bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /03:28 Migration och asylpolitik samtsex motioner som väckts med anledning av skrivelsen.Dessutom behandlas ett stort antal motioner från denallmänna motionstiden som rör asyl- ochmigrationsfrågor.Regeringen redovisar i skrivelsen den svenskamigrationspolitiken mot bakgrundav migrations- och flyktingsituationen i världen. Iskrivelsen redogörs också för roll iEuropasamarbetet och det internationella samarbeteti övrigt.I motionerna, som rör såväl de nationella frågornasom internationella, och då främst EG-rättsligaaspekter och EU-samarbetet, tas bl.a. upp frågor omflyktingbegreppet, anhöriginvandring, visumkrav ochpraxis vid besöksvisum, asylprocessen samtmottagande av asylsökande. Flera motionsförslag tarupp frågan om ökad arbetskraftsinvandring tillSverige.Utskottet har hållit en offentligutfrågning om och asylmottagandet. från utfrågningen har fogats tillbetänkandet som bilaga.Samtliga motioner avstyrks. Utskottet föreslårockså att lägger regeringens skrivelsetill handlingarna.I betänkandet finns 73 reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8yrkandena 1 och 3 samt 2002/03:Sf256 yrkande 9.Reservation 1 (fp, c)Reservation 2 (mp)2. ÅtervandringRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande18, 2002/03:Sf256 yrkande 10 och 2002/03:Sf334yrkande 22.Reservation 3 (fp, kd)Reservation 4 (mp)3. En kommission för att granskaflyktingpolitikenRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf255.Reservation 5 (mp)4. EU:s flyktingpolitikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf4 yrkande1, 2002/03:Sf5 yrkandena 7 och 8, 2002/03:Sf7yrkandena 9 och 10, 2002/03:Sf8 yrkande 12,2002/03:Sf256 yrkande 12, 2002/03:Sf334 yrkandena1 och 2, 2002/03:K432 yrkande 9, 2002/03:U323yrkande 4 och 2002/03:U326 yrkande 8.Reservation 6 (fp, kd, c)Reservation 7 (m)Reservation 8 (mp)5. Stöd till kandidatländerRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf334 yrkande3.Reservation 9 (kd)6. agerande i EURiksdagen avslår motion 2002/03:Sf239 yrkandena2, 5 och 7.Reservation 10 (v)7. ArbetskraftsinvandringRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf7yrkande 8, 2002/03:Sf8 yrkande 4, 2002/03:Sf214yrkande 9, 2002/03:Sf216 yrkandena 1 i denna deloch 2, 2002/03:Sf239 yrkande 16, 2002/03:Sf248,2002/03:Sf265, 2002/03:Sf296, 2002/03:A239yrkande 26 och 2002/03:A320 yrkande 13.Reservation 11 (m, fp, kd, c, mp)8. Arbetstillstånd efter inresa m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf4 yrkande5 och 2002/03:Sf216 yrkande 1 i denna del.Reservation 12 (fp, c)9. Handläggningstider för arbetstillståndRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande5 och 2002/03:Sf367 yrkande 29.Reservation 13 (mp)10. GäststuderandeRiksdagen avslår motion 2002/03:Ub486 yrkande7.Reservation 14 (m)11. AnhöriginvandringRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf3 yrkande2, 2002/03:Sf5 yrkande 1 i denna del, 2002/03:Sf8yrkandena 6 i denna del och 13, 2002/03:Sf216yrkande 3 och 2002/03:Sf334 yrkandena 25 och 26.Reservation 15 (kd, v, c, mp)Reservation 16 (fp)12. Direktiv om familjeåterföreningRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf239 yrkande9.Reservation 17 (v, mp)13. FörsörjningskravRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande6 i denna del och 2002/03:Sf216 yrkande 4.Reservation 18 (fp)Reservation 19 (mp)14. Uppehållstillstånd efter inresaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf239yrkande 12 och 2002/03:Sf334 yrkande 29.Reservation 20 (kd, v, c)15. Uppehållstillstånd före referentenshemresaRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf223.Reservation 21 (v)16. DNA-analysRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf202.Reservation 22 (m)17. Uppskjuten invandringsprövningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande20, 2002/03:Sf239 yrkande 11, 2002/03:Sf334yrkande 27, 2002/03:Sf367 yrkande 19 och2002/03:Ju249 yrkande 21.Reservation 23 (kd, v, c, mp)18. SeriositetsprövningRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf8 yrkande 6 idenna del.Reservation 24 (mp)19. RegisterkontrollRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf334yrkande 28, 2002/03:A242 yrkande 35 och2002/03:Ju363 yrkande 10.Reservation 25 (kd)20. Fullmaktsäktenskap m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf299 och2002/03:Ju249 yrkande 19.Reservation 26 (c)21. Utvidgat flyktingbegreppRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf3 yrkande1, 2002/03:Sf4 yrkande 3, 2002/03:Sf5 yrkande 1 idenna del, 2002/03:Sf6 yrkande 6, 2002/03:Sf8yrkande 17, 2002/03:Sf214 yrkande 15,2002/03:Sf217, 2002/03:Sf228, 2002/03:Sf239yrkande 8, 2002/03:Sf256 yrkande 2,2002/03:Sf317, 2002/03:Sf319, 2002/03:Sf320,2002/03:Sf334 yrkande 7, 2002/03:Sf367 yrkandena17 och 18, 2002/03:L249 yrkandena 23 och 24,2002/03:U326 yrkandena 6 och 7 samt 2002/03:U328yrkande 17.Reservation 27 (fp, kd, v, c, mp)22. Avvisningsbeslut vid risk för tortyrRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf5 yrkande 6.Reservation 28 (fp)23. Asylsökande från IranRiksdagen avslår motion 2002/03:U238 yrkande 7.Reservation 29 (v)24. Inre flyktalternativRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf334 yrkande20.Reservation 30 (kd)25. VidarebosättningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf5 yrkande3, 2002/03:Sf6 yrkande 8 och 2002/03:U297 yrkande1.Reservation 31 (fp, kd)26. MänniskosmugglingRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf5 yrkande4, 2002/03:Sf7 yrkande 6, 2002/03:Sf8 yrkande 7,2002/03:Sf239 yrkande 4 och 2002/03:Sf256 yrkande14.Reservation 32 (fp, c)Reservation 33 (m)Reservation 34 (v)Reservation 35 (mp)27. DublinärendenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande16, 2002/03:Sf239 yrkande 6, 2002/03:Sf256yrkande 13, 2002/03:Sf334 yrkande 6 samt2002/03:Sf367 yrkandena 26 och 27.Reservation 36 (fp, kd, c, mp)Reservation 37 (v)28. Säkra länderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf256yrkande 1 samt 2002/03:Sf334 yrkandena 9 och 10.Reservation 38 (fp, kd)29. Humanitära skälRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf256yrkandena 3-5 och 2002/03:Sf334 yrkande 17.Reservation 39 (fp, c)Reservation 40 (kd)30. Barnets bästaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf256yrkande 6, 2002/03:Sf334 yrkande 23 och2002/03:Sf367 yrkande 6.Reservation 41 (fp, kd, c, mp)31. Uppehållstillstånd efter viss tidRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf239yrkande 13 samt 2002/03:Sf300 yrkandena 2 och 3.Reservation 42 (v)32. Uppehållstillstånd vidverkställighetshinderRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf334 yrkande18.Reservation 43 (kd)33. Gömda personerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande23, 2002/03:Sf256 yrkande 20 och 2002/03:Sf367yrkande 8.Reservation 44 (fp, mp)34. MänniskohandelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf5 yrkande5, 2002/03:Sf6 yrkande 5, 2002/03:Sf8 yrkande 8,2002/03:Ju248 yrkande 1 och 2002/03:U328 yrkande3.Reservation 45 (fp, c)Reservation 46 (m)Reservation 47 (kd)Reservation 48 (mp)35. Direktivförslag om människohandelRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf239 yrkande10.Reservation 49 (v)36. Skyddade vistelseorterRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf4 yrkande 2.Reservation 50 (c)37. FamiljesplittringRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf256 yrkande7.Reservation 51 (fp, c)38. S.k. god man vid verkställighetRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf367 yrkande25.Reservation 52 (mp)39. BesöksvisumRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande15, 2002/03:Sf214 yrkande 3 i denna del,2002/03:Sf216 yrkande 5, 2002/03:Sf239 yrkande15, 2002/03:Sf334 yrkande 31 och 2002/03:Sf367yrkande 24.Reservation 53 (fp, kd, v, c, mp)40. Viseringspliktiga länderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf5 yrkande9, 2002/03:Sf214 yrkande 3 i denna del,2002/03:Sf239 yrkande 14 och 2002/03:Sf256yrkande 16.Reservation 54 (fp, v, c)41. avslår motion 2002/03:Sf224.Reservation 55 (v)42. Visum för asylsökande och asylansökan iutlandetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande14, 2002/03:Sf239 yrkande 18, 2002/03:Sf334yrkande 5 och 2002/03:Sf367 yrkande 20.Reservation 56 (kd, c)Reservation 57 (v, mp)43. HandläggningstidRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf7yrkandena 1-3, 2002/03:Sf8 yrkande 19,2002/03:Sf214 yrkande 6, 2002/03:Sf264 yrkande 1och 2002/03:Sf300 yrkande 1.Reservation 58 (m)Reservation 59 (c)Reservation 60 (mp)44. AsylprocessenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf7 yrkande4, 2002/03:Sf233, 2002/03:Sf334 yrkandena 8,12-14 och 16, 2002/03:Sf363, 2002/03:Sf367yrkandena 21 och 23, 2002/03:A242 yrkande 36,2002/03:A270 yrkande 3 och 2002/03:Ju363 yrkande11.Reservation 61 (kd, v, mp)Reservation 62 (m)45. InstansordningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf5 yrkande2, 2002/03:Sf6 yrkande 1, 2002/03:Sf7 yrkande 11och 2002/03:Sf239 yrkande 19.Reservation 63 (m, fp, kd, c)Reservation 64 (v, mp)46. FörvarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf8 yrkande2, 2002/03:Sf239 yrkande 17, 2002/03:Sf334yrkande 19 och 2002/03:Sf367 yrkande 22.Reservation 65 (kd, v, c, mp)47. Mottagande av asylsökandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf214yrkande 4, 2002/03:Sf226 yrkandena 3 i denna deloch 4, 2002/03:Sf336 yrkande 3 och 2002/03:Ub555yrkande 2.Reservation 66 (fp, c)Reservation 67 (v)48. Arbetstillstånd för asylsökandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf4 yrkande4, 2002/03:Sf226 yrkande 3 i denna del och2002/03:Sf334 yrkande 35.Reservation 68 (fp, kd, c)49. ErsättningarRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf8 yrkande 9.Reservation 69 (mp)50. Barn i asylutredningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf6 yrkande2, 2002/03:Sf8 yrkande 22 samt 2002/03:Sf367yrkandena 5 och 13-15.Reservation 70 (kd)Reservation 71 (mp)51. Särskola och gymnasieskolaRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf8 yrkandena10 och 11.Reservation 72 (mp)52. Ansvar för asylsökande barn m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf4 yrkande6, 2002/03:Sf6 yrkandena 3 och 4, 2002/03:Sf7yrkande 7, 2002/03:Sf8 yrkande 21, 2002/03:Sf256yrkande 8, 2002/03:Sf277, 2002/03:Sf321,2002/03:Sf334 yrkande 24, 2002/03:Sf361,2002/03:Sf367 yrkande 16 och 2002/03:Sf375.Reservation 73 (fp, kd, c, mp)53. SkrivelsenRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2002/03:28till handlingarna.Stockholm den 25 mars 2003På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (), StenTolgfors (m), (), (), (), (), (), (), BirgittaCarlsson (c), (),(), (), MonaJönsson (mp), () och ErikUllenhag (fp).Ärendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /03:28 Migration och asylpolitik. Iskrivelsen, som är daterad ,redovisas den svenska migrations- och asylpolitikensedan hösten 2001. Vidare ingår en redogörelse förSveriges roll i Europasamarbetet och i detinternationella samarbetet i övrigt.I betänkandet behandlas vidare sex motioner somväckts med anledning av skrivelsen och ett stortantal motioner från den allmänna motionstiden år2002. Förslagen i motionerna återges i bilaga 1.Utskottet har under beredningen av ärendetinhämtat kompletterande information vid besök hosUtlänningsnämnden och . Utskottethar också hållit en offentlig utfrågning om Sverigeoch asylmottagandet.Som bilaga 2 till betänkandet finns en utskriftfrån utskottets offentliga utfrågning om ochasylmottagandet den 13 mars 2003.2002/03SfU8Utskottets övervägandenMigrationspolitikenDen svenska migrationspolitikens mål ochinriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- den svenska migrationspolitikens mål ochinriktning- återvandring- en kommission för att granskaflyktingpolitikenJämför reservationerna 1 (fp, c), 2 (mp), 3(fp, kd), 4 (mp) och 5 (mp)Gällande ordningEnligt beslut (prop.1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) börden svenska migrationspolitiken ses som en helhet,som omfattar flykting-, invandrings- ochåtervändandepolitik och i sin tur ingår i utrikes-,säkerhets-, handels- och biståndspolitiken.Migrationspolitikens mål är att verka för attmigration till och från vårt land sker i ordnadeformer, att värna asylrätten och upprätthålla denreglerade invandringen. Vidare skall verksamhetenpräglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter.Med invandringspolitik avses de principer ochregler som anger vilka utlänningar som skall fåtillstånd att bosätta sig i . Invandringentill är reglerad utom förnordiska medborgare samt, numera, för EU- och EES-medborgare. Medlemskapet i EU innebär att medborgarei medlemsländerna fritt kan flytta mellan ländernaför att arbeta, studera, bo och leva utan krav påarbetstillstånd. Den fria rörligheten omfattar ävenfamiljemedlemmar oavsett medborgarskap.Mottagandet av flyktingar i är endast ettav flera element i den svenska flyktingpolitiken.Dessutom ingår bl.a. arbete i FN och andrainternationella organisationer, ekonomiskt stöd tillUNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och andraorganisationer, arbete inom EU som syftar till ökadharmonisering av politiken och internationelltsamarbete i syfte att verka för en solidariskansvarsfördelning mellan länder och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd och mottagande i Sverigeav andra skyddsbehövande än flyktingar.En ändring av de migrationspolitiska målengodkändes av (prop. 2000/01:1,bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:69 och 70). Jämförtmed målen för migrationspolitiken såsom de uttrycksi propositionen 1996/97:25 Svensk migrationspolitiki globalt perspektiv innebär den nyamålformuleringen att harmoniseringen av flykting-och invandringspolitiken i EU betonas tydligare imigrationspolitiken. Vidare förtydligades att helakedjan från mottagande av asylsökande tillåtervändande eller integration i skallpräglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att svensk migrationspolitiksedan mitten av i allt högre grad utgårfrån ett helhetsperspektiv där migrationspolitikenses integrerad med utrikes-, säkerhets-, handels-och biståndspolitiken. prioriterar därförHögnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor (HLWG)inom EU som värnar om detta breda perspektiv.Europeiska kommissionen har under år 2002presenterat dels en grönbok, dels ett meddelande sombygger på grönboken om gemensammaåtervändandeprogram för personer som vistasolagligt. Rådet har antagit ettprogram i vilket anges ett antal åtgärder, särskilti fråga om operativt samarbete mellanmedlemsstaternas verkställande myndigheter.MotionerI motion 2002/03:Sf256 av m.fl. (fp)yrkandena 9 och 10 begärs tillkännagivanden omåtgärder för återvändande och förebyggande av flykt.Motionärerna påkallar ett ökat stöd till olika FN-organ och generös mottagning av asylsökande iSverige. Internationella hjälpinsatser har enligtmotionärerna aldrig varit tillräckliga förflyktingar i tredje världen. Det krävs ett ökat stödi närområdet, som dock aldrig får tas som intäkt föratt bedriva en mer restriktiv asylpolitik i Sverige.En återvändandepolitik måste enligt motionärernafullt ut respektera den enskildes valfrihet, ochkonjunkturskäl får aldrig vara orsak till attstimulera flyktingar att återvända.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 22 ett tillkännagivande om ett förbättratoch formaliserat återvändandeprogram. Enligtmotionärerna är det viktigt att seriös, generös ochtidig information ges om möjligheterna till stöd vidfrivillig återvandring. Studier och praktik somunderlättar återkomsten till hemlandet böruppmuntras.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att demigrationspolitiska målen först och främst bör angeatt verksamheten skall präglas av rättssäkerhet,humanitet och respekt för individens mänskligarättigheter. Vidare bör målformulering att denreglerade invandringen skall upprätthållas utgåhelt. I yrkande 3 anges att i EU-sammanhangmåste verka för att bidragen till UNHCR inte pånågot sätt minskar. Vidare anser motionärerna attdet inte är humant att kräva att folk återvändertrots att det inte finns förutsättningar ihemlandet. Motionärerna påtalar behovet av atthjälpa till med återuppbyggnad av exempelviskrigshärjade länder för att göra det möjligt attåtervända. Ett tillkännagivande härom begärs iyrkande 18.Gustav () begär i motion 2002/03:Sf255att regeringen tillsätter en kommission omflyktingpolitiken. Kommissionen bör få tillgång tillsamtliga relevanta dokument och ha rätt att förhöraministrar från regeringarna från 1985 och framåt.Den bör enligt motionären ges befogenhet attmoraliskt fria eller fälla dessa regeringar från attha initierat den flyktingpolitik vi har . Ingapartipolitiker bör ingå i kommissionen, i ställetbör såväl jurister som människor engagerade i denantirasistiska och flyktingvänliga rörelsen ingå.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att måste söka samarbete ochaktivt medverka till att migrationsfrågor löses påett humant och rättssäkert sätt även i detinternationella samarbetet. Ett viktigt inslag i densvenska politiken är att ge stöd i närområdet ochatt medverka till förebyggande insatser. Utskottetvill betona att flyktingpolitiken inte bara bestårav att ta emot flyktingar i . Det behövs enhelhetssyn och en samordning av de olikapolitikområdena för att förebygga och undanröjaorsaker till flykt och påtvingad migration. Sverigehar enligt utskottets mening i alla sammanhang,internationellt och nationellt, alltid strävat efteratt flyktingpolitiken skall präglas av humanitet ochrespekt för individens mänskliga rättigheter samtatt internationella åtaganden skall följas.Utskottet anser att stöd till återvandring är ettviktigt inslag i migrationspolitiken och att detalltid måste ske med respekt för individen. Ingentvekan får råda om att den som fått ett permanentuppehållstillstånd själv avgör om och när han ellerhon vill återvända till sitt ursprungsland.Utskottet noterar att det inom det nordiskasamarbetet bl.a. pågår ett projekt för stöd åt äldrebosnier som vill återvända. Vidare har vid ettseminarium diskuterats möjligheterna att bidra tillutvecklingen i och möjligheterna försomalier att tillfälligt eller stadigvarandeåtervända. Motsvarande möjligheter har diskuteratsmed afghaner i . Beträffande stöd tillutvecklingen i ursprungsländer kan utskottetkonstatera att ett sådant arbete också pågår inomEU.I samband med ändringen i formuleringen av målenför migrationspolitiken konstateradeutskottet att den föreslagna ändringen innebar ettförtydligande av att hela kedjan från mottagande avasylsökande till återvändande eller integration iSverige skall präglas av rättssäkerhet, humanitetoch respekt för individens mänskliga rättigheter.Samma mål gäller (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:45 och 46). Utskottetser ingen anledning att nu göra annan bedömning.När det gäller internationellt samarbete ochhumanitärt bistånd står FN-organen, främst UNHCR, ifokus. Utskottet vill peka på att ligger itopp när det gäller ländernas ekonomiska bidrag tillUNHCR. spelar också en aktiv roll i UNHCR:sstyrelsearbete liksom i den reformering som skettoch sker inom organisationen. Enligt utskottetsmening bör också vara pådrivande i fråga omEU:s roll i det internationella arbetet. Detta kanske bl.a. genom att värna om stödet till UNHCR, därEU och EU:s medlemsländer står för avUNHCR:s budget.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2002/03:Sf8 yrkandena 1, 3 och 18, 2002/03:Sf256yrkandena 9 och 10 samt 2002/03:Sf334 yrkande 22.Utskottet kan inte se något skäl till att föreslåatt en kommission får i uppdrag att granska denförda flyktingpolitiken. Utskottet avstyrker därförmotion 2002/03:Sf255.EU-samarbetetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- harmonisering av EU:s flyktingpolitik- stöd till kandidatländernas uppbyggnad avasylsystem- agerande i EUJämför reservationerna 6 (fp, kd, c), 7 (m),8 (mp), 9 (kd) och 10 (v)Gällande ordningGenom ikraftträdande 1993formaliserades det som kallas det rättsliga ochinrikes samarbetet inom EU. Detta samarbete bildadedå EU:s tredje pelare och handlade om att ge enallmän ram för uppbyggnaden av ett samarbete mellanmedlemsländerna i fråga om migration,gränskontroller, asyl- och invandringsfrågor.Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999.Därigenom fördes bl.a. frågor om asyl, invandringoch vissa frågor om fri rörlighet för personer överfrån tredje till första pelaren. Viseringsfrågor,som tidigare reglerades i EG-fördragets artikel 100c, återfinns efter Amsterdamfördragetsikraftträdande i avdelning IV. Också frågan omfördelning mellan EU-länderna i samband medmottagandet av flyktingar kom genomAmsterdamfördraget att omfattas av EG-fördraget.Efter en övergångsperiod , dvs. den 1 maj2004, skall fri rörlighet för personer garanteras.I och med Amsterdamfördraget blevSchengensamarbetet, som kom till som en separatöverenskommelse utanför det dåvarande EG-samarbetetför att skynda på samarbetet kring fri rörlighet förpersoner, en del av EU:s gemensamma regelverk.Schengenregelverket omfattar samtliga EU:s 15medlemsländer, med undantag av ochIrland. och deltar i samarbetet genomett specialavtal. , som har reserverat sigfrån att flyttas över till denförsta pelaren, kan besluta om manskall genomföra de beslut som fattats avSchengenländerna i deras nationella lagstiftning.Vid Europeiska rådets möte i i december 1998antogs en handlingsplan för att genomförabestämmelserna i om upprättandeav ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Ihandlingsplanen anges prioriteringar och tidsramarför hur uppgifterna i fördraget om fri rörlighet förpersoner, asyl, invandring samt civilrättsligt,polisiärt och straffrättsligt samarbete börgenomföras och inom vilka tidsramar.Genomförandetiden varierar mellan två och fem årfrån Amsterdamfördragets ikraftträdande.Vid Europeiska rådets sammanträde iTammerfors drogs riktlinjerna upp för hur man såsnart som möjligt skall kunna genomföra den friarörligheten för personer fullt ut. Europeiska rådetefterlyste vid sitt möte en gemensam politik förinvandring och en gemensam asylpolitik grundad på enfullständig och absolut tillämpning av FN:skonvention om flyktingars rättsligaställning, . Fyra huvuddelarfastställdes: partnerskap med ursprungsländerna, ettgemensamt europeiskt asylsystem, som på längre siktbör leda till ett gemensamt asylförfarande och enenhetlig status för dem som beviljas asyl, rättvisbehandling av medborgare i tredjeland och eneffektivare hantering av migrationsflöden.Vid toppmötet i bekräftadesde riktlinjer och mål som fastställdes i konstaterade att det, även om detgår att notera vissa framåtskridanden, behövs nyauppslag och riktlinjer för att inhämtaeftersläpningarna på vissa områden. Trots vissagenomförda satsningar, såsom Europeiskaflyktingfonden, Eurodacförordningen och direktivetom tillfälligt skydd, har framstegen visat sig varamindre snabba och mindre betydande än avsett. förutsätter en genuint gemensamasyl- och invandringspolitik bl.a. att enhandlingsplan om illegal invandring ochmänniskohandel och ett europeiskt system för utbyteav information om asyl, migration ochursprungsländer inrättas. Vidare börDublinförordningen antas liksom gemensamma normerför asylförfaranden, mot- tagande,familjeåterförening och en definition av begreppet"flykting" samt former för subsidiärt i , , uttaladebl.a. att det är fast beslutet att påskyndagenomförandet av samtliga aspekter av det programsom antogs i för att skapa ett område medfrihet, säkerhet och rättvisa och erinrade omnödvändigheten av att utforma en gemensam politikför EU när det gäller de skilda men nära förbundnafrågorna om asyl och invandring. Europeiska rådetuttalade att för de åtgärder som vidtas på kort ochmedellång sikt för att hantera migrationsströmmarnamåste en rättvis jämvikt upprätthållas mellan å enasidan en politik för integration av invandrare somär lagligen etablerade och en asylpolitik somrespekterar de internationella konventionerna,särskilt Genèvekonvention, och å andrasidan en beslutsam kamp mot olaglig invandring ochmänniskohandel.SkrivelsenI skrivelsen anges att på det asyl- ochmigrationspolitiska området prioriterar ettskyndsamt genomförande av fastlagda åtaganden,särskilt slutsatserna från toppmötena i ,och . Kommissionen har presenteratsamtliga förslag till rättsakter som fördragetföreskriver. Lagstiftningsarbetet har kommit i gångmen processen mot en harmonisering har enligtskrivelsen gått långsamt.