bet · GQ01SOU10 · 2003-02-18 00:00:00 — Utskottet anförde attregeringen borde ta del av revisorernas övervägandenoch förslag och återkomma till i frågan.Riksdagen beslutade enligt utskottets förslag (rskr.1992/93:1617).Regeringen uppdrog 1993 åt attutveckla och stärka familjehemsvården. Uppdragetresulterade i tre rapporter. Länsstyrelserna fickregeringens uppdrag att kartlägga familjehemsvårdeni sina län. sammanställdeiakttagelserna i en rapport som publicerades 1995.Utskottet har under föregående mandatperiod (senasti det av godkända betänkandet2001/02:SoU11) behandlat motioner omfamiljehemsvård, bl.a. om bristen på familjehem samtom bättre utbildning, stöd och ekonomiska villkorför familjehemsföräldrarna. Samtliga motioner haravstyrkts, främst med hänvisning till pågåendearbete.Av för barn ochunga 2001 (Statistik Socialtjänst 2002:7) framgåratt drygt 14 000 barn och unga var föremål förheldygnsinsats , varav knappt 10000 med stöd av socialtjänstlagen och ca 4 000enligt LVU. Tre fjärdedelar av dem som vårdadesenligt socialtjänstlagen och två tredjedelar av deLVU-vårdade barnen var placerade i familjehem.Ungefär 18 500 barn och unga var under2001 föremål för heldygnsinsats.Enligt Svenska Kommunförbundets beräkningar finnsdet ca 8 000 familjehem i landet. Bland dessa finnsallt från familjer som tar emot ett barn för entillfällig placering till familjer som under mångaår har ett eller flera barn placerade i sitt hem.Familjehemmen är uppdragstagare och inte anställdaav kommunerna.Svenska Kommunförbundet lämnar förslagoch rekommendationer avseende arvoden ochomkostnadsersättningar till familjehemmen. Dessaföljs med få undantag av alla landets kommuner.Hittills har arvodet knutits till prisbasbeloppet,vilket inneburit att arvodena inte har ökat i taktmed löneutvecklingen i jämförbara vårdyrken. har detta bidragit till svårigheterna attrekrytera familjehem. Förbundet har därför beslutatom ett nytt beräkningssätt av arvodena fr.o.m. 2003.Beräkningssättet innebär att eftersläpningen rättastill genom att arvodena höjs fr.o.m. den 1januari 2003. Därefter skall en årlig omräkning skemed den senast kända genomsnittliga lönehöjningeninom olika vård- och omsorgsyrken.I budgetpropositionen (utg.omr. anförs bl.a. att insatser ibetydligt högre utsträckning än bör varabaserade på kunskap och beprövad erfarenhet. Ytterstär det en fråga om rättvisa och rättssäkerhet för demest utsatta i vårt samhälle. Enligt regeringenmåste kunskapen om verksamma metoder och effekternaav dessa utvecklas. har därför fåtti uppdrag att ge nationellt stöd tillkunskapsutvecklingen inom . Sammanlagt50 har avsatts för detta ändamål föråren 20012003. har under 2002påbörjat ett antal delprojekt inom ramen för dettastöd. Det handlar bl.a. om stöd till forskning,försök med systematisk koppling mellansocialtjänsten, lärosäten och forskning, utvecklingav organisation och ledarskap samt utveckling avinstrument för att bedöma brukarnas behov ochinsatsernas effekt. Socialstyrelsensutvecklingsprojekt i Centrum ingår somen del i programmet.Sedan flera år pågår samverkan mellanlänsstyrelserna och i frågor som rörtillsyn över . Syftet är att förstärkaden sociala tillsynen. har undersenare år givits flera regeringsuppdrag med dettasyfte. Ett nationellt program för social tillsyn hartagits fram. Regeringen har givit Socialstyrelsenoch länsstyrelserna i uppdrag att genomföraprogrammet med målet att utveckla samverkan mellanSocialstyrelsens nationella tillsyn ochlänsstyrelsernas regionala tilllsyn.Tillsynsutredningen har i uppdrag att utreda hur denstatliga tillsynen kan göras till ett tydligare ocheffektivare förvaltningspolitiskt instrument sombättre bidrar till kontrollen och genomförandet avdemokratiskt fattade beslut (dir. 2000:62).Utredningen har avlämnat delbetänkandet Statligtillsyn granskning på medborgarnas uppdrag (SOU2002:14), vari bl.a. en kartläggning görs av denstatliga tillsynen och de problem som förekommer. (Begreppet statlig tillsyn omfattar enligtutredningen all tillsyn som beslutats av staten,oavsett om den genomförs av statliga myndighetereller uppdragits åt t.ex. I den andradelen av uppdraget skall utredaren lämna förslagtill hur den statliga tillsynen kan göras tydligareoch effektivare. Regeringen avser att lämnatilläggsdirektiv för den delen av uppdraget. Iavvaktan härpå skall utredaren medverka till attsprida och utbyta erfarenheterna från sitt arbete iform av seminarier och informationsmöten,huvudsakligen i samarbete med berördatillsynsmyndigheter (dir. 2002:84).Enligt lagrådsremissen Stärkt skydd för barn iutsatta situationer m.m., som beslutades den 19december 2002, (s. 101 f.) anser regeringen att detbör tillkallas en utredning med uppgift attgenomföra en samlad analys av den sociala barn- ochungdomsvården samt presentera förslag till ennationell handlingsplan för att bättre kunnautnyttja befintliga resurser. Viktiga frågor attutreda som underlag för en sådan plan är enligtlagrådsremissen barn- och ungdomsvårdens inriktningoch arbetsmetoder, organisation ocharbetsfördelning, kvalitet, kunskapsuppbyggnad,kompetens samt rättssäkerhet. I lagrådsremissennämns revisorers här aktuella rapport2001/02:16 om familjehemsvården, bl.a. förslaget attutarbeta en strategi för familjehemsvårdensfortsatta utveckling.I remissen föreslås ett antallagstiftningsåtgärder i syfte att stärka skyddet förbarn i utsatta situationer. Bland annat föreslåsändringar i lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU) för att stärkabarnperspektivet i lagen. Vad som är bäst för denunge skall vara avgörande vid alla beslut enligtlagen, den unges inställning skall klarläggas ochhänsyn tas till den unges vilja med beaktande avhans eller hennes ålder och mognad. En nybestämmelse föreslås med innebörd att när ett barnvarit placerat i familjehem skallsocialnämnden överväga om det är till barnets bästaatt vårdnaden överflyttas tillfamiljehemsföräldrarna. I lagrådsremissen aviserasockså ändringar i socialtjänstförordningen i syfteatt understryka socialnämndens ansvar för att nogafölja vården av barn enligt socialtjänstlagen ochLVU.Lagrådsremissen tar även upp behovet av förstärkttillsyn av hem för vård eller boende (HVB) (s. 95f.). Regeringen anför i remissen att tillsynen öververksamheter som vårdar barn och ungdomar börutvecklas och förstärkas ytterligare. Tillsynensroll och funktion bör behandlas inom ramen för denutredning som regeringen anser bör göras kring densociala barn- och ungdomsvården.Riksrevisionsverket () har granskat denplatsbrist som funnits vid desärskilda ungdomshemmen inom Statensinstitutionsstyrelse, SiS, samt lämnat förslag somsyftar till att lösa platsbristen (RRV 2002:13). RRVser bl.a. behov av olika åtgärder i syfte att minskainflödet till SiS och framhåller i det sammanhangetvikten av att det finns tillräckliga resurser iskola, skolhälsovård, barnomsorg och socialtjänstför att skapa möjligheter att tidigt upptäckaproblem. RRV menar också att om ungdomarnasvårdbehov skall vara utgångspunkt för vård ochorganisering kräver detta nya incitament så attformerna för samverkan mellan berörda aktörerförändras. Det behövs mer långsiktiga lösningar ochmål inom barn- och ungdomsvården för att skapaförutsättningar för en vård av hög kvalitet, anförsdet.Brottsförebyggande rådet, ochStatens institutionsstyrelse har haft regeringensuppdrag att följa upp och utvärdera årspåföljdsreform för unga lagöverträdare. Fyra delrapportersammanfattas i rapporten lagöverträdare. Närdet gäller överlämnande till vård inomsocialtjänsten pekar myndigheterna bl.a. på behovetav tydliga och välgrundade vårdplaner frånsocialtjänsten samt av uppföljning och utvärderingav insatserna.En särskild utredare har fått i uppdrag att följaupp och vidareutveckla påföljdsreformsåvitt avser unga lagöverträdare (dir. 2002:95).Utredaren skall bl.a. göra en översyn avpåföljdssystemet och lämna förslag till hur dettakan vidareutvecklas och förbättras. I uppdragetingår att pröva om ytterligare åtgärder kan vidtasför att förstärka och utveckla påföljdenöverlämnande till vård inom samtförtydliga ansvar för vård ochåtgärder beträffande unga lagöverträdare. Uppdragetskall redovisas senast vid utgången av september2004.Utskottets ställningstagandeRiksdagens revisorer har vid sin granskningkonstaterat att det fortfarande föreligger storaproblem i familjehemsvården. Brister har framkommitnär det gäller barnavårdsutredningarna, utbildningenoch stödet till familjerna, uppföljningen avvårdinsatserna, tillsynen av familjehemmen,forskningen på området samt rekryteringen av nyafamiljehem. Utskottet delar revisorernas uppfattningatt familjehemsvård, om den genomförs på rätt sätt,är en värdefull socialpolitisk insats. I flertaletfall är familjehemsvård överlägsen vård iinstitution. Utskottet, som ser allvarligt på debrister som förekommer, instämmer därför medrevisorerna om att det finns skäl för staten att taett ökat ansvar för familjehemsvårdens utveckling.Utskottet ställer sig bakom revisorernas förslag,såvitt nu är i fråga.Regeringen har emellertid i enlagrådsremiss om stärkt skydd för barn i utsattasituationer m.m. tillkännagivit sin avsikt atttillkalla en utredning med uppgift att genomföra ensamlad analys av den sociala barn- och ungdomsvårdensamt presentera förslag till en nationellhandlingsplan för att bättre kunna utnyttjabefintliga resurser. Som underlag för en sådan planbör bl.a. utredas frågor som barn- ochungdomsvårdens inriktning och arbetsmetoder,organisation och arbetsfördelning, kvalitet,kunskapsuppbyggnad, kompetens samt rättssäkerhet.Enligt uppgift kommer regeringen under innevarandevecka att fatta beslut om att lämna en propositiontill riksdagen.Utskottet anser att utredningens uppdrag bör varaså heltäckande som möjligt. Utredningens uppdrag bördärför också uttryckligen omfatta de olika frågorsom revisorer påtalar som brister inomfamiljehemsvården, nämligen följande. Utskottetanser att utredningen skall få i uppdrag attutarbeta en strategi för familjehemsvårdenslångsiktiga utveckling. Det bör vidare göras ennoggrann kartläggning av den utveckling som pågår påområdet, bl.a. mot en ökad professionalisering avfamiljehemsvården. I sammanhanget är en kartläggningav de avtal som tecknat medorganisationer som säljer förstärkt familjehemsvårdönskvärd. Utskottet anser vidare att det börövervägas om länsstyrelserna skall ha etttillsynsansvar för de organisationer som säljerförstärkt familjehemsvård. Utskottet delar ocksårevisorernas och uppfattning attkriterier bör utarbetas som klargör skillnadernamellan ett familjehem och ett hem för vård ellerboende. Utskottet ser också positivt på en satsningför att underlätta för kommunerna att rekrytera flerfamiljehem. En sådan satsning bör bl.a. syfta tillatt öka allmänhetens kunskaper om vad det innebäratt ta ett sådant uppdrag. Utskottet vill isammanhanget framhålla vikten av att satsningengenomförs i nära samarbete med kommunerna. Ettregionalt samarbete mellan kommuner för rekryteringav familjehem är också angeläget. Utskottet villframhålla vikten av att en plan utarbetas för hur dedokumentations- och uppföljningsinstrumentSocialstyrelsen utvecklat och fortfarande utvecklarför barnavårdsarbete skall föras uttill . Vidare bör en utvärdering skeav de metoder som används för att utreda och utbildablivande familjehem. En satsning på forskning omfamiljehemsvårdens effekter vore enligt utskottetsmening också önskvärd. Slutligen delar utskottetäven revisorernas uppfattning när det gällertillsynen av familjehemsvården. ochlänsstyrelserna bör få i uppdrag att gemensamtgenomföra en rikstäckande verksamhetstillsyn avsocialtjänstens insater inom familjehemsvården. Detbör även övervägas hur länsstyrelsernaskontinuerliga tillsyn av familjehemsvården skallkunna förstärkas. Utskottet vill dock i dettasammanhang erinra om uppdrag påområdet.Utskottet delar bedömningen i motion So9 (v)yrkandena 1 och 2 om att utredningen avfamiljehemsvården bör ske ur ett barnperspektiv samtom att arbetet även bör omfatta de s.k. jourhemmen.Motion So8 (kd) yrkandena 2 och 4 får ansestillgodosedd med det anförda. För övrigt anserutskottet att utredningsarbetet bör bedrivasskyndsamt.Vad utskottet nu anfört om utredningens uppdragbör , med delvis bifall dels tillrevisorernas förslag, såvitt nu är i fråga, delstill motionerna So8 (kd) yrkandena 2 och 4 och So9(v) yrkandena 1 och 2, som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet utgår från att direktiven för denkommande utredningen om den sociala barn- ochungdomsvården, utöver vad utskottet anfört ovan,utformas på ett sådant sätt att de frågor som tasupp i motionerna So8 (kd) yrkandena 1 och 3 och So9(v) yrkandena 34 och 6 också kommer att belysas.Motionerna får anses i huvudsak tillgodosedda.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande.Statlig tillsynav , (alla m).Vi erinrar om att vi har uttalat att vianser att länsstyrelsernas och Socialstyrelsenstillsynsverksamheter bör bilda en statlig oberoendetillsynsmyndighet som handhar tillsynen inom helavård- och socialtjänstområdet. En sådan lösningskulle kunna avhjälpa problemen med Socialstyrelsensi dag dubbla roller och den otydliga gränsdragningenmellan och länsstyrelsernasverksamheter. uppgifter skallvara att ackreditera nya vård- och omsorgsgivare,att kvalitetssäkra vård och omsorg samt attgenomföra regelbunden medicinsk revision ochövergripande tillsyn. Den skall också vara deninstans dit allmänheten kan vända sig med klagomål.Vi vill betona att tillsyn skall ske på likavillkor, oavsett om verksamheten bedrivs i privateller offentlig regi. (Se våra reservationer i t.ex.betänkandena /01:SoU18 s. 108 och 2001/02:SoU12s. )BilagaFörteckning över behandlade förslagRiksdagens revisorers förslag2002/03:RR8:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.1 om en nationell strategi förfamiljehemsvårdens utveckling.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.2 om en kartläggning av familjehemsvårdensutveckling.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.3 om stöd till kommunernas arbete med attrekrytera familjehem.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.5 om stöd till metodutvecklingen avsocialtjänstens arbete med familjehemsvård.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.6 om forskning rörande familjehemsvård.7. tillkännager förregeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört iavsnitt 2.7 om skärpt statligtillsyn.Följdmotioner2002/03:So8 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om metodutvecklingrörande stödfamiljer, kontaktpersoner,nätverksarbete och gruppverksamheter.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ennationell strategi för hela den sociala barn- ochungdomsvården.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbildning avföräldrar i blivande familjehem.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en landsomfattandekampanj kring familjehemsvården.2002/03:So9 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att FN:sbarnkonvention skall utgöra grunden förutarbetandet av nationella strategier förfamiljehemsvården.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att jourhemmenskall inkluderas i utarbetandet av nationellastrategier för familjehemsvården.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunala planer.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillståndskrav förförstärkt familjehemsvård.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att forskningenoch metodutvecklingen av familjehemsvården skallha ett klass- och könsperspektiv och ett etnisktperspektiv samt utgå från .