsägbarhet. Trots att datorprogram i sig inte ärpatenterbara enligt patentlagarna i EU:smedlemsstater och europeiska patentkonventionen(EPC) har tusentals patent på datorrelateradeuppfinningar utfärdats av europeiska patentverket(EPO) och av nationella patentverk. Bara från EPOkommer över 20 000 sådana patent. Många av patentenär på informationsteknikens kärnområden, dvs.digital bearbetning av data eller identifiering,visning och lagring av data. Andra gäller sådanateknikområden som fordonsteknik eller mekanik, t.ex.programstyrda processorer.Det regelverk som lägger fast villkoren för attutfärda sådana patent är i stort sett identiskt frånland till land, men praxis i domstolarna och iförvaltningen skiljer sig åt mellan medlemsstaterna.I synnerhet skiljer sig praxis i EPO:sbesvärsinstanser från den som tillämpas imedlemsstaternas domstolar. Detta betyder alltså atten datorrelaterad uppfinning kan erhålla patentskyddi en medlemsstat och förvägras samma skydd i enannan.MotionenI motion L312 av () framhålls attpatent på mjukvara systematiskt har använts för attförhindra mindre företag och entreprenörer att kommamed nya innovativa lösningar, då det ofta funnitsett vagt formulerat patent som har kunnat användas ien patentstrid. Små mjukvaruföretag har inte heller,enligt motionären, haft resurserna att utmana sådanapatent utan tvingats bort från marknaden innanpatenten ens prövats. Motionären begär att riksdagenskall ge regeringen som sin mening till känna att ensvensk hållning i alla internationella förhandlingarbör vara att patent på mjukvara och affärsmetoderinte skall få förekomma (yrkande 3).Pågående arbete inom EUMot bakgrund av de förhållanden som beskrivits ovanlade kommissionen fram ettförslag till direktiv om patenterbarhet fördatorrelaterade uppfinningar (KOM 2002/92).Förslaget innebär att tekniska uppfinningar i vilkaen programmering eller ett datorprogram ingår skallkunna patenteras under förutsättning att deuppfyller de generella patentkraven om exempelvisväsentligt bidrag till teknikens ståndpunkt ochnyhet. Förenklat kan sägas att det innebär attsystemprogram och andra program som behövs försjälva datorns funktion kommer att kunna patenterasmed stöd av direktivet, medan andra applikationer,som ordbehandlingsprogram eller e-postprogram, intekan det. Detta gäller dock under förutsättning attsådana applikationer inte innebär en innovativteknisk lösning på ett tekniskt problem. Förslagetbereds i parlamentet och rådet.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden ompatent på mjukvara. Från utskottets sida har dåframhållits att det är ofrånkomligt att tyngdpunkteni de svenska aktiviteterna på området läggs vid detinternationella arbetet. Utskottet har vidarekonstaterat att frågan om skydd för datorprogram ärföremål för uppmärksamhet inom ramen förövervägandena inom EU av frågan om patenterbarhet avdatorprogram (bet. 2001/02:LU17).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser fortfarande att det pågående arbetetinom EU med frågan om patenterbarhet hosdatorrelaterade uppfinningar bör avvaktas. MotionL312 yrkande 3 bör därför avslås.Upphovsrättsligt skyddUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande med krav på åtgärder föratt ytterligare värna det upphovsrättsligaskyddet bör avslås. Utskottet hänvisar bl.a.till pågående överväganden inom EU.BakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk ger ett tidsbegränsat skydd åt densom skapat ett sådant verk. Skyddet innebär attskaparen av verket, exempelvis en kompositör, harrätt att utnyttja detta ekonomiskt och att han ellerhon har ett visst ideellt betonat inflytande överhur och i vilka sammanhang det används. Har fleramedverkat vid tillkomsten av det skyddade verket harvar och en av dem upphovsrätt. Begreppen litteräraoch konstnärliga verk i lagen är mycket vidsträckta.För att en produkt över huvud taget skall ansessom ett verk och därmed komma i åtnjutande av skyddenligt lagen måste den emellertid ha vad man brukarkalla verkshöjd. Kravet på verkshöjd kan uttryckasså, att en produkt är ett verk om den praktiskt settinte har kunnat framställas av två personeroberoende av varandra. Utanför skyddet faller idéeroch uppslag som flera kan tänkas komma på, vanliganyhetsmeddelanden, vardagliga samtal, enklarenyttoföremål och andra prestationer av rutinmässigeller alldaglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Detkan vara fixerat på ett materiellt underlag, dvs. Exemplar av verket är inte bara en bokeller en målning som kan ge en omedelbar upplevelseav verket, utan också en grammofonskiva, enfilmremsa, en trycksats, en matris osv. som endastmedelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kanockså framträda i obeständig form, t.ex. iuppläsarens ord, i tonerna av ett musikstycke, ibilden på filmduken eller på TV-skärmen. Alla formersom verket framträder i faller inom dess skyddssfär,även bearbetningar.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sittverk innefattar en principiell ensamrätt attframställa exemplar av verket och att göra dettillgängligt för allmänheten, t.ex. genom attframföra det offentligt och sprida exemplar avverket.I upphovsrättslagen finns också bestämmelser omskydd för vissa prestationer som, även om de intekan betecknas som litterära eller konstnärliga verk,har ett visst samband med sådan verksamhet ochpåkallar skydd efter liknande principer som de somgäller för upphovsrätten. Sådana s.k. närståenderättigheter ger musiker, sångare, skådespelare ochandra utövande konstnärer ett rättsligt skydd då deframför litterära eller konstnärliga verk. Dessaframföranden får inte utan konstnärens samtyckespelas in på film, varmed jämställs videogram, påfonogram (grammofonskivor, kassettband m.m.) ellerpå annan anordning genom vilken de kan återges. Defår inte heller utan rättighetshavarens samtyckesändas ut i t.ex. radio eller TV. Inspelningar avframföranden får mångfaldigas endast med konstnärensmedgivande. Vidare gäller att utövande konstnärerhar rätt till ersättning då ljudinspelningar användsvid radio- eller TV-sändningar eller utnyttjasoffentligt i förvärvssyfte.Till de närstående rättigheterna räknas också detskydd som framställare av ljudupptagningar (t.ex.skivproducenter), framställare av upptagningar avrörliga bilder (t.ex. filmproducenter), radio- ochTV-företag, framställare av kataloger samtfotografer har enligt upphovsrättslagen.Rättigheterna enligt upphovsrättslagen tillämpas iförsta hand endast på svenska verk och prestationer.Det upphovsrättsliga skyddssystemet är dockinternationellt, och de flesta länder är bundna aven lång rad internationella konventioner på området.Den viktigaste av konventionerna är Bernkonventionenfrån för skydd av litterära och konstnärligaverk. Denna har drygt 100 medlemsstater.Konventionen bygger på principen om nationellbehandling, vilken innebär att stater som är bundnaav konventionen är skyldiga att ge upphovsrättsligtskydd åt verk från alla andra konventionsländer påsamma sätt som man skyddar sina egna verk. Ettliknande internationellt skyddssystem gäller på denärstående rättigheternas område, framför allt genomRomkonventionen om skydd för utövandekonstnärer, fonogramframställare och radioföretag.Även innehåller internationellaåtaganden på det upphovsrättsliga området.Det internationella konventionsarbetet påupphovsrättsområdet bedrivs numera huvudsakligeninom för den intellektuellaäganderätten, . antogs tvåtilläggskonventioner till , vilkautgör de första stegen mot att på en global nivåanpassa upphovsrätten till den digitala miljön. Denena konventionen rör den egentliga upphovsrätten ochden andra producenternas och de utövandekonstnärernas rättigheter, nämligen WIPO-fördragetom upphovsrätt (WCT) respektive WIPO-fördraget omframföranden och fonogram (WPPT). Avsikten är attsamtliga EU:s medlemsstater skall ratificerakonventionerna . Även gemenskapen kommeratt ratificera dem för egen del, eftersomkonventionerna innehåller sådant som faller inomdess kompetens.MotionenKent m.fl. (m) begär i motion Kr264 etttillkännagivande som innebär att de regler somkringgärdar småföretagandet förenklas elleravskaffas. Motionären anför att konstnärer måstekunna känna sig säkra på att lagar och regler omupphovsrätt ger dem en fullgod säkerhet för attderas verk skall vara skyddade (yrkande 5).Pågående arbete inom EUUtvecklingen av informationstekniken har skapatsituationer som inte kunde förutses när detupphovsrättsliga systemet utvecklades. Den digitalatekniken har medfört att text, ljud och bild kankopieras och spridas på ett helt annat sätt äntidigare. Skapandet av nya produkter och tjänsterbygger på betydande investeringar, vilka kräver etttillräckligt skydd i den digitala miljön förupphovsrätt och närstående rättigheter.Mot denna bakgrund antog rådet den 9 april 2001Europaparlamentets och rådets direktiv omharmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt ochnärstående rättigheter i informationssamhället(2001/29/EG). Direktivet avser både upphovsrätt ochnärstående rättigheter och syftar till att skapa ensäker rättslig ram för handel med varor och tjänstersom skyddas av upphovsrätt samt till att underlättautvecklingen av elektronisk handel med nya produkteroch multimedietjänster. Genom direktivetharmoniseras rätten till mångfaldigande,spridningsrätten, rätten till överföring tillallmänheten, rättsligt skydd av skyddsåtgärder motkopiering samt system för förvaltning avrättigheter.Direktivet, och dess genomförande som skall skesenast 18 månader efter det att det antagits, är enförutsättning för att gemenskapen och gemenskapensmedlemsstater skall kunna ansluta sig till WCT-fördraget och WPPT-fördraget.I övrigt hänvisas till vad som redovisats iavsnittet Patentintrångsförsäkring (se s. 14).Tidigare behandlingNär utskottet behandlade ett liknandemotionsyrkande som det nu aktuella anförde utskottetatt det inte hade någon annan uppfattning om viktenav att värna det upphovsrättsliga skyddet samterinrade om de lagändringar som beslutatom och om skärpta åtgärder motintrång i samtliga immateriella rättigheter. Vidareframhölls det pågående omfattande arbete som bedrivspå det internationella området som också syftar tillatt värna skyddet för de immateriella rättigheternaoch motverka kränkningar av bl.a. upphovsrätten. Motdenna bakgrund fanns det, enligt utskottets mening,inte skäl för någon ytterligare åtgärd(bet. 2001/02:LU17).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sina ställningstaganden frånvåren 2002 och anser att bör lämna motionKr264 yrkande 5 utan bifall.Upphovsrätt ianställningsförhållandenUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om en översyn avupphovsrättslagens tredje kapitel ochsärskilt frågan om upphovsrätt ianställningsförhållanden bör avslås.Utskottet hänvisar till pågående och kommandearbete inom Regeringskansliet.BakgrundEn grundläggande princip i modern upphovsrätt är attensamrätten tillkommer upphovsmannen själv.Principen är inskriven i 1 § upphovsrättslagen, somanger att ensamrätten tillkommer den som skapatverket. Upphovsrätten, som är att betrakta som enförmögenhetsrätt, kan dock disponeras genom avtal,varför upphovsmannen således fritt kan överlåta sinrätt, helt eller delvis.Upphovsrättslagen innehåller ingen allmän regel omrättsförhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Utgångspunkten är därför enligt lagenatt rätten alltid uppstår hos den anställde och attarbetsgivaren endast kan få en från den anställdeavledd rätt.