bet · GQ01KRU4 · 2003-02-18 00:00:00 — De övriga ledamöterna utses av olikauniversitet och högskolor i landet.CIF finansieras till större delen med medel frånanslaget 30:1 Stöd till idrotten (utgiftsområde 17),som disponeras av RF, och därutöver med medel frånanslaget 25:73 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m.(utgiftsområde 16). Av regleringsbrevet framgår attstatens stöd till idrottsforskning under anslagetStöd till idrotten uppgår till 20miljoner kronor. RF lämnar enligt inhämtadeuppgifter vidare till ochanvänder av det återstående beloppet 5 miljonerkronor för forskning och utveckling av denelitidrott, som faller utanför SOK:s åtaganden, och2 för egen idrottsforskning, främstur samhällsvetenskaplig synvinkel. I det statligabidrag på som för år 2003lämnas till från anslaget 25:73ingår medel till med 6,8 miljoner kronor.Utskottet vill erinra om att utskottet tidigareredogjort för bl.a. verksamheten hos relativtingående. I betänkande 2001/02:KrU9 framfördesbl.a. följande.1996 beslutades att en parlamentariskt sammansattkommitté skulle utvärdera det statliga stödettill idrotten. Kommittén antog namnetIdrottsutredningen. På utredningens uppdraggenomfördes en kartläggning av idrottsrelateradforskning i (SOU 1998:33). Avkartläggningen framgick bl.a. att stod för drygt70 % av det totala finansiella stödet tillidrottsforskningen. Till sitt förfogande hade CIFungefär att dela ut tillolika forskningsprojekt. I kartläggningenkonstaterades att svensk idrottsforskning i stortunder den studerade tioårsperioden både breddatsoch fördjupats, men att det, omidrottsforskningen även fortsättningsvis skullekunna hänga med i en accelererande utveckling,var av stor vikt att ytterligare medel kundetillföras verksamheten. Den summa som angavs varminst 20 miljoner kronor.CIF sammanställde , påuppdrag av RF, en rapport som skulle utgöra envärdering av icke statligt finansierad,idrottsrelevant forskning. CIF:s styrelsekonstaterade att kartläggningen och värderingenvar mycket svåra att genomföra.Sammanfattningsvis konstaterade att direkta,icke statliga medel till idrottsforskning är avliten omfattning men att däremot indirekta medelvia näringslivets forskning och utveckling avt.ex. material, utrustning, skydd, kostprodukter,medicinsk utrustning och behandling är betydande.Näringslivets forskningsresultat ochinformationsinsatser bedömdes som betydande ochkonstaterades vara till stor hjälp för idrottandemänniskor. Det konstaterades vidare att det är enmycket omfattande uppgift att bedöma summan avforsknings- och utvecklingskostnader, kostnaderför informationsinsatser samt sponsorstöd tillidrotten.Utskottet konstaterar att statens stöd tillforskning och utveckling m.m. under anslaget Stödtill idrotten ökat . Stödetuppgick till och år2001 till . Innevarande år[2002] uppgår det till 20 miljoner kronor.Från och med den 1 januari 2002 ärIdrottshögskolan (IH) huvudman för . Tidigarelåg huvudmannaskapet på (). Största delen av CIF:s statsbidrag går tillolika forskningsprojekt. Forskningsprojekten äruppdelade i tre grupper fysiologi/medicin,humaniora/samhällsvetenskap samttraumatologi/rehabilitering. Hur mycket medel somtilldelas varje grupp beror i stora drag på hurstort sammanlagt belopp som söks inom respektivegrupp. inkom drygt 170 ansökningar.Fördelningen av beviljade medel mellan de treämnesområdena blir tillfysiologi/medicin, tillhumaniora/samhällsvetenskap och tilltraumatologi/rehabilitering.Utskottet ser det som positivt att numera har IHsom sin huvudman; förändringen har fört forskningennärmare idrotten. Idrottsforskningen som bör arbetapå bred front är av stor betydelse för idrotten ochförbättrar förutsättningarna för en bra idrott. Medtanke bl.a. på den bredd i forskningen som ärnödvändig utgår utskottet från att IH, ochövriga forskningsansvariga instanser utvecklarsamordningen av idrottsforskningen och övrigidrottsrelaterad forskning.Utskottet, som vill understryka behovet av forskningpå olika områden som rör idrotten, anser emellertidinte att det med anledning av yrkandena i motionernafinns skäl att göra någon ändring i nu rådandeförhållanden och avstyrker motionerna Kr297 (m)yrkande 6 och Kr368 (kd) yrkande 9.AnorexiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- stöd till idrottsrörelsen i dess arbete motanorexi.MotionenMotionärerna bakom motion So226 (c) framhållerbetydelsen av att samhället ger idrottsrörelsen ettstarkt stöd i dess arbete mot anorexi och i dessansträngningar att intensifiera informationen omvikten att äta rätt och om de risker som felaktigkosthållning medför. Detta bör enligt motionentillkännages för regeringen (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att det finns en stormedvetenhet inom idrottsrörelsen om problemet medätstörningar. Den enligt RF effektivaste insatsensom görs är att denna problematik ingår som enviktig del i all utbildning av tränare och ledare.Under år 2003 avser RF vidare att upprätta enkunskapsöversikt när det gäller idrott ochätstörningar. Bland annat kommer information omforskningsrön och adekvat behandling att ingå iöversikten. Vidare skall i översikten lämnas godaexempel från olika specialförbund när det gällerförebyggandet av ätstörningar. RF har också under1990-talet bidragit med medel till projekt rörandeidrott och ätstörningar vid Anorexicentrum vidHuddinge sjukhus. Även ,, bidrar kontinuerligt till forskning i dennafråga.Problemet med ätstörningar tas också upp iproposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan, som nubereds av socialutskottet. I propositionen föreslåsatt regeringen skall lägga fram förslag omsamhällsinsatser när det gäller goda matvanor ochsäkra livsmedel. En nationell ledningsgrupp förfolkhälsofrågor föreslås inrättas och en särskildutredare skall överväga ändringar i lagstiftningen.I propositionen betonas också det ansvar för dessafrågor som finns hos bl.a. ochStatens folkhälsoinstitut.Utskottet delar motionärernas oro för den snabbtökande förekomsten i samhället av ätstörningar,särskilt bland unga flickor. Orsakerna till sådanastörningar är komplexa och hänger bl.a. samman medrådande skönhetsideal och utseendefixering. uppfattning kan riskerna för ätstörningarhos idrottande ungdom troligen vara större än hosungdom i allmänhet. Idrottare har den egna kroppensom arbetsredskap. I idrotter som långdistanslöpningoch backhoppning är det t.ex. en fördel med en lättkropp. Med tanke på dessa särskilda faktorer, utöverden påverkan som finns i samhället i övrigt, är detmycket viktigt att ansvariga inom idrotten ärvaksamma på tendenser till ätstörningar och ocksåtar sitt ansvar för att påverka de ungdomar somfinns inom idrottsrörelsen till riktig kosthållning.Utskottet vill också framhålla vikten av ytterligareforskning när det gäller ätstörningar.Utskottet utgår från att sådana synpunkter somförs fram i motion So226 (c) kommer att innefattas idet fortsatta arbete som föreslås i propositionenMål för folkhälsan. Utskottet förutsätter också attRF:s insatser utformas på så sätt attfrågeställningarna får ett sådant genomslag inomidrottsrörelsen att den oroande utvecklingen kanhejdas.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion So226 (c) yrkande 2.DopningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- dopningsfrågor hos internationella organ,- Världsantidopningsbyrån, ,- sanktioner mot dopning och- dopningskontroll av kvinnor.MotionernaMotionärerna bakom motion Kr265 (v) framhållervikten av arbetet med dopningsfrågor hosinternationella organ och föreslår att regeringenskall försöka påverka bl.a. EU att ökaansträngningarna när det gäller att motverka dopning(yrkande 1).I motion Kr297 (m) framhåller motionärernabetydelsen av att staten och idrottsrörelsen stöderVärldsantidopningsbyrån, (yrkande 10).Enligt motion Kr368 (kd) bör svensk idrottsrörelsenationellt och internationellt verka för kraftfullasanktioner mot dopning (yrkande 3).I motion Kr326 (s) betonas vikten av att man viddopningskontroller av kvinnor tar hänsyn tillrelevanta skillnader mellan könen.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar med oro allt tätare rapporter omdopningsfall inom idrotten och vill, liksom tidigareår, framhålla att rent spel och tävlingar på likavillkor är självklara ideal inom idrotten. Det ärglädjande att ett aktivt arbete pågår i olikasammanhang, såväl inom som internationellt,för att motverka dopning.I februari 2001 fick en arbetsgrupp inomRegeringskansliet i uppdrag att utarbeta ennationell handlingsplan för att motverka dopninginom idrotten. Arbetsgruppen lade i december 2001fram sitt betänkande, Handlingsplan mot dopning inomidrotten (Ds 2002:4). Bland de förslag som förs framkan nämnas att antalet dopningskontroller inomidrotten skall öka med 50 %utifrån nivå. Vidare föreslås att RF ochSISU Idrottsutbildarna skall ta ett större ansvarför att information och utbildning når ut till bl.a.idrottande ungdomar och idrottsledare på olikanivåer. Gruppen föreslår också att samverkan skallinledas, med syfte att skapa dopningsfriaträningsmiljöer, mellan aktörer som driververksamhet för styrketräning och för allmänkonditionsträning. Vidare bör enligt utredningenutredas ytterligare om det är möjligt att lagstiftaom dopningskontroller och sanktionsförfarande försådant tränande som inte bedrivs inom föreningaranslutna till RF. En redogörelse lämnas också fördet internationella arbete som bedrivs för attmotverka dopning.EU-idrottsarbetsgruppen inom Regeringskanslietlade fram sin rapport, Idrotten iSverige och EU (Ds 2001:54). Bland förslagen i rap-porten kan nämnas att regeringen skall utreda om EG-fördraget bör ändras för att ge EU uttryckligkompetens att ge finansiella bidrag tillinternationella anti-dopningsorganisationer. Vidareföreslås att regeringen skall verka för enytterligare utvidgad dialog i idrottsrelateradefrågor mellan medlemsstaterna, EU-institutionernaoch idrottens olika organisationer.Bägge de nämnda rapporterna har remissbehandlatsoch bereds inom Regeringskansliet.Utskottet vill särskilt peka på att det i bådaarbetsgrupperna har ingått ett flertal företrädareför idrottsrörelsen.Av regleringsbrevet för anslaget till idrotten förår 2003 framgår att Dopinglaboratoriet i , ilikhet med , får frånstaten och att Dopingjouren i under 2003får höjt anslag från till 1,5 miljonerkronor. lämnar ett årligt bidrag till WADAom ca av medel som står tillregeringens disposition under anslaget Stöd tillidrotten.Utskottet hänvisar också till vad som sagts ovanunder Jämställdhet m.m. om den satsning som kommeratt göras på idrotten under de närmaste åren.Med hänsyn till det arbete som pågår förnärvarande avstyrker utskottet motionerna Kr265 (v)yrkande 1 om dopningsfrågor hos internationellaorgan och Kr297 (m) yrkande 10 omVärldsantidopningsbyrån, WADA.När det gäller sanktioner mot dopning kan nämnas att- enligt - dopningsförseelse föreliggerinte bara då en idrottsutövare intagit förbjudetmedel eller använt förbjuden metod utan även bl.a.då han eller hon vägrat att medverka vid endopningskontroll. Enligt praxis bestraffasdopningsförseelser alltid med diskvalifikation.Diskvalifikationstidens längd är enligt stadgarnahögst . Utskottet har inhämtat attRiksidrottsnämnden i sin egenskap av idrottenshögsta dömande instans ser mycket strängt påöverträdelser av idrottens dopningsregler. Om dendopade har använt anabola steroider eller amfetamineller om det är fråga om återfall i dopning -oavsett vilket preparat det rört sig om - utdömsalltid maximistraffet.I vissa internationella specialförbund förekommerlivstids diskvalifikation. Den svenskaidrottsrörelsen har emellertid tagit ställning motatt så hårda bestraffningar får tillgripas; de haransetts inhumana och i strid med svenskrättstradition.Utskottet vill också påpeka att en avstängning för den enskilde idrottsmannen eller kvinnankan vara förödande inte enbart för ekonomin medbortfall av sponsorer, utan även för karriären. Detsenare beror inte minst på att antalet tävlingar påhög nivå ökar och medför ett allt större antalidrottare på elitnivå, vilket i sin tur gör detsvårt att komma tillbaka efter en lång avstängning.Utskottet vill dock nämna att en arbetsgrupputsedd av Riksidrottsstyrelsen har - mot bakgrund avutvecklingen - föreslagit en stadgeändring sominnebär en förlängning av diskvalifikationstidentill högst . Förslaget kommer att behandlaspå RF-stämman senare i vår.Det kan i sammanhanget nämnas att RF i regeringensriktlinjer för statens stöd till idrotten har ålagtsatt återrapportera bl.a. antalet dopningstester ochprocentuellt antal bestraffade fördelade på likaidrotter.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr368 (kd) yrkande 3.Vad beträffar dopningskontroller av kvinnor harutskottet inhämtat att Dopinglaboratoriet i Huddingeföljer riktlinjer som och gjort upp. Riktlinjernaföreskriver vissa skillnader för män och kvinnor närdet gäller tolkningen av resultat, t.ex. vad gällerhormonpreparat.Utskottet finner inte anledning för attgöra något uttalande rörande dopningskontroller avkvinnor och avstyrker motion Kr326 (s).Idrottslokaler m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- tillgång till rekreationsområden m.m. och- stöd till föreningsägda idrottslokaler.MotionernaI motion Kr297 (m) framhålls betydelsen förfolkhälsan av motionsidrott (yrkande 7). Enligtmotionärerna är det därför viktigt med ett utbud avgemensamma rekreationsområden med olikainriktningar. I motion Kr335 (c) betonarmotionärerna betydelsen av att resurser avsätts förnäridrottsplatser för att öka möjligheterna tillspontanidrott. Av de extra medel om 100 miljonerkronor som regeringen föreslagit för idrottens barn-och ungdomsverksamhet bör en del avsättas förnäridrottsplatser (yrkande 2). I samma motionföreslås att en utredning skall se övermöjligheterna att införa ett bidrag tillföreningsägda idrottslokaler, liknande det bidragsom finns till allmänna samlingslokaler(yrkande 6).Utskottets ställningstagandeVikten av en bra samhällsplanering som beaktarmänniskors behov av tillgång till rekreationsområdenm.m. lyftes fram i den idrottspolitiskapropositionen . RF har i sinverksamhetsinriktning angett attRF har för avsikt att medverka till att skolgårdar,parker och allmänna platser i närmiljöområdenutformas så att de stimulerar till fysisk aktivitet.Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten avatt bevara och skapa grönområden som kan stimuleratill spontanidrott och som kan locka till sig barnoch ungdomar som annars inte motionerar. Det ärenligt utskottets uppfattning viktigt att ocksådessa barn och ungdomar uppmärksammas i olikasammanhang, bl.a. i kommunernas planarbete.Enligt information från RF kommer kommunernasinvesteringar i olika anläggningar att öka under dekommande åren. finnskommunala planer på upprustning eller nybyggnationav anläggningar för idrott och fysisk aktivitet förnästan , vilket enligt RF innebäratt kommunerna är tillbaka på samma investeringsnivåsom före 1990-talets besparingar. RF bedrivertillsammans med kommuner och sponsorer ett aktivtarbete för att få fram en modellanläggning förnäridrottsplatser, lämplig för spontanidrott.Studiematerial har vidare tagits fram som vägledningför idrottsföreningar när det gäller underhåll ochnya anläggningar.Utskottet vill också peka på att det avregleringsbrevet för framgår att det beloppav överskottet från värdeautomatspel som fårdisponeras till lokala anläggningar för barn- ochungdomsverksamhet har höjts från 6,5 miljoner kronortill 11,5 miljoner kronor.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr297 (m) yrkande 7 och Kr335 (c)yrkandena 2 och 6.OS m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- statens engagemang vid ansökan om ochdeltagande i , Paralympics ochDövas världsspel, jämför reservation 11 (m,c) och- i , jämförreservation 12 (c).MotionernaMotionärerna bakom motion Kr297 (m) begär attriksdagen skall tillkännage för regeringen vikten avstatens engagemang vid ansökan om och deltagande iOS, Paralympics och Dövas världsspel (yrkande 9).Vidare begär motionärerna att statliga medel skallavsättas för att möjliggöra deltagande i Dövasvärldsspel.I motion Kr335 (c) begärs en nationell samling avstat och andra aktörer för att få till i (yrkande 7).Samma förslag förs fram i motion Kr206 (c)tillsammans med alternativet år 2018.Utskottets ställningstagandeI samband med liknande yrkanden under tidigare århar lämnats utförliga redogörelser för förfarandet isamband med en OS-ansökan (se t.ex. bet.2001/02:KrU9). Bland annat framgår av redogörelsernaatt det är en stad som ansöker om och därmed tarinitiativet till att en startar sittarbete samt att staden måste ha ett godkännande aven nationell olympisk kommitté för att få gå vidaremed en OS-ansökan.Vid ett möte mellan RF, () och Näringsdepartementetenades parterna om att medel för deltagande i Dövasvärldsspel är en idrottsintern angelägenhet.Därefter har Riksidrottsstyrelsen beslutat attframöver bevilja SDI särskilda medel för deltagandei Världsspelen.Med hänvisning till vad som anförts omansökningsproceduren, med en stad och SOK i deaktiva rollerna, och vad som överenskommitsbeträffande Dövas världsspel avstyrker utskottetmotionerna Kr206 (c), Kr297 (m) yrkande 9 och Kr335(c) yrkande 7.Professionell boxningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- professionell boxning.MotionernaMotionärerna bakom motionerna Kr260 (m) och Kr281(kd) yrkar att förbudet mot professionell boxning iSverige skall upphävas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslöt att begära attregeringen skulle tillsätta en expertutredning föratt förutsättningslöst analysera de frågor somhänger samman med professionell boxning och andrakampsporter. En särskild utredare är tillsatt ochskall redovisa sitt uppdrag (dir. 2001:86).Med hänsyn till att de kommande resultaten avutredningen och den fortsatta beredningen avutredningsförslagen inte bör föregripas avstyrkerutskottet motionerna Kr260 (m) och Kr281 (kd).Trafiksäkrare idrottsresorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- trafiksäkrare idrottsresor.MotionenI motion Kr261 (v) begär motionären att regeringenskall lägga fram en åtgärdsplan för trafiksäkrareidrottsresor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionären att resormed barn och ungdom till olika idrottsevenemangskall genomföras på ett så trafiksäkert sätt sommöjligt. Utskottet avstyrkte emellertid förra åreten liknande motion med hänvisning till att det är enfråga för idrottsrörelsen att avgöra huridrottsresorna skall göras trafiksäkrare. Utskottethar noterat att det i en motion från inför årets RF-stämma efterlyses enpolicy för trafiksäkrare och mer miljöanpassaderesor inom idrotten.Utskottet har inte ändrat sin inställning i fråganoch avstyrker motion Kr261 (v).Samarbete mellan kommuner ochidrottsrörelsenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- samarbete mellan kommuner ochidrottsrörelsen.MotionenMotionärerna bakom motion Kr362 (s) anser attsamarbete mellan kommuner och idrottsrörelsen böruppmuntras och att detta skall tillkännages förregeringen.Utskottets ställningstagandeDe förslag som förs fram i motionen skulle enligtutskottets mening med all säkerhet gagna både denkommunala verksamheten och idrottsrörelsen. Det ärdock tveksamt om kan påverka förhållandenai önskad riktning genom ett uttalande i frågan medtanke på kommunernas självstyre och idrottsrörelsenssjälvständiga ställning. Utskottet avstyrker därförmotion Kr362 (s).Bolagisering inom idrottsrörelsenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- bolagisering inom idrottsrörelsen.MotionenI motion Kr266 (fp) yrkas att tydliga regler skallinföras för bolagisering inom idrotten (yrkande 14).Motionärerna framhåller vikten av att den ideellaföreningen behåller röstmajoriteten i bolaget samtav att verksamheten bedrivs på kommersiell grund ochbär sina egna kostnader.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare uttalat att utskottet intehar någon invändning mot förekomsten avidrottsaktiebolag inom den idrottsliga verksamheten(se bet. 2000/01:KrU4). Utskottet vill dock somtidigare erinra om att den verksamhet som bedrivs ibolagsform skall fungera på marknadsmässiga villkoroch inte subventioneras med offentliga bidrag ellerandra subventioner, vilket för övrigt ocksåunderströks i proposition 1998/99:107 Enidrottspolitik för 2000-talet.RF:s stadgar innehåller vissa regler föridrottsaktiebolag. Av stadgarna framgår bl.a. attföreningen skall ha röstmajoritet på bolagsstämman iidrottsaktiebolaget.Utskottet, som anser att önskemålen därmed ärtillgodosedda, avstyrker motion Kr266 (fp) yrkande14.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Idrottens självständiga ställning (punkt 1)av (), (), LenaAdelsohn (), () ochLena Ödeen (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Kr266 yrkande1 och 2002/03:Kr297 yrkande 1.StällningstagandeIdrotten är en folkrörelse, vilket bör innebära attdess medlemmar skall besluta om och ta ansvar förverksamheten samt ta konsekvenserna av sina beslut.Vi är kritiska till hur regeringen ger alltfördetaljerade anvisningar om hur idrotten skallanvända de pengar de tilldelas. Detta minskaridrottens självständighet. Naturligtvis skall statenformulera sin avsikt med de medel som ställs tillidrottens förfogande, men det är väsentligt att intealltför långtgående synpunkter lämnas. Vi anser attidrotten även skall ges möjlighet attagera självständigt och ha friheten att självbestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål.Vad vi här anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen. Därmed bör riksdagenbifalla motionerna 2002/03:Kr266 (fp) yrkande 1 och2002/03:Kr297 (m) yrkande 1.2. De statliga medlen till (punkt 2)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr266 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att idrottsrörelsens självständighetmarkeras genom att RF har ansvaret för fördelningenav de statliga medlen till idrotten. Regeringen harsedan något år ändrat förfarandet så att medel tillden talangsatsning som handhas av () lämnas direkt till kommittén, medanövriga bidrag fördelas via RF. Vi anser att RF äveni fortsättningen bör fördela samtliga medel tillidrotten och att dess budget bör öka med ett beloppsom motsvarar vad som går direkt till SOK.Vad vi här anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2002/03:Kr266 (fp) yrkande 2.3. Sponsorers inflytande på idrottsverksamhet(punkt 3)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr328.StällningstagandeDet bör vara en självklarhet att det äridrottsföreningen eller förbundet som svarar förinnehållet i idrottsverksamheten. Det behöver sättasupp tydliga gränser för sponsorernas inflytande ochmakt över den idrottsliga verksamheten så att deinte ges möjlighet att t.ex. påverka laguttagningentill tävlingar.