bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Trots att bostadsbidragen är detfördelningspolitiskt sett mest effektiva sättet atttillförsäkra också lågavlönade, barnfamiljer ochstudenter en rimlig bostadsstandard har de alltsåskurits ned. Det kan mot den bakgrunden ifrågasättasom målsättningen med bostadsbidragen - att hushållmed barn skall kunna efterfråga en bostad där varjebarn har ett eget rum - längre kan anses vägledastödets utformning. Det är också därför som vi frånKristdemokraterna lagt fram förslag om att redan2004 reformera bostadsbidragen så att bl.a.halvårsvisa avstämningar införs, den samladefamiljeinkomsten läggs till grund förbostadsbidraget och det särskilda bidraget höjs med100 kr per barn.Genom dessa åtgärder rättas de störstaorättvisorna i dagens bostadsbidragssystem till. Påsikt är detta dock inte tillräckligt.Bostadsbidragen måste därför ses över i sin helhet.Det innebär att effekterna av dagens regler måsteutvärderas i syfte att skapa ett regelverk som ärfördelningspolitiskt bättre och därmed ocksårättvisare. Målet bör sålunda vara att arbeta framett bostadsbidragssystem som behandlar alla hushållpå ett likvärdigt sätt och som inte diskriminerarbarnfamiljer.Vad jag nu med anslutning till motion2003/04:Bo249 (kd) yrkande 1 anfört om utformningenav bostadsbidragen bör tillkännage förregeringen som sin mening. Bostadsbidragens utformning (punkt 26) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo230 samt avslårmotionerna 2003/04:Bo249 yrkande 1 och 2003/04:Bo253yrkande 18.StällningstagandeDet är vår uppfattning att bostadsbidragen skallvara ett bostadspolitiskt instrument med uppgift attge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfrågagoda och tillräckligt rymliga bostäder. Ävenriksdagen har på förslag av bostadsutskottet (bet.1995/96:BoU11 s. 16) givit uttryck för denna närmastsjälvklara uppfattning. Enkelt uttryckt innebärdetta att bostadsbidraget skall ge ett skydd närhyran är för hög i förhållande till inkomsten ochdärmed ge hushållen en möjlighet att efterfrågabostad efter behov och inte enbart efterbetalningsförmåga. Vikten av detta mål kan enligtvår mening inte nog understrykas. I ett andra stegbör därför bostadsbidragens roll som ett instrumentför bostadspolitiken förstärkas och målet om att geekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig medgoda och tillräckligt rymliga bostäder preciseras. Ienlighet med förslaget i vår motion 2003/04:Bo230(v) yrkande 1 bör detta ges regeringen till känna.Familjeutredningen för i sitt slutbetänkande Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24) fram förslag om attbostadsbidragen skall inordnas i ett generelltfamiljestöd. Det är ett enligt vår mening heltoacceptabelt förslag. För det första skulle en sådanåtgärd strida mot de uttalanden som gjortrörande målen för bostadsbidragen. För det andraskulle ett genomförande för vissa hushåll leda tillinkomstbortfall i en storleksordning som inte ens ärtänkbar. förslag bör därföromedelbart avföras från dagordningen. I stället börbostadsbidragen reformeras dels utifrån denekonomiska aspekten, dels utifrån boendeaspekten ochstämmas av mot det nya och mer precisa mål förbostadsbidragen som vi ovan uttalat oss för. Vad vinu med anslutning till förslaget i v-motionensyrkande 2 anfört bör ges regeringen till känna.I den reformering av bostadsbidragen somomedelbart måste påbörjas bör i ett första steg ingåföljande åtgärder.En godtrosparagraf bör införas i regelsystemet.Genom en sådan bestämmelse ökar tilltron tillsystemet genom att det gynnar dem som har storasvårigheter att beräkna sina framtida inkomster. Enytterligare följd är att marginaleffekterna minskar.Enligt vår mening bör det införas en godtrosparagrafav dansk modell som innebär att den som handlat igod tro och som lämnat korrekta uppgifterom ändrade inkomstförhållanden, skall kunna fåbostadsbidraget baserat på en avstämd inkomst inomett förlåtandeintervall om högst . Även omregeringen föreslår att det s.k.förlåtandeintervallet skall ökas från till är detta inte tillräckligt.En grupp som kan drabbas av återbetalningskrav somde normalt sett inte kunnat förutse är de hushållsom under inkomståret får någon form av tillfälligengångsinkomst. Det kan t.ex. vara fråga omretroaktiv ersättning av försäkringsförmån elleravgångsvederlag som betalas ut , mensom avser ersättning för förlorad arbetsinkomstunder påföljande år. Det är enligt vår mening interimligt att dessa hushåll får sitt bostadsbidragpåverkat. Reglerna bör därför ändras.Det är nu dags att gå vidare när det gällerytterligare undantag för barns tillgångar vidberäkningen av bostadsbidrag. Ett underlag föromedelbara regeländringar föreligger också sedanRiksförsäkringsverket presenterat ettförslag som ansluter till den ståndpunkt som vi frånVänsterpartiets sida intagit - attbarns låsta tillgångar inte skall påverkabostadsbidraget.För att förmögenhetsuppgifterna skall kunnakontrolleras bör , i enlighetmed det förslag som verket lagt fram, kunnainhämta sådana uppgifter från . Somvi tidigare framhållit stärker denna åtgärd tilltrontill bostadsbidragssystemet som sådant somdet minskar risken för fusk.Värdet av ett livslångt lärande sätts inte ifråga av någon. En fortlöpande kompetensutvecklingär till gagn för såväl den enskilde som församhället. Möjligheterna till kompetensutvecklingmåste därför tryggas på olika sätt. En sådan väg äratt ta bort den åldersgräns som finns när detgäller rätten till bostadsbidrag för hushåll utanbarn. Det är en åtgärd som dessutom kan bidra tillatt lösa bostadsfrågan för många hemlösa.Hemlöshetskommittén har i sitt slutbetänkande bl.a.visat på att flertalet hemlösa är ensamstående utanbarn och . Att öppna möjligheten fördenna grupp att få bostadsbidrag kan vara en viktigdel i försöken att dels finna, dels kunna behålla enbostad.De ytgränser som satts upp för bostadsbidragen kani en del fall få oönskade konsekvenser. Det händersålunda att hushåll för att få bidrag tvingas attflytta till en mindre bostad med samma eller t.o.m.högre boendekostnad. Effekterna av dagens ytnormermåste därför ses över.De hyres- och inkomstgränser som styrbostadsbidragen har legat fast . Ipraktiken innebär det att bidragens värde harurholkats som en följd av prisutvecklingen. Enöversyn av bidragen måste därför göras i syfte attanpassa dem till såväl inkomst- somboendekostnadsutvecklingen. Det kan t.ex. ske genomatt beloppen indexeras.Även det nu med anledning av v-motionens yrkande 3anförda bör som sin mening ge regeringentill känna.40. Barns förmögenhet i bidragsunderlaget(punkt 27, motiveringen) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().StällningstagandeDet är vår grundläggande inställning attbostadsbidragen successivt måste avvecklas ochväxlas mot sänkt skatt i kombination med enreformering av familjepolitiken i dess helhet. Detsaknas mot den bakgrunden anledning att göra deförändringar i bidragen som föreslås i motionerna,varför dessa avstyrks.41. Barns förmögenhet i bidragsunderlaget(punkt 27, motiveringen) (fp)av () och ().StällningstagandeEnligt vår mening belyser de behandlade förslagenett av de många problem som följer avbostadsbidragssystemet. Lösningen på detta är dockinte att införa nya regler eller att på annat sättförsöka modifiera bostadsbidragen. Genom sådanainsatser kommer man naturligtvis inte till rätta medde besvärande marginaleffekterna i systemet. Istället bör bostadsbidragen, i enlighet medförslaget i partimotion 2003/04:Bo253på sikt avvecklas. måste grupper medsärskilt stor försörjningsbörda, som barnfamiljer,kompenseras genom ett ökat generellt barnstöd ochsänkta inkomstskatter.Det vi nu anfört låter sig inte förenas med debehandlade motionsförslagen, varför de avstyrks.42. Barns förmögenhet i bidragsunderlaget(punkt 27) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo212 och 2003/04:Bo249yrkande 5 samt avslår motion 2003/04:Bo205.StällningstagandeI samband med att under våren 2003behandlade propositionen Barns förmögenhet vidberäkning av bostadsbidrag berördes frågor omegendom som barn erhållit genom testamente ellergåva med inskränkt dispositionsrätt. Enligt min ochKristdemokraternas mening borde redan i dettasammanhang den stötande effekt ha undanröjts somuppkommer när egendom som inte kan disponeras ändockpåverkar beräkningen av bostadsbidraget. Så blevemellertid inte fallet.Rätten att disponera över egendom som ett barnerhållit genom gåva eller arv är inte sällankraftigt inskränkt genom villkor i gåvobrev ellertestamente. Det kan handla om att egendomen inte kandisponeras av vare sig barnet eller föräldrarna föreett visst datum, vanligen barnets myndighetsdag. Detgäller också när en givare eller testator förordnatatt viss egendom skall stå under särskildförvaltning.När en sådan inskränkning finns i föräldrarnaseller de särskilt förordnade vårdnadshavarnasdispositionsrätt över barnets egendom borde dennaundantas vid beräkning av bostadsbidrag. Det är interimligt att medel som tills vidare är oåtkomliga förfamiljen skall reducera möjligheten till ettanständigt boende. Även har nukommit till samma slutsats som vi kristdemokrater.Det förslag som verket lagt fram innebärsålunda att barns låsta tillgångar inte skallpåverka bostadsbidraget. På den punkten finns detdärmed ett underlag som gör det möjligt förregeringen att ändra reglerna.För näringsidkare finns möjlighet att göraavsättning till s.k. periodiseringsfond. Avsikten äratt reservera del av vinst för senare behov ochbetala skatt när reservationen upplöses. Det äralltså pengar som företagaren inte använder tillkonsumtion just det inkomståret. Trots det räknas ensådan reservation till inkomstunderlaget närbostadsbidraget beräknas. Denna regel liksom den omförmyndarspärrade konton bör tas bort eftersom deninnebär att bostadsbidrag beräknas på fiktivatillgångar och inkomster.Jag och anser inte heller attinkomsten för ett hemmaboende barn somunderstiger skall ingå iberäkningsunderlaget för bostadsbidraget.I enlighet med förslagen i motionerna2003/04:Bo212 (kd) samt 2003/04: Bo249 (kd) yrkande5 bör regeringen återkomma med förslag till deändringar av reglerna för beräkning avbostadsbidragen och den bidragsgrundande inkomstensom jag nu uttalat mig för. Detta bör ges regeringentill känna. I den mån övriga förslag därmed inte ärtillgodosedda avstyrks de.43. Bostadsbidragen vid skilsmässa (punkt 28,motiveringen) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().StällningstagandeEnligt vår mening bör bostadsbidragen avvecklas itakt med att skatterna sänks och familjepolitiken isin helhet reformeras. I en situation där de förstastegen mot en sådan successiv avveckling måsteinledas finns det naturligtvis inte skäl att byggaut bostadsbidragen på det sätt som motionärernaföreslår. Bostadsbidrag till studerande äldre än 28år(punkt 29, motiveringen) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().StällningstagandeEnligt vår mening bör bostadsbidragen till hushållutan barn avvecklas . Det finnsdärför inte anledning att överväga ändringar iåldersgränsen för dessa bidrag.Motionen avstyrks således.45. Nyckeltal för verksamheten vidlänsstyrelserna (punkt 32) (m, kd, c)av (), de (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo283 yrkande 16.StällningstagandeSom ett led i arbetet med en förbättrad mål- ochresultatstyrning har utskottet bl.a. uttalat sig fören ökad användning av resultatindikatorer av olikaslag. Detta ställningstagande gäller naturligtvisäven landets länsstyrelser. Det är svårt, föratt inte säga omöjligt, att jämföra hur de olikalänsstyrelserna bedriver sin verksamhet. irelation till antalet invånare är de medel somanslås till länsstyrelserna ojämnt fördelade. Detkan naturligtvis finnas olika godtagbara motiv fördenna avvikelse. Förhållandena i länen och kraven påinsatser från länsstyrelsernas sida varierar. Detgör det enligt vår mening angeläget att finnaredovisningsmetoder som möjliggör en uppföljning ochutvärdering av dessa skillnader. Nyckeltal börutvecklas så att det går att mäta effektiviteten vidlänsstyrelsernas olika avdelningar och görajämförelser mellan olika län.Enligt uppgift har ett arbete med denna inriktningnu inletts inom . Det är angelägetatt resultatet från detta arbete kommer tillpraktisk användning i samband med resursfördelningoch prioriteringar. Redovisningar med dennainriktning bör också i lämpliga sammanhangföreläggas . I budgetpropositionen börjämförelser med lämpliga nyckeltal alltid ingå i detredovisade beslutsunderlaget.Vad vi nu anfört med anslutning till motion2003/04:283 (m) yrkande 16 bör tillkännageför regeringen som sin mening.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde (m)de (), () och () anför:InledningModerata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken skallvara att möjliggöra ökad tillväxt, att kunna leva påsin lön och stärkt trygghet. Antalet sjukskrivna ochförtidspensionerade måste minskas genom att sjukvårdoch rehabilitering förbättras. Detta kräver bl.a. enmålmedveten politik för ett ökat arbetsutbud, rejälasatsningar på kunskap och forskning samt påtagligaförbättringar av klimatet för företagande. För attmöjliggöra allt detta krävs en politik sominnehåller lägre skatter för både löntagare ochföretagare, en skärpning av bidragssystemen,avregleringar och ökad konkurrens och en ökadtrygghet för och stärkt självkänsla hos medborgarna.Våra förslag skall var trygga, väl sammanhållnaoch syftar till att skapa de bästa förutsättningarnaför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Vivill att fler, inte färre, kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenoch självkänslan ökar också genom att hushållen fåren större ekonomisk självständighet. Friheten ochrättigheten att välja bidrar både till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sitt liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare. värnarvi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttryggt sätt kunna genomföra de uppgifter som skallvara gemensamma. Exempelvis tillförs betydanderesurser för att bryta den ökade sjukfrånvaron ochde ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk - präglas av ordningoch reda och skall ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. majoritet haremellertid beslutat om ramarför de olika utgiftsområdena i enlighet medfinansutskottets förslag och väljer därmed en annaninriktning av politiken. Vi deltar därför inte i detnu aktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 18.I det följande redovisar vi i korthet det moderatabudgetalternativet inom utgiftsområde 18. Vårpolitik i bostadsfrågor finns närmare utvecklad ibl.a. kommittémotionerna 2003/04:Bo257 och2003/04:Bo283.21:1 BostadsbidragDet borde vara en självklar princip att den sombetalar skatt inte skall behöva bidrag och att densom behöver bidrag inte skall betala skatt. Genomatt tillämpa en så enkel grundregel skulle betydandedelar av stödsystemen, bl.a. bostadsbidragen, påsikt kunna mönstras ut. tvingas vikonstatera att i dagens situation är bostadsbidragetför många barnfamiljer en förutsättning för attekonomin skall gå ihop. Det höga skattetrycket gördet inte möjligt för dessa familjer att skaffa sigden bostad som de annars önskar.Till dess att en omläggning av skatter och olikastödsystem skett anser vi att bostadsbidragen enbartskall riktas till barnfamiljer. Bostadsbidragen tillungdomar utan barn bör såledesavvecklas. Anslaget kan därmed minskas med 200miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.31:1 BoverketMed ökad avreglering och mer inslag avefterfrågestyrd bostadsmarknad kan anslagetreduceras med . Enöversyn av verksamhet bör göras införkommande budgetår. Därvid bör bl.a. Boverketsengagemang i den ideella föreningen avvecklas. Staten och skallinte riskera skattebetalarnas pengar på detta sätt.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskadorVi har under en rad av år uttryckt uppfattningen attFonden för fukt- och mögelskador bör avvecklas. Vårprincipiella uppfattning på denna punkt står kvar.Den typ av skador som fonden ersätter uppträdernormalt sett . Med tanke på attfonden inte lämnar ersättning till hus byggda senareän 1988 är det nu hög tid att inleda en avveckling.Det finns dock en grupp småhus för vilken stödenligt vår mening bör kunna utgå . Det gäller de småhus som intekunnat erhålla stöd på grund av de höga självriskersom fram till dess gällde. Genom att nya regler försjälvriskens storlek nu tillämpas finns det enligtvår mening anledning att ge de småhusägare somtidigare nekats stöd möjlighet att söka stöd pånytt. Stöd ur fonden bör därför kunna erhållas underytterligare . Målet bör dock vara attstödverksamheten avvecklas i sådan takt att anslagetkan upphöra . För böranslaget bestämmas till 18 miljoner kronor.31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderRadonbidraget har mist sin betydelse när det gälleratt påverka fastighetsägarna att vidta åtgärder motradonproblemen. Nya forskningsrön visar dessutom atten del av de saneringsåtgärder som vidtagits ökarradonhalten i stället för att minska den. Vad som nuerfordras är därför inte nya bidrag utan forskningoch information som leder till att rätt åtgärdervidtas i tillräcklig omfattning. Anslaget föråtgärder mot radon i bostäder bör därför ifortsättningen uteslutande användas för att stödjainformationsverksamheten på detta område. Viföreslår ett anslag för detta ändamål på 1 miljonkronor för år 2004.31:8 LantmäteriverketUtöver den anslagsminskning som följer av en ökadavgiftsfinansiering finns det enligt vår meningutrymme för ytterligare besparingar genomeffektiviseringar i verksamheten. I förhållande tillregeringens förslag bör därför anslaget tilllantmäteriverksamheten minskas med 10 miljonerkronor.31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetFrån detta anslag beviljas medel avByggkostnadsforum till s.k. pilotprojekt. Detta stödär endast ett i raden av statliga subventioner somsnedvrider konkurrensförutsättningarna påbyggmarknaden. Det bör vara byggherrens ochförvaltarens sak att bestämma byggnadens utformninginom de ramar som lagar och bestämmelser sätter upp.Förutom att ett statligt stöd snedvriderkonkurrensen riskerar det att leda till minskadpriskänslighet och till ökade kostnader förreparationer och underhåll. Anslaget bör avvecklas.31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderInvesteringsbidraget till byggande av hyresbostäder,liksom övriga investeringsbidrag, riskerar att ledatill kortsiktighet i beslut om byggande och fåkostnadsdrivande och konkurrenshämmande effekter.Byggandet av hyresrätter bör i stället stimulerasgenom sänkt skattetryck, ett friarehyressättningssystem och förenklade regler förbyggandet. Anslaget bör tas bort sedan de redanbeviljade projekten fått bidrag.31:12 Statens bostadsnämndDet kan inte helt uteslutas att staten skall taansvar för problem som uppstått på grund avsvårligen förutsedda förändringar ibefolkningsunderlaget och tidigare bedrivensubventionspolitik. Riktlinjerna för statens ochkommunernas ansvar skall i sådana fall vara mycketklara och väl avgränsade. Detta grundläggande kravär emellertid inte på långt när uppfyllt när detgäller den verksamhet som Statens bostadsnämndbedriver. Regelsystemet ger utrymme för stortgodtycke från myndighetens och regeringens sida.Statens bostadsnämnd bör därför avvecklas.Anslaget för kan halveras för att sedan heltavvecklas.Vi vill i stället låta en tillfällig delegationfortsätta den tidigare Bostadsdelegationens arbete.Den tillfälliga delegationen bör finansieras underutgiftsområde 25. Villkoren för delegationens arbetebör avgränsas genom mycket klara och tydligariktlinjer. Även riktlinjerna för statens ochkommunernas ansvar skall vara mycket väl avgränsadenär stöd beviljas.Den tillfälliga delegationen skall kunna gestatligt stöd för att trygga den kommunalakärnverksamheten. I de fall då rivning är endautvägen skall visst statligt stöd till sådan åtgärdkunna utgå. En av utgångspunkterna fördelegationens arbete bör vara att kommuner inteskall ägna sig åt näringsverksamhet. När dentillfälliga delegationens arbete är avslutat i enkommun, skall kommunen därför inte längre habostadsföretag i sin ägo. Detta bör vara en absolutförutsättning för det statliga stödet. Alla formerav stöd skall redovisas öppet så att det tydligtframgår hur hyressättningen påverkas.31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolagStatligt stöd till kommuner som har dragit på sigekonomiska problem på grund av sin hantering av detkommunägda bostadsbeståndet får inte utformas så attdet snedvrider konkurrensen på bostads- ochlokalmarknaderna. Utgångspunkten måste vara attstödet går till kommuner som uttömt sina resursergenom att ta ansvar för bostadsbolaget, men ändå harkvarvarande problem. Omstruktureringar av kommunalabostadsbolag skall ske på marknadsmässiga grunder.Olika intressenter skall kunna förvärva delar aveller hela kommunala bostadsföretag i kris.Finansieringen av stödet enligt dessa riktlinjer börflyttas till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner.32:1 Länsstyrelserna m.m.Moderata samlingspartiet har lagt fram en radförslag som vid ett genomförande kommer att minskalänsstyrelsernas administrativa uppgifter. Dethandlar bl.a. om minskade uppgifter vad gällerbidragshantering och avreglering inom ett flertalområden. Vi anser mot denna bakgrund att det ärmöjligt att minska anslaget tilllänsstyrelserna med i förhållandetill regeringsförslaget.34:2 motsatte oss redan från början att Institutet förekologisk hållbarhet (tidigare kallatKunskapscentrum för ekologisk hållbarhet)inrättades. Institutets främsta uppgift har varitatt bistå de kommuner som önskar söka stöd förlokala investeringsprogram. När detta stöd nuavvecklats finns heller inget behov av myndigheten.Anslaget bör därför halveras för för attdärefter helt avvecklas. Anslaget för ärendast avsett att täcka avvecklingskostnaderna.2. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde (fp)() och () anför:InledningFolkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2004syftar till att förändra de ekonomiskaförutsättningarna så att en högre tillväxt uppnås.Det är nödvändigt att fler arbetar och attstatsskulden minskar. Ett viktigt verktyg för attuppnå detta är sänkta skatter på arbete ochföretagande. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, rättssäkerhet, utbildning, vård och omsorgsamt förbättringar för handikappade. Vi uppnårutrymme för detta bl.a. genom åtgärder mot ohälsanoch en reformerad arbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 18har emellertid avstyrkts av finansutskottet ibudgetprocessens första steg. beslutadeden i enlighet med finansutskottetsförslag.Då budgetförslag är en helhet är detinte meningsfullt att delta i fördelningen på anslaginom utgiftsområde 18.