bet · GR01SKU9 · 2003-12-02 00:00:00 — Lättnader i 3:12-reglerna, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en höjning av klyvningsräntan med 2procentenheter och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförsi reservationen om införande av BEK-modellen och en högre klyvningsränta.Därmed bifaller proposition 2003/04:17 i denna del och bifallerdelvis motionerna 2003/04:Sk8 yrkande 1, 2003/04:Sk9 yrkande 1, 2003/04:Sk10yrkande 1 och 2003/04:Sk11 yrkande 1.StällningstagandeI den av statsminister lagda regeringsförklaringen förkunnadesatt regeringen skulle satsa på ekonomisk tillväxt. skulleläggas på att förbättra villkoren för fåmansbolagen. Tyvärr blev det bara180 . De nu föreslagna förbättringarnaär tämligen försumbara då de endast beräknas sänka skatten för fåmansbolagenmed 30 miljoner det första året.Dagens regler för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, måste reformeras.Nyligen presenterades uträkningar från en utredning beställd avNäringsdepartementets tillväxtdelegation där de nuvarande reglernas absurdaeffekter synliggörs. Exempelvis tvingas lågavlönade kvinnor som är delägarei ett fåmansbolag att betala högre skatt än sina manliga kolleger medhögre lön. Pappor som tar föräldraledigt och delägare som blir sjukskrivnaär andra exempel på grupper som diskrimineras skattemässigt på grund avde nuvarande reglernas utformning.Syftet med reglerna är att se till att löneinkomster inte förvandlas tillkapitalinkomster i och med att diskrepansen i beskattning är betydande,gentemot . Utan 3:12-regler skulle således ägarnakunna plocka ut sin lön i form av kapitalutdelning för att därigenom minskasin beskattning. När ett 3:12-bolag säljs beskattas vinsten genom atthälften betraktas som en kapitaldel, och andra häften som en inkomstdel.Dessa delar beskattas respektive , vilket geren genomsnittlig skattesats om 43 procent.Det är orimligt att utgå från att de som driver ett fåmansbolag skulle haen alternativ marginallöneskatt som om de hade tillhört det högstalöneskiktet. Sammantaget gör den höga beskattningen att det endast är deföretag som har stora förväntade vinster som sjösätts. Dessa företag harsamtidigt en hög riskprofil, och det är tveksamt om det kan anses somoptimalt för samhällsekonomin att nystartade fåmansbolag tvingas till enhög riskprofil för att kunna uppnå förväntad lönsamhet. Företag med enblygsammare riskprofil och lägre förväntad, om än stabilare, avkastningkommer inte att startas eftersom beskattningen slår alltför hårt mot dessa.Den så kallade 3:12-utredningen lade fram en hel del positiva förslagtill förbättringar i nuvarande regelsystem, bl.a. ett införande av den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). En sådan modell gör det möjligtatt beräkna kapitalunderlaget utifrån bolagets egna kapital, dvs. alltarbetande kapital i bolaget. förordar att en större del avkapitalet får användas i beräkningarna än vad 3:12-utredningen föreslår.Svenskt Näringslivs förslag anger att kapitalunderlaget skulle av tillskjutet kapital, av beskattat kapital av obeskattat kapital, en avvägning vi anser rimlig och därförhar finansierat fullt ut i vårt budgetförslag för 2004.Vidare anser vi att klyvningsräntan bör höjas till en nivå 15 procentenheteröver statslåneräntan. Detta gör det möjligt för delägare i fåmansbolagatt höja den utdelning som får beskattas som kapital. Dessa åtgärderberäknas kosta , varav regeringenssatsning på avgår från denna summa.Eftersom numera tagit ställning i fråga om utgiftsramarna ochinkomstberäkningen bör regeringen få återkomma med ett förslagmed denna inriktning som kan börja tillämpas år 2005.5. Generationsskiften i företag, punkt 2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en utvidgad tillämpning av lättnadsreglernaoch tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom att arvs- och gåvoskatterna bör avskaffas. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:17 i denna del och bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk8yrkande 2, 2003/04:Sk9 yrkande 2, 2003/04:Sk10 yrkande 2 och 2003/04:Sk11yrkande 2.StällningstagandeArvs- och gåvoskatten kan medföra allvarliga konsekvenser för företag omarvs- eller gåvomottagaren måste finansiera arvs- eller gåvoskatten medmedel från företaget. Som exempel kan nämnas att om nästa generation skallta ut för att betala arvsskatten från ett fåmansbolag kan detinnebära att nästa generation måste ta ut från företaget föratt betala inkomstskatten på utdelning och arvsskatten.För enskilda människor innebär dessutom existensen av arvs- och gåvoskattatt en mängd orationella transaktioner genomförs, vilka i sin tur harnegativa samhällsekonomiska konsekvenser. Dessa förhållanden har ävenbe-lysts av Skattebasutredningen.Skatten ger dessutom staten bara marginella inkomster, men har tillväxtfientligaeffekter då den leder till en planering av företagsverksamhet som motiverasav hänsyn till skatten i stället för till verksamheten. Arvs- och gåvoskattenbör därför avskaffas och vi har också lagt fram förslag om detta i vårtbudgetalternativ för 2004.Regeringens förslag om en utvidgning av lättnadsutrymmet vid gåva avföretag är helt otillräckligt och vi hänvisar till vårt förslag om attavskaffa arvs- och gåvobeskattningen. Eftersom numera fattatbeslut om utgiftsramarna och inkomstberäkningen begränsar vivårt yrkande och föreslår att hos regeringen begär ett förslagom avskaffande av arvs- och gåvoskatten fr.o.m. år 2005.6. Generationsskiften i företag, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en utvidgad tillämpning av lättnadsreglernaoch tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom att de särskilda villkoren för lättnader bör avskaffas helt. Därmedbifaller proposition 2003/04:17 i denna del och motion 2003/04:Sk9yrkande 2 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk8 yrkande 2, 2003/04:Sk10yrkande 2 och 2003/04:Sk11 yrkande 2.StällningstagandeAv företag är 19 av 20 familjeföretag. Ett stort antal av våramindre företag står nu inför ett generationsskifte, fyra av tio företagareär . Ett generationsskifte i familjeföretagen är en storpåfrestning som hotar företagens fortbestånd. Arvs- och gåvoskatternaökar denna påfrestning.Regeringens förslag att underlätta generationsskiften i småföretag genomatt avskaffa vissa av restriktionerna för lättnader i gåvobeskattningenär ett steg i rätt riktning.Vi vill dock att de särskilda restriktioner som gäller vid gåvor tas borthelt och hållet för att göra planerade generationsskiften ännu lättare.Detanförda bör som sin mening ge regeringen till känna.7. Generationsskiften i företag, punkt 2 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en utvidgad tillämpning av lättnadsreglernaoch tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom att arvsskatten på bundet kapital bör avskaffas. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:17 i denna del och bifaller delvis motionerna2003/04:Sk8 yrkande 2, 2003/04:Sk9 yrkande 2, 2003/04:Sk10 yrkande 2 och2003/04:Sk11 yrkande 2.StällningstagandeAllt företagande är viktigt och betydelsefullt. Familjeföretaget har docken speciell roll. Familjeföretagen förknippas ofta med att ägarna tar ettlångsiktigt ansvar för verksamheten. Det är heller inte ovanligt attfamiljeföretag tar ansvar och bidrar till utveckling på orter där de ärverksamma. Gnosjöandan är ett berömt exempel, och den är därför omskriveni många forskningsrapporter. Många företagare har i en lokalanknytning sedan flera generationer tillbaka och många är släkt med varandra.Arvsskattens problematik har visat sig påtaglig då generationsskifte skallske i familjeföretag. I värsta fall tvingas de efterlevande att göra sigav med den bortgångnes livsverk då arvsskatten gjort det omöjligt för deanhöriga att ta emot arvet. Svenskt näringsliv står inför en kraftigföryngring . Mer än hälften av företagen i ärfortfarande familjeföretag. Bland företagarna finns en stor grupp fyrtiotalistersom vill träda tillbaka. Åtta företagare av tio hoppas att barnen skallta över.Ändras inte reglerna för fåmansbolag samt arvs- och gåvoreglerna blirdetta knappast verklighet. Det visar det som hänt i företagstäta Smålandde . Ägarbilden i familjeföretagen har förändrats dramatiskt.Också i är det utländska ägandet . Gnosjöandan, dvs. samverkan och nätverksbyggande mellan företag,håller på att slås sönder som en följd av regeringens brist på aktivnäringslivspolitik.Kristdemokraterna välkomnar de förbättringar som regeringen föreslår ipropositionen vad gäller de s.k. lättnadsreglerna som syftar till attunderlätta generationsskiften i företag.Samtidigt anser vi att de åtgärder som föreslås inte är tillräckligtkraftfulla för att den problematik som beskrivs ovan skall kunna mötas.Till exempel bibehåller man den beskattningsnivå som lättnadsreglernamedger, dvs. att av substansvärdet skall beskattas.Kristdemokraterna föreslår därför att arvsskatten på bundet kapital slopashelt för att ytterligare undanröja hinder för generationsskifte. Dettahar även yrkats i budgetalternativ . Enligtriksdagens utredningstjänst, och gårdet inte att exakt beräkna statens varaktigt minskade skatteintäkter förvårt förslag, men skattebortfallet uppskattas till 40 miljoner kronor.Eftersom numera godkänt utgiftsramar och en inkomstberäkningför 2004 begränsar vi vårt yrkande till år 2005.Vi föreslår att hos regeringen begär ett förslag som innebärarvsskatten på s.k. bundet kapital avskaffas år 2005.8. Generationsskiften i företag, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen godtar förslaget om en utvidgad tillämpning av lättnadsreglernaoch tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom att arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1 bör avskaffas. Därmedbifaller proposition 2003/04:17 i denna del och bifaller delvismotionerna 2003/04:Sk8 yrkande 2, 2003/04:Sk9 yrkande 2, 2003/04:Sk10yrkande 2 och 2003/04:Sk11 yrkande 2.StällningstagandeEnligt siffror från () ställs i och medfyrtiotalisternas pensionsavgångar uppemot 180 000 företagare införproblemet med ägarskifte. FR beräknar att 45 000 företag kommer att läggasned, och ytterligare 45 000 ägarskiften kommer att misslyckas. Detta kommeratt få stora följder för företagandet, sysselsättningen och samhällsekonomin.De lättnader som föreslås är otillräckliga och innebär att ett redankrångligt skattesystem blir än mer krångligt.För att komma till rätta med problemet med ägarskiften och för att göraskattesystemet enklare föreslår vi att arvs- och gåvoskatten i skatteklass1, dvs. för makar, sambor och bröstarvingar samt för makar och sambortill barn, avskaffas. Förslaget finns i vårt budgetalternativ för2004.Eftersom numera godkänt utgiftsramarna och en inkomstberäkningför 2004 begränsar vi vårt yrkande till år 2005.Vi föreslår att hos regeringen begär ett förslag som innebäratt arvs- och gåvoskatten avskaffas i skatteklass 1 från den 1 januari2005.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:17 Lättnader i 3:12-reglerna och i arvs- ochgåvoskattereglerna vid generationsskiften i företag, m.m.:Riksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).Följdmotioner2003/04:Sk8 av m.fl. (m):1. begär att regeringen senast vid avlämnande av vårpropositionen2004 återkommer till med förslag om avskaffande av de s.k.3:12-reglerna i enlighet med vad som anförs i motionen.2. beslutar att avskaffa arvs- och gåvoskatterna per den 1januari 2004.2003/04:Sk9 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen återkommer med ett förslag omatt ersätta dagens 3:12-regler med en normallönemodell i enlighet med vadsom anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om ytterligare lättnader i gåvobeskattningen.2003/04:Sk10 av m.fl. (c):1. beslutar reformera regelverket för fåmansbolag i enlighetmed vad som i motionen anförs.2. beslutar avskaffa arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1 fr.o.m. den 1 januari 2004.2003/04:Sk11 av Per m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda en normallönemodell som kan ersätta nuvarandefåmansbolagsregler.2. beslutar att avskaffa arvsskatten på s.k. bundet kapitalfrån i enlighet med vad som anförs i motionen.Bilaga 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskattHärigenom föreskrivs att 22 § 3 mom., 23 § B, 23 § F och 43 § lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1Senaste lydelse av lagens rubrik1974:857. skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse22 §3 mom.2Senaste lydelse 1999:1233. Ingår fast egendom enligt inkomstskattelagen(1999:1229) i en näringsverksamhet tillämpas bestämmelserna i 4 § och,med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarnatill 3 och 4 §§ den upphävda lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.Vad nu har sagts gäller även sådan egendom som enligt punkt 2 sjunde ochåttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ den upphävda lagen omstatlig förmögenhetsskatt skulle anses som en särskild förvärvskälla inominkomstslaget näringsverksamhet. Ingår fast egendom enligtinkomstskattelagen (1999:1229) i en näringsverksamhet tillämpas bestämmelsernai 4 § och, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 avanvisningarna till 3 och 4 §§ den upphävda lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt. Vad nu har sagts gäller även sådan egendom som enligtpunkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ denupphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt skulle anses som en särskildförvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet. Vid tillämpningen avden upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt skall vad som där sägs omrörelse och jordbruksfastighet gälla sådan rörelse som avses i 2 kap.24 § inkomstskattelagen.Vid tillämpningen av de bestämmelser som anges i första stycket skall somtaxeringsvärde anses det värde som enligt 1 eller 2 mom. skall ligga tillgrund för beräkning av arvsskatt.23 §B.3Senaste lydelse 1999:1233. Aktier som är inregistrerade vid inländskbörs eller noteras på utländsk börs, andelar i värdepappersfonder samtandra värdepapper än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av detslag som anges i 48 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229) tas upp av det noterade värdet.Aktier som inte är av det slag som avses i första stycket men som ärföremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avsluttas av det noterade värdet.Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoteradeeller föremål för sådan notering som avses i andra stycket, skall de aktieri bolaget som inte är noterade tas upp till samma värde som de noteradeaktierna. Är flera aktieslag noterade, skall de icke noterade aktiernatas upp till samma värde som de noterade aktier som har den lägsta kursen.Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det noteradevärdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljningunder normala förhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljningläggas till grund för värderingen.Aktier som inte omfattas av bestämmelserna i första-tredje styckena samtandelar i ekonomiska föreningar och handelsbolag tas upp till det prissom kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, varviddock följande skall iakttas. I den mån uppskattningen grundas på värdetav tillgångar som ingår i en näringsverksamhet beräknas - under förutsättningatt egendomen är sådan som avses i punkt 2 första stycket eller sjundeoch åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ den upphävda lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt - tillgångarnas värde med tillämpningav reglerna i F tredje stycket; vid gåva dock under den ytterligareförutsättningen att de i 43 § andra stycket angivna kraven iakttagits. mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses iförsta-tredje styckena, skall värdet av dessa tillgångar anses motsvara vadsom skulle tas upp vid en tillämpning av bestämmelserna i första-fjärdestyckena. Aktier som inte omfattas av bestämmelserna i första-tredjestyckena samt andelar i ekonomiska föreningar och handelsbolag tas upptill det pris som kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden,varvid dock följande skall iakttas. I den mån uppskattningen grundas påvärdet av tillgångar som ingår i en näringsverksamhet beräknas - underförutsättning att verksamheten är sådan som avses i 2 kap. 24 §inkomstskattelagen - tillgångarnas värde med tillämpning av reglerna i F tredjestycket; vid gåva dock under den ytterligare förutsättningen att de i43 § tredje stycket angivna kraven iakttagits. I den mån uppskattningengrundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredje styckena, skallvärdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid entillämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena.Värdepapper som inte omfattas av bestämmelserna i första-tredje och femtestyckena tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning undernormala förhållanden.23 §F.4Senaste lydelse 1999:1233. Andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolagtas upp till ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel iföreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkti det värde som föreningens eller bolagets fastighet skall tas upp tillenligt 22 § och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångaroch skulder enligt senaste bokslut.Annan lös egendom än förut nämnts uppskattas till vad den kan antas habetingat vid en med tillbörlig omsorg skedd försäljning, som föranlettsav boets avveckling.Vid värderingen av en näringsverksamhet eller en del av en näringsverksamhettillämpas - under förutsättning att egendomen är sådan som avses i punkt2 första stycket eller sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till3 och 4 §§ den upphävda lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt -bestämmelserna i 4 § och, med undantag av femte stycket sista meningen,punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ den upphävda lagen om statligförmögenhetsskatt. Vid värderingen av en näringsverksamhet eller en delav en näringsverksamhet tillämpas - under förutsättning att verksamhetenär sådan som avses i 2 kap. 24 § inkomstskattelagen (1999:1229) -bestämmelserna i 4 § och, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ den upphävda lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt.43 §5Senaste lydelse 1999:1233.Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskiltangivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskattvidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 §med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 24-27 §§,28 § med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skallhänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § förstaoch tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren.När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en vissandel av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan.Har gåva lämnats utan förbehåll till förmån för givaren eller annan ochavser gåvan all givarens rätt till en näringsverksamhet eller en del aven näringsverksamhet som han äger direkt eller genom juridisk person,skall, utöver bestämmelserna i första stycket - under förutsättning attegendomen är sådan som avses i punkt 2 första stycket eller sjunde ochåttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ den upphävda lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt - även 22 § 3 mom. och 23 § F tredjestycket tillämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvotagaren inom fem årefter det att skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte ellernågot därmed jämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annananledning än makes död avhänt sig egendomen eller väsentlig del därav,skall ny gåva anses föreligga med det värde varmed den ursprungliga gåvannedsatts. Har gåvalämnats utan förbehåll till förmån för givaren eller annan och avser gåvangivarens hela näringsverksamhet, en verksamhetsgren eller en ideell andelav en näringsverksamhet eller en verksamhetsgren eller avser gåvan enandel respektive del av en andel i ett onoterat aktiebolag, en ekonomiskförening eller ett handelsbolag, skall, utöver bestämmelserna i förstastycket - under förutsättning att verksamheten är sådan som avses i 2 kap.24 § inkomstskattelagen (1999:1229) - även 22 § 3 mom. och 23 § F tredjestycket tillämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvotagaren inom tre årefter det att skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte ellernågot därmed jämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annananledning än makes död avhänt sig egendomen eller väsentlig del därav,skall ny gåva anses föreligga med det värde varmed den ursprungliga gåvannedsatts.Som ett förbehåll enligt tredje stycket räknas inte att givaren ställtupp ett villkor om att gåvotagaren skall lämna en ersättning förgåvan.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpasi de fall skattskyldighet har inträtt dessförinnan.2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)Härigenomföreskrivs att 57 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse57 kap.7 §Utdelning på en kvalificerad andel skall tas upp i inkomstslaget tjänsttill den del den överstiger ett gränsbelopp. Gränsbeloppet är summanav1. underlaget för gränsbelopp multiplicerat med statslåneräntan vidutgången av november året före beskattningsåret ökad ,och 1. underlaget för gränsbelopp multiplicerat med statslåneräntan vidutgången av november året före beskattningsåret ökad ,och2. sparat utdelningsutrymme.För andra delägarrätter än aktier och andelar skall statslåneräntan ökasbara med en procentenhet.Om lättnadsbeloppet enligt 43 kap. 3 § överstiger gränsbeloppet, tillämpasbestämmelserna i första stycket på utdelningen minskad med skillnaden.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gångenvid taxering.