bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — De medel som avser anställning avförsäkringsläkare har nyttjats helt.Därutöver har bl.a. ca 300 flerrehabiliteringshandläggare anställts.För framgång i arbetet inom ohälsoområdet krävsatt administrationen samverkar med flera aktörer.Verket har för ändamålet etablerat en plattform församverkan på nationell nivå , för attkomma in i ett operativt skede . I ett förSFA gemensamt åtgärdsprogram för att halverasjukfrånvaron prioriteras tre insatsområden. Dessaområden är Attityder och värderingar, Rättersättning - rätt förmån samt Samordning ochsamarbete.RFV har regeringens uppdrag att undersökautbildningsbehovet bland läkare i försäkringsmedicinoch ansvara för att utbildningsinsatser genomförsinom området. Uppdraget genomförs i samråd medSocialstyrelsen och ().Under hösten 2003 skall RFV presenterakontrollstrategi mot fusk och missbruk som baseraspå en ny riskanalys om var fusk kan uppstå och hurdet skall bekämpas. Denna kontrollstrategi skallimplementeras 2004. Regeringen ser allvarligt påfusk och missbruk inom socialförsäkringen och avseratt noga följa utvecklingen inom detta område.Sedan budgetåret 1999 har RFV fått ekonomisktutrymme för att stödja och medverka till attforskning bedrivs inom området för socialförsäkring.Med anledning härav föreslås att regeringenbemyndigas att , i fråga om ramanslaget19:6, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter om högst 12miljoner kronor efter 2004.I propositionen föreslås att tillanslaget 19:6 anvisar ettramanslag på . Vidare föreslåsatt till anslaget 19:7 Allmännaförsäkringskassor anvisar ett ramanslag på 6 024miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf366yrkandena 9 och 14 att beslutar att tillanslaget 19:6 anvisa mer än vadregeringen föreslagit för utbildning iförsäkringsmedicin. I yrkandena 10 och 15 begärmotionärerna att till anslaget 19:7anvisar mer än vad regeringenföreslagit för köp av rehabiliteringstjänster (520miljoner kronor) och kontrollåtgärder mot fusk ochmissbruk ().FolkpartietI motionerna Fi240 yrkande 19 i denna del och Sf358yrkande 7 av m.fl. (fp) begärs attriksdagen beslutar att till anslaget 19:7 anvisa 550miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Resurstillskottet krävs för inköp avrehabiliteringstjänster () ochför åtgärder mot felaktiga utbetalningar (50miljoner kronor).KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf397 yrkande 33i denna del att beslutar att till anslaget19:6 anvisa mer än vad regeringenföreslagit för att öka kvaliteten i besluten, ökakontrollen samt förkorta handläggningstiderna. Iyrkandena 17 och 32 begärs dels ett tillkännagivandeom att tillföra socialförsäkringsadministrationen100 i ytterligare resurser, dels ettbeslut att öka anslaget 19:6 med 10 miljoner kronortill RFV för administrering av en s.k.utvecklingspeng som skall utgå till flyktingar.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf389yrkande 1 i denna del att beslutar atttill anslaget 19:6 anvisa mindreän vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser attdet finns utrymme för en administrativ besparing.Vidare begärs att beslutar att tillanslaget 19:7 anvisa mer änvad regeringen föreslagit för bl.a.rehabiliteringsutredningar.I motion Sf327 av m.fl. begärs iyrkande 7 ett tillkännagivande om attförsäkringskassorna behöver ökade anslag tillrehabiliteringsutredningar och tillförsäkringskassans handläggning, inklusivefinansiering av tvåläkarkontrollerna.Övriga motionerBo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf289 yrkande 4ett tillkännagivande att det börfinnas klara riktlinjer för vilka krav på utbildningm.m. som bör ställas på en försäkringsläkare.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf358yrkande 12 ett tillkännagivande om utbildning avläkare i försäkringsmedicin som villkor för att fåskriva sjukintyg för utbetalning av sjukpenning. Iyrkande 14 begärs ett tillkännagivande om attregeringen bör ha fortsatt uppmärksamhet på fråganom antalet försäkringsläkare är tillräckligt.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf401yrkandena 1-3 och 5 tillkännagivanden om attförsäkringsläkarna skall ställas undermyndighetskontroll, att de måste tillförsäkras enkontinuerlig och uppdaterad vidareutbildning, attutbildning i försäkringsmedicin skall ges enstarkare ställning i läkarutbildningen samt att ettreformerat försäkringsmedicinskt system bör utredasgrundligt. Motionärerna framhåller att Utredningenom en översyn av processuella regler inomsocialförsäkringen har diskuteratförsäkringsläkarens uppgifter men stannat för attnuvarande system bör behållas. En ny utredning börtillsättas i syfte att göra en grundlig översyn avsystemet.Även och () begär i motion Sf275 ett tillkännagivande om attställa försäkringsläkare under myndighetskontroll.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf359 yrkande9 ett tillkännagivande om att vidförsenad eller felaktig ärendehantering skall varaskyldig att betala dröjsmålsränta. I motion Sf206 avAnita och () finns ettlikalydande yrkande.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf397 yrkande18 ett tillkännagivande om särskilda resultatenheterinom som arbetar medrehabilitering. Motionärerna framhåller attresultatenheter behövs för att förhindra attrehabiliteringsverksamheten skall behöva ståtillbaka för utbetalning av sjukpenning.I motion Sf202 av () begärs etttillkännagivande om ökade resurser tillförsäkringskassorna. Motionären framhåller att detbehövs en samordning av samhällets totala ekonomiskaresurser i kampen mot ohälsan.Marietta de () begär i motionSf218 ett tillkännagivande om att inte förstatligaförsäkringskassorna.I motion Sf339 av och () begärs ett tillkännagivande om attsocialförsäkringens administration även i framtidenmåste bygga på en organisation med en starktdecentraliserad grundstruktur.Jan m.fl. (s) begär i motion Sf278 etttillkännagivande om att förbättra samordningenmellan arbetsgivarens och försäkringskassansutbetalningar vid sjukdom eftersom denna övergånginte alltid löper friktionsfritt.Laila och () begär imotion Sf321 ett tillkännagivande om att regeringenbör uppmärksamma problemen med attförsäkringstillämpningen är olika beroende på vilkenförsäkringskassa man tillhör. Motionärernaframhåller att rätten till sjukpenning vidutlandsvård för psoriasissjuka bedöms olika av olikaförsäkringskassor.Även () begär i motion Sf373 etttillkännagivande om olika regeltolkning avförsäkringskassorna. i samband medsjukpenning för att förebygga sjukdom med avseendepå dem som arbetar schemalagd arbetstid ochnattjänstgöring.Beträffande missbruk av socialförsäkringssystemetbegär () i motion Sf338yrkande 1 ett tillkännagivande om att verka för attfusk och missbruk inom försäkringssystemen beivras.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ensatsning på information om rättigheter ochskyldigheter i försäkringssystemet.Även () begär i motion Sf355 yrkande9 ett tillkännagivande om att stävja missbruk avsocialförsäkringssystemet.Mona m.fl. (mp) begär i motion Sf392 etttillkännagivande om att tillsätta en utredning föratt utröna om möjligheter föreligger att slå sammanRFV, , ,och länsarbetsnämnder i syfteatt den enskilde på ett ställe skall kunna få denhjälp som denne behöver.Utskottets ställningstagandeAnslagen för socialförsäkringsadministrationenEtt viktigt verktyg för en väl fungerandesocialförsäkring i allmänhet och ohälsoarbetet isynnerhet är socialförsäkringens administration.Enligt vad som anges i propositionen fungerar intedagens administration tillfredsställande när detgäller effektivitet, rättssäkerhet och kvalitet. Detfinns fortfarande stora skillnader mellanförsäkringskassorna beträffande hur regler tillämpasoch hur de försäkrade blir bemötta i olika delar avlandet. Även om produktiviteten har ökat kvarstårproblem med handläggningen av långa sjukfall ochbristande insatser inom rehabiliteringsområdet. Detär t.ex. allvarligt att av de försäkradesom varit sjukskrivna längre än varitföremål för samordnad rehabilitering 2002.Genomströmningstider för vissa ärendeslag är ävenoacceptabelt långa.I budgetpropositionen har regeringenkonstaterat att förklaringen till de storaskillnader i resultat som fortfarande kan påvisasmellan försäkringskassorna i huvudsak finns iinterna faktorer hossocialförsäkringsadministrationen, nämligen ledning,kontroll och styrning.Enligt (SOU 2003:106) behöverförändringar vidtas i organisationsstruktur ochansvarsfrågor. Utredaren föreslår därför att en nysammanhållen statlig myndighet inrättas föradministrationen av socialförsäkringen och attförsäkringskassorna och RFV inordnas i den.Utskottet konstaterar attsocialförsäkringsadministrationen står inför enperiod med stora utmaningar i form av åtgärder motden ökande ohälsan, vilket inkluderar en eftersattrehabiliteringsverksamhet. Även frågan om enförändrad organisation har aktualiserats.För att administrationen skall få en rimligmöjlighet att klara sitt åtagande framför allt vadgäller arbetet mot ohälsan krävs resurser.Socialförsäkringsadministrationen tillfördes extra resurser för arbete motohälsan. uppgår dessa till 458 miljonerkronor. Utskottet välkomnar därför regeringensförslag om fortsatt tilltagna anslag till både RFVoch försäkringskassorna . Genom deföreslagna resurserna anser utskottet attförutsättningar skapas för administrationen både atthöja ambitionsnivån vad gäller kvaliteten ocheffektiviteten i handläggningen och att få tillstånd en fungerande rehabiliteringsverksamhet fördet stora antalet långa sjukfall.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning till anslagen 19:6 och19:7 och begärt bemyndigande. Utskottet avstyrkermotionerna Sf327 yrkande 7, Sf358 yrkande 7, Sf366yrkandena 9, 10, 14 och 15, Sf389 yrkande 1 i dennadel, Sf397 yrkande 17, 32 och 33 i denna del ochFi240 yrkande 19 i denna del.Övriga frågor om socialförsäkringens administrationVad gäller socialförsäkringsadministrationensorganisation är frågan föremål för regeringensutredning. Enligt utskottets uppfattning äreffektiva styrningsmöjligheter nödvändiga om måletmed ökad hälsa i arbetslivet skall uppnås. Ävenrättssäkerhetsaspekten i form av likformigtillämpning talar för en förbättrad styrning. Motbakgrund av att ett utredningsförslag bereds avregeringen bör utskottet inte göra något uttalandevare sig för eller emot ett förstatligande avförsäkringskassorna eller dess grundläggandeutformning på annat sätt. Utskottet avstyrker meddet anförda motionerna Sf218, Sf278, Sf321, Sf339,Sf373 och har i sittslutbetänkande (s.189) föreslagit att alla läkareskall ha rätt att utfärda läkarintyg men att dessamera regelmässigt skall kompletteras av annatunderlag om så bedömer nödvändigt.Utskottet noterar att det skall vara en läkare medfördjupad utbildning i försäkringsmedicin som skallutfärda det särskilda läkarutlåtande somförsäkringskassan skall kunna kräva att denförsäkrade lämnar in t.ex. när ett avstämningsmöteinte ger ett tillräckligt beslutsunderlag. Enligtbeslut av skall även deintygsskrivande läkarnas utbildning iförsäkringsmedicin förstärkas. Det kommer härigenomatt skapas garantier för att ifortsättningen kommer att kunna få ett fullgottbeslutsunderlag. Utskottet anser således, i likhetmed i betänkande 2002/03:SfU10, att det inte finnsskäl att begränsa läkares rätt att utfärdaläkarintyg för sjukskrivning. Motion Sf358 yrkande12 får med det anförda anses tillgodosedd. Utskottetavstyrker därmed motionsyrkandet.I betänkande 2002/03:SfU10 uttalade utskottet attdet bör ankomma på regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att meddela närmareföreskrifter om behörighetskrav och arbetsuppgifterför försäkringsläkare och om utbildning av dessa,och utskottet förutsatte att sådana föreskrifterkommer att meddelas relativt snart. Utskottetvidhåller sitt ställningstagande. Motion Sf289yrkande 4 får anses tillgodosedd och utskottetavstyrker motionsyrkandet. Även motion Sf401 yrkande2 avstyrks med det anförda.När det gäller frågan om antalet försäkringsläkareär tillräckligt förutsätter utskottet att regeringenföljer denna fråga noga. Motion Sf358 yrkande 14 fårdärmed anses tillgodosedd och avstyrks.Vad gäller frågan om att ställa försäkringsläkareunder myndighetskontroll har en översyn redanpåbörjats. har således fått iuppdrag att i samråd med RFV se över om det finnsbehov av att göra förändringar av det tillsynsansvarsom gäller försäkringsläkarna. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf401 yrkande 1 ochSf275.Riksdagen beslutade att utbildningen iförsäkringsmedicin skall stärkas underläkarutbildningens alla delar. Med det anförda fårmotion Sf401 yrkande 3 anses tillgodosedd, ochutskottet avstyrker därmed motionsyrkandet.Även motion Sf401 yrkande 5 avstyrks då det idagsläget inte finns skäl att föreslå en reformeringav det försäkringsmedicinska systemet.I två av motionerna tas frågan upp om inteförsäkringskassan bl.a. vid försenad utbetalning börbetala dröjsmålsränta till den försäkrade. Utskottetkonstaterar att saknar lagligmöjlighet att betala sådan ränta men att ersättningför ränteförlust kan utges i form av skadeståndenligt skadeståndsrättsliga principer. Staten kanåläggas skadeståndsansvar för skada som vållas genomfel eller försummelse vid myndighetsutövning iverksamhet för vars fullgörande staten svarar.Enligt förordningen (1995:1301) om handläggning avskadeståndsanspråk mot staten handläggerJustitiekanslern anspråk på ersättning om anspråkgrundas på ett påstående om felaktigt beslut ellerunderlåtenhet att meddela beslut. I betänkande2002/03:SfU1 avstyrkte utskottet liknandemotionsyrkanden. Utskottet vidhåller sina tidigareställningstaganden och avstyrker därmed motionernaSf206 och Sf359 yrkande 9.Vad avser frågan om missbruk och fusk inomsocialförsäkringen har regeringen aviserat att enkontrollstrategi skall implementeras 2004.Motionerna Sf338 yrkandena 1 och 2 och Sf355 yrkande9 får därmed anses tillgodosedda. Utskottetavstyrker därmed dessa motionsyrkanden.Utskottet anser inte att motionsyrkandena i övrigtpåkallar någon åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf202 ochSf397 yrkande 18.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdomUtgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomomfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik.Området omfattar garantipension till ålderspension,efterlevandepensioner till vuxna, bostadstilläggtill pensionärer m.fl., delpension samtäldreförsörjningsstöd.Enligt vad som anförs i propositionen påfördesutgiftsområdet markant ökade utgifter. För 2003beräknas utgifterna till ,vilket är högre än för 2002.Anledningen till den höjda utgiftsnivån ärframför allt att garantipension har ersattfolkpension, pensionstillskott och det särskildagrundavdraget för folkpensionärer. I och med att detsärskilda grundavdraget avskaffats beskattaspensionerna fullt ut. För att ingen skall få sänktpension efter skatt med anledning av övergången tillde nya reglerna har bruttopensionerna höjts. Dettainnebär en utgiftsökning med ca 15 miljarder kronor.Det reformerade pensionssystemet, som gäller fulltut fr.o.m. , innebär enligtregeringen att nu har ett modernt ochpolitiskt stabilt system som automatiskt följer denekonomiska och demografiska utvecklingen. Det ger enlångsiktig trygghet oavsett utveckling där kostnadenför de inkomstbaserade pensionerna inte riskerar attvältras över på kommande generationer. Från och medden har ett äldreförsörjningsstödinförts, vilket ger en garanti för en miniminivå föralla i . Ett nytt anslag,Äldreförsörjningsstöd, ingår iutgiftsområdet. Detta beräknas öka utgifterna med666 miljoner kronor.Det reformerade pensionssystemet vilar enligtregeringen på en bred överenskommelse som ärväsentlig att hålla. Den långsiktiga ambitionen äratt reformen i allt väsentligt skall ligga fast ochatt ytterligare förändringar av den grundläggandestrukturen inte är aktuella. Om det visar sig attsystemet i något avseende inte fungerar på avsettsätt eller om förutsättningar i omvärlden förändrasmåste dock justeringar övervägas. Mot bakgrund avdetta, och då reformen är mycket omfattande ochgenomgripande, bör politiken under de närmaste årenha tydligt fokus på uppföljning och analys avreformen. En sådan uppföljning bör inriktas på omreglerna fungerar på avsett sätt och attdrivkrafterna till arbetsstimulans ger de effektersom avsetts. Uppföljningen skall även belysaeffekterna för kvinnor och män.Därutöver behöver de studier av pensionärernasekonomiska utveckling som återkommande gjortsfortsätta och utvecklas med avseende på deförändringar som skett i och med pensionsreformen.Det reformerade systemet ger människor storamöjligheter att själva påverka pensionens storlekgenom att planera sitt arbetsliv och sinpensionstidpunkt. För att fördelarna med det nyasystemet fullt ut skall kunna utnyttjas är detenligt regeringen angeläget att under de närmasteåren ägna mer kraft åt att öka kunskapen om bl.a.sambanden mellan arbete, tillväxt, medellivslängdoch pensionens storlek.Riksdagen har , i enlighet med regeringensförslag, fastställt ramen för utgiftsområde 11 till50 (bet. 2003/04:FiU1, rskr.2003/04:42).20:1 Garantipension till ålderspensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 20:1Garantipension till ålderspension. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenom flexibel pensionsålder, om de sämstställda pensionärerna och om återställande avpensionerna till värde.Jämför reservationerna nr 49 (kd) och 50-51(v).PropositionenDet tidigare grundskyddet för ålderspensionärer,dvs. folkpension, pensionstillskott och särskiltgrundavdrag, har ersatts av enbeskattad garantipension. omfattaranslaget garantipension till ålderspension,barntillägg till ålderspension, hustrutillägg ochsärskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukteller handikappat barn.Delpensionen har avskaffats och beviljas inteefter . De sista utbetalningarna kommeratt göras . Från och med 2004redovisas de återstående betalningarna av delpensionm.m. under anslaget 20:1.Utgifterna för anslaget uppgick till9 , exklusive delpension.Anvisade medel var . Anslagetberäknas underskridas med 2003.Cirka 1,6 miljoner personer uppbar folkpension2002 medan garantipension kommer att betalas ut tillca 875 000 personer . Utgifterna väntastrots detta öka eftersom garantipension är högre änfolkpension och pensionstillskott. För en ogiftperson som är född eller senare kangarantipension betalas ut med högst 2,13prisbasbelopp. Motsvarande belopp för en gift personär 1,9 prisbasbelopp.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 20:1 Garantipension tillålderspension anvisar ett ramanslag på 23 486miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004KristdemokraternaKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf398yrkande 8 i denna del att beslutar attanvisa mer än vad regeringenföreslagit. I yrkandena 2 och 3 begärs en höjning avden övergångsvisa garantipensionen med permånad och ett tillkännagivande om de sämst ställdapensionärerna. Cirka en halv miljon pensionärerlever under mycket knappa förhållanden. Bådeskattesänkningar och pensionsuppräkningar behövs föratt åstadkomma en behövlig förbättring för dennagrupp pensionärer.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf390 idenna del att beslutar att anvisa 600miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Motionärerna föreslår att garantipensionen höjs med1 under 2004.Övriga motionerI motion Sf252 av () begärs iyrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om åtgärder fören mer öppen arbetsmarknad för äldre personer och omatt ta bort den av staten fastställdapensionsåldern. Motionären vill ha en ökad valfrihetför de äldre på arbetsmarknaden. Pensionsåldern börvara mer flexibel som deltidstjänstereller byte av arbetsplats med lägre lön inte börförsämra pensionsförmånerna.Socialförsäkringsförmåner bör kunna utges även efterdet att man fyllt 65 eller 67 år.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf261yrkande 1 att regeringen tillsätter en utredning somser över samordningsreglerna mellanyrkesskadelivränta i form av ett engångsbelopp ochpension i syfte att den yrkesskadade inte skall fåett större pensionsavdrag än vad denne fått somengångsbelopp. Motionärerna pekar på attsamordningsreglerna kan få just den effekten att denyrkesskadade får ett större sammanlagtpensionsavdrag än vad denne fått i livränta. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attavskaffa möjligheten att erhålla livränta i form avett engångsbelopp.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf360yrkande 13 förslag om hur pensionerna bäståterställs till värde. Förbättringar påskattesidan, av bostadstillägg och pensionstillskottbör inte ses som ett återställande av pensionen utansom välbehövliga standardhöjningar.Utskottets ställningstagandeAnslaget 20:1 Garantipension till ålderspensionUnder fick alla, även pensionärerna,bidra till saneringen av statens finanser. Blandannat skrevs det dåvarande basbeloppet inte upp helti linje med inflationen, vilket påverkadepensionerna . Dock prioriterades ettbibehållet skydd för de sämst ställda pensionärerna.Samtidigt som samhällsekonomin har förbättrats harockså villkoren för pensionärerna förbättrats. Dettagäller exempelvis bostadstillägget för pensionärerm.fl. (BTP). För att kompensera pensionärerna för debesparingar som tidigare gjorts på basbeloppet särskilda skattereduktionen på förvärvsinkomsterfrån utvidgats till att gällapensionsinkomster. Därutöver är fr.o.m. 2002tilläggspensionerna för ålderspensionärer knutnatill den allmänna inkomstutvecklingen i stället förtill prisutvecklingen genom s.k.följsamhetsindexering. 2003 innebarföljsamhetsindexeringen en uppräkning om 3,64 %.Detta kan jämföras med prisbasbeloppets höjning om1,. En väsentlig förbättring genomfördes den1 i och med att äldreförsörjningsstödetinfördes. Detta stöd garanterar i princip alla över65 år en skälig levnadsnivå och en skäligbostadskostnad.Av en typfallsstudie över utvecklingen som RFV gjorde 2002 och som redovisas ipropositionen framgår att BTP och det särskildabostadstillägget (SBTP) tillsammans med skatten iökad utsträckning verkar utjämnande. Följden harblivit att pensionärer med inkomster högre ängenomsnittet fått en viss negativ real utvecklingmedan pensionärer med de lägsta inkomsterna har fåttsin nettoinkomst realt förbättrad. Huvudförklaringentill detta är höjda BTP, varför den realaförbättringen är mest tydlig för dem med relativthöga boendekostnader.Utskottet är liksom tidigare (se bet.2002/03:SfU1) av den uppfattningen att i det falldet finns ett utrymme för ekonomiska förbättringarså bör det används selektivt, så att de pensionärersom har lägst inkomster får en förbättrad standard,t.ex. genom höjt BTP. Som nämnts har åtskilligaförbättringar genomförts och dåsärskilt för de pensionärer som har de lägstainkomsterna. Med hänsyn härtill och då det förnärvarande inte finns något ekonomiskt utrymme förytterligare förbättringar anser utskottet att detinte är möjligt att föreslå attgarantipensionen eller den övergångsvisagarantipensionen skall höjas 2004. Däremot anserutskottet att det är väsentligt att pensionärernasekonomiska förhållanden fortlöpande uppmärksammas.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sf398 yrkandena 2, 3 och8 i denna del och Sf390 i denna del.Övriga motionerI det nya pensionssystemet kan inkomstgrundadålderspension tas ut tidigast fr.o.m. ålder.Någon högsta åldersgräns för att påbörja uttag finnsinte, men pension betalas senast ut från och med denmånad den pensionsberättigade fyller om denneinte begärt något annat. Garantipension får tas utfr.o.m. , och det gäller även omgarantipensionen bara utges som utfyllnad. Rätt tillinkomstgrundad pension kan vidare tjänas in efter 65års ålder och även efter uttag av hel ålderspension.Pensionen kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halvoch en fjärdedels pension.