bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Utskottet menar attsamarbetsländernas egna fattigdomsstrategier skall vara utgångspunkten förutvecklingssamarbetet och en fortlöpande dialog skall föras för att fåfattiga människors aktiva medverkan i analys, prioriteringar ochbeslutsprocesser av utvecklingsansträngningarna.I propositionen framhålls att fattigdomen har många dimensioner och attdetta blir tydligt när fattiga människor själva beskriver sin situation.Förutom bristen på inkomst och materiella resurser tar sig fattigdomenuttryck i bl.a. undernäring, bristande hälso- och sjukvård, arbetslöshet,barnarbete och riskfyllda arbetsförhållanden till svältlöner. I dettasammanhang är de funktionshindrade de fattigaste av de fattiga och oftaden mest utsatta gruppen. Rättsövergrepp och våld bidrar till osäkerhetoch otrygghet som ytterligare fördjupar fattigdomen. Den bredafattigdomsdefinitionen sätter bristen på makt, möjligheter och säkerhet ifokus. Utskottet menar att det är positivt att politik förglobal utveckling är utformad för att svara mot denna mångdimensionellasyn på fattigdom. Den sammantagna politikens mål, perspektiv och huvuddrag,liksom målet för utvecklingssamarbetet som bl.a. är styrande för Sidasverksamhet, avspeglar detta breda synsätt.Utskottet anser att fattigdomsbekämpning och utveckling i hög grad måstedrivas av samarbetsländerna själva, av deras parlament, regeringar,myndigheter, näringsliv och organisationer och inte minst av de individeroch grupper som försöker ta sig ur fattigdomen. Utvecklingssamarbetekan stödja den nationella politiken, men inte ersätta den.Den samlade politiska viljan hos världens länder att prioritera globalutveckling framför andra mer kortsiktiga nationella intressen är avgörande.Det internationella utvecklingssamarbetet har fortsatt stor betydelseoch millennieutvecklingsmålens uppfyllande är också ett uttryck för attfattigdomsmålet för utvecklingssamarbetet uppfylls. Utskottet konstateraratt regeringen har gett Sida i uppdrag att bidra med underlag till detinternationella samfundets redovisning av resultat mot millennieutvecklingsmålenoch medverka i den vidareutveckling som pågår av målen för att bl.a.fastställa indikatorer för måluppfyllelsen. Sida har av regeringen ävengetts i uppdrag att rapportera hur man arbetar för att bidra tillförverkligandet av millennieutvecklingsmålen.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet proposition 2002/03:122yrkande 4 och avstyrker motionerna 2002/03:U260 (c) yrkande 6, 2002/03:U284(kd) yrkandena 1 och 2, 2002/03:U294 (fp) yrkande 2, 2002/03:U295 (m)yrkande 1, 2002/03:U313 (c) yrkande 1, 2002/03:U315 (s), 2002/03:U322(m) yrkande 9, 2003/04:U6 (kd) yrkande 28, 2003/04:U10 (fp) yrkande 1,2003/04:U11 (m) yrkande 1, 2003/04:U248 (m) yrkande 1, 2003/04:U316yrkande 1 och 2 samt 2003/04:U348 (kd) yrkandena 1 och 23.I konsekvens med dessa ställningstaganden föreslår utskottet att riksdagenbeslutar att nuvarande mål för det svenska utvecklingssamarbetet,beslutade genom proposition 1962:100, utlåtande nr 135 år1962, proposition 1977/78:135, utrikesutskottets betänkande 1978/79:1,proposition 1987/88:100 bil. 5, utrikesutskottets betänkande 1987/88:20,proposition. 1995/96:153 samt betänkande. 1995/96:UU18, skall upphöraatt gälla.PerspektivenPropositionenPolitiken skall präglas av ett rättighetsperspektiv. Det innebär attmänniskors rättigheter skall utgöra grund för de åtgärder som vidtasför en rättvis och hållbar utveckling. Detta perspektiv utgår från attmänniskor är aktörer med vilja att utvecklas, inte mottagare eller offer.Politiken utgår från varje människas rätt till ett värdigt liv, utanfattigdom. Demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män ochbarnrättsperspektivet lyfts särskilt fram.Politiken skall också präglas av de fattigas perspektiv på utveckling.Det innebär att fattiga människors behov, intressen och förutsättningarskall vara en utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbarutveckling. Politiken skall i större utsträckning utgå från fattigamänniskors verklighet, deras erfarenheter och prioriteringar.MotionernaI motion 2002/03:U228 (fp) yrkande 7 krävs att svenskt bistånd skallgenomsyras av ett rättighetsperspektiv.I motion 2003/04:U7 (v) yrkande 1 krävs att ett jämställdhetsperspektivav samma dignitet som fattigdomsbekämpningen och kampen för mänskligarättigheter måste ingå i den svenska utvecklingspolitiken.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 3 framhålls att ett rättighetsperspektivmed fokus på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter bör varacentralt för det svenska utvecklingssamarbetet.I motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 1 krävs att miljö- och hållbarhetsperspektivetmåste integreras i all politik. Motionärerna menar att de mål ochslutsatser som världssamfundet enats om i Johannesburgsprotokollet föratt hushålla med resurser och globala nyttigheter måste tydliggörasbättre i enskilda delar av all politik för att nå full effekt.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att politiken för global utvecklingskall präglas av dels ett rättighetsperspektiv, dels de fattigas perspektiv.Detta innebär att människors lika värde och rättigheter skall utgöragrunden för de åtgärder som skall vidtas liksom att de fattigas behov,intressen och förutsättningar skall vara en utgångspunkt i strävandenamot ett uppfyllande av det övergripande målet för politiken.Rättighetsperspektivet inkluderar både demokrati, mänskliga rättigheteroch jämställdhet. Även barnens rättigheter är del av det övergripanderättighetsperspektivet. Utskottet ser fördelar med propositionens förslagatt formulera två perspektiv som kan sägas vara inkluderande till sinkaraktär genom att de även omfattar delperspektiv.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet proposition 2002/03:122yrkande 1 i berörd del och avstyrker motionerna 2002/03:U228 (fp) yrkande7, 2003/04:U7 (v) yrkande 1, 2003/04:U10 (fp) yrkande 3 och 2003/04:U12(mp) yrkande 1.Huvuddrag/inriktningPropositionenErfarenheter visar att några enkla lösningar inte finns när det gällerutveckling. Varje samhälle måste ta makten över sin egen framtid medegen vilja och förmåga. Omvärlden kan stödja och hjälpa, undanröja hinderoch verka för ett effektivt och rättvist samarbete på global nivå.Det finns exempel på såväl misslyckade som framgångsrika utvecklingsmodeller.Utifrån dessa erfarenheter och med stöd i aktuell forskning har åttahuvuddrag för en rättvis och hållbar global utveckling identifierats:respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och god samhällsstyrning,jämställdhet, hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön,ekonomisk tillväxt och social utveckling och trygghet, konflikthanteringoch säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter. Dessa faktorer ärömsesidigt förstärkande. De är uttryck för värderingar som skall genomsyraSveriges politik för global utveckling. Huvuddragen anger vad politikengenomgående skall främja och inriktas på, både vad gäller åtgärder ochstöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar först att propositionens förslag till huvuddragför politiken för global utveckling också skall prägla inriktningen avutvecklingssamarbetet. Utskottet behandlar i detta avsnitt huvuddragenmed denna utgångspunkt. Utskottet delar propositionens förslag tillhuvuddrag/ inriktning.Utskottet ser dock ett värde i att gruppera dem enligt följande:grundläggande värden är demokrati och god samhällsstyrning, respekt förde mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män;hållbar utveckling omfattar hållbart nyttjande av naturresurserna ochomsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling ochtrygghet;övriga huvuddrag är konflikthantering och säkerhet samt globala gemensammanyttigheter.Utskottet vill understryka att huvuddragen tillsammans med perspektivenoch målen skall styra och genomsyra alla politikområden, även ipropositionen ej nämnda, när politiken för global utveckling utformas ochgenomförs.Med de preciseringar av grupperingen av huvuddragen som utskottet ovanföreslagit tillstryks proposition 2002/03:122 yrkandena 2 och 5.Grundläggande värdenDemokrati och god samhällsstyrningPropositionenI arbetet för att avskaffa fattigdomen måste alla kunna delta, hörasoch respekteras. Detta kan bara åstadkommas med ett demokratisktstyrelseskick och demokratins form måste utgå från varje samhälles specifikaförutsättningar men grundas på gemensamma värderingar om alla människorslika rätt och värde. Den kräver ett väl fungerande rättsväsende grundatpå rättsstatens principer. Demokrati kräver fria val, fungerande politiskapartier, oberoende medier och aktiva enskilda organisationer som fårverka fritt. En demokratisk kultur, där medborgare har kunskap om sinarättigheter och möjlighet att utnyttja dem, är en förutsättning och iden demokratiska kulturen ingår även jämställdhet, tolerans och respektför alla individer och grupper. Politiskt ansvar bör kunna utkrävas avdem som har makt. Utbildning och tillgång till information är enförutsättning. En fungerande demokrati kräver också maktfördelning mellandemokratins institutioner.MotionernaI motion 2002/03:U201 (m) yrkande 2 konstateras att varje lands regeringbär det fulla ansvaret för landets institutionella utveckling och föratt så goda förutsättningar som möjligt för välstånd skapas. I motionensyrkande 7 framhålls vikten av att utveckla en bistånds- och utrikespolitikinriktad på att sprida respekt för demokrati och mänskliga rättigheterför att öka välståndet i världen och i yrkande 8 att utveckla en bistånds-och utrikespolitik inriktad på att sprida respekt för demokrati ochmänskliga rättigheter för att stoppa krigen i världens fattiga regioner.I motion 2002/03:U261 (fp) yrkande 4 framhålls att politiska partieroch alla typer av frivilligorganisationer måste agera för att tillsammansåstadkomma konkreta och snabba förbättringar för alla utsatta grupperinte bara i fattiga länder utan också i rika länder. De demokratiskastaterna kan inte föra fram argument till förmån för mänskliga rättigheter,demokrati och bekämpning av fattigdom enbart för den fattiga delen avvärlden utan dessa principer måste även gälla för de egna länderna.I motion 2002/03:U263 (mp) yrkande 11ramhålls att ekonomisk och politiskmakt måste demokratiseras genom att omfattande decentralisering ochsjälvtillitsstrategiers stöds.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 8 framhålls att en väl fungerandeparlamentarisk demokrati är en grundförutsättning för en fungeranderättsstat med respekt för de mänskliga rättigheterna och ett samhällefritt från korruption och maktmissbruk. I yrkande 9 framhålls att genomstöd till arbetet för demokrati är det också viktigt att stimulera ochstödja uppbyggandet av det civila samhället, bl.a. genom stöd tillfolkrörelser, trossamfund och andra enskilda organisationer. I yrkande10 framhålls vikten av att aktivt stödja framväxten av en mångfald avfria och oberoende medier. I yrkande 11 framhålls att kooperation ärett viktigt sätt för resurssvaga människor att under demokratiska formerfå en starkare ställning på marknaden och att gedigna erfarenhetav kooperationen som utvecklingskraft bör ställas till samarbetsländernasförfogande i högre grad än vad som redan sker.I motion 2003/04:U10 (fp) konstateras att stöd till den demokratiskaoppositionen i repressiva stater i kombination med ett starkt externttryck mot förtryckande regimer i många fall har visat sig vara positivtför den demokratiska utvecklingen i det enskilda landet. I yrkande 2konstateras att det blir svårare både att bekämpa fattigdomen i tredjevärlden och att realisera ett liberalt individperspektiv om man intefokuserar på en utveckling inriktad på demokrati.I motion 2003/04:U220 (c) yrkande 1 framhålls att demokrati inte ännuär ett självklart begrepp och kommer heller inte att uppnås om inteförsvaret för de demokratiska värderingarna hålls vid liv.Motionärerna understryker behovet av att demokrater från hela världensamarbetar för demokratins fördjupning och att nya former för samarbeteutvecklas.I motion 2003/04:U227 (s) framhåller motionären att i harfolkbildningen betytt mycket och att det finns en organisationinom folkbildning och som fungerar bra och ärenkel att använda. Denna kunskap kan användas för att lära känna ochlära mer om andra länder, men också för att delge andra länder ett sättatt bygga och utveckla sina egna samhällen på en djupare demokratiskbas.Utskottets övervägandenUtskottet menar att demokrati och god samhällsstyrning utgör ettgrundläggande huvuddrag i politiken för en rättvis och hållbar globalutveckling. Betydelsen av demokrati och god samhällsstyrning har intelyfts fram tillräckligt i tidigare utvecklingsansträngningar. Demokrati,mänskliga rättigheter och jämställdhet är grundläggande förutsättningarför en rättvis och hållbar global utveckling och de kan sägas vara bådemål och medel.Utskottet menar att politiken för global utveckling skall präglas avett rättighetsperspektiv där människors rättigheter utgör grunden förde åtgärder som skall vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Irättighetsperspektivet ingår såväl mänskliga rättigheter, som demokratioch jämställdhet. De förstärker och kompletterar varandra men är samtidigtvarandras förutsättningar.I arbetet för att avskaffa fattigdomen måste alla kunna delta, hörasoch respekteras och detta kan bara åstadkommas med ett demokratisktstyrelseskick. Demokratins form måste utgå från varje samhälles specifikaförutsättningar men grundas på gemensamma värderingar om alla människorslika rätt och värde. Detta kräver ett väl fungerande rättsväsende grundatpå rättsstatens principer. Demokrati kräver fria val, fungerande politiskapartier, oberoende medier och aktiva enskilda organisationer som fårverka fritt. En demokratisk kultur, där medborgare har kunskap om sinarättigheter och möjlighet att utnyttja dem, är en förutsättning för allutveckling och i den demokratiska kulturen ingår även jämställdhet,tolerans och respekt för alla individer och grupper. Politiskt ansvarmåste kunna utkrävas av dem som har makt och en fungerande demokratikräver också maktfördelning mellan demokratins institutioner.God samhällsstyrning och god förvaltning är en viktig del av demokratin.Det handlar om fördelning av samhällets resurser, individers likhetinför lagen och metoder för att stävja maktmissbruk. I en demokratiskall motsättningar kunna hanteras på ett fredligt sätt och förändringarkunna ske utan att den övergripande stabiliteten och sammanhållningeni samhället hotas. Alla samhällen behöver spelregler som skaparansvarstagande och kompromissvilja hos olika intressegrupper och varjesamhälle har att i demokratiska former ta ställning till frågor om t.ex.decentralisering och självtillit. I detta arbete är parlamenten ochparlamentarikerna viktiga, liksom den roll de förtroendevalda spelar pålokal nivå. Demokratins principer och former gäller lika för rika ochfattiga länder och en väl fungerande demokrati förutsätter bl.a. ettfungerande civilt samhälle med aktiva enskilda organisationer och enmångfald av organisationer som bidrar till den pluralism som är viktigför en demokratisk samhällsutveckling.Demokratin är således ett fundament för att ge stöd till det övergripandemålet om rättvis och hållbar global utveckling samt det kompletterandefattigdomsmålet för utvecklingssamarbetet. I demokratins funktion inrymsde politiska partiernas betydelse, parlamentens roll, det civila samhälletsmånga aktörer, folkbildningen, kooperationen och den fackliga verksamheten.Vidare inryms de fria och oberoende medierna, decentraliseringens värdeoch det folkliga deltagandet samt betydelsen av god samhällsstyrning.Demokratinär grunden för att ge alla samhällets aktörer inklusive enskilda individermakt och inflytande.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U201 (m)yrkandena 2, 7 och 8, 2002/03:U261 (fp) yrkande 4, 2002/03:U263 (mp)yrkande 11, 2003/04:U9 (c) yrkandena 8-11, 2003/04:U10 (fp) yrkande 2,2003/04:U220 (c) yrkande 1 samt 2003/04:U227 (s).Respekten för de mänskliga rättigheternaPropositionenDe mänskliga rättigheterna utgår från principen om allas lika värde ochrättigheter. De bygger på idén om individers rättigheter och statersskyldigheter. De hanterar en ojämn maktrelation till förmån för densvagare parten. Därmed anges en lägsta nivå för vad som bör gälla i ettsamhälle för att det skall uppfylla visionen om ett värdigt liv föralla. Den ökade förståelsen för att fattigdom inkluderar också brist påmöjligheter och trygghet har satt fokus på respekten för mänskligarättigheter som en utgångspunkt för ett lands utveckling. Länder somkränker mänskliga rättigheter har ibland försvarat sitt handlande genomatt hänvisa till lokala traditioner, religiösa påbud eller lågutbildningsnivå. Alla sådana argument är ohållbara. Mänskliga rättighetergäller alla människor i hela världen utan åtskillnad. Ökade kunskaperom mänskliga rättigheter kan stärka deltagande och demokrati och därmedvara ett viktigt element i strävan mot toleranta, jämställda och rättvisasamhällen.MotionernaI motion 2002/03:U228 (fp) yrkande 8 framhålls att det är nödvändigtatt skilja mellan de absoluta, civila och politiska rättigheterna ochde sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 5 krävs att regeringen i en särskildrapport - eller på annat lämpligt sätt för redovisarläget beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i svenskamottagarländer. Motionärerna menar att med tanke på demokratimålets betydelseär det rimligt att denna information regelbundet och på ett lättillgängligtsätt ställs till förfogande och därmed också kan bli föremålför diskussion.I motion 2002/03:U322 (m) yrkande 20 framförs kravet på att noggrannarapporter om läget för mänskliga rättigheter och demokrati i Sverigessamarbetsländer redovisas före beslut om avtal om bilateraltbiståndssamarbete.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 1 krävs en tydlig svensk linje iförhållande till diktaturer och stater präglade av etniska konflikter,diskriminering, korruption och förakt för de mänskliga rättigheternaoch i yrkande 3, att den nationella suveräniteten i ökad grad bör ståtillbaka för individers rättigheter och trygghet.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 5 konstateras att propositionen lyfterfram den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Motionärernamenar att bör fortsätta rättighetsarbetet genom att också lyftafram och stärka utvecklingen av de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna.I motion 2002/03:U262 (kd) yrkande 3 framhålls att arbetsrätten är ettområde som kräver internationellt samarbete, men med hänsyn tillutvecklingsländernas villkor. Tillämpningen av arbetsrätten får inteinnebära att negativa sanktioner riktas mot utan måsteverka för att stärka den internationella arbetsrätten genom positivainstrument.Utskottets övervägandenUtskottet menar att politiken för global utveckling skall präglas avett rättighetsperspektiv och i detta perspektiv ingår, utöver demokratioch jämställdhet, mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna äruniversella, odelbara, ömsesidigt beroende och relaterar till varandra.Ett liv i värdighet förutsätter att alla mänskliga rättigheter respekteras,inklusive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Regeringenssyn på mänskliga rättigheter ges även i regeringens skrivelse tillriksdagen, 2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, därdet tydligt framgår att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheternalikställs med de medborgerliga och politiska rättigheterna. I regeringensskrivelse /02:186 Ett barnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete redogörs för de erfarenheter som vunnits i samband medsvenska och internationella ansträngningar för att i utvecklingssamarbetetskapa förutsättningar för att förverkliga de rättigheter som varje barnhar enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, (bet. 2002/03:UU4 Barn i ett internationellt perspektiv).Under år 2003 har en arbetsgrupp inrättats under FN:s kommission för demänskliga rättigheterna för att överväga förslag till ett tilläggsprotokolltill konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.Sverige kommer att aktivt delta i detta arbete och kommer att verka föratt dessa rättigheter på ett mer effektivt sätt kommer att drivas iövriga delar av FN-systemet, inklusive utvecklingssamarbetet.Utskottet menar att arbetsrätten är en viktig del av de mänskligarättigheterna och att den effektivt kan omsättas i handling genom atttillämpningen av Internationella arbetsorganisationens () grundläggandekonventioner om arbetsrättsliga förhållanden främjas. Detta ger utsattamänniskor verktyg att förbättra sin situation och i dessa konventionerbetonas bl.a. föreningsfrihet, erkännande av rätten till kollektivaförhandlingar samt avskaffande av alla former av tvångsarbete ochbarnarbete. Utskottet anser att arbetsrätten är ett område som kräverinternationellt samarbete men med hänsyn till utvecklingsländernasvillkor. En förstärkning av den internationella arbetsrätten genompositiva instrument eller noggrannare kontroll av hur länder tillämpararbetsrätten är önskvärd.Utskottet konstaterar vidare att nära kopplat till de definitioner avfattigdom som ovan nämnts finns de kränkningar av mänskliga rättighetersom människor med funktionsnedsättningar upplever. Det finns sociala,fysiska, ekonomiska, normativa och kulturella hinder som begränsarmänniskor med funktionsnedsättningar att åtnjuta sina rättigheter.Utskottet är av den bestämda uppfattningen att förtryck, diskrimineringeller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggningstrider mot de mänskliga rättigheterna. Skydd för privatliv och personligsäkerhet samt förbud mot diskriminering på grund av bl.a. kön, socialhärkomst eller ställning i övrigt finns stadgat i bl.a. FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna och i den internationellakonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. De principeroch värderingar som ligger till grund för dessa internationella instrumentgenomsyrar också det svenska utvecklingssamarbetet. Inom svensktbiståndssamarbete accepteras inte argument som hänvisar till kulturell,religiös eller liknande specifika förhållanden för att rättfärdigakränkningar av mänskliga rättigheter.Utskottet ser således propositionens förslag om respekt för de mänskligarättigheterna som en självklar värdegrund för en politik för globalutveckling och vill liksom för demokratifrågorna markera att dessarättigheter representerar såväl mål som medel.Redovisningen av läget för demokrati och mänskliga rättigheter i olikasamarbetsländer har på olika sätt redovisats tillriksdagen. Utskottet utgår från att regeringen regelbundet för riksdagenredogör för utvecklingen på ett sådant sätt att en bedömning av lägeti samarbetsländerna blir möjlig att göra.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U228 (fp)yrkande 8, 2002/03:U294 (fp) yrkande 5, 2002/03:U262 (kd) yrkande 3,2002/03:U322 (m) yrkande 20, 2003/04:U6 (kd) yrkandena 1 och 3samt 2003/04:U9 (c) yrkande 5.JämställdhetPropositionenI propositionen framhålls att jämställdhet ytterst handlar om att allamänniskor måste ses och behandlas som likvärdiga och med samma rättigheter.Könsdiskriminering är en av orsakerna till fattigdom och utgör ettgrundläggande hinder för en rättvis och hållbar global utveckling.Diskriminering måste därför synliggöras och motarbetas. Män och kvinnorhar olika förutsättningar på grund av de ekonomiska och sociala rollerde tilldelats. Politiken för global utveckling måste utgå från attkvinnor och flickor i motsvarande mån som män och pojkar är drivkrafteri utvecklingen. Hänsyn måste också tas till att kvinnor och män oftadrabbas av och upplever händelser, processer och problem på olika sättoch att deras förutsättningar och strategier kan variera.