bet · GQ01NU9 · 2003-04-08 00:00:00 — När det gäller mänskligaresurser föreslås indikatorer på följande områden: antal anställda, andel kvin-nor och antal nyanställda samt andel inhyrd arbetskraft och anlitade konsulter,liksom underleverantörer; övertid, personalutbildning, hälsa och ohälsa samtanställningsvillkor för företagsledning och relationer mellan högsta lön, me-dellön och lägsta lön; relationerna till de fackliga organisationerna; förekom-mande incitamentsprogram och resultatbonus; jämställdhetsplaner och mång-faldsprogram; företagets samhällskontakter; företagets engagemang i de be-rörda produktionsanläggningarnas närsamhälle, t.ex. genom redovisning avkontakter med föreningsliv, konsumentorganisationer, skolor och eventuellasponsorsengagemang; deltagande i branschorganisationer, nätverk, klusteroch projekt. Beträffande miljöpåverkan föreslås att indikatorer på följandeområden redovisas: miljöplaner och certifiering samt hur företagen minskarsin miljöpåverkan, genom t.ex. redovisning av utsläpp, buller och avfall; kravsom ställs på underleverantörer och konsulter.Beträffande ägarstyrning sägs i motionen att statliga företag behöver ge-mensamma riktlinjer för styrelsernas och ledningarnas agerande och att detför varje företag behövs särskilda ägardirektiv. Behovet av åtgärder på dettaområde har, enligt motionärerna, framgått bl.a. av debatterna kring Vattenfalloch byn i samt statens ansvar för Teliaaktiens utveckling.Forskningen kring det statliga ägandets problem behöver utvecklas, anförmotionärerna vidare. De anser att det behövs forskning kring utveckling,inflytande och strukturer för statliga företag och att forskningen bör ta uppfrågor kring de anställdas makt och ansvar samt medborgarinflytandet. Destatliga företagen bör också kunna stödja forskningscentrum och forsknings-projekt, och platser för doktorander och praktikanter bör kunna erbjudas iföretagen.Det är ett samhällsintresse att de unga väljer utbildningar som äranpassade till olika yrkesgruppers och branschers behov, sägermotionärerna. De anser att de statliga företagen, tillsammans med privataföretag, branschorganisationer och berörda fackliga organisationer,skulle kunna aktivt stödja kommunala teknikskolor, varigenom företagenkan bredda rekryteringsbasen och bidra till jämställdhet och integration.De flesta statliga företagen bör också, själva eller tillsammans med andraföretag, kunna starta projekt för att bryta segregationen, menarmotionärerna. De föreslår att även sponsringsområdet skall ses över ochkonstaterar att de statliga företagen hanterar sponsring på olika sätt ochexemplifierar med och Telia.I motion 2002/03:N249 (v) föreslås ett tillkännagivande av omatt etiska policyfrågor vid statligt ägande bör utvecklas. Motionärerna ser detsom oerhört viktigt att staten som ägare gör etiska ställningstaganden och attden handlar därefter. Att frågan lyfts fram i regeringens skrivelse anser mo-tionärerna är bra, men de vill dock att regeringen skall utarbeta mer precise-rade regler, där det uttryckligt framgår att staten inte skall förknippas medföretag som kan ha samröre med områden eller företeelser som t.ex. våld,droger, prostitution, barnarbete eller undermåliga arbetsförhållanden. Statensom ägare/delägare i företag måste påtala vikten av att etiska ställningstagan-den skall göras och komma till uttryck i företagens agerande, anför motionä-rerna. De anser att det också bör utarbetas instruktioner om att bolagens sty-relser ansvarar för implementering av etikfrågorna och att arbetet följs uppoch utvärderas.Könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna, m.m.I motion 2002/03:N310 (s) begärs ett tillkännagivande om antalet kvinnor istatliga bolagsstyrelser. framhålls i många utländska rapporter somett föredöme när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män, sägermotionärerna. De noterar dock att förjämställdhetsfrågor i sin rapport om har konstaterat att detfortfarande finns alldeles för få kvinnor på ledande poster inom detprivata näringslivet. Trots att riksdag och regering har begränsademöjligheter att påverka denna brist på jämställdhet menar motionärerna attregeringen kan vidta åtgärder när det gäller de statliga bolagsstyrelserna.Vid årsskiftet 2001/02 hade de 55 statligt helägda bolagen i endast 7 fallen kvinna som ordförande och i resterande 48 bolag hade en man den posten,uppger motionärerna. De konstaterar vidare att av sammanlagt 421 personer ibolagsstyrelserna var kvinnor, varvid arbetstagarre-presentanterna inte ingår. Visserligen har regeringen försökt att skapa en mer balanserad sammansättning ibolagsstyrelserna, men det finns fortfarande bolag som helt saknar kvinnori styrelsen eller där det finns bara en eller två kvinnor, t.ex. ochVattenfall, säger motionärerna och betecknar detta som oacceptabelt. Det ärendast hos och Kungl. som kvinnor utgörhälften av bolagsstyrelsen, konstaterar motionärerna.Kristdemokraterna anser att regeringen på ett helt annat sätt än hittillsbör sträva efter att bredda kompetensen i de statliga företagens styrelser,sägs det i motion 2001/02:N65 (kd). Fler kvinnor är därvid en självklarhet,men personer från andra länder som har erfarenheter från verksamheterutanför bör också i ökad utsträckning komma i fråga vidstyrelsetillsättningar, anför motionärerna.I motion 2002/03:A242 (kd) föreslås tillkännagivanden i följande två avse-enden: om att öka andelen kvinnor i styrelsen i de börsbolag där staten ärstor ägare; om jämn könsfördelning i statliga bolagsstyrelser och en årligredovisning till om hur arbetet fortskrider för att detta målskall nås. ägde staten aktier i 6 börsbolag, varav staten varindirekt ägare i 2 bolag, säger motionärerna. Ingen av bolagsstyrelsernahade en kvinnlig ordförande och endast 1 bolag, , hade en kvinna somVD. fanns i de 6 bolagen 56 ordinarie styrelseledamöter, varav bara9 var kvinnor, uppger motionärerna. De anser att regeringen bör agera föratt öka andelen kvinnor i dessa bolag och rapportera tillriksdagen om sitt arbete i nomineringskommittéer, m.m. för att uppnå enökad kvinnorepresentation i börsbolag där staten är delägare. Motionärerna,som länge har förespråkat en jämn könsfördelning i de statligabolagstyrelserna, välkomnar att regeringen har ställt upp målet att andelenkvinnor skall vara år 2003.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog motioner med förslag om utförsäljning av stat-liga företag, liknande de här aktuella (skr. 2000/01:120, bet.2000/01:NU13). Av bl.a. sysselsättningsskäl, konkurrensskäl ochregionalpolitiska skäl kan ett statligt ägande vara motiverat, och detbehövs därutöver för att bevaka viktigare naturtillgångar som skogen,malmen och vattenkraften, anförde utskottet. Dessutom kan statliga företagha andra funktioner att fylla, t.ex. att bidra till en hög servicenivå ochlikvärdighet över hela landet. I två reservationer (m, kd, c, fp; mp)presenterades dessa partiers syn på det statliga ägandet.I betänkandet behandlades också frågan om förvaltningen avstatens aktier i en separat beslutspunkt. Utskottet såg det som ensjälvklarhet att förvaltningen av de aktier som staten äger skall ske påett professionellt och effektivt sätt. Utskottet välkomnade den granskningav statens ägarroll som revisorer inledde . Utskottetansåg att regeringen bör ta ett samlat grepp när det gäller förvaltningenav statens aktier i företag för att ytterligare utveckla den allmännabolagskompetensen. Utskottet förordade ett tillkännagivande tillregeringen av denna innebörd. I en reservation (s, v) avvisades förslagetom ett tillkännagivande, med hänvisning till att förvaltningen av statensaktier i företag redan ansågs ske på ett professionellt och effektivt sätt.Riksdagen beslöt i enlighet med reservationen; något tillkännagivandetill regeringen gjordes alltså inte.Även frågan om könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna behand-lades i betänkandet . Utskottet instämde i de uppfattningar somfördes fram i de då aktuella motionerna om att det måste bli en bättrebalans från jämställdhetssynpunkt i de statliga bolagsstyrelserna.Utskottet fann det vidare oacceptabelt att det finns mycket få kvinnor påposten som styrelseordförande i statliga företag. Regeringen uppmanadesatt öka sina ansträngningar för att åstadkomma en jämnare könsfördelning.Det är inte tillräckligt att uppnå en jämn könsfördelning blandstyrelseledamöter som grupp, utan det måste också vara en jämnarekönsfördelning bland styrelseordförandena, anförde utskottet. När detgällde den mer övergripande frågan om sammansättningen av styrelserna förde statliga företagen hänvisade utskottet till att regeringen i den dåaktuella skrivelsen angav att sammansättningen skall ske så att en balansuppnås avseende kompetens, bakgrund, ålder och kön. Utskottet utgick frånatt regeringen skulle öka sina ansträngningar för att uppfylla denmålsättning om jämställd representation, lön och inflytande som riksdagenvid ett flertal tillfällen uttalat och som en bred opinion klart ställt sigbakom. Något riksdagsuttalande i saken ansåg utskottet dock inte erford-rades. I en reservation (m, kd, c, fp) föreslogs ett tillkännagivande omvikten av en allmän vidgning av kompetensen i styrelserna för de statligaföretagen. Reservanterna anförde att en ökad andel kvinnor i styrelserna -och därmed en jämnare könsfördelning - utgör en del av den breddning avkompetens som de ansåg erfordras. I reservationen sades också att inte barasvenska kvinnor och män, utan också personer från andra länder, bör komma ifråga vid tillsättning av styrelserna. följde utskottet.Näringsminister besvarade en fråga (fr.2002/03:328) av () om vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att öka jämställdheten inom ledning och styrelse av statligt ägdaföretag. I sitt svar sade näringsministern att som ägare ansvararregeringen för att utse kompetenta styrelser anpassade till varje företagsspeciella situation. Det är företagens styrelser som ansvarar för attföretagsledningen har den kompetens som är nödvändig för verksamhetensdrift och utveckling. I detta ligger även att ta till vara möjligheternasom en jämn fördelning mellan kvinnor och män inom företaget och dessledning ger, sade näringsministern. Ett delmål för jämställdhetspolitikenär att andelen kvinnor i statligt ägda företags styrelser skall vara minst40 % , uppgav näringsministern. Ett kontinuerligt och systematisktnomineringsarbete, med målsättning att öka andelen kvinnor vidtillsättningar i statliga bolagsstyrelser, pågår inom Regeringskansliet.Arbetet har gett resultat, vilket framgår av att andelen kvinnor i statligabolagsstyrelser har ökat från år , sadenäringsministern. Detta kan jämföras med att av ledamöterna i desvenska börsnoterade bolagens styrelser är kvinnor. Regeringen har alltsånått långt beträffande jämställdheten i statliga bolagsstyrelser, sadenäringsministern. Regeringen fortsätter sitt målmedvetnanomineringsarbete och han hoppades att regeringen efter vårensbolagsstämmor skall ha nått delmålet kvinnor, somkompetensbehovet i respektive företags styrelse tillgodosetts.Frågan om kvinnorepresentationen i statens bolag togs också upp vid enmuntlig frågestund (prot. 2002/03:71). ()ställde med hänvisning till granskningsrapporten från Riksdagensrevisorer om staten som bolagsägare (rapport /03:10, se vidare i detföljande) en fråga till vice statsminister om hurregeringen skall förmås att leva upp till sina egna uttalanden i frågan.Frågeställaren erinrade om att det i rapporten sägs att i ett mindre antalav de statliga företagen har kvinnorna den representation som statsministerGöran har förespråkat. I sitt svar hänvisade tilldiskussioner som hon fört om det privata näringslivet och hur det styrs.Hon konstaterade att det i de börsnoterade bolagens styrelser finns 6,3 %kvinnor. I den statliga sfären har ett mål satts upp som innebär att underår 2003 skall av ledamöterna i de statliga bolagsstyrelserna varakvinnor. är andelen , så hon bedömde att en andel på40 % kommer att nås . Hon uppgav vidare att villregeringen även få till stånd en jämn fördelning av företagsledningarna.Jämställdheten i statliga företagsstyrelser togs ånyo upp vid ytterligareen frågestund (prot. 2002/03:89). () frågadenäringsminister - med referens till vad regeringen sagt iskrivelsen om att den avser att arbeta för att uppnå jämställdhetnär det gäller ordförande, vice ordförande och ledning - vad som avses meduttrycket "". Vidare undrade hon vad regeringen gör för att ocksåuppnå mångfald när det gäller människor med annan bakgrund. I sitt svarhänvisade näringsministern till att målet om kvinnlig representationi styrelserna för statliga företag snart är uppnått. Han räknade med attdet med automatik kommer att innebära att det gradvis kommer att bli flerkvinnor på posterna som ordförande och vice ordförande i bolagen.Styrelserna kommer också i sin rekryteringspolitik att se till att detblir mer jämställdhet i de personalgrupper som styrelsen beslutar över,dvs. den verkställande ledningen i bolagen, sade näringsministern. Närdet gäller ökad mångfald i styrelserna meddelade han sin avsikt att arbetaför en sådan, inte bara vad gäller etniskt och geografiskt ursprung, utanockså för att få en breddning av erfarenheter. Traditionellt är styrelser isvenskt näringsliv dominerade av män i övre medelåldern som ärcivilingenjörer eller civilekonomer och som har arbetat i företagsledandepositioner, konstaterade han.Utskottet beslöt att som granskningsärende hos re-visorer föreslå en granskning av regler och utställda utfästelser i fråga ombonus- och pensionsförmåner för företagsledningarna i statliga bolag. Före-trädarna för Socialdemokraterna och hänvisade till de riktlinjerrörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning i statligabolag som utfärdats av . revisorer beslöt att dengranskning av staten som bolagsägare som revisorerna just vid den aktuellatidpunkten planerade att starta även borde omfatta anställningsvillkoren förpersoner i företagsledande ställning i de statliga bolagen, bl.a. vad gällerbonus- och pensionsförmåner.Riksdagen beslöt om riktlinjer för statens företagsägande(prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav på effektivitet, avkastning pådet kapital företaget representerar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag skall med ut-gångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling ochvidta erforderliga åtgärder för att företaget skall uppfylla kraven påeffektivitet, avkastning och strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringen att - med vissa givnarestriktioner - kunna minska statens ägande i åtta angivna företag, nämligenAssi , , , ., , AB , och LantbrukskreditAB. Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10). angavs att av riksda-gen tidigare lämnade bemyndiganden avseende Nordbanken, skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett förslag från revisorer(1997/98:RR9, bet. 1997/98:NU15) om statens roll som ägare av bolag. För-slaget avstyrktes med hänvisning till pågående utvecklingsarbete inom Re-geringskansliet. I en reservation (m, fp, kd) tillstyrktes förslaget.Riksdagen beslöt , på regeringens förslag, att godkänna ettsamgående mellan svenska och norska (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). Sammanslagningen sågs som en väsentlig förutsättning för attföretagen skulle kunna hävda sig i den allt hårdare konkurrenssituationen iEuropa. Företrädarna för Moderata samlingspartiet och Kristdemokraternaaccepterade sammanslagningen av under förutsättning attdet skedde en omförhandling av aktieägaravtalet; i annat fall avvisadespropositionen. I en annan reservation (c) tillstyrktes sammanslagningenav och på villkor att uttalade att en utbyggnad avdigital infrastruktur skulle komma till stånd, med den finansiering somförordades i reservationen. representant avstyrktepropositionen och förordade i stället att hela skulle privatiseras. Idecember 1999 meddelade de svenska och norska regeringarna att fusionenmellan och skulle avbrytas. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , väcktei frågan om initiativ av utskottet i ärendet om , medinnebörd att skulle ge regeringen fullmakt att sälja Telia.Företrädarna för Socialdemokraterna, detta förslag, varefter företrädarna för de övriga fyra parti-erna reserverade sig mot beslutet och menade att utskottet borde ha tagitett sådant initiativ.Våren 2000 beslöt att ge regeringen bemyndigande att minskastatens ägande i till lägst av samtliga aktier (prop.1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). Utskottet anförde att bolaget genom enbörsintroduktion får likvärdiga verksamhetsförutsättningar somkonkurrenterna och möjligheter att fortsätta utvecklas på ett positivtsätt. I flera motioner från företrädare för Moderata samlingspartiet,, förordades att regeringenskulle bemyndigas att sälja hela . Utskottet ansåg emellertid att detvar en fördel att staten då behöll ett majoritetsägande i bolaget. I enreservation (m, kd, c, fp) förordades att det aktuella bemyndigandet inteskulle begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandeti Telia.Riksdagen beslöt därefter - efter ett initiativ avnäringsutskottet - att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunnaförändra statens ägande i (bet. 2000/01:NU11). Genom att dendåvarande begränsningen i regeringens bemyndigande - att kunna minskaägandet till lägst av samtliga aktier - togs bort gavs regeringen enmöjlighet att agera utifrån det som kan anses bäst gagna bolaget men ocksåstaten, dvs. svenska folket, som ägare av bolaget, anförde utskottet. I enreservation (v) föreslogs att skulle avslå utskottets begäran.Reservanterna, som vill ha ett starkt, statligt ägande i för attsäkra att bolaget skall finnas kvar i , ansåg att några hållbaraskäl för att utskottet skulle ta ett eget initiativ beträffande statensägande i inte hade presenterats.Våren 2000 beslöt att ge regeringen bemyndigande att sälja sta-tens samtliga A-aktier i (prop. 1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9). Utskottet delade regeringens bedömning att ett samgående mellan var industriellt riktigt.Hösten 2001 beslöt att staten - genom - skulle få ökasitt ägande av till att avse samtliga aktier (prop. 2001/02:39,bet. 2001/02:NU7). Staten har, anförde utskottet, ett intresse av att ägaoch förvalta företag som hanterar viktigare naturtillgångar, såsom skogen,malmen och vattenkraften. Inrättandet av det statliga företaget till att skapa en mer rationell förvaltning av skogen, en bättrefungerande virkesmarknad och en ökad naturhänsyn, erinrade utskottet om.Genom förvärvet införlivades skogsmark i , vilketförbättrade förutsättningarna avsevärt för att uppfylla statensambitioner beträffande förvaltning av skogsmark, anförde utskottet.Riksdagen upphävde sitt tidigare bemyndigande till regeringenatt sälja statens aktier i . I en reservation (m, kd, fp)föreslogs att skulle avslå förslaget om förvärv av aktier iAssi Domän, med hänvisning till att konkurrensutsatt verksamhet skallbedrivas i privat regi och att staten bör främja ett ökat privat ägande avskogsmark. I en annan reservation (c) efterfrågades ett nytt förslag frånregeringen med en annan inriktning rörande det statliga skogsinnehavet.Riksdagen beslöt också att bemyndiga regeringen att - vidlämplig tidpunkt och i den takt som är affärsmässigt fördelaktig - sälja aktierna i och vidta de åtgärder som krävs för genomföran-det av försäljningen (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU8).I februari 2003 beslöt att samtliga aktier i det av staten helägdaSvenska skall överlåtas till (prop. 2002/03:24,bet. 2002/03:NU4). Utskottet utgick från att regeringen följer den pågåenderekonstruktionen av Svenska Skogsplantor och att , under inneva-rande mandatperiod, påbörjar ett försäljningsförfarande av Svenska Skogs-plantor. I två reservationer avstyrktes förslaget. I den ena (m, fp) yrkades påen likvidering av Svenska Skogsplantor, och i den andra (kd) förordades attregeringen skulle ges i uppdrag att tillse att Svenska Skogsplantors verksam-het avyttras till privata intressenter.Riksdagens revisorers granskningsrapportInledningRiksdagens revisorer presenterade sin granskning av statens rollsom ägare av bolag (rapport /03:10). Revisorernas granskning haromfattat styrningen och uppföljningen av de statliga bolagens verksamhetersamt ägarföreträdarens, , roll i det avseendet. Ensärskild studie har gjorts av bolagsledningarnas löner och pensioner.Revisorerna noterar i granskningen en ökad aktivitet inom Regeringskanslietpå flera områden. Det gäller dock främst då flerabeslut fattats eller andra åtgärder vidtagits rörande regeringens ochRegeringskansliets ägarstyrning. Revisorerna anser att flera avinsatserna skulle ha kunnat genomföras tidigare och att det ännu inte gåratt fullt ut se effekterna av vissa av insatserna. I rapporten lämnasföljande synpunkter och förslag under angivna rubriker:Regeringskansliet som ägarföreträdareRegeringen har tagit flera initiativ för att stärka sin roll somägarföreträdare. Enligt granskningen har de olika departementen ibland valtskilda lösningar i ägarstyrningen. Bristen på samordning inomRegeringskansliet kan vara en bidragande orsak till de kvarstående problemsom revisorerna pekar på. Den årliga redogörelsen för de statliga bolagenhar utvecklats sedan revisorernas förra granskning. Revisorerna pekarsamtidigt på vissa brister i återrapporteringen, bl.a. i fråga ommåluppfyllelsen för vissa bolag. Den årliga redogörelsen är ett viktigtdokument för att ge och allmänheten ökad insyn i förvaltningen avde statliga bolagen. Det är uppenbart att lagt ned stortarbete på att utveckla redogörelsen. Revisorerna ser positivt på detarbetet och förutsätter att dokumentet fortsätter att utvecklas.Samordning och enhetlighet inom RegeringskanslietRegeringen har beslutat att överföra samtliga bolagförutom samt från till näringsmi-nister ansvarsområde under . Närings-ministern har därtill fått ansvar för att i respektive departementschefs ställeföredra ärenden i regeringen som ställer krav på enhetlig ägarpolitik elleravser styrelsenomineringar. Revisorerna välkomnar regeringens beslut attkoncentrera ägarutövandet till färre departement samt initiativet till att enminister getts ansvar för flera bolagsärenden. Revisorerna kan inte bedömaom beslutet att utse en minister som föredragande av ärenden som ställer kravpå en enhetlig ägarpolitik också leder till att ägarstyrningen vid de olika de-partementen blir mer enhetlig, men förutsättningarna för detta bedöms blibättre. kommer att anordna en gemensamtredagarsutbildning för samtliga handläggare som handhar bolagsfrågor. Dettaär den första egentliga utbildningsinsatsen för de bolagsansvariga på flera år.Revisorerna ser positivt på initiativ men betonar samtidigtvärdet av en mer systematisk och fortlöpande utbildning av den berörda grup-pen. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till meden redovisning av hur utvecklingsarbetet inom bedrivs.Målen och styrningenRevisorerna konstaterar att staten fortfarande använder sig av flera olikadokument i ägarstyrningen. Verksamhetsmål och ekonomiska mål anges i olikatyper av dokument såsom bolagsordning, ägardirektiv, avtal, riksdags-beslut, propositioner, m.m. Revisorerna har vidare funnit att detfortfarande brister i uppföljningen av de ekonomiska målen ochverksamhetsmålen för bolagen. I granskningen framhåller revisorerna attbolagsordningarna inte alltid anger det övergripande syftet medverksamheten. Vidare framgår det inte klart av bolagsordningen närverksamheten inte syftar till vinst. Revisorerna anser att det ankommerpå regeringen att se till att aktiebolagslagens regler i det avseendetalltid följs. Revisorerna noterar att bolagens verksamhetsmål ochekonomiska mål i flera fall har blivit mer preciserade sedan revisorernasförra granskning. finns emellertid flera exempel på att måleneller kraven är angivna i opreciserade eller allmänt hållna dokument.