bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — I stället är detönskvärt att politiska mål successivtomprövas och vid behov förtydligas.Det finns enligt utskottet i dettasammanhang anledning att i likhet medIFAU (se citatet ovan) framhålla att detinte är någon lätt uppgift att utformamålen för arbetsmarknadspolitiken. Klartär emellertid att ambitionsnivån måstevara hög på såväl de stabiliserings-, somde allokerings- och fördelningspolitiskaområdena som utskottet i likhetmed regeringen i propositionen villframhålla att ytterligare förskjutningbör ske i tillväxtfrämjande riktning,alltså från stabilisering mot allokering,dvs. fördelning av resurser.Det kan i sammanhanget konstateras attarbetsmarknadspolitiken är ett område därdet långt ifrån alltid råder politiskkonsensus, vilket enligt utskottet dockkanske inte främst återspeglas iöverväganden kring målformuleringar utansnarare i andra sammanhang.En översyn av strukturen för eneffektivare styrning och uppföljning avden arbetsmarknadspolitiska verksamhetenpågår, som framgått, inomRegeringskansliet. Utskottet anser detdärför inte nödvändigt att , somrevisorerna föreslagit, uppdrar åtregeringen att göra en generell översynav mål och målstruktur. I ställetförutsätter utskottet att regeringen idet pågående arbetet beaktar desynpunkter i den aktuella frågan somframkommit såväl i revisorernas rapportsom under remissbehandlingen och irevisorernas slutliga förslag. Därvid kanregeringen bl.a. ta ställning till om detkan finnas anledning att överväga enändring av målet förarbetsmarknadspolitiken så att dettydligare framgår att detta skall bidratill målet för den ekonomiska politiken,vilket är full sysselsättning genom engod och uthållig ekonomisk tillväxt.Med hänvisning till pågåendeöversynsarbete anser utskottet attrevisorernas yrkande 1 bör avslås avriksdagen.Regeringens resultatredovisningSom framgått anser revisorerna attregeringens resultatredovisning tillriksdagen bör förbättras (revisorernasyrk. Efter att utskottet frånNäringsdepartementet inhämtat aktuellauppgifter om den ovannämnda översynen avstyrningen av den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten kan det konstateras attdenna omfattar även regeringensresultatredovisning till riksdagen.Utskottet ser positivt på detta.Utskottet finner det mot ovanståendebakgrund intressant att regeringen iAMV:s regleringsbrev begärt enny form av strategisk avrapportering. Vidfyra olika tillfällen , junioch samt i februari 2004skall AMS till regeringen redovisa:1. De mest strategiska åtgärdernasom planeras för att uppnå målen. Dettaskall ske med utgångspunkt från förraårets verksamhetsresultat och sättas irelation till bl.a. årets mål ochtilldelade medel.2.3. Uppnådda resultat i förhållandetill samtliga mål och deåterrapporteringskrav som finns förverksamhetsgrenarna 1, 2 och 3(verksamhetsgrenarna framgår . Resultat och analys avmåluppfyllelsen för verksamhetsgrenarna1, 2 och 3. AMS skall också redovisa enbedömning av vilka konsekvenser nuvaranderesultat bör få för inriktningen avverksamheten kommande budgetår.6.7. Analys av uppnådda resultat iförhållande till samtliga mål och deåterrapporteringskrav som är angivnaunder verksamhetsgrenarna 1, 2 och 3. AMSskall redovisa de mest strategiskaåtgärderna som planeras för att uppnåmålen 2004. Detta skall på motsvarandesätt som under punkt 1 ske utifrån 2003års verksamhetsresultat i relation till2004 års mål, instruktioner,återrapporteringar och tilldelade medel.8.I fråga om punkterna 2-4 ovan skall AMSockså kommentera i vilken omfattningresultaten beror på myndighetens insatserrespektive andra faktorers påverkan.Resultat som avviker från målen ochövriga riktlinjer skall analyserasingående.Utskottet förutsätter att fårta del av relevanta delar av denstrategiska avrapporteringen, exempelvisi form av en resultatskrivelse frånregeringen.I revisorernas granskningsrapport2002/03:2, som ligger till grund för detnu behandlade förslaget, sägs attregeringen i budgetpropositionensresultatredovisning i mycket begränsadomfattning tar till vara utvärderingarfrån externa utvärderingsorgan. Ett organsom nämns i sammanhanget är IFAU.Utskottet konstaterar att regeringen iden senaste budgetpropositionen gjortfler hänvisningar till än itidigare budgetpropositioner. Utskottetavstår dock från att bedöma om detta ären följd av ökad tonvikt påresultatredovisning eller om det finnsandra bakomliggande skäl, exempelvis attantalet publicerade studier från IFAUsuccessivt har ökat och det därmed finnsfler uppföljnings- ochutvärderingsrapporter att referera till.Tveklöst är regeringensresultatredovisning till ifrämst budgetpropositionen en avutskottets viktigaste källor när detgäller att följa arbetsmarknadspolitikenseffekter. Det beror inte minst på attresultatredovisningen skall innefattaväsentligt mer än en sammanställning avrena faktauppgifter, något som utskotteti regel självt kan införskaffa.Det kan dock i detta sammanhang nämnasatt utskottet även på andra sätt följerbl.a. externt uppföljnings- ochutvärderingsarbete inom utskottetsberedningsområde.I ett nyhetsblad som utarbetas inomutskottskansliet och som distribuerastill främst ledamöter och suppleanter iutskottet sammanställs fortlöpandeinformation om aktuella uppföljnings- ochutvärderingsrapporter, offentligautredningar, förslag från arbetsgrupper iRegeringskansliet, nyautredningsdirektiv, pressmeddelanden,statistik m.m. I överläggningar mellanpartigruppsföreträdarna i utskottet våren2003 har man enats om att ägna vissautskottssammanträden åt uppföljnings- ochutvärderingsfrågor.Ett annat sätt på vilket utskottetredan i dag följer uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet inomberedningsområdet är genomdirektinformation från företrädare förmyndigheter som har uppgifter avuppföljnings- eller utvärderingskaraktär.Så har utskottet vid sammanträden underinnevarande fått informationfrån företrädare för bl.a. AMS, IFAU ochMedlingsinstitutet.Med det anförda anser utskottet attriksdagen bör avslå revisorernas yrkande2.Verksamhetsplaneringen inom AMVUtskottet övergår nu till att behandlarevisorernas förslag omverksamhetsplaneringen inom AMV(revisorernas yrk. Som framgått anserrevisorerna att denna har stora brister.Utskottet konstaterar att utformningenav AMV:s verksamhetsplanering genomriktlinjer, fördelning av verksamhetsmål,resursfördelning samt utformningen avåtgärder och anslagstilldelning fårdirekta eller indirekta återverkningar påalltifrån enskilda arbetssökande,arbetsgivare som söker arbetskraft ochlokala arbetsförmedlingar ända upp mer övergripande samhällsnivå, såsommålet för den ekonomiska politiken.Revisorerna har gjort en omfattandegenomgång av styrningsfrågorna inom AMV iden granskningsrapport (2002/03:2) somligger till grund för förslagen. De faktaoch synpunkter som framkommit underremissbehandlingen har bidragit till attdet nu föreligger ett mångfasetteratunderlag beträffande styrningsfrågorna.I anslutning till arbetet medgranskningsrapporten gjorde revisorernaen genomgång av verksamhetsplaneringeninom AMV och studerade riktlinjer,fördelning av verksamhetsmål,resursfördelning, planering av åtgärderoch anslag samt uppföljning ochutvärdering. Revisorerna ifrågasatteflera av inslagen i AMV:sverksamhetsplanering och menade att dessamed stor sannolikhet leder till attverksamhetsmålens styrande effektreduceras. Detta medför enligtrevisorerna risk för att regeringensresultatstyrning inte får avsedd effekt.Enligt revisorernas förslag2002/03:RR10 delar AMS och flertaletlänsarbetsnämnder revisorernas bedömning.Företrädarna för AMV anför i sinaremissvar att det av denna anledningsedan 2001 vidtas konkreta åtgärder inomverket för att införa en nyverksamhetsplanering. En helt nyplaneringsmodell skall . Till detta kommer en nymyndighetsinstruktion, en nyledningsorganisation, i regel benämndfempunktsprogrammet, och åtgärder för atttydliggöra AMS roll som chefsmyndighet.Utskottet kan för sin del konstateraatt regeringen i budgetpropositionen för2003 (prop. 2002/03:1 utg.omr. 13Arbetsmarknad) redovisat att har ändrats i syfte attstärka AMS roll som chefsmyndighet ochöka effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. AMV skall bli enmera sammanhållen organisation där varjearbetsförmedling erbjuder likvärdigservice och tillämpar regelverket på ettenhetligt vis.Vidare skall enligt regeringenplanering, styrning och uppföljning inomAMV förbättras. I budgetpropositionenangavs att det inom verket pågår ettomfattande förändringsarbete med dennainriktning utifrån AMS fempunktsprogram.Regeringen följer enligtbudgetpropositionen förändringsarbetetoch anser att detta ligger väl i linjemed politikens inriktning.Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att följa upp resultatet av dennya ledningsform för AMV som infördes den1 samt att beskriva ochanalysera AMS styrning avlänsarbetsnämnderna. Statskontoretsuppdrag avser inte verksamhetsplaneringeninom AMV, men frågeställningar av sådankaraktär tangeras inom ramen föröversynsarbetet, uppgerNäringsdepartementet.En första delrapport, Styrning avlänsarbetsnämndernas verksamhet - Enförsta uppföljning av den förändradeledningsformen, lämnades till regeringeni (delredovisning 2003:2).Statskontorets uppdrag skallslutrapporteras i januari 2004.Enligt vad som framgår i anslutningtill revisorernas förslag omverksamhetsplaneringen inom AMV är det,som revisorerna uttrycker det, inte heltuppenbart hur den nya ledningsformen ochfempunktsprogrammet skall få någradirekta effekter i form av en effektivfördelning av verksamhetsmål ochresurser. Revisorerna menar att dettaerfordrar förstärkt kompetens och envilja att utveckla AMV:sresursfördelningsmodeller i riktning moten effektivare styrning.Utskottet värdesätter att revisorernapå det sätt som skett igranskningsrapporten och i anslutningtill deras förslag riktat uppmärksamhetpå den viktiga och komplexa frågan om hurverksamhetsplaneringen i en så stororganisation som AMV skall kunna ske påett så effektivt sätt som möjligt.Samtidigt noterar utskottet attrevisorerna efter remissbehandlingen avgranskningsrapporten drar slutsatsen attdet skulle vara att gå för långt att inuläget ställa krav på ytterligareomarbetning av verksamhetsplaneringeninom AMV.Det är mot ovanstående bakgrund somutskottet med tillfredsställelse tagitdel av AMS remissvar (, dnr 02-10052-00) med anledning av revisorernasgranskningsrapport där man anförtföljande:Det är av stor betydelse att vidtagnaåtgärder och fempunktsprogrammet i sinhelhet utvärderas, vilket bör ske såsnart avsedda och mätbara effekter ochresultat kan registreras. Vid AMSstyrelsemöte den 20 december 2002gjordes ... bedömningen att 2003 och2004 beräknas präglas av fortsattaåtgärdsinsatser i linje medfempunktsprogrammet, och attåtföljande oberoendeutvärderingsinsatser successivt kommeratt genomföras . Därmed kommerriksdagsrevisorernasprobleminventering att kompletterasmed kartläggningar och analyser av devidtagna åtgärderna och planeraderesultatförbättringar.Enligt vad utskottet erfarit frånNäringsdepartementet följer man därkontinuerligt genomförandet avfempunktsprogrammet. Detta sker enligtuppgift fortlöpande inom ramen för deresultatgenomgångar som görs mellan AMSoch departementet. Förändringsarbetetpågår med full kraft och av dennaanledning har man enligtNäringsdepartementet ännu inte närmarediskuterat formerna för en utvärdering avfempunktsprogrammet och den nyaverksamhetsplaneringen inom AMV. Medtanke på att verket befinner sig mittuppe i en omfattande förändringsprocessanser utskottet det för sin del rimligtatt ställningstaganden tillutvärderingsfrågan får anstå ytterligareen tid. Utskottet förutsätter att AMS ienlighet med ovannämnda remissvaråterkommer i frågan.Utskottet anser med det anförda attrevisorernas yrkande 3 bör avslås avriksdagen.Preliminära verksamhetsmål för AMVÅrscykeln för den nuvarandebudgetprocessen innebär att riksdagensbeslut om medelstilldelning för detkommande budgetåret fattas först i mittenav december. Regeringens verksamhetsmålfastställs kring ochskall sedan börja tillämpas från den 1januari. Detta innebär, som revisorernakonstaterar, påfrestningar påplaneringsprocessen. Revisorerna anserdärför att preliminära verksamhetsmål börövervägas i syfte att underlättaplaneringsprocessen (revisorernas yrk.4).Utskottet kan konstatera att regeringeni vårpropositionen aviserar förändringarav verksamhetsmålen. Vidare konstaterarutskottet att det stårregeringen fritt att besluta ompreliminära verksamhetsmål förmyndigheter. Detta har också prövats.Utskottet inser att tidscykeln ibudgetprocessen kan medföra problem.Utskottet delar revisorernas uppfattningatt det är viktigt att underlättaplaneringsprocessen. Däremot är utskottetinte övertygat om att detta på bästa sättkan ske genom införande av preliminäraverksamhetsmål. I stället vill utskottetinstämma i att en informell dialog börföras mellan myndigheten och regeringenvid sidan av den formella dialogen. Dettaär också, som revisorerna redovisat i singranskningsrapport (rapport /03:2),en viktig komponent i den modell förstatens ekonomiska styrning som tillämpasi dag.Utskottet är inte berett att förordanågot tillkännagivande till regeringen iden aktuella frågan utan anser attrevisorernas yrkande 4 bör avslås avriksdagen.Kunskaperna om målenKunskaperna om målen förarbetsmarknadspolitiken måste förbättras,anser revisorerna. Deras förslag i dennadel (yrk. 5) avser, vilket de ocksåpoängterar, hur det organ som beslutar omverksamhetsmålen, alltså regeringen,skall föra ut kunskaper om målen.Enligt revisorerna visar den enkät somman låtit utföra bland chefer ochanställda vid landets arbetsförmedlingaratt insikten om dearbetsmarknadspolitiska målen ärbegränsad. Utskottet vill framhålla atten framgångsrik mål- och resultatstyrningförutsätter att målen för verksamheten ärkända bland de anställda vidarbetsförmedlingarna och att de också harvetskap om vilka politiskaställningstaganden som ligger bakommålen.Utskottet delar revisorernasuppfattning att det finns ett behov avförbättrade kunskaper om målen ochinstämmer i att det bör ankomma påregeringen att själv avgöra i vilken formdessa skall föras ut. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet övervägs denna frågaför närvarande inom ramen för detpågående översynsarbetet.Det finns enligt utskottet inteanledning att föreslå någottillkännagivande i denna fråga. Utskottetförutsätter att regeringen redovisar förriksdagen vilka åtgärder som vidtas föratt öka kunskaperna om målen.Revisorernas yrkande 5 bör enligtutskottet avslås av riksdagen.Uppföljning och utvärdering inom AMSRevisorerna anser i sitt förslag2002/03:RR10 att AMS uppföljnings- ochutvärderingssystem är förenat med såstora metodologiska brister attregeringen bör ge myndigheten i uppdragatt förbättra processen. Även externutvärderingsexpertis bör involveras iuppdraget (yrk. 6).I revisorernas granskningsrapport2002/03:2, vilken som nämnts låg tillgrund för revisorernas förslag,konstaterades att det inom AMV genomförsett stort antal uppföljningar ochanalyser av arbetsmarknaden ocharbetsmarknadspolitiken. Enligtrevisorerna är dock de analyser som harett direkt samband med målen tämligenoutvecklade. Revisorerna anser att dettagäller också för årsredovisningen, varsutformning i sin tur styrs av deåterrapporteringskrav som anges iregleringsbrevet.Som framgått anser revisorerna att detföreligger betydande brister i AMSutvärderingar av den egna verksamheten,främst vad avser resultatstyrningen.Liknande uppfattningar framförs av ettflertal remissinstanser. AMS ochflertalet länsarbetsnämnder framhåller åsin sida i sina remissyttranden att AMS2003 får en ny organisation som bl.a.innefattar en ny avdelning för analys ochutvärdering. Detta väntas enligt AMV-företrädarna leda till förbättringar iaktuella avseenden.Utskottet har noterat att IFAU i sittremissvar efterlyser en mer systematiskanalys av i vilken utsträckningarbetsmarknadspolitiken faktiskt bidrartill en väl fungerande arbetsmarknad ochen full sysselsättning. Institutet pekarpå möjligheten att AMS i likhet medRiksbanken utvecklar modeller för attanalysera effekterna av den fördapolitiken.I och för sig kan utskottet instämma iatt det är önskvärt med en förbättring avuppföljning och utvärdering inom AMS.Samtidigt vill dock utskottet i likhetmed IFAU betona vikten av att det ävengörs utvärderingar av externautvärderingsorgan.Det finns i sammanhanget ocksåanledning att peka på det uppdrag omstrategisk avrapportering i fyra steg somregeringen lämnat i AMV:s regleringsbrevför 2003 och som utskottet redovisatovan. Såvitt utskottet kan bedöma krävskvalitativa insatser i form avuppföljning, utvärdering och analys föratt det aktuella uppdraget om strategiskavrapportering skall kunna fullföljas.Tidigare har rapporteringen företrädesvisvarit av beskrivande karaktär.I anslutning till vad som anförts härkan det finnas anledning att nämna attuppdraget för IFAU enligt instruktionen(1996:1426) byggs ut från den 1 juni 2003så att institutet också får till uppgiftatt sprida information till myndigheteroch andra intressenter om resultaten avsina utvärderingar och studier.Mot ovanstående bakgrund anserutskottet att något uppdrag tillregeringen i fråga om uppföljning ochutvärdering inom AMV inte kan ansespåkallat. Utskottet avstyrkerrevisorernas yrkande 6.LänsarbetsnämndernasverksamhetsredovisningRevisorernas sjunde och sista yrkandeangående styrningen av AMV innebär att enändring bör göras av instruktionen förAMV så att det där ställs ett direkt kravpå länsarbetsnämnderna att följa uppverksamheten genom någon form avverksamhetsbokslut. Här kan tilläggas attnågra länsarbetsnämnder iremissbehandlingen av revisorernasgranskningsrapport har lyft fram behovetav uppföljning av nämndernas verksamhet.Länsarbetsnämnderna bedriver enomfattande verksamhet i såväl ekonomiskasom andra termer. Som mått på denekonomiska omfattningen anger revisorernaatt en länsarbetsnämnd omsatte igenomsnitt år 2001.Utskottet anser för sin del att det ärpositivt att revisorerna genom sittförslag om verksamhetsredovisning frånlänsarbetsnämndernas sida ytterligarelyft fram den regionala aspekten påarbetsmarknadspolitiken. Det är enligtutskottets uppfattning viktigt att kunnaavgöra om det föreligger stora skillnaderi hur arbetsmarknadspolitiken fungerar iolika delar av landet. Detta är enförutsättning för att det skall varamöjligt att vidta åtgärder för attmotverka sådana regionala obalanser. Detdr därför med tillfredsställelse somutskottet noterat att regeringen i 2003års ekonomiska vårproposition (prop.2002/03:100) anger att skillnader iresultat mellan AMV:s olika regionerskall följas upp på ett bättre sätt.Utskottet är med hänvisning till detsom anförts inte berettatt förorda något tillkännagivande tillregeringen i den aktuella frågan utananser att revisorernas yrkande 7 böravslås av riksdagen.Vissa andra frågor om mål och inriktning,m.m.Utskottet har ovan behandlat ett flertalaspekter på mål, inriktning och styrningav arbetsmarknadspolitiken. Detta harskett i anslutning tillställningstaganden till Riksdagensrevisorers förslag. Också vid ett antalandra tillfällen harutskottet tagit ställning till förslag ommål, inriktning och styrning på detarbetsmarknadspolitiska området. Dettahar framför allt skett ibudgetbetänkanden. Även i andrabetänkanden och i yttranden till främstfinansutskottet, exempelvis med anledningav vårpropositioner, har utskottetbehandlat mål-, inriktnings- ochstyrningsfrågor.I ett flertal fall, senast i betänkande2002/03:AU1, har utskottet tagit uppyrkanden av liknande karaktär sommotionsförslag som behandlas i dettaavsnitt. Det gäller exempelvis synpunkterfrån oppositionen på hur lönebildning,arbetsrätt, arbetslöshetsförsäkring ocharbetsrättsliga regler bör utformas föratt tillväxten skall främjas. Likasågäller det förslag om decentralisering avarbetsmarknadspolitiken och omarbetsmarknadsnämnderna. Utskottet harinte ändrat uppfattning om berördaförslag sedan de behandlades i betänkandeAU1.I ett par motioner om mål ochinriktning poängteras vikten avindividinriktade förmedlingsinsatser.Utskottet instämmer i detta och erinrarom sitt uttalande i betänkande AU1 om attdet måste anses vara etträttesnöre för förmedlingsinsatserna attde skall anpassas till den enskildearbetssökandens behov av stöd och hjälp.Betydelsen av ett individperspektivframhålls också i avsnitt 4.1 i dettabetänkande där förslag omförmedlingsinsatser för vissa invandraretas upp.Utskottet har noterat att regeringen ipropositionen (avsnitt 5.4) pekar ut påvilka områden förslagen där står isamklang med vissa av riktlinjerna i EU:ssysselsättningssamarbete. Utskottet, sombehandlade vissa frågor omsysselsättningsriktlinjerna senast ibetänkande 2002/03:AU1, värdesätter attregeringen i den nu aktuellapropositionen identifierar samband mellanförslag till nationellaarbetsmarknadsinsatser och EU:ssysselsättningsriktlinjer. Det bör dockframhållas att lagt framförslag till sysselsättningsriktlinjerför 2003 (KOM (2003) 176) med en annanindelning än den tidigare gällandestruktur som redovisas i propositionen. Istället för den tidigare strukturen medpelare och riktlinjer innebärkommissionens förslag tillsysselsättningsriktlinjer att tioprioriterade områden identifieras medutgångspunkt från tre övergripande mål.Sammanfattningsvis kommer utskottetfram till att revisorersförslag 2002/03:RR10 yrkandena 1-7 ochsamtliga motioner som behandlas i dettaavsnitt bör avstyrkas.3 AktivitetsgarantiUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagenbifaller regeringens förslag iproposition 2002/03:44 om ändradevillkor i samband med det särskildaanställningsstödet (prop. punkt 3) ochavslår motionsförslag som har sambandmed detta. Jämför reservationerna 5(m), 6 (fp) och7 (kd).Utskottet föreslår också, med en visskorrigering och med ett tillägg tillövergångsbestämmelserna, att riksdagenbifaller förslaget till ändring avlagen om arbetslöshetsförsäkring (prop.punkt 1), vilket innebär att även vissamotionsyrkanden blir tillgodoseddamedan andra avstyrks. Jämförreservationerna 8 (m) och 9 (m, fp, kd,c).I avsnittet föreslår utskottet attriksdagen gör ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av förtydligandeni samband med aktivitetsgarantin.Utskottet tar också ställning till ettantal motionsförslag av mer allmänkaraktär som rör aktivitetsgarantin.Dessa avstyrks av utskottet. Jämförreservationerna 10 (m), 11 (kd) och 12(c).3.1 Aktivitetsgaranti - särskiltanställningsstödI avsnitten 3.1 och 3.2 behandlasregeringens förslag i propositionen omregeländringar med anknytning tillaktivitetsgarantin. I avsnitt 3.3 tarutskottet upp frågor av mer allmänkaraktär rörande aktivitetsgarantin.PropositionenDet arbetsmarknadspolitiska programmetaktivitetsgaranti infördes från den 1augusti 2000. infördes detsärskilda anställningsstödet som syftartill att underlätta för personer som harfyllt och varit utan arbete underlång tid att åter få fotfäste påarbetsmarknaden.Antalet personer med anställning medsärskilt anställningsstöd uppgick ifebruari 2003 till 1 200.Den genomsnittliga arbetslöshetstidenföre inskrivning i aktivitetsgarantin äromkring . För att ytterligarestimulera arbetsgivare att anställasådana deltagare som är inskrivna iaktivitetsgarantin och som trotsomfattande insatser och igarantin inte fått arbete, behöver detsärskilda anställningsstödet utvecklasytterligare.Regeringen föreslår i propositionen(prop. punkt 3) att det särskildaanställningsstödet ändras och fårföljande utformning.Målgruppen för särskiltanställningsstöd vidgas till att omfattaäven personer om de deltagiti aktivitetsgarantin under ensammanhängande period av minst 18 månaderoch uppfyller övriga angivnaförutsättningar för stöd. För deltagaresom fyllt skall ävenfortsättningsvis tre månaders deltagandei aktivitetsgarantin vara tillräckligtinnan en anvisning till anställning medsärskilt anställningsstöd kan göras.Anställningsstödets storlek ändras såatt stöd lämnas med ett belopp sommotsvarar av lönekostnaden, dockhögst per dag.