bet · GQ01UBU4 · 2003-03-06 00:00:00 — Vidare kan specialpedagogikförekomma som inriktning i lärarexamen, och det kanockså utgöra en specialisering. Utskottet anserdärför att den nya lärarutbildningen på ett mycketpåtagligt sätt kommer att förstärka denspecialpedagogiska kompetensen bland alla lärare iskolorna.Strukturen för lärarutbildningen ger utrymme förlärosätena att erbjuda inriktningar och/ellerspecialiseringar som ger den blivande läraren merspecifika specialpedagogiska kunskaper som rör barnoch ungdomar i komplicerade inlärningssituationer. Ipropositionen En förnyad lärarutbildning nämnerregeringen läs- och skrivinlärning som exempel påsärskild inriktning. Vidare nämns behov av merspecifika specialpedagogiska kunskaper för elevermed t.ex. dyskalkyli, koncentrationssvårigheter,ADHD, DAMP, syn- eller hörselnedsättningar,utvecklingsstörning eller sociala och emotionellasvårigheter. Dessa kunskaper bör lärarstudenterkunna erhålla genom val av inriktning ellerspecialisering inom det specialpedagogiskaämnesområdet.Som en påbyggnad på lärarexamen finnsspecialpedagogexamen. För att få denna examen krävs,enligt bilaga 2 till högskoleförordningen, attstudenten har de specialpedagogiska kunskaper ochfärdigheter som behövs för att aktivt kunna arbetamed barn, ungdomar och vuxna i behov av stöd inomförskola, skola, vuxenutbildning ellerhabilitering/rehabilitering. Därutöver skallstudenten bl.a. kunna genomföra pedagogiskautredningar och analysera individers svårigheter påorganisations-, grupp- och individnivå samt kunnavara en kvalificerad samtalspartner och rådgivare ipedagogiska frågor för föräldrar, kolleger och andraberörda yrkesutövare.Vissa kunskapsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga motionsyrkandenmed förslag till kunskapsområden inomlärarutbildningen. Utskottet anser attmålbeskrivningen för lärarexamen i huvudsaktillgodoser syftet med yrkandena.Jämför reservationerna 11 (kd), 12 (c, mp),13 (m), 14 (mp), 15 (v, mp), 16 (m), 17 (m),18 (mp) och 19 (kd).MotionerEtt stort antal motioner innehåller förslag påkunskapsområden som enligt motionärerna skall ingå ilärarutbildningen.I motion 2002/03:Ub451 yrkande 1 lyfterKristdemokraterna fram värdegrundsarbetet ilärarutbildningen. De betonar attvärdegrundsutbildning liksom reflekterande samtal,diskussioner och övningar som kan leda tillpersonlig utveckling är viktiga moment i alllärarutbildning.Miljöpartiet vill i motion 2002/03:Ub463 yrkande 2att lärarutbildningen skall innehålla moment om detmångkulturella samhället.Genusutbildning på lärarhögskolorna efterfrågas imotion 2002/03:Ub462 (mp) yrkande 1, särskilt förblivande pedagoger för de yngsta åldrarna. EnligtCenterpartiets motion 2002/03:A366 yrkande 1 börgenusperspektivet förtydligas i bl.a. förskollärar-och lärarutbildningar för att göra dem som arbetarmed barn och ungdomar medvetna om könsroller. Imotion 2002/03:Ub497 (s) framhåller motionärerna attlärarna måste ges instrument att införlivakönsperspektivet i uppläggning och genomförande avsitt pedagogiska arbete. Utbildningen pålärarhögskolan om jämställdhet är av avgörandebetydelse för en bra jämställdhetspedagogik.Moderata samlingspartiet understryker i motion2002/03:Ju281 yrkande 5 vikten av att det ilärarutbildningen ingår utbildning om narkotikanssymtom och effekter. Skolan bör nämligen enligtModeraterna ha en absolut plikt att informeravårdnadshavare vid misstanke om elevsnarkotikaanvändning. Liknande synpunkter framförs imotion 2002/03:So251 (m) yrkande 3.I motion 2002/03:So515 yrkande 10ställs krav på att skall geutbildning i ANT-frågor (Alkohol, Narkotika, Tobak)med hänvisning till att nationellagranskning visat att många lärare saknar godakunskaper inom detta område.Enligt motion 2002/03:L318 från skallkunskapsämnet sex- och samlevnadsundervisning varaobligatoriskt i de pedagogiska utbildningarna(yrkande 14). Utbildningen bör enligt motionärernainnefatta barns och ungdomars psykosexuellautveckling, ungdomssexualitet, folkhälsa,könsidentitet m.m. För att lärare på ett bra sättskall kunna diskutera sex och samlevnad medinriktning på hetero-, homo- och bisexuella bör ävenintersexuella personers situation uppmärksammas. Imotion 2002/03:Ub350 (s) påtalas att ämnet sex ochsamlevnad är känsligt att undervisa i. Det är därförsärskilt viktigt att lärarhögskolorna erbjuder bådegenerella och specialiserade kurser som lärarna kanha användning för i sin undervisning. Också i motion2002/03:Ub423 (s) yrkande 1 talas om vikten av attämnet sex- och samlevnadsundervisning blirobligatoriskt i lärarutbildningen.Flera motioner behandlar behovet av attlärarutbildningen ger blivande lärare kunskap ifrågor om homosexuella, bisexuella och transpersoner(HBT-frågor).Enligt motion 2002/03:Ub510 (s, fp, v, c, mp)yrkande 5 är det av yttersta vikt att de som lederundervisningen i skolan har goda kunskaper i HBT-frågor. bör göra en översyn avkursplanerna för lärarstuderande i syfte att stärkakunskapen i sex- och samlevnadsfrågor, ansermotionärerna. De anser vidare att lärarhögskolorna,inom ramen för arbetet med värdegrundsfrågorna, harett ansvar för att ge lärarstuderande redskap attreflektera över sitt förhållningssätt till dessafrågor.I motion 2002/03:Ub385 (s) begärs att regeringenger och andra berörda verk ochinstitutioner i uppdrag att kartlägga vilken bild avhomo- och bisexuella samt transpersoner somförmedlas till blivande lärare.Vikten av att HBT-frågor lyfts fram ilärarutbildningen betonas i motion 2002/03:Ub544(s).Likaså understryks i motion 2002/03:Ub552 (s)yrkande 2 att regeringen bör verka för attHögskoleverket och berörda institutioner medvetetoch aktivt arbetar för att förbättralärarutbildningen så att homosexuella och bisexuellapersoners samt transpersoners livsvillkor tydligtbelyses för blivande lärare på ett objektivt sätt.Dessutom bör kräva att lärare fårutbildning om livsvillkoren för HBT-personer. Dettaär viktigt mot bakgrund av att regeringen aviseratatt diskriminering, mobbning och sexuellatrakasserier i skolan skall förbjudas.I motion 2002/03:So360 (kd) yrkande 3 föreslårmotionären att grundutbildningen för allayrkesgrupper med anmälningsplikt vid misstanke omsexuella övergrepp skall inbegripa utbildningsmomentom upptäckt och anmälan av sexuella övergrepp samtom det utsatta barnets behov av stöd. Detta gällerinte minst inom skolans område.Moderata samlingspartiet framhåller i motion2002/03:Ub413 yrkande 5 att frågor beträffandemobbning bör behandlas utförligt redan ilärarutbildningen och ingå i lärarfortbildningen.Samma synpunkter anförs i motion 2002/03:Ub217 (m) yrkande 2.Lärarutbildningen skall lägga en större vikt vidämnena utvecklingspsykologi och ämnesdidaktik,föreslås det i motion 2002/03:Ub421 (s). Detta föratt läraren skall kunna möta varje elevsutvecklingsbehov.I motion 2002/03:Ub276 (m) betonas betydelsen av attämnet idrott och hälsa ingår i lärarutbildningen.Detta är en förutsättning, påpekar motionären, föratt nyexaminerade lärare på ett bra och pedagogisktsätt skall få med rörelse i hela sin undervisningoch för att skolan skall kunna arbetamålinriktat, utan timplan.Förslag läggs fram i motion 2002/03:Ub379 (mp)yrkande 3 om att lärarutbildningen skall innehållamoment om utomhuspedagogik. Motionären vill attnaturskolornas idéer och kunskap om utomhuspedagogikskall spridas. Framtida lärare borde ges enberedskap för detta spännande arbetssätt som gerstor variation för eleverna.Enligt motion 2002/03:Ub293 (m) yrkande 4 är detnödvändigt att det i de utbildningar som leder tilllärarexamen för utbildning av yngre barn gesadekvata kunskaper i näringslära och kosthållning.Motionären hänvisar till att en undersökning visatatt flera förskolebarn får i sig för lite näring.Samtidigt är det alltfler barn som är överviktiga.Kristdemokraterna tar i motion 2002/03:Kr367 yrkande1 upp behovet av medieutbildning ilärarutbildningarna. De påpekar attmedieundervisning innebär att förmedla såväl ettteoretiskt vetande som ett praktiskt kunnande. Genomen kombination av analys och produktion ges de ungaen möjlighet att lära sig att kritiskt värderamedierna. Skolan har ett ansvar för att föra inmediekultur i undervisningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att alla de uppmärksammadekunskapsområdena är viktiga och att det är angelägetatt blivande lärare får insikt i och kompetens inomdessa områden. Utskottet avstyrker emellertidsamtliga yrkanden med hänvisning till följande.Staten styr numera vad som skall ingå i olikaexamina genom examensordningen, som utgör bilaga 2till högskoleförordningen (1993:100, ändr. 2001:23).Där anges för varje examen dels dess omfattning ipoäng, dels dess mål. Detta sker med formuleringarom vilka kunskaper, förmågor och insikter somstudenten skall ha för att få respektive examen.Utbildningens närmare innehåll och uppläggning ifråga om kurser, program och studieorganisation iövrigt bestäms av varje lärosäte mot bakgrund avmålformuleringarna i examensordningen.Målen för lärarexamen i examensordningen harföljande lydelse:För att få lärarexamen skall studenten ha dekunskaper och de färdigheter som behövs för attförverkliga förskolans, skolans ellervuxenutbildningens mål samt för att medverka iutvecklingen av respektive verksamhet enligtgällande föreskrifter och riktlinjer.Studenten skall vidare kunna1. omsätta goda och relevanta kunskaper i ämneneller ämnesområden så att alla elever lär ochutvecklas,2.3. bedöma och värdera elevers lärande och utvecklingsamt informera och samarbeta med föräldrar ochvårdnadshavare,4.5. förmedla och förankra samhällets och demokratinsvärdegrund,6.7. orientera sig om, analysera och ta ställning tillallmänmänskliga frågor, ekologiskalivsbetingelser och förändringar i omvärlden,8.9. inse betydelsen av könsskillnader iundervisningssituationen och vid presentation avämnesstoffet,10.11. självständigt och tillsammans med andra planera,genomföra, utvärdera och utveckla undervisningoch annan pedagogisk verksamhet samt delta iledningen av denna,12.1. tillvarata och systematisera egna och andraserfarenheter samt relevanta forskningsresultatsom grund för utveckling i yrkesverksamheten,2.3. använda informationsteknik i den pedagogiskautvecklingen och inse betydelsen av massmediersroll för denna.4.Som framgår av den citerade målbeskrivningen harsärskilt lyfts fram att lärarstudenten skall kunnaförmedla och förankra samhällets och demokratinsvärdegrund, orientera sig om, analysera och taställning till allmänmänskliga frågor samt insebetydelsen av könsskillnader i undervisningen.Utskottet anser att det är viktigt att blivandelärare blir förberedda för alla sina läraruppgifter.Utskottet utgår från att de organ som har hand omlärarutbildningen arbetar utifrån målet att de somavlägger lärarexamen skall ha de kunskaper och denkompetens som krävs för att de skall kunna undervisaeleverna i enlighet med vad som föreskrivs i skolansstyrdokument, nämligen skollagen,skolformsförordningar och läroplaner.Som exempel vill utskottet ta fram att det iläroplanen för det obligatoriska skolväsendet, m.m.(Lpo 94) föreskrivs att skolan skall sträva efteratt varje elev respekterar andra människorsegenvärde, tar avstånd från att människor utsättsför kränkande behandling och kan leva sig in i ochförstå andra människors situation. Det är enligtutskottets uppfattning mycket viktigt att elevernaunder sin skoltid får en undervisning om sex ochsamlevnad som bidrar till att de kan förstå ochrespektera både sig själva och andra. Då måste de fåen undervisning som ger dem kunskaper om såvälheterosexuella som homosexuella, bisexuella ochtranspersoner.Ytterligare uppgifter lämnas i det följande ifråga om vissa av de aktualiserade kunskapsområdena.För att vidga kunskapen om jämställdhet i lärandetm.m. uppdrog regeringen i regleringsbrev åt att stimulera envidareutveckling av lärarutbildningen i dessaavseenden. För ändamålet avsattes engångsvis 1,5miljoner kronor under anslaget Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. En rapport omvidtagna åtgärder skall lämnas i samband medårsredovisningen 2003.I proposition 2002/03:53 Stärkt skydd för barn iutsatta situationer m.m. som lagts framför och hänvisats till socialutskottet föreslår regeringen att det i skollagen (1985:1100)intas en bestämmelse (1 kap. 2 a §) vari bl.a.hänvisas till socialtjänstlagens (2001:453, 14 kap.1 §) bestämmelser om anmälningsskyldighet tillsocialnämnden att ett barn kan behöva nämndensskydd. Syftet är att öka kunskaperna omanmälningsskyldigheten inom förskoleverksamheten,skolan och skolbarnsomsorgen. Bestämmelsen avsesträda i kraft den 1 juli 2003.Skolverket har i en rapport ,Relationer i skolan en utvecklande ellerdestruktiv kraft (dnr 01-2001:2136), redovisat ettregeringsuppdrag att kartlägga förekomsten avrasism, etnisk diskriminering, sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning iskolan. I rapporten framhåller bl.a. atten önskvärd normbildning bland eleverna sannoliktinte kommer till stånd förrän skolpersonalen, ochdär särskilt lärarna, vidgar och fördjupar sinakunskaper i socialpsykologi och om ungdomskulturer.En översyn föreslås av valet av litteratur igrundutbildningen för att se till att både viddenoch djupet av kunskaper inom dessa kunskapsfälttillfredsställs för de blivande lärarna. Utskottetförutsätter att universitet och högskolor medlärarutbildning tar detta ansvar.Regeringen har aviserat ett tillägg i läroplanernaför att betona skolans ansvar att erbjuda dagligfysisk aktivitet inom ramen för skoldagen.Regeringen ser nämligen allvarligt på problemen medatt barn och unga rör på sig allt mindre och attvällevnadsrelaterade sjukdomar och besvär går alltlängre ned i åldrarna. Rörelse måste bli en naturligdel i skolans vardag. Varje skola bör utifrån lokalaförutsättningar hitta former för hur elever kanerbjudas någon form av fysisk aktivitet. Detta kangivetvis ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsamen även inom andra ämnen. Myndigheten förskolutveckling kommer att få i uppdrag att närafölja hur skolorna arbetar med att förverkliga dettanya mål. Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet kommer regeringen attbesluta om ifrågavarande läroplansändringar inomkort.Utskottet utgår från att en sådan föreskrift iläroplanerna också beaktas i lärarutbildningen.I sammanhanget vill utskottet också något relateradet lämnade förslaget årsskollagskommitté i betänkandet Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121).Skollagskommittén har i sitt förslag till nyskollag fört in bestämmelser om övergripande mål idet inledande kapitlet (1 kap. 3 §). Vissa avmålbestämmelserna har sin motsvarighet i nu gällandeskollag, men i förslaget finns även formuleringarsom endast kommer till uttryck i läroplanerna.Ett exempel är kravet på att utbildningen skall utgåfrån vissa övergripande perspektiv; ettinternationellt perspektiv, ett miljöperspektiv, etthistoriskt och ett etiskt perspektiv. Kommitténanför att en bestämmelse av detta slag i skollagenunderstryker att frågor t.ex. om internationellförståelse och solidaritet eller om miljön inteendast behandlas inom en kurs eller ett ämne ellerutgör en lärares ansvar. Detta mål gällerundervisningen i alla ämnen och är därmed allalärares ansvar i lika hög grad som de grundläggandevärdena. De centrala värdena i värdegrunden som anges i läroplanerna har tagits in i 1 kap. 4 §förslaget till ny skollag. Det finns också förslagtill en helt ny bestämmelse om att utbildningenskall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grundsamt beprövad erfarenhet (1 kap. 10 §). Iförfattningskommentaren till denna sägs bl.a. attskolan inte kan vara värdeneutral utan skall utgåfrån det demokratiska samhällets värdegrund.LärarlegitimationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av en lärarlegitimation.Jämför reservation 20 (m, fp, kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandeFlera motioner tar upp frågan om införande av enlärarlegitimation.En lärarlegitimation skulle enligt imotion 2002/03:Ub250 yrkande 3 innebära enkvalitetssäkring av lärarutbildningen. Folkpartietföreslår att en sådan legitimation skall utfärdasefter godkänd utbildning och genomgången praktik ochkunna dras in vid tydliga fall av misskötsel. Ävenfristående lärarutbildningar skall meritera tilllegitimation.Kristdemokraterna framhåller, i motionerna2002/03:Ub417 yrkande 15, 2002/03:Ub451 yrkande 3och 2002/03:Ub444 yrkande 23, att lärarens yrkesrolloch status kan stärkas genom att en särskildauktorisation av lärare införs, t.ex. enlärarlegitimation. Införandet av en auktorisationbör kunna ske i samarbete med de tvålärarfackförbunden.Liknande synpunkter framförs av imotion 2002/03:Ub336 yrkande 13. Motionärerna villunderlätta för lärarnas organisationer och skolanshuvudmän att införa en lärarcertifiering. Encertifiering skulle vara en del i att öka statusenför läraryrket samt innebära en kvalitetssäkring avverksamheten och ett tryck på kommunerna attanställa lärare med certifikat. Certifikatet börbygga på gemensamt uppsatta regler. Behovet avytterligare någon formell reglering bör övervägas.I motion om förskolan, 2002/03:Ub509,ställs krav på legitimation av förskollärare(yrkande 4). Legitimationen skall utfärdas eftergenomgången utbildning och kunna tas tillbaka vidallvarlig misskötsel. Den skall vara ett krav förfast anställning, utom i undantagsfall.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Frågan om införande av lärarcertifikat ellerlärarlegitimation har tidigare behandlats ochavstyrkts av utskottet (senast i bet.2001/02:UbU10). Utskottet har ansett att det intefinns behov av behörighetsdokument för lärare medhänvisning till följande. Enligt skollagen harhuvudmannen för skolan skyldighet att förundervisningen använda lärare med en utbildningavsedd för den undervisning läraren i huvudsak skallbedriva. Genom examensordningen föreskrivs attexamensbevis för lärare skall ange vilkainriktningar och specialiseringar som studenten harfullgjort och för vilken undervisning ellerverksamhet utbildningen är avsedd.Skollagskommittén (SOU 2002:121 s. 250) redovisaratt kommittén i samband med behörighetsreglerna förlärare också behandlat den närliggande frågan ombehovet av legitimationsregler eller annan form avauktorisation för lärare. Det har dock inte varitmöjligt att närmare utreda härmed sammanhängandefrågor. Kommittén anser att dessa frågor bör utredasi annat sammanhang.Karriärtjänster m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om flerlektorer i gymnasieskolan, särskildakarriärtjänster för lärare, åtgärder för attminska lärarnas stress,utvecklingsmöjligheter inom förskolläraryrketoch om värnande av läraryrkets kompetens.Utskottet hänvisar bl.a. till förslag av 1999års skollagskommitté i betänkandet SOU2002:121, som kommer att beredas inomRegeringskansliet.Jämför reservationerna 21 (fp), 22 (fp, kd),23 (kd), 24 (fp) och 25 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet efterfrågar fler lektorer igymnasieskolan. Enligt motionerna 2002/03:Ub244yrkande 16 och 2002/03:Ub250 yrkande 1 bör måletvara att var tionde gymnasielärare inom enfemårsperiod är en lektor. bör upprättaen plan för hur detta mål skall uppnås. Kravet föratt få ett lektorat skall vara att läraren harmotsvarande minst licentiatexamen. I motionernabetonas att lärare måste få möjlighet att görauppehåll för forskningsarbete och studier utan attriskera sin lärartjänst.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Enligt 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) skallvarje kommun och landsting sträva efter att förundervisning i gymnasieskolan, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning anställalärare som har forskarutbildning.Utskottet utgår från att skolhuvudmännen tar sinlagstadgade skyldighet på allvar. Den närmareutformningen av lärartjänstorganisationen är derasansvar.Särskilda resurser har riktats tillutbildningsvetenskaplig forskning ochforskarutbildning. I regleringsbrev harregeringen föreskrivit att universitet och högskolormed lärarutbildning skall redovisa vilka åtgärdersom vidtagits för att förstärka forskning sombedrivs i nära anslutning till lärarutbildningen ochpedagogisk yrkesverksamhet.Folkpartiet vill i motion 2002/03:Ub250 yrkande 2att särskilda karriärtjänster inrättas för lärare,såsom att bli för någon yngre lärare,huvudlärare, ämnesansvarig eller att få enpedagogisk ledarfunktion på skolan.Också tar upp frågan ominrättande av karriärtjänster för lärare. I motion2002/03:Ub451 yrkande 7 ger de förslag på möjligakarriärvägar. Bland annat nämns pedagogisktledarskap såsom handledare eller ,ämnesinstitutionsansvar, didaktisk forskning samtkompletteringskurser till kandidatnivå som grund fören karriär utanför skolan.Kristdemokraterna påtalar i samma motion behovet avåtgärder för att minska lärarnas stress (yrkande 6).Det krävs enligt dem krafttag för att förbättralärarnas anställningsvillkor och arbetsmiljö.När det gäller förskolan begär i motion2002/03:Ub509 utökade utvecklingsmöjligheter inomförskolläraryrket (yrkande 3). En sådan möjlighetkan vara att erfarna pedagoger blir mentorer åtnyanställda.Enligt , i motion 2002/03:Ub250 yrkande15, är det viktigt att värna läraryrkets kompetens.Politiker har till uppgift att sätta upp målen förskolans verksamhet, men det är skolans pedagoger sommåste bestämma hur målen skall uppnås, understrykermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Skollagskommittén påpekar i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121s. 246 f.) att utbildning av lärare och kravet påatt använda behöriga lärare är ett av statensstyrmedel. Statens ansvar för kvalitet ochlikvärdighet i utbildningen innebär att det ärnödvändigt att på ett mer kraftfullt sätt än i dagsäkra den kvalificerade lärarkompetensens inflytandepå all undervisning, också när man tvingas användaicke lärarutbildad personal.Kommittén föreslår att lärarnas ansvar kommer tilluttryck i lagen genom en bestämmelse om att det vidskolenheterna skall finnas lärare som ansvarar förundervisningen. I det ingår bl.a. att tillse attundervisningen planeras så att läroplanens ochkursplanernas mål tillgodoses. Endast behörigalärare bör ges ett sådant ansvar och därmed ocksåansvaret för den bedömning som formaliseras ibetygssättning. Betygssättningen sker efter närasamråd med den som undervisat eleven.Enligt kommittén är det ett rimligt antagande attden betoning av lärarutbildningens värde somkommitténs förslag innebär kan locka tillbaka itjänst en del av dem som lämnat yrket. Attutbildade lärare används på det sätt kommitténföreslår innebär också att man kommer att tillämpaett mentorskap inom skolorna, vilket betyder mycketför intern fortbildning och kvalitetshöjning.Skollagskommitténs betänkande kommer attremissbehandlas. Remisstiden går ut den 17 juni2003.I sammanhanget bör också nämnasskolutvecklingsprojektet som drivsav , , , ,och i samverkan.Syftet med projektet är att stärka kvaliteten iskolan och öka läraryrkets attraktivitet. Trettiotvåkommuner deltar i projektet som pågår till år 2006.Ett viktigt mål är att finna nya utvecklings- ochkarriärmöjligheter för lärare. Projektet omfattaräven förskollärare.Personal inom förskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attförskollärare skall ha huvudansvar för denpedagogiska verksamheten i förskolanrespektive att barnskötare ävenfortsättningsvis skall samverka medförskollärare i arbetslaget i förskolan.Utskottet hänvisar bl.a. tillSkollagskommitténs förslag, som kommer attberedas inom Regeringskansliet.Reservation 26 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeFörskollärare skall ha det pedagogiska ansvaret iförskolan, anser i motionerna2002/03:Ub250 yrkande 7 och 2002/03:Ub509 yrkande 1.Riksdagen bör begära en sådan ändring i läroplanenför förskolan att där tydligt framgår att denpedagogiskt utbildade personalen skall varahuvudansvarig för den pedagogiska verksamheten. Förmotionärerna är det lika viktigt att behöriglärarpersonal har detta ansvar inom förskolan somdet är att behöriga grundskollärare skall undervisainom .