bet · GQ01KU12 · 2003-11-14 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas huvuddelen avproposition 2001/02:190 , variföreslås två nya lagar och en rad lagändringar,bl.a. i riksdagsordningen, med anledning avriksdagens tidigare beslut om inrättande den 1 juli2003 av en ny myndighet, , med uppgiftatt granska den verksamhet som bedrivs av staten. Enmotion (fp) som har väckts med anledning avpropositionen behandlas också i betänkandet. Lagarnaföreslås träda i kraft . Utskottettar vidare på eget initiativ upp vissa andra frågorsom föranleds av inrättandet av den nya myndighetenoch lägger fram ett förslag till lag om lön tillriksrevisorerna. Utskottet föreslår dessutomytterligare ändringar i riksdagsordningen.Utskottets lagförslag i fråga om en riksrevisorerna föreslås träda i kraft den 1januari 2003.I detta betänkande behandlas inte regeringenslagförslag nr 10 som gäller arvodet till styrelsen iRiksrevisionen, vilket avses behandlas i ettbetänkande våren 2003.Utskottet tillstyrker i allt väsentligt de nuaktuella lagförslagen från regeringen och avstyrkermotionen.Regeringsförslagen och motionen finns förtecknadei bilaga 1.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riksdagsordningens huvudbestämmelserRiksdagen, i den ordning som anges i 8 kap. 16 §andra meningen regeringsformen, antar utskottets ibilaga 3 intagna förslag till lag om ändring iriksdagsordningen, såvitt avser huvudbestämmelserna.Därmed bifaller delvis regeringens förslagi denna del.2. Riksdagsordningens tilläggsbestämmelserRiksdagen antar utskottets i bilaga 3 intagnaförslag till lag om ändring i riksdagsordningen,såvitt avser tilläggsbestämmelserna. Därmed bifallerriksdagen delvis regeringens förslag i denna del.3. Lag med instruktion för RiksrevisionenRiksdagen antar regeringens i bilaga 2 intagnaförslag till lag med instruktion för (3) med den ändringen att 12 och 19 §§ får denlydelse som utskottet föreslår i bilaga 4. Därmedbifaller delvis regeringens förslag idenna del.4. Lag om revision av statlig verksamhet m.m.Riksdagen antar regeringens i bilaga 2 intagnaförslag till lag om revision av statlig verksamhetm.m. Därmed avslår motion 2002/03:K2.5. Regeringens övriga lagförslagRiksdagen antar regeringens i bilaga 2 intagnaförslag till1 lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring (4),2 lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) (5),3 lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)(6),4 lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) (7),5 lag om ändring i lagen (1986:765) medinstruktion för ombudsmän (8),6 lag om ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank (9),7 lag om ändring i lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och riksdagensmyndigheter, (11)8 lag om ändring i lagen (1994:260) omoffentlig anställning (12),9 lag om ändring i stiftelselagen(1994:1220) (13),10 lag om ändring i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten (14),11 lag om ändring i lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor (15),12 lag om ändring i lagen (1998:710) medvissa bestämmelser omPremiepensionsmyndigheten (16),13 lag om ändring i lagen (1998:1757) omförvaltning av vissa fonder inomsocialförsäkringsområdet (17),14 lag om ändring i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen(18),15 lag om ändring i socialtjänstlagen(2001:453) (19),16 lag om upphävande av lagen (1988:46) omrevision av ochriksdagens myndigheter m.m. (20).6. Riksrevisorernas anställningsvillkorRiksdagen antar utskottets i bilaga 3 intagnaförslag till lag om lön till riksrevisorer.Stockholm den 14 november 2003På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), (), (), HenrikS Järrel (m), (), (), (), (),(), () ochGustav ().2002/03KU12Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningEn enig riksdag beslutade att ensammanhållen revisionsmyndighet, , medansvar för den statliga redovisnings- ocheffektivitetsrevisionen skall bildas under riksdagenunder . beslutadeockså riktlinjer för en förändrad revision underriksdagen. I riktlinjerna angavs vad ändringarna iriksdagsordningen, en ny revisionslag och en ny lagmed instruktion för i huvuddrag bordeinnehålla (förs. 1999/2000:RS1, bet. 2000/01:KU8,rskr. 2000/01:116-119).En särskild utredare redovisade ibetänkandet Regler för (SOU 2001:97)sitt uppdrag att lämna förslag tillförfattningsregler om . om sina övervägandenoch beaktade de synpunkter kommittén framförde.Inom ()utarbetades en promemoria -Revisionen av arbetslöshetsförsäkringen ochaktivitetsstödet - med förslag bl.a. om attRiksrevisionen skall få granskaarbetslöshetskassornas handläggning avarbetslöshetsersättningen (dnr N2002/ 1665/A).Under arbetet med propositionen har samråd ägt rummed riksdagsstyrelsens beredningsdelegation förfrågor om beträffande de förslag somlämnas i propositionen.Lagrådet har yttrat sig över förslag till lag omrevision av statlig verksamhet, lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), lag om ändring isekretesslagen (1980:100) och lag om ändring istiftelselagen (1994:1220). Regeringen har påsamtliga punkter följt Lagrådets förslag.Medlemsstaternas myndigheter skall höra Europeiskacentralbanken (ECB) om varje förslag tillrättsregler inom dess behörighetsområde enligt EG-fördraget och särskilt i fråga om bl.a. Nationellacentralbanken (artikel 105 [4] EG-fördraget ochartikel 2.1 rådets beslut 98/415/EG av den 29 juni1998 om nationella myndigheters samråd medEuropeiska rörande förslag tillrättsregler [EGT nr L189, 03/07/1998 s. 42-43, Celexnr 31998D0415]). Mot denna bakgrund har regeringenhar berett ECB tillfälle att yttra sig överförslagen. Ett yttrande frånECB har överlämnats till (bilaga 5).Riksdagen har (bet.2002/03:KU9, prot. 2002/03:16) slutligt antagit ettvilande beslut om de ändringar i regeringsformen sombehövs med anledning av den nya Riksrevisionen.Propositionens huvudsakliga innehållRiksdagen har beslutat att en ny myndighet underriksdagen med uppgift att granska den verksamhet sombedrivs av staten, benämnd , skallinrättas . Den nya myndigheten skallledas av tre riksrevisorer som väljs av riksdagen.Vid myndigheten skall också finnas en styrelse, somutses av . Mot bakgrund av detta föreslås ipropositionen en lag om ändring i riksdagsordningen,en lag med instruktion för , en lag omrevision av statlig verksamhet m.m. och ett antalföljdändringar i andra lagar. I ändringarna iriksdagsordningen behandlas frågor om val avriksrevisorer, valbarhets- och behörighetskrav fördessa, riksrevisorernas mandatperioder och hur denriksrevisor som skall svara för den administrativaledningen av myndigheten skall utses. Vidarebehandlas frågor om val av styrelse och desssammansättning. I förslaget till instruktion förRiksrevisionen behandlas frågor om ansvarsfördelningmellan riksrevisorerna samt den administrativaledningen av myndigheten. Vidare behandlas frågor omstyrelsens uppgifter och beslutförhet. I lagen omrevision av statlig verksamhet m.m. behandlas frågorom granskningens omfattning och inriktning samt omrapporteringen till regeringen och . Lageninnehåller även bestämmelser om samverkans- ochuppgiftsskyldighet, om vite samt om Riksrevisionensförhållande till de granskade myndigheternas internarevision. Lagarna föreslås träda i kraft den 1 juli2003.Regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ avsesbehandlas under våren 2003.Utskottets övervägandenLag om revision av statligverksamhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen tillstyrker regeringens förslagtill lag om revision av statlig verksamhetm.m. Ett motionsyrkande (fp) som gällerkontakterna mellan ochutskotten anses tillgodosett.PropositionenDe övergripande bestämmelserna om den statligarevisionen skall enligt propositionen samlas i ensärskild revisionslag: lag om revision av statligverksamhet m.m. Lagen skall innehålla bestämmelserom granskningens omfattning och inriktning samt omrapporteringen till och regeringen. Lagenskall även innehålla bestämmelser omuppgiftsskyldighet m.m., om vite samt omRiksrevisionens förhållande till de granskademyndigheternas interna revision.Granskningens omfattning och inriktningNär det gäller gränsdragningen mellanRiksrevisionens och konstitutionsutskottetsgranskningsområden bedömer regeringen att det intefinns skäl att genom en lagreglering förhindra attRiksrevisionens granskningsområde i någon mån kommeratt vara detsamma som konstitutionsutskottets.Riksrevisionen får enligt propositionen inom ramenför effektivitetsrevisionen granska den verksamhetsom regeringen, , domstolarna ochde förvaltningsmyndigheter som lyder underregeringen bedriver. Granskningen skall främst tasikte på förhållanden med anknytning till statensbudget, genomförandet och resultatet av statligverksamhet och åtaganden i övrigt, men får ocksåavse de statliga insatserna i allmänhet.Granskningen skall främja en sådan utveckling attstaten med hänsyn till allmänna samhällsintressenfår ett effektivt utbyte av sina insatser.Riksrevisionen skall inom ramen för den årligarevisionen - med undantag för AP-fonderna - granskaårsredovisningen för staten, ochde förvaltningsmyndigheter som lyder underregeringen. Om delårsrapport lämnas skall dengranskas med undantag för prognoser. Granskningenskall ske i enlighet med god revisionssed och hatill syfte att bedöma om årsredovisningen ochunderliggande redovisning är tillförlitliga ochräkenskaperna rättvisande. Med undantag förgranskningen av årsredovisningen för staten och förRegeringskansliet skall en bedömning också ske omledningens förvaltning följer tillämpligaföreskrifter och särskilda beslut.I detta sammanhang kan nämnas att revisionen avAP-fonderna regleras i lagen (2000:192) om allmännapensionsfonder samt i lagen (2000:193) om . Enligt bestämmelserna utser regeringen förvarje AP-fond två revisorer som granskarförvaltningen av fondmedlen, och det föreskrivs attrevisorerna skall vara auktoriserade. För gäller dock att minst en av revisorerna skallvara auktoriserad. Revisorerna utses efter ettupphandlingsförfarande.Regeringens förslag innebär att Riksrevisioneninom ramen för effektivitetsrevisionen får granskaden verksamhet som ochmyndigheter under bedriver. Riksrevisionenskall inom ramen för den årliga revisionen granskaårsredovisningen för riksdagsförvaltningen,ombudsmän och . Omdelårsrapport lämnas skall den granskas med undantagför prognoser.Revisionsberättelsen för skallinnehålla ett uttalande om balansräkning ochresultaträkning bör fastställas och om fullmäktigeoch direktionen i bör beviljasansvarsfrihet.Förslaget innebär också att inomramen för effektivitetsrevisionen får granska denverksamhet som Stiftelsen . skall inom ramen för denårliga revisionen granska årsredovisningen förstiftelsen.Riksrevisionen skall också granska KungligaSlottsstaten och Förvaltning.Granskningen skall, med de begränsningar som följerav att någon resultatredovisning inte behöverlämnas, kunna ske både som årlig revision ocheffektivitetsrevision. I granskningen ingår inte attbedöma om ledningens förvaltning följer tillämpligaföreskrifter och särskilda beslut.Riksrevisionen skall vidare enligt förslaget harätt att inom ramen för effektivitetsrevisionengranska sådan verksamhet som staten bedriver i formav aktiebolag, om verksamheten är reglerad i lageller någon annan författning eller om staten somägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedeleller genom avtal eller på något annat sätt har ettbestämmande inflytande över verksamheten.Riksrevisionen skall också ha rätt att inom ramenför effektivitetsrevisionen granska sådan verksamhetsom staten bedriver i form av stiftelse, omverksamheten är reglerad i lag eller någon annanförfattning eller om stiftelsen är bildad av ellertillsammans med staten eller förvaltas av en statligmyndighet. skall få förordna en ellerflera revisorer att delta i den årliga revisionentillsammans med övriga revisorer i nu nämnda bolagoch stiftelser.Förslaget innebär också att inomramen för effektivitetsrevisionen får granska hurstatsmedel som tagits emot som stöd till en vissverksamhet används, om redovisningsskyldighet förmedlen gäller mot staten eller särskildaföreskrifter eller villkor har meddelats om hurmedlen får användas. får vidare inomramen för effektivitetsrevisionen granskaarbetslöshetskassornas handläggning avarbetslöshetsersättningen.Samverkans- och uppgiftsskyldighet samtsekretessStatliga myndigheter skall enligt propositionen påbegäran lämna den hjälp och deuppgifter och upplysningar som Riksrevisionenbehöver för granskningen. För andra än statligamyndigheter gäller en motsvarande skyldighetbeträffande den del av den egna verksamheten somgranskas. Revisorn i ett aktiebolag där staten ägersamtliga aktier skall på begäran lämna upplysningarom bolagets angelägenheter till Riksrevisionen.Revisorn i en stiftelse som får granskas avRiksrevisionen skall på begäran lämna upplysningarom stiftelsens angelägenheter till Riksrevisionen.Förslaget innebär också att vidvite får förelägga den som har tagit emot statsmedelsom stöd till viss verksamhet att fullgöra sinskyldighet att på begäran lämna denhjälp och de uppgifter och upplysningar somRiksrevisionen behöver för granskningen. Dettagäller dock inte kommuner och landsting.Ändringar i sekretesslagen föreslås för attRiksrevisionen skall ha samma möjligheter somRiksrevisionsverket har att sekretessbeläggauppgifter i vissa undersökningar av hänsyn till denenskildes ekonomiska eller personliga förhållanden.RapporteringDen föreslagna lagen om revision av statligverksamhet m.m. innehåller också regler om vartgranskningsrapporterna skall lämnas.Granskningsrapporterna över effektivitetsrevisionenskall, utom i de fall då rapporterna avserriksdagens förvaltning och myndigheter,lämnas till regeringen. Revisionsberättelser ochrevisorsintyg över den årliga revisionen skall ocksålämnas till regeringen. Om delårsrapporter hargranskats skall även intyg över dessa lämnas tillregeringen.Revisionsberättelser och revisorsintyg som gällerriksdagens förvaltning och myndigheter m.m. skalldock inte lämnas till regeringen.Revisionsberättelser över den årliga revisionen avRiksbanken och Stiftelsen lämnas till riksdagen.En revisionsberättelse skall lämnas senast enmånad efter det att årsredovisningen har lämnats.Ett revisorsintyg skall lämnas senast tre veckorefter det att delårsrapport har lämnats.Revisionsberättelsen över årsredovisningen förstaten skall lämnas till regeringen och riksdagen.Berättelsen skall lämnas senast efter dendag regeringen lämnat årsredovisningen för statentill riksdagen.De principiellt viktigaste iakttagelserna videffektivitetsrevisionen och den årliga revisionenskall samlas i en årlig rapport. Den årligarapporten skall lämnas till regeringen ochriksdagen.MotionenTobias och (båda fp) begär imotion 2002/03:K2 att det utvecklas smidiga formerför direktkontakter mellan revisorerna och ansvarigafackutskott. Motionärerna framhåller att den nyaRiksrevisionen blir en viktig resurs i riksdagensuppföljnings- och utvärderingsarbete. Riksrevisionenbör ses som en viktig kunskapskälla i detta arbete,och det är angeläget att så snabbtsom möjligt rapporterar sina iakttagelser till deansvariga utskotten. Täta kontakter medRiksrevisionen bör underlätta för utskotten attbedöma hur olika reformer har utfallit och vilkaproblem som yppat sig vid genomförandet avriksdagens beslut. Det är angeläget att isitt arbete kan dra största möjliga nytta avRiksrevisionens insatser.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömningar i fråga omgranskningsområden och inriktningen av granskningen.Bortsett från uppgiften att granska handläggningenav arbetslöshetsersättningen hosarbetslöshetskassorna överensstämmer områdena ochinriktningen i allt väsentligt med vad som gäller . Som regeringen pekar på finns ett antaloffentligrättsliga organ där det är oklart om de ärmyndigheter eller inte. Regeringen framhåller attdet bör ske en kartläggning av vilka organ som kankomma i fråga för en årlig revision innan det kanbli aktuellt med en generell reglering i dennafråga. Utskottet förutsätter att en sådankartläggning kommer till stånd.Användningen av statsmedel som tagits emot somstöd för viss verksamhet kan granskas inom ramen förRiksrevisionens effektivitetsrevision underförutsättning av att redovisningsskyldighet förmedlen gäller mot staten eller särskildaföreskrifter eller villkor har meddelats för hurmedlen får användas. Utskottet vill understrykavärdet av en sådan effektivitetsrevision.Som regeringen funnit bör någon bedömning ellerprövning av ledningens förvaltning inte falla inomramen för den årliga revisionen av bl.a.Regeringskansliet. leds avstatsministern, och harenligt 12 kap. 1 § regeringsformen som uppgift attgranska bl.a. statstrådens tjänsteutövning. Motdenna bakgrund bör, som regeringen framhåller,ledningens förvaltning inte heller i fortsättningenvara föremål för bedömning eller prövning iRiksrevisionens årliga revision avRegeringskansliet.Inte heller när det gäller Riksrevisionensrapportering till regeringen och görutskottet en annan bedömning än regeringen.Granskningsrapporterna skall enligt 9 och 10 §§förslaget till lag om revision av statlig verksamhetm.m. lämnas till regeringen utom när det gällereffektivitetsgranskning av den verksamhet sombedrivs av och myndigheterunder . Revisionsberättelser ochrevisorsintyg över den årliga revisionen avRegeringskansliet och, med undantag för AP-fonderna,förvaltningsmyndigheterna under regeringen samtKungliga Slottsstaten och Kungliga skall också lämnas till regeringen.Revisionsberättelsen över årsredovisningen förstaten skall lämnas till regeringen och riksdagen.Till skall lämnas revisionsberättelseröver den årliga revisionen av . Ytterligarerapporteringsskyldighet föreligger inte. att revisionsberättelserna överårsredovisningarna för riksdagsförvaltningen ochRiksdagens ombudsmän inte har någon mottagare.Enligt utskottets mening är det självfalletangeläget att de aktuella revisionsberättelsernauppmärksammas av även om de inte skallavlämnas som ärenden till . Utskottet villframhålla att revisionsberättelserna ochrevisorsintygen över riksdagsförvaltningen ochRiksdagens ombudsmän självfallet kommer att ingå iunderlaget för bedömningarvid beredningen av årsredovisningarna förmyndigheterna och budgetpropositionen, utgiftsområde1 Rikets styrelse.I motion K2 (fp) understryks behovet av attriksdagsutskotten får kännedom om de rapporter somgäller utskottens beredningsområden.Konstitutionsutskottet delar motionärernasuppfattning om värdet av att riksdagsutskottentillställs rapporterna. Enligt utskottets mening kandet emellertid förutsättas att kommeratt se till att berört utskott tillställsgranskningsrapporterna även utan att dettalagregleras. Nämnas kan att inte heller detsjälvklara förhållandet att granskningsrapporternalämnas till de myndigheter som ansvarar för dengranskade verksamheten eller frågan eller som annarsberörs av granskningen föreslås lagreglerat. Tilldetta kommer att tidigare understrukitvikten av att rapporterna offentliggörs när de ärfärdigställda, och det framstår därför som naturligtatt de kommer att finnas tillgängliga utan onödigtidsutdräkt, t.ex. via Internet. Motionen får motdenna bakgrund anses tillgodosedd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom revision om statens verksamhet m.m. och avstyrkermotion K2 (fp).Lag med instruktion förRiksrevisionenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker i allt väsentligtregeringens förslag till lag med instruktionför . Utskottet föreslår docken komplettering som innebär attRiksrevisionen skall avge delårsårsrapport.PropositionenInledningsvis innehåller förslaget till lag medinstruktion för två bestämmelser somdelvis hänvisar till 12 kap. 7 § regeringsformen,riksdagsordningen och andra lagar. I 2 § anges attRiksrevisionen leds av tre riksrevisorer, att en avriksrevisorerna svarar för den administrativaledningen och att det finns en styrelse iRiksrevisionen. I 3 § anges det vetenskapliga rådsom enligt riktlinjer skall finnas vidRiksrevisionen.I 4-10 §§ instruktionslagen finns bestämmelser omriksrevisorerna. Riksrevisorerna skall beslutagemensamt om fördelningen av granskningsområdenmellan sig, om verksamhetens inriktning ochorganisation samt om arbetsordning. Inom sinarespektive granskningsområden beslutar dockriksrevisorerna var för sig vad som skall granskas.De skall samråda med varandra.Riksrevisorerna skall besluta gemensamt iadministrativa frågor, men revisorerna får beslutaatt vissa ärenden skall avgöras av den avriksrevisorerna som skall svara för denadministrativa ledningen av myndigheten eller avnågon annan tjänsteman vid Riksrevisionen.Den årliga rapporten skall dock beslutas avriksrevisorerna gemensamt.I 11-13 §§ instruktionslagen finns i principuttömmande bestämmelser om styrelsens uppgifter.Styrelsens uppgift skall vara att följagranskningsverksamheten och besluta om förslag ochredogörelser till med anledning avriksrevisorernas beslut i granskningsärendenavseende effektivitetsrevisionen och den årligarapporten samt revisionsberättelserna överårsredovisningen för staten, . Vidare skallstyrelsen besluta om yttranden till riksrevisorernaöver granskningsplan, om årsredovisning och omförslag till anslag på statbudgeten för myndigheten.Innan styrelsen beslutar om förslag till anslag påstatsbudgeten skall den inhämtariksdagsförvaltningens yttrande över förslaget.Styrelsen skall vara beslutför när ordföranden ochminst hälften av övriga ledamöter är närvarande.Ledamots rätt att få reservera sig mot styrelsensbeslut följer av förvaltningslagens bestämmelser.Regeringen anser att någon särskild bestämmelse omledamots reservationsrätt därför inte behövs.I 21-22 §§ finns bestämmelser om Riksrevisionensinternationella verksamhet. skallföreträda som det nationellarevisionsorganet i internationella sammanhang.Riksrevisionen får inom sitt verksamhetsområdeutföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på detinternationella området. får enligtregeringens förslag ta betalt för sådana uppdrag ochtjänster, bestämma avgifternas storlek och självdisponera medlen.Vidare anges i propositionen att granskning avanvändningen av EU-bidrag ryms inom Riksrevisionensordinarie uppgifter. bör själv fåbesluta om samarbetsformer med Europeiskarevisionsrätten. Regeringen saknar formell möjlighetatt lämna några uppdrag till inomramen för EU-arbetet. I vilken utsträckningRiksrevisionen bör kunna lämna stöd till regeringeni frågor som har anknytning till EU-arbetet beslutarRiksrevisionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar i allt väsentligt regeringensbedömning om vad instruktionen för Riksrevisionenbör innehålla. Utskottet vill emellertid understrykaatt frågan om betalning för internationella uppdragoch tjänster och dispositionen av dessa medel intenu får en slutlig lösning. Det finns enligtutskottets mening anledning för attåterkomma i frågan. Enligt utskottets mening börRiksrevisionen inledningsvis kunna ta betalt fördessa uppdrag och tjänster och själv disponeramedlen. Utskottet vill dock nu understryka vikten avatt de internationella uppdragen och tjänsterna intefår sådan omfattning att det kan finnas en risk föratt huvuduppgift att granska denverksamheten som bedrivs av staten påverkasnegativt.Utskottet delar regeringens bedömning attriksrevisorernas beslut om vad som skall granskasskall redovisas i en sammanhållen granskningsplanäven om var och en av riksrevisorerna inom sinagranskningsområden, sedan han eller hon samrått medde båda andra riksrevisorerna, beslutar om vad somskall granskas. Det är enligt utskottets meningangeläget att den enskilde riksrevisornssjälvständighet respekteras som det ärviktigt att är en sammanhållenmyndighet som inte riskerar att utvecklas i riktningmot tre separata delar.Instruktionens bestämmelser om styrelsensuppgifter (11 och 12 §§) kan enligt utskottetsmening ses som ett klarläggande.