bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Antalet anmäldafall av olaga diskriminering uppgick till 254, vilketär en ökning jämfört med år 2001.Regeringen redogör för de åtgärder som under år 2002har vidtagits inom främst polisen och säkerhetspolisenför att förebygga bl.a. brott med rasistiska,främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiskainslag. Där anges bl.a. att utvecklingskonferenser förpolisens kontaktpersoner och åklagarnas samordnareanordnats av och Riksåklagaren.Vidare har lokala utbildningsinsatser genomförts i niopolismyndigheter vad gäller denna typ av brottslighet.Specialister inom utredningsverksamheten har ocksåutbildats. Kontakterna mellan Säkerhetspolisen ochutrednings- och kriminalunderrättelseverksamheten harockså stärkts. Särskilda rutiner för att identifieraoch samordna ärenden av denna typ har införts ochutvecklats.Av kriminalvårdens årsredovisning för framgåratt har arbetatmed inriktningen att höja personalens kunskap inomdetta område. En tvådagars utbildning avsedd försärskilda kontaktpersoner vidkriminalvårdsmyndigheterna kring rasistiska,främlingsfientliga och homofobiska brott hargenomförts. I kursplanen för den nya grundläggandekriminalvårdsutbildningen för nyanställd personal meddirekt klientkontakt anges att deltagaren skall geskunskap om brott med rasistiska, främlingsfientliga ochhomofobiska inslag.Regeringen anför i budgetpropositionen att kampen motdenna typ av brottslighet skall fortsätta medoförminskad intensitet inom polisen och övrigarättsväsendet. Bekämpningen av brott med rasistiska,främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiskainslag samt olaga diskriminering har fortsatt högprioritet för polisväsendet. Vidare poängterarregeringen att det är viktigt att Rikspolisstyrelsenoch polismyndigheterna förstärker och höjer kunskapenpå detta angelägna område (volym 3, s. 52 f).Utskottet behandlade motsvarande yrkanden senast imars 2003 (bet. 2002/03:JuU9 s. 22 f). Utskottetvidhöll då en tidigare redovisad inställning, attutskottet instämmer med regeringen att bekämpandet avrasistiska och nazistiska brott skall ha fortsatt högprioritet inom polisväsendet. Utskottet anfördesamtidigt att det i bekämpandet av dessa brott ingårsom ett moment att arbeta med olika brottsförebyggandeåtgärder.Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan . Idet förebyggande arbetet mot denna typ av brottslighetframstår åtgärder för att - inom ramen för vad bl.a.bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen medger -motverka uppbyggandet av rasistiska och nazistiskaorganisationer och att kartlägga sådana organisationersom relevanta. Utskottet utgår från att polisen ochandra myndigheter vidtar de åtgärder som bedömsverksamma och lämpliga i detta arbete och att samråd iförekommande fall sker med andra berördasamhällsaktörer. Utskottet ser ingen anledning attsärskilt uttala sig med anledning av någon av de nubehandlade motionsyrkandena. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Ju445 och Ju446 i här behandlade delar.BrottsoffermyndighetenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs förBrottsoffermyndighetens resultat . Utskottet delarregeringens uppfattning attBrottsoffermyndigheten i stort fullgjort de målsom ställts upp för dess verksamhet. I avsnittettar utskottet vidare ställning till vilkeninriktning bör ha förverksamheten . Utskottet lämnaräven en redovisning av Brottsofferfondensresultat . I avsnittet behandlarutskottet också motionsyrkanden rörande bl.a.avdrag på ersättningen till intagna tillBrottsofferfonden, handläggningen av ärenden ombrottsskadeersättning samt stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete och vittnesstöd.Utskottet hänvisar i denna del bl.a. tilltidigare uttalanden, till gällande bestämmelseroch till pågående ansträngningar inom EU. Motden bakgrunden avstyrker utskottetmotionsyrkandena. Jämför reservationerna 33-38samt de särskilda yttrandena 15-16.InledningBrottsoffermyndigheten har ett övergripande ansvar förbrottsofferfrågorna inom rättsväsendet. Myndighetenshuvuduppgifter är att tillförsäkra den enskilderättstrygghet och rättssäkerhet, att främjabrottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov ochintressen samt att verka för att den som är berättigadtill brottsskadeersättning får sådan. Myndigheten skallpröva ärenden om brottsskadeersättning enligtbrottsskadelagen (1978:413) och ärenden om bidrag frånBrottsofferfonden. Vid myndigheten finns en av vissa ärenden ombrottsskadeersättning samt ett råd för prövning avfrågor om bidrag ur Brottsofferfonden.ResultatuppföljningEnligt regeringens regleringsbrev för skulleBrottsoffermyndigheten handlägga avbrottsskadeärendena med bibehållenkvalitet. Vidare skulle ärendebalansen i fråga ombrottsskadeersättning minska. De organisationer ochprojekt som bedömdes kunna tillföra brottsoffer störstnytta skulle beviljas bidrag ur Brottsofferfonden.Projekt inriktade mot våld mot kvinnor, brott mot barnoch ungdomar samt brott med rasistiska,främlingsfientliga eller homofobiska inslag skulledärvid prioriteras. skullevidare prioritera informationsinsatser som bidrar tillatt de som är berättigade till brottsskadeersättningfår det.Under år 2002 inkom 8 753 ansökningar ombrottsskadeersättning, vilket innebär en ökning jämförtmed (se tabell). bedömningar kommer antaletinkommande ärenden att öka även under år 2003.Myndigheten uppnådde målet atthandlägga av ärendena . Närmare78 % av de avgjorda ärendena handlades på mindre , vilket är en förbättring jämfört medtidigare år. Motsvarande siffror för åren 2000 och 2001var respektive 66 %.Myndigheten uppnådde även målet att ärendebalansenskulle minska. avgjordes 8 934 ärenden.Antalet balanserade ärenden uppgick vid utgången av år2002 till 1 688, en minskning med 181 ärenden (setabell). Minskningen är enligt Brottsoffermyndighetenett resultat av att myndigheten ökat antalethandläggare för denna verksamhet.---------------------------------------------------|År | Inkomna | Avgjorda |Ärendebalans || | brotts- | brotts- | vid årets || |skadeärenden |skadeärenden | utgång |---------------------------------------------------|1998 | 5 386 | 5 083 | 1 780 |---------------------------------------------------|1999 | 6 133 | 6 193 | 1 709 |---------------------------------------------------|2000 | 6 522 | 6 491 | 1 755 |---------------------------------------------------|2001 | 7 306 | 7 183 | 1 876 |---------------------------------------------------|2002 | 8 753 | 8 934 | 1 688 |---------------------------------------------------Den totala summan utbetald brottsskadeersättningfortsatte att stiga och uppgick till närmare 85miljoner kronor. Motsvarande siffra för åren 2000 och2001 var 67 respektive 80 miljoner kronor.De medel som influtit genom regressverksamheten, därkrav ställs på den skadeståndsskyldige att göra rättför sig, ökade från ca tillnära år 2002.Under år 2002 inkom totalt 499 ansökningar om bidragfrån Brottsofferfonden avseende olika projekt med ettsammanlagt belopp om ca . Under åretinkom även 151 ansökningar om verksamhetsstöd förlöpande verksamheter. 222 projekt beviljadesfinansiering och 134 beviljades verksamhetsstöd. Av deprojekt som beviljades stöd var 104 inriktade på våldmot kvinnor, 38 på frågor kring övergrepp riktade motbarn och 8 rörde offer för homofobiska brott. När detgäller offer för brott med rasistiska ellerfrämlingsfientliga förtecken beviljades inte någotprojekt finansiering, trots att myndigheten genomförderiktade informationsinsatser till bl.a.invandrarföreningar och olika ideella organisationer.Sammanlagt fördelade fonden närmare22,, vilket var en ökning jämfört medföregående år (21,).Myndighetens skriftliga informationsmaterial ombrottsskadeersättning, fick enligt regeringen enomfattande spridning tack vare myndighetens samarbetemed bl.a. polis, åklagare och domstolar.När det gäller myndighetens framtida inriktning harregeringen tagit initiativ till en översyn avBrottsoffermyndigheten och Brottsofferfonden (dir.2003:104). En särskild utredare skall göra en översynav och av Brottsofferfonden.Utredaren skall analysera myndighetens verksamhet,organisation och arbetsformer mot bakgrund av deintentioner som uttalades av regeringen när myndighetenbildades. Uppdraget skall redovisas senast den 30 april2004.Regeringen bedömer att har deninriktning som statsmakterna bestämt. Målen somuppställts för verksamheten har i allt väsentligtuppfyllts.Det har enligt utskottet inte framkommit något sommotsäger denna bedömning. Utskottet vill vidareframhålla det positiva i att ,trots att antalet inkomna ärenden har ökat, har lyckatsutveckla sin regressverksamhet ytterligare. De medelsom influtit genom denna verksamhet ökade kraftigtjämfört med föregående år. Det är, inte minst frånbrottsoffrets synvinkel, viktigt att myndigheten i såstor utsträckning som möjligt ser till att denskadeståndsskyldige gör rätt för sig.Av resultatuppföljningen framgår att myndighetenunder trots särskilda insatser inte beviljadefinansiering av något projekt med inriktning mot brottmed rasistiska eller främlingsfientliga förtecken ochendast ett fåtal som rörde offer för homofobiska brott.Resultatet måste enligt utskottets mening ses som ettmisslyckande. När det gäller fördelningen av medel urBrottsofferfonden betonade utskottet i förra åretsbudgetbetänkande avseende vikten av attBrottsoffermyndigheten även stimulerar projekt rörandesådana brott samt att detta kunde kräva särskildainsatser av myndigheten. Utskottet vill mot dennabakgrund än en gång betona vikten av att myndigheteninitierar och stöder sådana projekt. För att uppnåflera projekt med inriktning mot t.ex. rasistiska brottkrävs enligt utskottet att Brottsoffermyndighetenintensifierar sina insatser på området.Verksamhetsinriktning år 2004Regeringen har i budgetpropositionen för år 2004uppställt mål för sex olika verksamhetsområden. är det främst verksamhetsområde5, reparativ verksamhet, som är relevant. Detövergripande målet för den reparativa verksamheten äratt skadeverkningarna av brott skall minska.Brottsoffermyndigheten skall liksom tidigare fokuserasärskilt på att pröva ansökningar ombrottsskadeersättning samt försökaeffektivisera ärendehandläggningen ytterligare. Strävanatt snabbt pröva inkomna ansökningar får dock inte ledatill försämrad kvalitet i handläggningen av ärendena.Myndigheten bör också sträva efter att vidareutvecklasin regressverksamhet.Som anförts ovan skulle myndigheten enligtregeringens regleringsbrev för handlägga minst70 % av brottsskadeärendena medbibehållen kvalitet. I regleringsbrevet för år 2003omformulerades målet för handläggningen avbrottsskadeärenden jämfört . Någontidsgräns sattes inte upp, utan ansökningar ombrottsskadeersättning skall prioriteras och handläggasså snabbt som möjligt med hänsyn till den utredning somär erforderlig i det enskilda ärendet. Utbetaldersättning skall i så stor utsträckning som möjligtåterkrävas från skadevållaren.I motion Ju453 (kd) begärs att målet förhandläggningstider av brottsskadeärenden skallbestämmas till normalt . Detta innebär enåtergång till vad som gällde t.o.m. år 2000.Utskottet anser att de krav som ställs påBrottsoffermyndighetens handläggning avbrottsskadeärenden är väl avvägda. Att inom ramen förtilldelade medel uppställa ett krav på tre månadershandläggningstid innebär en risk för att kvaliteten påhandläggningen skulle försämras. Ett sådant krav skulleockså försämra myndighetens möjligheter attvidareutveckla sin regressverksamhet. Utskottetföreslår att avslår motion Ju453 i denna del.AnslagenBrottsoffermyndigheten(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | ||inkl. TB | | | | | |---------------------------------------------------|22 093 |22 851 | - | - | - | - |---------------------------------------------------I tabellen återfinns regeringens förslag till anslagför år 2004.För år 2003 uppgår anslag,inklusive medel som tillförts på tilläggsbudget, tilldrygt . Vid ingången av året uppgickanslagssparandet till knappt 1,1 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för är beräknad till ca 22,5miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för påknappt . Regeringen föreslår attanslaget tillförs somramhöjning mot bakgrund av att antalet ärenden förmodasfortsätta att öka även . Ianslagsberäkningen har hänsyn även tagits tillberäknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt kompensation förmyndighetens avgift till Riksrevisionen.Anslagsyrkandet har behandlats ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslårutskottet att antar regeringens förslag.Ersättning för skador på grund av brottFrån anslaget betalas ersättning av statsmedel enligtbrottsskadelagen (1978:413) för skador på grund avbrott. Utgifterna på anslaget är huvudsakligen beroendeav antalet beviljade ansökningar ombrottsskadeersättning och ersättningarnas storlek.Anslaget disponeras av . (Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|År | Utbetald | Intäkter från || | brottsskade- | regressverksamhet || | ersättning | |---------------------------------------------------|1998 | 49 828 | 1 698 |---------------------------------------------------|1999 | 67 102 | 2 862 |---------------------------------------------------|2000 | 67 346 | 3 441 |---------------------------------------------------|2001 | 80 126 | 5 264 |---------------------------------------------------|2002 | 84 793 | 6 487 |---------------------------------------------------Under utbetalades knappt 85 miljonerkronor i brottsskadeersättning, vilket utgör en ökningjämfört med . erhölls - somtidigare berörts - intäkter från regressverksamhetenmed . Den främsta orsakentill att summan av utbetalda ersättningar har ökatjämfört med föregående år är att antalet avgjordaärenden har ökat. Den stora merparten av de utbetalademedlen avsåg ersättning för personskador; endast ca utgick som ersättning för sak- ochförmögenhetsskador.I tabellen nedan återfinns regeringens förslag tillanslag för . (Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | || | | | | | ||inkl. TB | | | | | |---------------------------------------------------|73 978 |73 978 | - | - | - | - |---------------------------------------------------uppgår anslaget, inklusive medel somtillförts på tilläggsbudget, till nästan 74 miljonerkronor. Vid ingången av året uppgick anslagssparandettill . Utgiftsprognosen för år2003 är beräknad till knappt 76,2 miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för pånästan . harbedömt att belastningen på anslaget kommer attfortsätta öka , huvudsakligen på grund avatt antalet inkomna och avgjorda brottsskadeärendenfortsätter att öka. Regeringen avser att noga följautgiftsutvecklingen för anslaget.Anslagsyrkandet har behandlats ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslårutskottet att antar regeringens förslag.BrottsofferfondenBrottsofferfonden inrättades . Fondensmedel skall användas för verksamhet som gagnarbrottsoffer. Bidrag från fonden får lämnas för attstödja ideella organisationer som verkar påbrottsofferområdet samt för privat och offentligverksamhet som gäller brottsoffer. Bidrag ur fonden kanäven lämnas för forskning, utbildning och information ibrottsofferfrågor.Brottsofferfonden finansieras genom att den som dömsför brott som har fängelse i straffskalan skall åläggasatt betala en avgift om till fonden. Vidareskall den som verkställer fängelsestraff genomintensivövervakning med elektronisk kontroll vanligenbetala en avgift om per dag till fonden, dockhögst . uppgickBrottsofferfondens intäkter till knappt 30 miljonerkronor.Fondens medel disponeras av Brottsoffermyndigheten.Myndigheten skall enligt regeringens regleringsbrev förår 2003 bevilja bidrag ur fonden till deorganisationer och projekt som bedöms kunna tillförabrottsoffer störst nytta. Den kunskap som projekten gerskall tas till vara för att förbättra situationen fördem som utsatts för brott och bl.a. förebyggaytterligare traumatisering. Projekt inriktade mot våldmot kvinnor, brott mot barn och ungdomar och brott medrasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslagskall prioriteras.Tillskott till Brottsofferfonden genom avdrag påersättningen till intagna i kriminalvårdsanstaltNär Brottsofferfonden inrättades tillfördes den ävenmedel som frigjordes genom att ersättningen tillintagna i och annansysselsättning sänktes med i genomsnitt fr.o.m.den 1 juli 1994. Sänkningen innebar att medelmotsvarande frigjordes (se bet.1993/94:JuU17 s. 20 f). Genom ett regeringsbesluttillfördes fonden av detta belopp.Återstoden av de medel som motsvarades av den sänktaersättningen användes till annan brottsofferrelateradverksamhet.Föreskrifter och allmänna råd om ersättning tillintagna i anstalt och häkte meddelas avKriminalvårdsstyrelsen. Normalersättningen för intagensom deltar i arbete, utbildning eller programverksamhetuppgår till av gällande prisbasbelopp pertimme, vilket motsvarar en timersättningom och . Viss något förhöjd ersättningkan utgå för arbete till intagen som bedömts ha gjorten särskilt god insats och tagit särskilt stort ansvari arbetet (KVVFS 2001:5).I motion Ju394 (m) förespråkas en ordning innebärandeatt de intagna i kriminalvårdsanstalt skall vara medoch finansiera Brottsofferfonden genom att ett 20-procentigt avdrag görs på deras ersättning fördeltagande i programverksamhet m.m. och att medlentillförs Brottsofferfonden.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid fleratidigare tillfällen. Senast var i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för (bet.2002/03:JuU1 s. 117 f). Utskottet erinrade då om attbeslutet om användning av en del av de medel somfrigjordes genom sänkningen av ersättningen till deintagna var en engångssatsning vid uppbyggnadenav Brottsofferfonden. Vidare anförde utskottet att denpedagogiska kopplingen i att den som dömts tillfängelse erlägger ersättning till Brottsofferfondenredan finns i nuvarande ordning eftersom dessa personergenom brottmålsdomen alltid skall åläggas att betala enavgift till Brottsofferfonden om . Den föreslagnaordningen skulle innebära en betydande sänkning i deintagnas ersättning även med beaktande av att en visshöjning av ersättningen gjordes . Vidarekonstaterade utskottet att det i och för sig inte ärovanligt att utdömda avgifter till Brottsofferfondeninte betalas av de dömda. Detta ansåg emellertidutskottet inte vara anledning nog att införa denefterfrågade ordningen och utskottet avstyrkte de dåframställda motionsyrkandena.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan ochutskottet föreslår att avslår motion Ju394 inu behandlad del.Stöd ur BrottsofferfondenI motion Ju234 (m) begärs att hälften av den ersättningsom betalas till Brottsofferfonden skall följabrottsoffret och gå till den kommun där brottetbegåtts.I motion Ju317 (fp) anförs att det lokala konkretabrottsförebyggande arbetet i högre grad bör stödjas. Isamma motion samt i motionerna Ju348 och Ju363 (båda c)betonas särskilt behovet av vittnesstöd.I proposition 2000/01:79 Stöd till brottsofferredovisade regeringen som målsättning att det vidsamtliga tingsrätter och hovrätter skulle finnasvittnesstöd . fickBrottsoffermyndigheten regeringens uppdrag atttillsammans med ta fram en plan för hurdet målet skall kunna uppnås samt att medverka till attvittesstödsverksamheten anordnas vid de orter där sådanverksamhet ännu inte bedrivs. Uppdraget redovisades ijanuari 2002 i rapporten - En kartläggningav vittnesstödsverksamheten vid landets tingsrätter ochhovrätter . I rapporten redovisas enkartläggning av omfattningen av vittnesstöd vid landetsdomstolar.I rapporten redovisas också en handlingsplan,uppdelad i etapper, över hur regeringens mål skalluppnås. Någon exakt tidpunkt för inrättandet avvittnesstöd vid de olika domstolarna har inteföreslagits i handlingsplanen utan snarare ett rullandeschema där domstolar med goda förutsättningar förinrättande av verksamheten kommer att erhållaerbjudande om inrättande av vittnesstöd.För närvarande finns vittnesstöd eller förberedssådant stöd vid i princip samtliga tingsrätter ochhovrätter i landet. Inför den slutliga redovisningen avvittnesstödsverksamheten kommer vissutvärdering att göras och också en kontroll för att fåbekräftelse på att alla domstolar då har tillgång tillvittnesstöd.Verksamheten sker vanligen inom ramen för denverksamhet som brottsofferjourerna bedriver. Dessa fårvisst stöd av kommunerna men också frånbrottsofferfonden. Fonden finansierar också någralokala samordnare. I övrigt får denna verksamhet intenågot ekonomiskt stöd utan bedrivs ideellt.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandenrörande vittnesstöd. I samband med den ovan nämndapropositionen om stöd till brottsoffer (prop.2000/01:79) togs frågan om finansiering avvittnesstödsverksamheten upp. Utskottet ansåg, i likhetmed regeringen, att verksamheten med vittnesstöd börbedrivas på ideell basis, så att de organisatoriskalösningarna kan variera efter lokala behov ochförutsättningar. Av detta följde att utskottet intekunde ställa sig bakom ett motionsyrkande omadministrativt statligt stöd (bet. 2000/01:JuU20 s. ).Utskottet har därefter, ,konstaterat att trygghet för vittnen är en viktighörnsten i rättsväsendets arbete med att minskabrottsligheten och öka tryggheten. Det var enligtutskottet glädjande att arbetet med att organisera ensärskild stödverksamhet för vittnen då kommit i gångoch utskottet kände ingen tvekan om att arbetet bedrevsmed erforderlig kraft och engagemang (bet. 2002/03:JuU1s. 84 f.).Utskottet konstaterar att fördelningen av bidrag urbrottsofferfonden är - och bör enligt utskottet förbli- en uppgift för . Bidrag skallgå till de organisationer och projekt som bedöms kunnatillföra brottsoffer störst nytta.När det gäller vittnesstödsverksamheten har utskottetinte funnit anledning att ändra sin tidigareuppfattning. Utskottet anser bl.a. att verksamheten medvittnesstöd bör bedrivas på ideell basis, så att deorganisatoriska lösningarna kan variera efter lokalabehov och förutsättningar. Vidare anser utskottet attden slutliga redovisningen av vittnesstödsverksamhetensom skall presenteras bör avvaktas.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu234, Ju317, Ju348 och Ju363 i dessa delar.Förutsättningar för brottsskadeersättningDen som skadats till följd av ett brott kan krävaskadestånd av gärningsmannen. En talan om sådantskadestånd kan handläggas tillsammans med självaåtalet. Vid sidan av möjligheten att kräva skadeståndfrån gärningsmannen finns möjligheter att av statsmedelfå s.k. brottsskadeersättning. Förutsättningarna fördet anges i brottsskadelagen (1978:413) och innebärsammanfattningsvis att ersättning kan betalas ut förpersonskada och kränkning som någon lidit till följd avbrott. Ersättning för sakskada kan utgå endast i vissafall, t.ex. om den skadevållande är intagen ikriminalvårdsanstalt eller häktad. Dessutom kanbrottsskadeersättning utgå för sakskada eller renförmögenhetsskada om den skadelidandes möjligheter attförsörja sig allvarligt har äventyrats genom skadaneller ersättningen annars framstår som särskiltangelägen. Frågor om brottsskadeersättning prövas avBrottsoffermyndigheten. Vid bestämmande avbrottsskadeersättning avräknas skadestånd som harbetalats eller bedöms kunna bli betalt till denskadelidande på grund av skadan. Vid personskada, vidkränkning och vid sakskada eller ren förmögenhetsskadaavräknas även ett självriskbelopp. Undantag görs förvissa fall, t.ex. vid skada till följd av brott sombegåtts av någon som var intagen påkriminalvårdsanstalt. Undantag kan även göras om det iövrigt finns särskilda skäl att inte avräkna någotsjälvriskbelopp. Beloppet skall motsvara det lägstasjälvriskbelopp som tillämpas här i landet vidkonsumentförsäkring som innefattar skydd mot skada tillföljd av brott.