bet · GQ01SKU11 · 2003-03-25 00:00:00 — Allmänna motioner om punktskatter SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett 90-talmotioner om punktskatter från den allmännamotionstiden . Utskottet tar också upp en motion(2002/03: So27), som väckts med anledning avproposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan och somöverlämnats av socialutskottet tillsammans med ettyttrande över de alkoholrelaterade motionerna somtas upp i betänkandet. I ett inledande avsnitt omallmänna energibeskattningsfrågor behandlas bl.a.yrkanden om energiskattesystemets utformning, dengröna skatteväxlingens regionala effekter,kärnkraftverkens effektskatt och skatten på el,hotell- och restaurangnäringens energiskatter,gemensam miniminivå för koldioxidskatt i EU, EU:sbeslutsordning i fråga om miljöskatter, eninternationell överenskommelse om minimiavgifter påkoldioxidutsläpp vid transporter som inkluderarflygbränsle och, slutligen, kraftvärmenskonkurrensvillkor. I de följande avsnitten behandlasjordbrukets miljö- och energiskatter,vägtrafikbeskattning (åkerinäringen, fossiladrivmedel, alternativa drivmedel, fordonsskattetc. ), alkohol- och tobaksfrågor, avfallsskatt ochnaturgrusskatt och, slutligen, spelskatt.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Vidbetänkandet fogas 23 reservationer (m, fp, kd, c,mp) och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Energibeskattning, allmäntRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk204,2002/03:Sk252, 2002/03: Sk266, 2002/03:Sk268,2002/03:Sk269, 2002/03:Sk288, 2002/03:Sk335,2002/03:Sk370, 2002/03:Sk400, 2002/03:Sk404,2002/03:Sk408, 2002/03: Sk413, 2002/03:Sk417yrkandena 7 och 25, 2002/03:Fi286 yrkande 24,2002/03:N301 yrkande 10, 2002/03:N390 yrkandena4-6, 16 och 17, 2002/03:N262 yrkandena 1 och 3,2002/03:N271 yrkande 2, 2002/03: U239 yrkande 6,2002/03:U324 yrkande 14, 2002/03:U326 yrkande 9,2002/03:MJ315 yrkande 3 och 2002/03:MJ428 yrkande13.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)Reservation 5 (mp)2. Jordbrukets och trädgårdsnäringensmiljö- och energiskatterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk260yrkande 2, 2002/03:Sk316, 2002/03:Sk332,2002/03:Sk347 yrkande 1, 2002/03:N304 yrkande 5,2002/03:MJ268 yrkande 6, 2002/03:MJ314 yrkande 1,2002/03:MJ424 yrkandena 3 och 21, 2002/03:MJ429yrkandena 2 och 5 samt 2002/03: MJ489 yrkande 5.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)Reservation 9 (mp)3. ÅkerinäringenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk222,2002/03:Sk260 yrkande 1, 2002/03:Sk329,2002/03:Sk383 yrkande 10 och 2002/03:Sk414yrkande 2.Reservation 10 (m)Reservation 11 (kd)4. Fossila drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk226,2002/03:Sk254 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk259,2002/03:Sk286 yrkandena 1-3, 2002/03:Sk301yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk385, 2002/03:T462yrkande 8 och 2002/03: MJ429 yrkande 11.Reservation 12 (m)Reservation 13 (kd)5. Alternativa drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk262,2002/03:Sk265, 2002/03: Sk267, 2002/03:Sk350yrkande 3, 2002/03:Sk355, 2002/03:Sk389,2002/03:Sk409, 2002/03:T466 yrkande 31,2002/03:MJ377 yrkandena 3 och 5 samt2002/03:MJ432 yrkande 1.Reservation 14 (m)Reservation 15 (kd)Reservation 16 (c)Reservation 17 (mp)6. FordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk350yrkandena 2 och 4, 2002/03:Sk366, 2002/03:T461yrkande 1, 2002/03:T465 yrkande 1 och2002/03:T467 yrkande 1.Reservation 18 (kd)Reservation 19 (mp)7. Differentierad drivmedels- ochfordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk218,2002/03:Sk242, 2002/03: Sk302, 2002/03:Sk306,2002/03:Sk337, 2002/03:Sk339, 2002/03:Sk358yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk381 yrkandena 1 och2 samt 2002/03: N393 yrkande 7.Reservation 20 (kd)8. AlkoholbeskattningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk213,2002/03:Sk227, 2002/03: Sk278 yrkandena 1 och 2,2002/03:Sk311, 2002/03:Sk368, 2002/03: So27,2002/03:So455 yrkande 3 och 2002/03:So517 yrkande3.Reservation 21 (m)9. Privatinförsel av alkohol och tobakRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk319,2002/03:So442 yrkande 8 och 2002/03:So455 yrkande4.10. Försäljning i flygplatsernastaxfreebutikerRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk377.Reservation 22 (m)11. Beskattning av dagspress ochveckopressRiksdagen avslår motion 2002/03:Fi286 yrkande32.12. Avfallsskatt m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk307,2002/03:Sk356, 2002/03: MJ270 yrkande 2 och2002/03:MJ312 yrkande 5.13. NaturgrusskattRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk236.Reservation 23 (m)14. Skatt på spelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk390,2002/03:MJ267 yrkande 2 och 2002/03:Kr229 yrkande 1.Stockholm den 25 mars 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), (), Per (), (), MarieEngström (v), (), Anne-MariePålsson (m), (), (), (), (), UlfSjösten (m), (), BarbroFeltzing (mp), () och BrittaRådström (s).2002/03SkU11Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har under höstens behandling avstatsbudgeten för ställt sig bakom deförslag om förändringar på skatteområdet, bl.a.avseende punktskatter, som lagts fram ibudgetpropositionen och i en motion av Socialdemo-kraterna, och . Riksdagenbeslutade bl.a. om en grön skatteväxling med enomslutning på som innebar ensänkning av inkomstskatten för låg- ochmedelinkomsttagare finansierad genom höjningar avkoldioxidskatten, elskatten, avfallsskatten ochnaturgrusskatten. Härvid avslogs de förslag somModerata samlingspartiet, liberalerna,och lagt fram i sinarespektive budgetalternativ (prop.2002/03:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.,bet. 2002/03:FiU1).I detta betänkande behandlar utskottet demotionsyrkanden angående punktskatter, dvs. främstfrågor om skatt på energi, vägtrafik, alkohol,avfall, naturgrus och spel, som väckts under denallmänna motionstiden , men som intebehandlats i anslutning till höstensbudgetberedning.Socialutskottet (yttr. 2002/03:SoU2y) har yttratsig över de flesta alkoholrelaterade motionerna ochi samband därmed till skatteutskottet överlämnat enmotion, 2002/03:So27, som väckts med anledningproposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan. Motionenbehandlas i detta betänkande och återges jämteövriga behandlade motionsyrkanden i bilaga 1.Socialutskottets yttrande återges i bilaga 2.Utskottets övervägandenEnergibeskattning, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen omenergiskattesystemets utformning, den grönaskatteväxlingens regionala effekter,kärnkraftverkens effektskatt, skatten på el,hotell- och restaurangnäringens energi-skatter, gemensam miniminivå förkoldioxidskatt i EU, EU:s beslutsordning ifråga om miljöskatter, en internationellöverenskommelse om minimiavgifter påkodioxidutsläpp vid transporter sominkluderar flygbränsle och, slutligen,kraftvärmens konkurrensvillkor.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd),4 (c) och 5 (mp).Utredningar m.m.En offentlig utredning, (Fi1994:04), granskade idén om en grön skatteväxlingoch redovisade sina slutsatser ibetänkandet (SOU 1997:11) Skatter, miljö ochsysselsättning. Kommittén presenterade bl.a. enmodell för hur energiskattesystemet kunde reformerasi syfte att göra det mer överskådligt och stabiltsamtidigt som miljörelateringen ökade.Finansdepartementets analysarbete beträffandeSkatteväxlingskommitténs energiskattemodellpresenterades i departementspromemo-rian (Ds 2000:73) Utvärdering avSkatteväxlingskommitténs energiskattemodell.I budgetpropositionen drogs riktlinjernaupp för en stegvis reformering avenergiskattestrukturen med utgångspunkt iSkatteväxlingskommitténs principskiss (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). Det samlade skatteuttagetfrån energi- och koldioxidskatterna skall enligtriksdagens beslut omfördelas med en ökad tyngd förkoldioxidskatterna. Energiskatternas fiskalakaraktär renodlas och skatteuttaget för olikaenergislag skall avspegla energiinnehållet. På siktbreddas basen för energiskatten genom attbiobränslen inkluderas. Koldioxidskatten höjs utövervad som följer av den intäktsneutrala omfördelningenfrån energiskatt till koldioxidskatt. Samtidigtbibehålls det reducerade skatteuttaget för dekonkurrensutsatta sektorerna. Alternativaavgränsningar av det konkurrensutsatta områdetutreds. Vid produktion av el och värme eftersträvasen likformig beskattning med uttag enbart avkoldioxidskatt för direkt och indirektkonkurrensutsatta sektorer. Likformigheten främjaren rationell användning av resurser och bidrar tillstabila skatteintäkter. Det lägre skatteuttaget vidproduktion av värme balanseras med införande av enkonsumtionsskatt på värme. Elproduktionenskonkurrenssituation beaktas vid valet av skattenivå.I sammanhanget bör även utvecklingen av grönacertifikat beaktas. En särskild trafik- ochmiljöskattekomponent bryts ut ur energiskatten fördrivmedel för att miljöeffekter utöverutsläppseffekter, t.ex. trängsel och förslitning avvägnätet, skall beaktas på ett tydligt sätt.Skattenedsättningskommittén (Fi 2001:09)tillsattes för översyn av reglerna förnedsättning av skatt på energi som förbrukas föruppvärmning och drift av stationära motorer inomsektorer som är utsatta för internationellkonkurrens (dir. 2001:29). Utredningen skallanalysera och föreslå lämpliga kriterier för vad sombör anses vara konkurrensutsatt verksamhet och i vadmån detta bör motivera energiskattelättnader.Utredningen skall också utreda förutsättningarna fören annan avgränsning av området förenergiskattenedsättning än vad som gäller i dag.Effekterna av olika avgränsningar mot andrasektorer, t.ex. tjänstesektorn, samt el- ochvärmeproduktionen skall analyseras. Utredningenberäknas avsluta sitt arbete den 31 mars 2003.Vägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) tillsattesi för översyn av vägtrafikbeskattningensutformning. Översynen (dir. 2001:12) skall framförallt beakta miljö-, trafiksäkerhets- ochkonkurrensaspekter med utgångspunkt i ett fiskaltperspektiv och med hänsynstagande tilltrafikskatternas påverkan på transportsystemetseffektivitet. Utredaren skall analysera för- ochnackdelar med en kilometerskatt. Utredaren skalläven se över uttaget av fordonsskatt. En särskilduppgift är att klarlägga om det är möjligt attinföra ekonomiska incitament för fordon med lågautsläpp. Vidare skall beskattningen av dieseloljaför privatbilism, yrkesmässig trafik ocharbetsmaskiner utredas. En allmän översyn skallgöras av fordonsskattelagen och fordons-skatteförordningen i syfte att förenkla och anpassaregelverkens terminologi. Slutligen skall följdernaav ett upphävande av lagen om saluvagnsskatt ochförordningen om uppbörd av saluvagnsskatt m.m.analyseras och möjligheten att föra in dessabestämmelser i fordonsskattelagen eller dessförordning prövas.Utredningen skall vidare (dir. 2002:26) analyserahur ett eventuellt svenskt kilometerskattesystem kanutformas i enlighet med de av fastställdamålen för trafik- och miljöpolitik. Utredningenskall också analysera pågående lagstiftningsarbete iEuropa och utvecklingen av införda och planeradekilometerskattesystem.Översynen av beskattningen av arbetsmaskinerliksom de delar av uppdraget som särskilt påverkaråkerinäringens konkurrenssituation skall redovisasmed förtur. Detsamma gäller beträffandeskattelättnad för tunga fordon som uppfyller vissahögre krav på utsläpp och slutsatser avseende entrafik- och miljöskattekomponent idrivmedelsbeskattningen. Utredningen skall lämnasitt slutbetänkande senast den 31 december 2003.Delegationen (2001:08) om ett system och regelverkför Kyotoprotokollets flexibla mekanismer, dvs.handel med utsläppsrätter samt de två projektbase-rade mekanismerna gemensamt genomförande ochmekanismen för ren utveckling tillsattes i juli2001. Utredningen beräknas avsluta sitt arbetesenast den 31 december 2004.EG-direktiv m.m.I EU finns tre olika direktiv som rör punktskatterpå mineraloljor. Regler om förfarandet vidbeskattningen av de harmoniserade varuslagen finnsfrämst i cirkulationsdirektivet (92/12/EEG).Mineraloljedirektivet (92/81/EEG) reglerarskattestrukturen, och i skattesatsdirektivet(92/82/EEG) fastläggs minimiskattesatser förmineraloljor.Av mineraloljedirektivet följer att allamineraloljor som används för uppvärmning eller sommotorbränsle skall beskattas. För motorbränslengäller dessutom att alla bränslen, alltså ävenbiobränslen, som används som drivmedel skallbeskattas. Skatten skall i dessa fall betalas med deskattebelopp som gäller för motsvarandemineraloljeprodukt, vanligen dieselolja ellerbensin. Mineraloljor som används för andra ändamålän uppvärmning eller motordrift skall vara befriadefrån punktskatter. Vidare gäller att medlemsstaternainte får beskatta mineraloljor som används förkommersiell flyg- och fartygstrafik.Mineraloljedirektivet ger medlemsstaternamöjlighet (artikel 8.2 ) att tillämpa full ellerpartiell skattebefrielse för mineraloljor somanvänds i följande fall:· för framställning av el samt i kraftvärmeverk,·· för inlandssjöfart (ej fritidsfartyg),·1) för pilotprojekt för utveckling av miljövänligaprodukter (t.ex. biobränslen),2)1. passagerartransporter och godsbefordran påjärnväg,2.· för tillverkning, utveckling, testning ochunderhåll av luftfartyg och fartyg,·· inom jordbruks-, trädgårds- ochskogsbruksnäringarna samt vid odling avinsjöfisk,·· i samband med muddring i farbara vattenleder ochhamnar.·Medlemsländerna kan vidare hos rådet begäratillåtelse att tillämpa ytterligare undantag i formav skattebefrielse eller skattenedsättning enligtett särskilt förfarande som fastställts i artikel8.4 i direktivet, s.k. 8.4-undantag. har sexsådana undantag:· skattenedsättning på oljor för industriellt brukoch energiintensiva företag,·1. skattereduktion för dieselbränsle i enlighet medindelning i miljöklasser,2.· differentiering av skatten på blyfri bensin eftermiljöklasser,·1. skattefrihet på bränsle för privat luftfart,2. skattefrihet på biologiskt framställd metan ochandra avfallsgaser samt· sänkt skatt på alkylatbensin.·Inom EU pågår arbetet med ettramdirektiv om energibeskattning KOM(97) 30 sominnebär en samlad beskattning av alla energipro-dukter och inte bara mineraloljor. Förslaget innebärhöjda minimiskattesatser men ökadflexibilitet för medlemsstaterna vad gällermöjligheten till differentiering utifrån bränsletsmiljöegenskaper. Målsättningen är att allaenergiprodukter skall omfattas av en positivskattesats, således även biobränslen. förslag skall kommersiellt flygbränsleundantas från beskattning så länge sådana produkterinte beskattas enligt ett internationellt åtagande.Undantaget kan begränsas till jetbränsle (flygfoto-gen).Den svenska lagstiftningen om beskattning av eloch bränslen finns i lagen (1994:1776) om skatt påenergi. Genom lagen har en anpassning skett till deregler som gäller inom EU för beskattning avmineraloljor. Skattebeloppet utgörs av energiskatt,koldioxidskatt och svavelskatt. Koldioxidskatten ochsvavelskatten beräknas utifrån kolinnehålletrespektive svavelinnehållet medan energiskattenutgår med bestämda belopp per vikt eller volym.Energiskatt och koldioxidskatt tas ut på bensin,eldningsolja, dieselbrännolja, fotogen, gasol,metan, naturgas, kolbränslen och petroleumkoks. Denallmänna principen är att skatt tas ut om bränsletanvänds till uppvärmning eller motordrift.Energiskatt och koldioxidskatt tas även ut på ickefossila bränslen som används som drivmedel.Energiskatten på bensin är differentierad i trenivåer, två nivåer för s.k. blyfri bensin och ennivå för annan bensin. Den blyfria bensinen ärindelad i två miljöklasser.Eldningsolja, dieselbrännolja och fotogen m.m. ärindelade i märkt respektive omärkt olja. Denhögbeskattade, ofärgade dieseloljan skall användasvid fordonsdrift och är indelad i tre miljöklasser.Energiskatt på el utgår med reducerade belopp ivissa kommuner i , , ochVästernorrlands län samt i samtliga kommuner iJämtlands, och län.Skattelättnader gäller vidare i form av att ingenenergiskatt och en reducerad koldioxidskatt betalasför fossila bränslen som används för uppvärmning ochdrift av stationära motorer vidtillverkningsprocessen i industriell verksamheteller i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet (inklusive växthusnäringen).Det innebär att dessa sektorer betalar en fastprocentuell andel av den koldioxidskatt som gällerför övriga sektorer, dvs. andra näringsgrenar ochhushållssektorn. Andelen är 25 %.Ingen energiskatt betalas heller på den el somförbrukas i de skattenedsatta sektorerna. Begreppet"tillverkningsprocess i industriell verksamhet"definieras utifrån den officiella statistik somanvänds för näringsgrensindelning (SNI).Utöver dessa generella skattelättnader kan företagmed stor energiförbrukning erhålla viss ytterligarenedsättning av koldioxidskatten. Om den kol-dioxidskatt som belastar ett företag inom de angivnanäringarna överstiger av försäljningsvärdet,sätts skatten ned så att av den över-stigande skattebelastningen återstår. EG:sminimiskattesatser på mineralolja får dock inteunderskridas (0,8-procentsregeln).Det finns även en annan möjlighet till nedsättningav koldioxidskatten på kol och naturgas (1,2-procentsregeln). Regeln kan bara tillämpas avföretag som framställer produkter av andramineraliska ämnen än metaller, dvs. cement-, kalk-,glasindustrin. Skatten begränsas tillhögst av de framställda produkternasförsäljningsvärde. Regeln är tidsbegränsad till den1 och förlängdes senast genombudgetpropositionen , (yttr. 2002/03:SkU1y,bet. 2002/03:FiU1).Regeringen har överlämnatproposition 2002/03:40 Elcertifikat för att främjaförnybara energikällor. Förslaget bygger påbetänkande (SOU 2001:77) Handel med elcertifikat.Certifikatberättigade elproduktionsanläggningar ärvindkraft, solenergi, geotermisk energi, vissabiobränslen, vågenergi och vattenkraft (under vissaförutsättningar). Avsikten är att den nya lagen omelcertifikatsystem skall träda i kraft den 1 maj2003.MotionerI motion Sk288 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om skattesystemet som ettinstrument i den svenska energipolitiken. Enligtmotionen är möjligheten att tillvarata varmvattenvid värmekraftverk för att höja verkningsgraden ochskona miljön ett exempel på områden där skatte-systemet kan vara ett instrument i energipolitiken.I motion Sk400 av m.fl. (s)framhålls att budgetpropositionens förslag om höjdskatt på el i utbyte mot en generell höjning avgrundavdraget innebär att kostnaden i högre grad fårbäras av människor i landets norra delar därklimatet är kallare. Det är viktigt att den skillnadi pris på el mellan norr och söder som gäller i dagbibehålls även vid en skatteväxling, sägermotionärerna.I motion Sk413 av och () föreslås att regeringen bör utreda hurden skatteväxling beslutat om kan full-följas utan att de regionala skillnaderna ökar.Moderata samlingspartiet framhåller ikommittémotion Sk417 yrkande 7 av . (m) att inga fiskala energiskatter bör tas uti produktionsledet. har en internationelltsett stor energikrävande industrisektor som drabbatshårt av produktionsskatterna på el, framhållermotionärerna. Enligt motionen (yrkande 25) behövervidare energiskatterna för hotell- ochrestaurangbranschen ses över. Branschen får, enligtmotionärerna, betala konsumentskatt på energi, medanlivsmedelsindustrin betraktas som tillverkandeenheter och har lägre skattetariff.Moderata samlingspartiet anför vidare ikommittémotion N301 yrkande 10 av . (m) att energiskattesystemet behöverreformeras. Produktionsskatter och subventioner, somutan miljöskäl försämrar energimarknadensfunktionssätt, bör enligt motionen tas bort.Effektskatten på kärnkraftsel bör i avvaktan härpåomvandlas till energiskatt. Motionärerna framhållervidare att enbart miljöstyrande skatter som harkoppling till utsläpp av skadliga ämnen bör tas ut iproduktionsledet medan rent fiskala skatter bör tasut i konsumentledet. Eftersom elmarknaden i Nordenär gemensam bör, enligt motionen, regeringensamordna principerna för energibeskattningen med deövriga nordiska länderna.I motion Sk204 av () anförsatt det är motiverat att sänkaenergibeskattningen för hotell- och restaurang-näringen till industrinivå.I motion Sk252 av och () begärs ett uttalande om att elskattenskall sänkas. Skatten har höjts med merän . Elmarknadens avreglering skulle, sägermotionärerna vidare, ge konsumenterna lägre priser,men ingen avreglering hjälper mot höjda skatter. Densärskilda produktionsskatten på kärnkraftsel gynnarimport av nedsmutsande kolkraft.I motion Sk266 av ()föreslås att ett införande av en miljöklassning aveldningsoljor för uppvärmning bör utredas eller attnågon liknande åtgärd vidtas. Syftet är attstimulera utveckling av oljor med bättremiljöegenskaper och som är framtagna på ettkoldioxidneutralt vis. Samma motionär anför i motionSk268 att villkoren för hotell- och restau-rangbranschen måste förbättras. Näringen måstelikställas med industrin när det gäller bl.a.energibeskattningen. Även alkoholbeskattningen bör,enligt motionären, anpassas till den nya situationsom EU-medlemskapet innebär.I motion Sk269 av ochJan-Evert Rådhström (m) föreslås attenergibeskattningen för hotell- ochrestaurangbranschen skall ses över. Till skillnadfrån traditionell industriell verksamhet betalarhotell- och restaurangföretag samma energiskatt somgäller för hushåll. Det innebär, enligtmotionärerna, att villkoren ser helt olika ut förverksamheter som ligger mycket nära varandra.I motion N262 yrkande 1 av m.fl. (m)sägs att effektskatten på kärnkraftsel böravvecklas. Skatten är ett hot mot långsiktigainvesteringar i befintliga reaktorer, menarmotionärerna. Skatten skall betalas oavsett om elproduceras eller ej. Enbart 2straffbeskattas med per år.Det är ett misslyckande för energiskattesystemet somenbart gagnar utländsk kolkraft, framhållermotionärerna. I motionen anförs slutligen (yrkande3) att kraftvärme baserad på naturgas skulle kunnakonkurrera ut kolkraften från elmarknaden förutsattatt kraftvärmen får bättre konkurrensvillkor.Folkpartiet anser i partimotion MJ315 yrkande 3 avLars m.fl. (fp) att EU måste ges ökadmakt över klimatpolitiken och att en europeiskminiminivå för koldioxidskatt är ett första steg iden riktningen. Trots att samtliga partier säger sigförespråka en sådan åtgärd är , enligt motio-närerna, i realiteten en bromskloss. Skälet är attsocialdemokrater och moderater vägrar låta EU:sbeslutsregler ändras så att beslut om miljöskatterkan fattas med majoritet, framhåller motionärerna.Härigenom kan det medlemsland som har lägstmiljöambition stoppa en rationell klimatpolitik.Kristdemokraterna anser i kommittémotion N390yrkande 6 av m.fl. (kd) attEnergiskatteutredningen skall arbeta med inriktningmot ett energiskattesystem där goda miljöegenskaper,hög energieffektivitet och hög elproduktionpremieras medan produktion baserad på fossilabränslen beläggs med styrande miljöavgifter. Enligtmotionen bör vidare (yrkande 4) den pågåendeEnergiskatteutredningen se över effektskatten påkärnkraftsel ur ett ekonomiskt och miljömässigtperspektiv. Skatten fungerar konkurrenssnedvridandeoch riskerar att göra kärnkraftsproducerad elolönsam, vilket leder till ökad import avfossilbaserad el. I samma motion (yrkande 5) före-slås också att förhandlingar bör upptas med Danmarkoch andra länder om att belägga kolkraftsel medmiljöavgift vid import till . Kristdemokra-terna anser vidare (yrkande 16) att EU bör bli merhandlingskraftigt på miljöområdet och att beslut ommiljöavgifter skall kunna tas med kvalificeradmajoritet. Enligt motionen slutligen (yrkande 17)krävs gemensamma europeiska åtgärder för att sänkakoldioxidutsläppen, och ett effektivt sätt vore atti EU lagstifta om miniminivåer förkoldioxidavgifter.Kristdemokraterna föreslår i kommittémotion U239yrkande 6 av m.fl. (kd) attregeringen bör utreda möjligheten att träffa eninternationell överenskommelse om koldioxidavgift påtransporter och att flygbränsle bör ingå i en sådanöverenskommelse. I motionen betonas att ett mil-jömässigt hållbart handelssystem måste ha incitamentför effektiva och miljövänliga transporter.I motion Sk335 av m.fl. (kd) sägsatt regeringen skyndsamt bör utreda en avveckling aveffektskatten på kärnkraftsel.Centerpartiet anför i partimotionerna Fi286yrkande 24 och MJ428 yrkande 13 av .