bet · GQ01SOU7 · 2003-03-13 00:00:00 — Uppdragetkommer att redovisas ochutskottet utgår från att de aspekter som framförs imotionerna So206 (c), So213 (fp), So219 (mp), So244(m), So264 (c), So287 (v), So292 (kd) och So432 (c)därvid, eller vid regeringens fortsatta beredning avärendet, kommer att belysas. Motionerna får därföranses tillgodosedda.I motion A318 (kd) yrkandena 1 och 2 efterfrågasen bredare behandling av stress än bara som enarbetslivsfråga samt att stress bör uppmärksammas ifolkhälsoarbetet. Utskottet som delar motionärernasuppfattning konstaterar att regeringen ipropositionen pekar på att studier visar attmänniskors vardagsmiljöer har stor betydelse förstressnivåer och hälsa samt att möjlighet tillrekreation och återhämtning i t.ex. natur- ochgrönområden, genom kulturupplevelser eller skapandeverksamhet påverkar människors förmåga att återhämtasig från stress. Utskottet anser att problemet medstress får sägas behandlas ur ett brettperspektiv och även betraktas som en folkhälsofråga.Något initiativ från sida behövs inte.Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet delar även motionärernas synpunkt imotion So382 (s) att en EU-standard när det gällerallergimärkning av hotell vore värdefull. Någottillkännagivande härom till regeringen är dock inteerforderligt varför motionen avstyrks.Målområde 6: En mer hälsofrämjandehälso- och sjukvårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner gällande godvård , företagshälsovård och enförstärkt primärvård. bör ocksåavslå en motion om apoteksverksamhet ochhälsoupplysning. Utskottet delar inte mo-tionärernas uppfattning att detaljhandeln medläkemedel bör konkurrensutsättas.Jämför reservationerna 15 (m) och 16 (fp ochc).PropositionenEnligt propositionen har hälso- och sjukvården storbetydelse för den långsiktiga hälsoutvecklingengenom sin specifika kompetens, sin auktoritet, bredakunskap och stora kontaktyta gentemot befolkningen.En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård skalldärför utgöra ett målområde.Ett hälsofrämjande och sjukdomsförebyggandeperspektiv skall genomsyra hela hälso- ochsjukvården och vara en självklar del i all vård ochbehandling. I det hälsofrämjande arbetet harprimärvården en viktig roll.I finns en lång tradition av förebyggandearbete inom mödra- och barnhälsovård,ungdomsmottagningar och skol- och företagshälsovård.De preventiva insatserna har kommit att bli enviktig del av välfärdsstatens arbete för att skyddasårbara grupper, främst under uppväxten och iarbetslivet. Vissa hälsoundersökningar, som riktastill väl definierade målgrupper, har även visat sigvara framgångsrika. Med anledning av de godaerfarenheterna är det därför angeläget att dessaverksamheter särskilt bevakas så att utvecklingen avderas innehåll och omfattning följs upp.Ett sätt att arbeta mer hälsoorienterat och medett helhetsperspektiv på hälsa är att utforma s.k.hälsobokslut som syftar till att följa upp hurresurser och insatser inom hälso- och sjukvårdenbidrar till hälsoutvecklingen. Ytterligare ett sättär att skapa en hälsobudget som utgår frånmänniskors hälsa. Hälsobudgeten kan ge en samladutgångspunkt för /regionens uppdraggenom att betrakta hälsa och sjukdom i ettsammanhang och att i ökad utsträckning fokusera påhälsa och hälsorelaterad livskvalitet snarare änsjukdom och nedsatt organfunktion som mål förverksamheten. Dessutom kan hälso- och sjukvården somarbetsgivare främja en positiv hälsoutveckling hosden egna personalen.Regeringen bedömer (s. 96) att samhället har ettansvar för att tillhandahålla viktig ochproducentobunden hälsoinformation till befolkningen.Ansvaret för hälsoinformation åvilar alla berördasektorsmyndigheter och bör ges hög prioritet.Apoteket bör även fortsättningsvis ha möjlighetatt lämna obunden, saklig och lätt tillgänglighälsoinformation till sina kunder.MotionernaI motion So29 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om god vård (yrkande4). Motionärerna anför att den svenska sjukvårdeninte längre klarar av sin mest elementära uppgift,att ge människor vård . Om framtidensmöjligheter på sjukvårdsområdet skall kunna tas tillvara, ställer det krav på de politiker som styrsjukvården. Det kräver, enligt motionärerna, bl.a.en insikt om att dagens modell med finansiering ochproduktion genom landsting inte utnyttjarvårdresurserna effektivt. Motionärerna vill ha engemensamt finansierad hälsoförsäkring, envårdgaranti och ökat utrymme för mångfald med bl.a.privata alternativ. Motionärerna begär ocksåtillkännagivande om företagshälsovården (yrkande 5).Motionärerna anser att företagshälsovården bör fåtillbaka en del av sina tidigare uppgifter. Dettaskulle kunna innebära en effektivisering av arbets-givarnas arbetsmiljöarbete. Med en utbyggd före-tagshälsovård skulle även en rad positiva effekteruppkomma, vårdcentralerna t.ex. skulle avlastas. Imotionen begärs även tillkännagivande om enförstärkt primärvård (yrkande 6). Motionärerna anföratt det är viktigt av flera skäl att primärvårdenfungerar bra. Primärvården kan både avlasta ochhjälpa patienter att hitta rätt inom övriga delar avsjukvården, om den är lättillgänglig utan köer ochger vård av hög kvalitet. Primärvården har också debästa förutsättningarna att erbjuda kontinuitet iläkarkontakterna, att arbeta förebyggande samt attse patienterna ur ett helhetsperspektiv, anförs det.Enligt motionärerna har vi inte en sådan primärvårdi dag. Problemen gäller bristande tillgänglighet,svårighet att rekrytera personal och svårigheter attta emot och med god kvalitet behandla de patientersom överförs från sjukhus ochspecialistmottagningar.I motion So31 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om apoteksverksamhet ochhälsoupplysning (yrkande 8) Enligt motionärerna ärapoteken en viktig kanal för hälsoupplysning, ochderas betydelse kan vara särskilt stor genom att dehar så många kunder och så stora kontaktytor, sam-tidigt som de representerar ett vetenskapligtförhållningssätt. Vidare anför motionärerna attapotekens roll i hälsoupplysningen inte förutsätteratt man bevarar den nuvarande monopolställningen fördet statsägda apoteksföretaget.Tidigare behandlingArbetsmarknadsutskottet behandlade i det avriksdagen godkända betänkande 2001/02:AU4 Arbetsliven motion liknande den nu aktuella So29 (m) yrkande5 rörande företagshälsovården. Utskottet anförde isin bedömning följande (s. 28 f.).Till skillnad från anser utskottetinte att en återgång till vad som gällde tidigareär önskvärd. Utskottet anser fortfarande attföretagshälsovårdens huvuduppgift bör varaförebyggande arbetsmiljöarbete ocharbetslivsinriktad rehabilitering. Det bör dockpåpekas att offentligt finansierad sjukvård äveni fortsättningen kan bedrivas under förutsättningatt vårdavtal träffas mellanföretagshälsovårdsenheten och sjukvårdshu-vudmannen.Motionen avstyrktes. Mot utskottets beslutreserverade sig . följdeutskottet (prot. 2001/02:91 och 93).Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdet hälso- och sjukvårdspolitik.I motion So29 (m) yrkande 4 begärstillkännagivande om god vård . Utskottet ett flertal tillfällen, senast i betänkande2001/02:SoU13, vartill hänvisas (s. 16 ff.),behandlat motionsyrkanden rörande bl.a. hälso- ochsjukvårdens finansiering, införandet av vårdgarantisamt värdet av mångfald bland vårdgivarna. Utskottetvidhåller sitt ställningstagande som det redovisas iovan nämnda betänkande och anser att motionsyrkandetbör avslås.Socialutskottet har ingen annan uppfattning änarbetsmarknadsutskottet och delar således intemotionärernas uppfattning beträffande motion So29(m) yrkande 5 att företagshälsovården bör gesmöjlighet att även bedriva traditionell sjukvård.Yrkandet avstyrks.I motion So29 (m) yrkande 6 efterfrågas enförstärkt primärvård. Utskottet vidhåller sittsenaste ställningstagande, såsom det redovisas i detovan nämnda betänkande 2001/02:SoU13, och avstyrkermotionsyrkandet.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning imotion So31 (fp) yrkande 8 att apoteken är en viktigkanal för hälsoupplysning. Utskottet anser detsåledes mycket angeläget att ävenfortsättningsvis medges möjlighet att lämna obunden,saklig och lätt tillgänglig hälsoinformation.Utskottet vidhåller dock att det inte finns skäl attförändra läkemedelsdistributionen genom attkonkurrensutsätta detaljhandeln med läkemedel. Mo-tionsyrkandet avstyrks.Målområde 7: Gott skydd motsmittspridningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om enutredning om kostnadsfri vaccinering motkommande influensaepidemier. Utskottet delarinte motionärernas uppfattning om behovet aven sådan utredning.Jämför reservation 17 (v).PropositionenEnligt propositionen måste samhällets skydd motsmittsamma sjukdomar bibehålla en hög nivå för attinte de framsteg som gjorts i fråga om att minskaförekomsten av smittsamma sjukdomar skall gå för-lorade. Insatser för att förebygga smittspridning ären del av folkhälsoarbetet och därmed viktiga föratt det skall gå att nå det övergripandefolkhälsomålet. Gott skydd mot smittspridning skalldärför utgöra ett särskilt målområde.I propositionen anförs att det i nuvarandesmittskyddslag saknas mål för samhällets insatsermot smittspridning. En översyn av skyddet mot smitt-spridning har genomförts av (dir. 1996:68). I kommitténs slutbetänkandeSmittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51)lämnas förslag till en ny smittskyddslag. I syfteatt ytterligare förbättra smittskyddet i landetavser regeringen att utarbeta en proposition medförslag till ny smittskyddslag. Regeringen kommer idetta sammanhang att ta ställning till vilket målsom bör gälla för samhällets smittskydd samt huransvaret för den nationella uppföljningen avinsatser för att förhindra smittspridning börutformas.MotionenI motion So412 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att regeringen bör tillsätta enutredning om frågan om en mer landsomfattandegenerell och, för den enskilde, kostnadsfrivaccinering mot kommande influensaepidemier. Enligtmotionärerna skall en mer generell och kostnadsfrivaccinering mot väntade influensaepidemier införas,eftersom det visat sig medföra inte bara enbesparing för sjukvården, utan också en klartförbättrad hälsa för den enskilde. Huruvida denskall vara begränsad till pensionärer ochriskgrupper får utredningen utvisa.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena ungdomspolitik, integrationspolitik,hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik,djurpolitik, livsmedelspolitik samt miljöpolitik.Utskottet anser inte att en sådan utredning ärerforderlig som efterlyses i motion So412 (v).Motionen avstyrks.Målområde 8: Trygg och säkersexualitet och en god reproduktivhälsaUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om förtydliganden av målenför skolornas sex- och samlev-nadsundervisning, sexualpolitiska mål, ungainvandrarkvinnors sexualitet samtabortförebyggande arbete bör avslås i den månde inte är tillgodosedda.Jämför reservationerna 18 (fp och c) och 19(m och fp).PropositionenI propositionen anförs att har en långtradition när det gäller upplysningsarbete kringfrågor relaterade till sexualitet och samlevnad. Attfrämja en trygg och säker sexualitet och en godreproduktiv hälsa i befolkningen har utgjort enhörnsten i det folkhälsopolitiska arbetet.Vidare anför regeringen att en trygg sexualitet,fri från fördomar, diskriminering, tvång och våld,är hälsosam. Synen på sexualiteten i samhället somhelhet är därför viktig. Den bestämmer t.ex. ommänniskor som är homo- eller bisexuella utsätts förfördomar och diskriminering och med ohälsa somföljd. Den är också väsentlig för kvinnors hälsa. Enförnedrande syn på kvinnors sexualitet leder tillsexuellt tvång och våld och därmed ohälsa.Enligt propositionen är vidare möjligheten tilltrygg och säker sexualitet grundläggande förindividens upplevelse av hälsa och välbefinnande ochsamhället måste värna om de framsteg som gjorts inomområden som sex- och samlevnadsundervisning,familjeplanering och mödrahälsovård. Trygg och säkersexualitet och en god reproduktiv hälsa skall därförutgöra ett målområde.I propositionen anförs att den svenskaabortpolitiken har till uppgift dels att förebyggaoönskade graviditeter och därigenom verka för enminskning av antalet aborter, dels att säkra varjeabortsökande kvinnas rätt till en medicinskt säkerabort och ett psykosocialt gott omhändertagande.Utvärderingar visar att gällande abortlagstiftninghar fungerat väl och haft betydelse för kvinnorshälsa.De flesta aborter genomförs bland kvinnor mellan20 och . Abortfrekvensen är högst bland dem sombor i socioekonomiskt svaga områden och det finnsäven stora regionala skillnader. Utlandsföddakvinnor är överrepresenterade i abortstatistiken.Ett förslag till handlingsplan i syfte att förebyggaoönskade graviditeter bereds inomRegeringskansliet.Vidare anför regeringen att barn och ungdomar harrätt till en saklig sexualkunskap. En bra sex- ochsamlevnadsundervisning kan spela en nyckelroll förungas utveckling och är särskilt viktig för dem varshälsa riskerar att utvecklas ogynnsamt. Deviktigaste kanalerna är sex- och samlevnadsunder-visningen i grund- och gymnasieskolan ochrådgivning/individuella samtal om sexuelltrelaterade frågor på ungdomsmottagningarna. För attsvara mot flickors och pojkars olika behov ochförutsättningar måste sex- och samlev-nadsundervisningen innehålla ett köns- ochgenusperspektiv så att flickors och pojkarsrespektive situation inom området sexualitet ochprevention synliggörs. Vidare skall undervisningenförmedla en öppen syn på människors sexuellaläggning och kunna bemöta hetero-, homo-, bi- ochtranssexuella ungdomars frågor och funderingar.Allas sexualitet skall speglas i undervisningen.Undervisningen skall också ta hänsyn till barns ochungdomars skilda förutsättningar och villkor utifrånetnisk, kulturell och religiös tillhörighetoch/eller eventuell funktionsnedsättning.Rådgivning om preventivmedel och om hur manförebygger sexuellt överförda sjukdomar bör varalättillgänglig och rikta sig till både kvinnor ochmän och pojkar och flickor. För att kunna mötabehovet av individuell rådgivning och informationkrävs en god skolhälsovård/elevvård och välfungerande ungdomsmottagningar. Detta räckeremellertid inte för att tillgodose behovet hosgruppen unga vuxna där såväl förekomsten av sexuelltöverförbara sjukdomar som av oönskade graviditeterär som störst. Vidare behöver pojkars situationuppmärksammas mera bl.a. via ungdomsmottagningarna,och det finns ett behov av ökad kunskap om sambandmellan risktagande levnadsvanor och att ha medverkattill en oönskad graviditet. Män och kvinnor medinvandrarbakgrund är en förhållandevis osynligmålgrupp inom området sexualitet och prevention. Detsaknas t.ex. kunskap om vilka åtgärder som äreffektiva för att förebygga oönskade graviditeter.Det är särskilt viktigt att uppmärksamma behovet avsex- och samlevnadsundervisning.MotionernaI motion So32 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om förtydligande av målen förskolornas sex- och samlevnadsundervisning (yrkande11). Enligt motionärerna varierar kvalitetenkraftigt på sex- och samlevnadsundervisningen mellanolika skolor. Målformuleringen i läropla-nen/kursplanen måste förtydligas för att säkerställaen godtagbar sex- och samlevnadsundervisning i allaskolor.I motion So24 av de ochInger (båda m) begärs tillkännagivande om vad imotionen anförs om målet för folkhälsan ochinvandrares villkor. Motionärerna pekar på att idagens saknar många unga flickor och kvinnorrätten att fritt få förfoga över sin sexualitet.I motion So448 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att utveckla nationellasexualpolitiska mål (yrkande 6). Ettjämställdhetsarbete och ett framgångsriktfolkhälsoarbete kan aldrig bli framgångsrikt om inteockså sexualpolitiken involveras. Motionärerna anseratt det bör tillsättas en utredning med syfte attutveckla nationella sexualpolitiska mål med folkhäl-soinriktning för att skapa en sexualitet på likavillkor mellan kvinnor och män, heterosexuella, bi-och homo- samt transsexuella.I motion So456 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om en nationell nollvision vadgäller tonårsaborter (yrkande 1). Motionärerna anföratt bör ges i uppdrag att, medden handlingsplan för prevention av oönskadegraviditeter som det tagit fram som grund, ledaarbetet med att utveckla en nationell nollvision förtonårsaborter.I motion So426 av och (bådakd) begärs tillkännagivande om en utredning kringoönskade graviditeter bland unga och hur dessa kanförebyggas. Motionärerna anför att eftersom svenskforskning. på området är så gott som obefintligfinns det mycket lite vägledning för ansvarigainstanser som försöker bidra till att minska antaletoönskade graviditeter. Till exempel finns det ingensamlad bild av vilken roll ungdomsmot-tagningar och sex- och samlevnadsundervisningen iskolan spelar.Tidigare behandlingUtbildningsutskottet behandlade i det av riksdagengodkända betänkandet 2001/02:UbU10 Skolan, m.m.motioner rörande skolans ansvar för sex- ochsamlevnadsundervisning. Utskottet, som föreslog attriksdagen skulle avslå motionsyrkandena, anförde isin bedömning bl.a. följande (s. 51 f.).Utskottet vill peka på att kursplanerna förgrundskolans alla ämnen har reviderats medtillämpning från . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt atttid skall avsättas för att diskutera ochreflektera över begrepp som identitet,sexualitet, kärlek och jämställdhet. Där betonasvikten av att tala om värdefrågor i samband medundervisning om samlevnad och relationer,människosyn och språkbruk. Även i kursplanen förde naturorienterande ämnena finns vissa inslagsom gäller sex och samlevnad. I nuvarandekursplan ses homosexualitet som en av flerasamlevnadsformer som också har sociala ochkulturella aspekter. Utskottet vill också peka pådet arbete som genomförts inom (jfr avsnittet Värdegrundenovan). I projektets slutbok omsamtal för demokrati i skolan finns avsnitt omsex- och samlevnadsundervisningen i relation tillde grundläggande demokratiska värdena. Boken harspritts till skolorna. har ocksåutarbetat referensmaterial som kan användas isex- och samlevnadsundervisningen.Aktuella motioner avstyrktes. följdeutskottet (prot. 2001/02:93 och 97). (ej res. )Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena ungdomspolitik, utbildningspolitik,folkhälsopolitik, hälso- och sjukvårdspolitik,integrationspolitik, jämställdhetspolitik,handikappolitik, äldrepolitik och kriminalpolitik.Som framgår av vad utbildningsutskottet tidigareanfört när det gäller sex- ochsamlevnadsundervisning, så har kursplanerna i allaämnen reviderats ganska . Socialutskottetanser härigenom och mot bakgrund av vad regeringenanför om vikten av sex- och samlevnadsundervisningeni grund- och gymnasieskolan att de synpunkter somframförs i motion So32 (c) yrkande 11 får anses ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärväsentligt att sex- och samlevnadsundervisningen tarhänsyn till barns och ungdomars skilda förut-sättningar utifrån bl.a. etnisk, kulturell ochreligiös tillhörighet. Om så sker torde, åtminstonepå sikt, förutsättningarna för unga invandrarflickoratt fritt få förfoga över sin sexualitet förbättras.Härvid vill utskottet även peka påungdomsmottagningarnas viktiga roll. Motion So24 (m)får med det anförda anses åtminstone delvistillgodosedd.Genom här aktuellt målområdes innehåll får enligtutskottets mening sexualpolitiken anses varainvolverad i samhällets jämställdhetsarbete. MotionSo448 (v) yrkande 6 får därför anses varatillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks.I två motioner framförs synpunkter rörande detabortförebyggande arbetet. Som anförs ipropositionen bereds ett förslag tillhandlingsplan att förebygga oönskade graviditeter iRegeringskansliet. Något initiativ från riksdagenssida är därför inte påkallat. Motionerna So426 (kd)och So456 (kd) yrkande 1 avstyrks.Målområde 9: Ökad fysisk aktivitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning tillpågående arbeten på området, avslåmotionsyrkanden rörande fysisk aktivitet ochhälsa.Jämför reservationerna 20 (m) och 21 (c).PropositionenEnligt propositionen är fysisk aktivitet enförutsättning för en god hälsoutveckling. Ökadfysisk aktivitet skall därför utgöra ett särskiltmålområde. Målet för de samlade insatserna inomdetta område skall vara att samhället utformas såatt det ger förutsättningar för en ökad fysiskaktivitet hos hela befolkningen. Detta skall främstske genom insatser som stimulerar till· mer fysisk aktivitet i förskola, skola och ianslutning till arbetet,·· mer fysisk aktivitet ,·· att äldre, långtidssjukskrivna ochfunktionshindrade aktivt erbjuds möjligheter tillmotion eller träning på sina egna villkor.·Regeringen anför att skolan är den arena där allabarn och ungdomar kommer i kontakt med motion ochidrott. Skolan har därför en central betydelse föratt skapa ett livslångt intresse hos unga människorför motion, idrott och naturupplevelser.Politikområdet utbildningspolitik berör fysiskaktivitet främst genom ämnet idrott och hälsa. Inomämnet idrott och hälsa är målet att skapa ochutveckla nya arbetsformer och stödjande miljöer somfrämjar fysisk aktivitet i det långsiktiga lärandetutifrån barns och ungdomars villkor. Det är av storvikt att skolans insatser för att främja fysiskaktivitet och idrott bottnar i både flickors ochpojkars behov och förutsättningar. Särskilduppmärksamhet bör ägnas de barn och ungdomar, t.ex.flickor och pojkar med invandrarbakgrund, som harbegränsade möjligheter till kontakt med natur ochmiljö.MotionernaI motion So29 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om fysisk hälsa ochaktivitet (yrkande 7). Enligt motionärerna bör ämnetidrott och hälsa ges ett större utrymme i skolan.Detta är inte minst viktigt eftersom antaletfriluftsdagar har minskat i skolorna ochmöjligheterna till fysiska fritidsaktiviteter därmedminskats. Motionärerna anför att det framför allt ärviktigt att de elever som inte idrottar på fritidenfår fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det gerdem goda vanor och ökar deras möjlighet att leva ettsunt liv.I motion So32 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om ökat utrymme för ungdomars egnaönskemål om skolidrottens inriktning (yrkande 10).Enligt motionärerna grundläggs mycket avlivsstilsmönstren i barn- och ungdomsåren, varfördet är viktigt att skolidrotten tillförsäkras enstarkare ställning. hör idrottslektioneroch aktiviteter till de situationer i skolan därrisken för mobbning och trakasserier är stor. Föratt barn och ungdomar skall få positiva erfarenheterav idrott är det, enligt motionärerna, viktigt attöka medvetenheten om detta faktum.I motion Kr368 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om idrottsrörelsen ochfolkhälsan (yrkande 8). Motionärerna pekar på attalla är överens om att idrotten har storbetydelse för det allmänna folkhälsoarbetet. Ändåkvarstår faktumet att den svenska befolkningen ochinte minst barn och ungdomar ökar i vikt, till följdav alltmer stillasittande. Motionärerna anför att enallvarlig ansträngning bör göras för att ta framförslag till hur vi på bästa sätt kan ta ett samlatgrepp om folkhälsofrågorna. Därvid bör idrottsrö-relsen engageras.I motion So28 av och (båda s) begärs tillkännagivande om att underpropositionens avsnitt 5, målområde 9: Ökad fysiskaktivitet, även trädgårdsodling bör finnas med blandde uppräknade fysiska aktiviteterna påallemansrättslig grund (yrkande 3).Tidigare behandlingUtbildningsutskottet behandlade i det av riksdagengodkända betänkandet 20001/02:UbU10 Skolan, m.m.motioner rörande antalet idrottstimmar i skolan.Utskottet anförde i sin bedömning följande (s. ).Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att uppmärksamma barns och ungdomarshälsomässiga utveckling i såväl fysisk sompsykisk mening och att skolan här har en viktiguppgift. Skolan kan dock inte inom ramen förskolans vardag ensam tillgodose elevernas fullabehov i dessa avseenden men har likväl ett ansvarför att förebygga ohälsa.