bet · GQ01LU17 · 2003-05-20 00:00:00 — Dessa företag har ofta lägre soliditet, sämretillgång till den inter- nationella kapitalmarknaden och är sällanregistrerade på börsen. Andra ka- pitalkällor som skulle kunna kompenserade mindre företagen vid en försäm- rad kreditförsörjning via bankerna ärför de små företagen ofta svåråtkomliga. Propositionen innehållervisserligen flera delar som säkert kommer att få positiva effekter. Vid ensammanvägd bedömning anser jag dock att nackde- larna med regeringensförslag överväger fördelarna.Som nämnts inledningsvis står jag bakom förslagen i propositionen vadgäller dels statens förmånsrätt för skatter och avgifter, dels ändringarna ilöneförmånsrätten och lönegarantin. Dessa delar bör alltså genomföras . Avförfattningstekniska skäl bör dock propositionen avslås i dess helhet ochregeringen ges i uppdrag att återkomma med ett nytt lagförslag med nu angi-ven inriktning. Regeringen bör också låta genomföra en omfattande ochgrundlig analys av vilka effekter förändringar av företagshypoteket skulleinnebära för de små och medelstora företagens finansiering. Om det därvidvisar sig att förslaget i denna del kan genomföras utan risk för kreditförsörj-ningen för dessa företag, bör regeringen som ett andra steg i reformen åter-komma med lagförslag också i detta avseende.Med bifall till motionerna L5 yrkandena 1 och 2 och L10 samt med delvisbifall till motionerna L9 och L11 bör således avslå propositionenoch ge regeringen som sin mening till känna vad som anförts i reservationen.3. Lönegaranti vid företagsrekonstruktion (punkt 3)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i re-servation 3.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L5 yrkande 3 och 2002/03:L8yrkande 3 i denna del.StällningstagandeVi anser att lönegaranti bör kunna utgå även vid företagsrekonstruktion. Infö-randet av en sådan möjlighet skulle nämligen innebära att det uppstod neutra-litet mellan de båda insolvensförfarandena konkurs och företagsrekonstruk-tion. Nuvarande ordnings konkursdrivande effekt skulle också elimineras.Regeringen bör därför omgående låta utreda frågan närmare och återkommatill med ett förslag med den nu angivna inriktningen.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall till mo-tionerna L5 yrkande 3 och L8 yrkande 3 i denna del, som sin mening ge re-geringen till känna.4. Lönegarantisystemets utformning (punkt 4)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i re-servation 4.Därmed bifaller motion 2002/03:L8 yrkande 3 i denna del.StällningstagandeEnligt vår mening saknas det skäl att behålla kopplingen mellan löneförmåns-rätten och lönegarantin. Nuvarande ordning kommer i praktiken att leda tillatt bankerna och staten delar på behållningen i många konkurser och att deoprioriterade fordringsägarna även i fortsättningen kommer att bli utan utdel-ning, trots att företagshypoteket halveras. Vi anser därför att lönefordringarinte skall ha förmånsrätt och att lönegarantisystemet bör göras om i grundentill ett från staten skilt försäkringssystem. Det är angeläget att frågan blirföremål för närmare överväganden inom ramen för den 2003 aviserade utredningen rörande lönegarantisystemet.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall till motionL8 yrkande 3 i denna del, som sin mening ge regeringen till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2002/03:49 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar de i propositionen framlagda för-slagen till1. lag om företagsinteckning,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i jordabalken,4. lag om ändring i utsökningsbalken,5. lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparenlåter i säljarens vård kvarbliva,6. lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling,7. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,8. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979),9. lag om upphävande av lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatte-fordringar m.m.,10. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyn-digheter,11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),12. lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatte-ärenden,13. lag om ändring i lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväve-oxider vid energiproduktion,14. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedelm.m.,15. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och hand-räckning,16. lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionensoch radions område,17. lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497),18. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringarm.m.,19. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift,20. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift,21. lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. medanledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek,22. lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion,23. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon,24. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).Lagförslagen har intagits som bilaga 2 till betänkandet.Följdmotioner2002/03:L5 av m.fl. (c) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager, med avslag på proposition 2002/03:49 i denna del,för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny företags-inteckning med en ändrad förmånsrätt.2. begär att regeringen återkommer med en omfattande analys avfinansieringsfrågan för företagen och då speciellt de mindre företagen ienlighet med vad som i motionen anförs.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lönegaranti skall lämnas även vid företagsrekonstruktioner.2002/03:L6 av och () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av kompensatoriska åtgärder främst för de små och medelstoraföretagen i anledning av befarat ökade svårigheter för dessa företag att an-skaffa investerings- och rörelsekapital.2002/03:L7 av () vari föreslås att fattar föl-jande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en konsekvensanalys av de effekter förslagen i proposition 2002/03:49kan få på riskkapitalmarknaden.2002/03:L8 av m.fl. (fp) vari föreslås att fattar föl-jande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att noga utvärdera effekterna av den nya lagen avse-ende kreditgivning till små och medelstora företag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återvinningsförbudet gällande skatter och avgifter skall slo-pas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredning och aviserat förslag om införande av lönegaranti i fö-retagsrekonstruktioner.2002/03:L9 av () vari föreslås att fattar följan-de beslut:1. beslutar avslå förslaget om att det nya företagshypoteket skallgälla i hälften av värdet av all gäldenärens egendom som återstår sedanborgenärer med bättre förmånsrätt fått ersättning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om behovet av att utreda tillgången till riskkapital innan någon för-ändring av företagshypotekets värde genomförs.2002/03:L10 av m.fl. (mp) vari föreslås att fattarföljande beslut:Riksdagen beslutar att yrka avslag på proposition 2002/03:49 om inte propo-sitionen återremitteras.2002/03:L11 av () vari föreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen avslår propositionens förslag till förändring i företagshypoteket.MotionernaSju motioner har väckts med anledning av propositionen. I motion 2002/03:L6 (s) kritiseras den undersökning som gjorde, och påvars slutbetänkande propositionen är baserad, för att inte i tillräckliggrad ha omfattat effekterna av ändrade förmånsrättsregler på mindreföretags till- gång till krediter. Regeringens förslag betecknas somregionalpolitiskt även- tyrligt, då det enligt motionärerna kommer attinnebära särskilda problem för lån till företagande i glesbygd, exempelvisNorrlands inland. Motionärerna understryker därför vikten av att regeringenutvärderar reformens regionalpo- litiska konsekvenser och vidtar åtgärderom förslaget visar sig leda till negati- va effekter.Motionären bakom motion 2002/03:L11 (m) säger sig i huvudsak stödjaförslagen i propositionen men kan inte ställa sig bakom förändringarna avföretagshypoteket. Motionären delar vissa remissinstansers farhågor för attdenna förändring kommer att medföra försämrade kreditmöjligheter för småoch medelstora företag. Detta sägs vara ett hinder för bildande och utvecklan-de av nya företag, i synnerhet i glesbygd, där kapitaltillgången redan är be-gränsad. Analysen som regeringens förslag grundar sig på sägs vidare varaofullständig och teoretisk. Motionären menar därför att frågan om förändring-ar av företagshypoteket bör beredas ytterligare inom ramen för insolvensrät-ten och förordar att propositionen avslås i den delen.I kommittémotion 2002/03:L8 (fp) yrkas på ett tillkännagivande om att ef-fekterna av de nya förmånsrättsreglerna noga bör utvärderas avseendekredit- givning till små och medelstora företag. Motionärerna menar att detkan ifrå- gasättas varför regeringen valt att just en hälftendelning avvärdet av gäldenä- rens egendom skall tillfalla kreditgivaren med bästarätt. De bakomliggande analyserna kunde, enligt motionärerna, varit merutförliga och kompletta. Om förslaget får negativa effekter påkreditgivningen anser motionärerna att det är viktigt att insatser vidtasför att förbättra denna.I motion 2002/03:L9 (fp) hävdas att ett genomförande av förslaget gällan-de värdet av företagshypotek skulle få synnerligen negativa konsekvenserför riskkapitaltillgången för ett mycket stort antal företag, särskilt iregioner där brist på kapital redan är ett problem. En sänkning av värdettill hälften anser motionären vara oacceptabel. Därför yrkas avslag påpropositionen i denna del. I motionen föreslås också en skyndsam utredningav möjligheterna att utöka tillgången på krediter i områden där företagenhar problem med riskka- pitaltillgång.Motionären bakom motion 2002/03:L7 (kd) säger sig i huvudsak stå bak-om regeringens förslag, utom när det gäller förändringarna av företagshypo-teket. Motionären delar vissa remissinstansers farhågor för att den föreslagnaförändringen kommer att försämra riskkapitalmarknaden för små och medel-stora företag, i synnerhet i glesbygd. Den av Förmånsrättskommittén företag-na undersökningen av förslagets effekter sägs i motionen vara ofullständigoch teoretisk, och motionären efterlyser därför att en noggrann konsekvens-analys görs innan en så omfattande förändring av förutsättningarna för kredit-givningen genomförs.I kommittémotion 2002/03:L5 (c) anförs att nackdelarna vid en totalbe-dömning överväger fördelarna med regeringens förslag gällande förändringav företagshypotek. Motionärerna yrkar därför avslag på propositionen idenna del. Regeringens förslag kommer att leda till sämre möjligheter förmindre företag att låna och till ökade krav på säkerhet i privat egendom ochpersonlig borgen. Motionärerna anser inte att regeringen i tillräcklig grad harundersökt nämnda effekter av de förändrade förmånsreglerna och anför attriksdagen därför bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med en omfat-tande analys.Miljöpartiet yrkar i partimotion 2002/03:L10 avslag på propositionen. Avmotionen framgår att partiet vill att regeringen skall genomföra en närmareanalys av effekterna av den nya förmånsrätten på småföretagens tillgång påkrediter och därefter återkomma till med ett nytt förslag.Miljöpar- tiet hävdar att de mindre företagens möjlighet att låna i bank,särskilt i gles- bygd, kommer att försämras avsevärt med den föreslagna nyaföretagsinteck- ningen. Att effekter på näringspolitik och småföretag,enligt partiet, inte ut- retts på ett acceptabelt sätt sägs varauppseendeväckande. Motionärerna hän- visar till en studie av företag iVästerbotten, enligt vilken regeringens förslag skulle innebära ettbortfall på ca per företag i för bankerna dispo- nibelsäkerhetsmassa som måste täckas på annat sätt. Jämförelser görs med Finlanddär en stor statlig kreditaktör sägs kompensera för effekterna av ettsystem som liknar det nu föreslagna. I motionen ifrågasätts också om denminskning i andelen konkurser som förslaget är tänkt att leda till kommeratt bli tillräckligt stor för att uppväga de problem medriskkapitaltillgång som partiet anser att regeringens förslag kommer attmedföra.Vissa kompletterande uppgifterSkrivelser med anledning av propositionenSamtliga sju skrivelser som har inkommit till lagutskottet med anledning avpropositionen behandlar frågan om förändringen av företagshypoteket.Föreningen framhåller i sin skrivelse att organisationenser mycket positivt på att åtgärder vidtas för att förbättra möjligheternaatt rädda livskraftiga företag. säger sig emellertidvara be- kymrade över att regeringen inte anser att förslaget kangenomföras utan försämringen i företagshypoteket. Organisationen hävdar attde farhågor för försämrade kreditmöjligheter för små och medelstora företagsom uttrycktes när kommittébetänkandet lades fram har förstärkts. De ikommittébetänkandet och propositionen redovisade konsekvensanalyser somgjorts på detta område anser vara otillräckliga. Motbakgrund av detta hemställer att lagutskottet utförkompletterande beräkningar över vad förändringen av företagshypoteketskulle innebära för kreditgivningen till mindre företag. Om en sådanberäkning skulle visa väsentliga negativa ef- fekter föreslås attförmånsrätten med företagsinteckningen ändras till att gälla i - istället för i - av gäldenärens egendom.Svenska Bankföreningen upprepar i två skrivelser sin tidigare framfördakritik mot den av och regeringen föreslagna föränd-ringen av företagshypoteket. Regeringens argument för att genomföra föränd-ringen av företagshypoteket anser vara baserade på antagan-den om framtida utveckling som lika gärna skulle kunna vändas i sin motsats.Föreningen framhåller bankernas skyldighet att även fortsättningsvis garante-ra långivarnas medel med säkerheter. De hänvisar även till att förekomst avsäkerheter kommer att spela roll för de framtida kapitaltäckningskraven somnu utarbetas inom respektive EU. anser atten samhällsekonomisk bedömning som hade innefattat effekten av företags-hypoteket på små och medelstora företag kanske skulle ha lett till slutsatsenatt denna del av reformen ej bör genomföras. menar vidareatt regeringens utgångspunkt i arbetet med propositionen inte borde ha variteffekter på företag i obestånd, utan snarare effekter på den normala kreditför-sörjningen. Avslutningsvis föreslår att frågan om förändringav företagshypotek inte förs till beslut , utan bereds ytterligare i den kom-mande utredningen om ett samlat insolvensförfarande, så att de samhällseko-nomiska konsekvenserna ytterligare kan belysas.I sin skrivelse framhåller handelskammare svårigheten attsäkerställa erforderlig kapitalförsörjning för företag i . Han-delskammaren refererar till en studie av ca 1 400 företag inom industri ochhandel med en medelstorlek på 2,3 anställda. Studien sägs visa att banksy-stemets tillgängliga säkerhetsutrymme i regionalt verkande företag skullesjunka till mindre än hälften av det nuvarande om regeringsförslaget genom-förs. Mot bakgrund av betingelserna för näringslivet i övre anförVästerbottens handelskammare att det enligt deras bestämda uppfattningbehövs en förnyad och fördjupad analys av villkoren för finansieringsförut-sättningarna i de mindre företagen. I avvaktan på detta bör regeringens förslaginte genomföras, enligt handelskammaren.Företagsrekonstruktionsföreningen ställer sig i sin skrivelse positiv till re-geringens förslag, med vissa reservationer som inte berör frågan om företags-hypotekets utformning. Föreningen delar inte inställning attkredittillgången för små och nya företag kommer att försämras genom föränd-ringen av hypoteket. Som skäl för detta anförs dels att det är företagets åter-betalningsförmåga och inte säkerheten som skall vara avgörande vid kredit-bedömning, dels att bankväsendets långa erfarenhet och gedigna kompetensinom kreditbedömningsområdet borde göra att förändringen inte har någonrelevans. Vidare erinras om att studier i , där motsvarande förändringgenomförts, inte visat någon minskning av nyutlåning till små och nya före-tag. understryks behovet av regler som underlättar för företagen attbehålla egendom som omfattas av de alternativa säkerhetsformer som ban-kerna kan tänkas arbeta med efter en förändring av företagshypoteket.Samverkan (samverkansorgan för sex västvärmländskakommuner) anser visserligen att ändringarna i förmånsreglerna för företags-hypotek har ett vällovligt syfte, men känner en utomordentligt stark oroför att den nu föreslagna ordningen skulle bidra till att ytterligareförsvåra kapital- försörjningen, särskilt i områden där den ärdirekt besvärande. Kommunerna vill att deras synpunkter skall beaktas ochatt lösningar över- vägs som i stället gagnar tillväxt och utveckling.Företagarförbundet säger sig vid en sammanvägning av för- och nackdelarvilja slå vakt om nuvarande förmånsrätt för bankerna. Skälet uppges vara attförbundet anser risken vara för stor att ytterligare svårigheter för småföreta-gens kapitalförsörjning skapas genom regeringens förslag.Vissa uppgifter om kredittillgång för företagI näringsutskottets näringspolitiska betänkande 2002/03:NU7 finns en kortöversikt över statliga aktörer som administrerar lån och företagsstöd, samtöver utredningar på kapitalförsörjningsområdet.Utöver dessa uppgifter kan också nämnas information från näringsutskot-tets behandling av regeringens förslag under utgiftsområde 19 Regional ut-jämning och utveckling (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:NU2). Vid behandlingen av anslaget Landsbygdslån (33:2) refererades upp-gifter från om att anslaget borde ligga kvar på nivån 60miljoner kronor, trots ett utnyttjande på endast 13,8 miljonerkronor, eftersom det fanns förväntningar om att belastningen på anslagetskulle komma att öka. En orsak till detta sades vara att departementet sågframför sig en ökad efterfrågan på landsbygdslån från sådana företag somkunde få ökade svårigheter att låna i bank.Som en bakgrund till de ökade svårigheterna nämndes att ett nytt interna-tionellt regelverk angående bl.a. riskvärdering i samband med bankutlåning ärunder utarbetande genom den s.k. för banktillsyn (se rapporter om riskmätning och kapitalkrav 2001:1 och2002:8). I kommittén, som bedriver ett internationellt arbete för att utvecklakapitaltäckningsreglerna, ingår representanter för Förentastaterna, , , , , , , , , , , och . är att reglerna om kapitalkrav måste moderniseras ochgöras mer riskkänsliga. Ett av argumenten är att en knapp resurs som riskka-pital kan utnyttjas mer effektivt för att skydda mot finansiell instabilitet omkapitalkravet görs mer riskkänsligt. Den lösning som har valtär att utnyttja avancerade riskmätningssystem.När det gäller frågan om det nya systemet systematiskt skulle kunna varatill nackdel för små och medelstora företag säger att stabilavälkonsoliderade småföretag kommer till sin rätt lika väl som större företag.Situationen för nystartade företag är dock svårare eftersom de i många fallrepresenterar en högre kreditrisknivå. Utan säkerheter eller garantier kommerbanken att i sin räntemarginal vilja bygga in en betydande riskpremie - omden över huvud taget är villig att ta på sig ett engagemang. Implementering avett nytt internationellt system för riskmätning och kapitalkrav avses ske år2006.Som en andra bakgrund till de ökade svårigheterna att låna i bank nämndesde här behandlade förslagen om förändringar i förmånsrättsordningen och isynnerhet i företagshypoteket. Utskottet menade att det inte kundeuteslutas att detta kommer att leda till en försiktigare hållning frånkreditgivarnas sida, i varje fall i vissa regioner.Slutligen sades att det enligt fanns signaler som pe-kade mot att bankerna redan hade börjat att anpassa sig efter de kommandeförändringarna. Mot den bakgrunden förväntades annan kreditgivning, bl.a.landsbygdslån, få en ökad betydelse.I sitt ställningstagande, vilket ställde sig bakom, skrev närings-utskottet att det i likhet med regeringen förutsåg att efterfrågan på lands-bygdslån kunde komma att öka väsentligt.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet vill inledningsvis instämma i utgångspunkterna för regering-ens förslag. Utformningen av förmånsrättsordningen är av stor betydelse försunda konkurrensförhållanden och för en effektiv hantering av företag påobestånd, syftande till att rekonstruktion av i grunden lönsamma företag sti-muleras.Under och efter arbete, som ligger till grund förpropositionen, har farhågor framförts för att en försämring avföretagshypote- ket riskerar att leda till en minskad kredittillgång förmindre och för nya fö- retag, i synnerhet i glesbygdsområden. Regeringenägnar även särskild upp- märksamhet åt denna problematik i propositionenoch kommer att initiera en utvärdering av konsekvenserna förkreditförsörjningen till främst små och medelstora företag, varvid särskiltreformens regionalpolitiska konsekvenser kommer att tas upp. Omutvärderingen visar att reformen medfört negativa effekter menar regeringenatt åtgärder bör vidtas så att sådana effekter kan undvikas utanatt reformens positiva effekter går förlorade.Näringsutskottet vill understryka vikten av att en sådan utvärdering skynd-samt påbörjas. De analyser som utförts inom ramen för Förmånsrättskommit-téns arbete har inte inkluderat reformens effekt på kredittillgången förmindre företag eller eventuella skillnader i effekt på kreditmarknaden iolika delar av landet. Kreditsituationen för mindre företag och förentreprenörer i färd med att starta företag har också blivit mer ansträngdsedan kommittén framlade sitt betänkande. Det är därför enligtnäringsutskottets mening av yttersta vikt att konsekvensanalyser på denämnda områdena genomförs så snart som möjligt.Näringsutskottet vill vidare betona att det är angeläget att regeringen för-bereder åtgärder för att underlätta mindre företags kapitalförsörjning, omkonsekvensanalyserna skulle visa att försämringen av företagshypoteket haftnegativa effekter i detta avseende.Regeringen framhåller i propositionen att de föreslagna förändringarna iförmånsrätten bör genomföras i ett sammanhållet paket, av såväl funktionellasom statsfinansiella skäl. Vid en samlad bedömning instämmer näringsut-skottet i denna slutsats. Med det ovan anförda finner näringsutskottet inte attdet nu finns anledning för att vidta åtgärder med anledning av deväckta motionerna och tillstyrker propositionen.Stockholm den 27 mars 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Marie (), (),(), Nils-GöranHolmqvist (s), (), SylviaLindgren (s), (),(), (), KarlGustav Abramsson (s), (),(), (),(), (),() och ().Avvikande meningMikael (), (), (), (), (), (), () ochHåkan () anser att näringsutskottets ställningstagande borde haföljande lydelse:Vi kan inledningsvis instämma i utgångspunkterna för regeringens förslag.Utformningen av förmånsrättsordningen är av stor betydelse för sunda kon-kurrensförhållanden och för en effektiv hantering av företag på obestånd. Detär enligt vår mening angeläget att förmånsrättslagen har en sådan utformningatt regelsystemet stimulerar till rekonstruktion av i grunden lönsamma före-tag.Regeringens förslag i propositionen står i överensstämmelse med det till-kännagivande som gjorde i frågan (bet.