bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Frågan om hur detta skall åstadkommas har varitföremål för diskussioner och överväganden såväl i regeringen som iriksdagen, utan att en lösning kommit till stånd.Då inriktningen måste vara att transporter till och från skalllikställas med motsvarande transporter på land, både i kvalitets- ochkostnadstermer, är det enda rimliga att , som har sektorsansvaretför vägarna på fastlandet, även övertar ansvaret för transporterna till ochfrån . Konsekvensenligt bör kostnaderna för transporterna till ochfrån finansieras inom den ram som har för attvidmakthålla vägnätet.5. Färdtjänst (punkt 39)av () och ().Från liberalernas sida har vi haft allvarliga invändningar motregeringens direktiv till den utredning om färdtjänstfrågor som heltnyligen lämnat sitt betänkande. Direktivens inriktning skilde sig i höggrad från vad trafikutskottet anförde vid behandlingen avfärdtjänstmotioner vid /01. Liberala och andra motioner hadedå lagt tonvikten vid de problem som drabbar enskilda människor som tillföljd av hög ålder, svår sjukdom eller funktionshinder är beroende avfärdtjänst. Detsamma gällde utskottsbetänkandet i den del som gälldefärdtjänst. I regeringens direktiv lades däremot tonvikten på kommunernasoch trafikhuvudmännens fordringar angående behandlingen av personuppgifteroch på möjligheten att utan upphandling samordna beställningar ochfärdtjänst.Det kan nu konstateras att betänkandet, som inte förelåg , innehåller ett beslutsunderlag i ett antal av defrågor som utskottet tidigare uppmärksammat med anledning av motioner frånledamöter i flera partier. I betänkandet finns avsevärt mer av sådanaförslag än vad direktiven förutsatte. Detta är värdefullt.Det som i motioner framförts om bl.a. möjligheter att ta med ledsagare ochbarn vid färdtjänstresor synes i väsentliga delar vara tillgodosett iutredarens förslag. En del frågor om färdtjänst måste därmed kunna bliföremål för riksdagsbeslut i vår eller allra senast vid nästa riksmöte.Man måste nu kunna utgå från att regeringen skyndsamt till läggerfram de förslag som är föranledda av utredningsarbetet - och av motsvarandedelar i de i detta betänkande behandlade motionerna.Med hänsyn till att det nämnda betänkandet lagts fram så som den 30oktober, och att inga remissvar nu föreligger, är det mest lämpligt attbehovet av en parlamentarisk utredning, som tas upp i motionen 2003/04:T559, närmare bedöms då utfallet av remissförfarandet kan överblickas. Det kandå också närmare bedömas vilka delar av de här behandlade motionerna (s, m,fp, kd, c och mp) som kan bli tillgodosedda med ett riksdagsbeslut enligtutredarens förslag och vad som kan motivera ett fördjupat utredningsarbete.Med hänvisning till detta har vi inte motsatt oss att de nu aktuellamotionsförslagen avstyrks av utskottet. Men vi understryker vikten av attframlagda utredningsförslag snabbt leder till proposition. Vi kommersjälvfallet också att noga granska i vad mån den proposition, som viförutsätter kommer, verkligen innehåller förslag på alla de punkter därbrister i färdtjänsten behöver avhjälpas med lagändringar eller andrastatliga beslut.6. Omdisponering av medel inom IT-infrastruktursatsningen (punkt 43)av ().Kristdemokraterna har tidigare kritiserat regeringens insatser förutbyggnad av bredband i landet. Vi menar att utbyggnaden försenades därföratt regeringen utredde ett komplicerat bidragssystem dåmarknaden hade behövt klara spelregler i stället. Därför har vi avvisatbidragen till kommunerna på detta område. Vi står visserligen fast viddenna uppfattning, men anser inte att vi nu kan behandla och yrka avslag påregeringens förslag, eftersom frågan redan har avgjorts genom förhandlingarmed kommunerna.7. Omdisponering av medel inom IT-infrastruktursatsningen (punkt 43)av ().Centerpartiet har i flera olika sammanhang betonat att utbyggnaden av riks- och kommuntäckande bredbandsnät är av avgörande betydelse för somindustri-, tjänste- och utbildningsnation men också för den enskildamänniskans utveckling och möjligheter. Regeringens avsaknad av enmedveten och långsiktig IT-politik har lett till att en samlad ochoptimerad satsning för att på ett effektivt sätt täcka hela landetuteblivit. I stället har en rad olika aktörer agerat på egen hand medpåföljd att IT-infrastrukturen bär tydliga drag av suboptimering.Statens otillräckliga satsning på bredbandsutbyggnad och ovilja att läggafast en otvetydig definition på bredband gör att riskerar attförlora sin ledande roll i det globala IT-samhället. Därför bör ennationell standard med hög överföringskapacitet utarbetas.8. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22 (punkt 52)av (), () och ().BakgrundModerata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken skall vara att möjliggöraökad tillväxt, att kunna leva på sin lön och stärkt trygghet. Antaletsjukskrivna och förtidspensionerade måste minskas genom att sjukvård ochrehabilitering förbättras. Detta kräver bl.a. en målmedveten politik förett ökat arbetsutbud, rejäla satsningar på kunskap och forskning samtpåtagliga förbättringar av klimatet för företagande. För att möjliggöraallt detta krävs en politik som innehåller lägre skatter för både löntagareoch företagare, en skärpning av bidragssystemen, avregleringar och ökadkonkurrens, en ökad trygghet för och stärkt självkänsla hos medborgarna.Våra förslag skall vara trygga, väl sammanhållna och syfta till att skapade bästa förutsättningarna för ett ekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Vi vill satsa på en utbildning som ger alla störremöjligheter till ett rikare liv. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag och människor växa. Vi vill attfler, inte färre, kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Densociala tryggheten och självkänslan ökar också genom att hushållen får enstörre ekonomisk självständighet. Friheten och rättigheten att välja bidrarbåde till mångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare. Samtidigtvärnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett tryggtsätt kunna genomföra de uppgifter som skall vara gemensamma. Exempelvistillförs betydande resurser för att bryta den ökade sjukfrånvaron och deökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringar samt finanspolitiska ramverk - präglas av ordning ochreda och skall ses som en helhet där inte någon eller några delar kanbrytas ut och behandlas isolerat från de andra. Eftersom riksdagensmajoritet har beslutat om ramar för de olikautgiftsområdena i enlighet med finansutskottets förslag och därmed valt enannan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I det följande redovisar vi i korthet det moderata alternativet tillpolitik inom utgiftsområde 22. Vår politik finns närmare utvecklad ipartimotion 2003/04:Fi239 och i kommittémotionerna 2003/04:T530 och 2003/04:T532.UtgångspunkterVi vill att skall vara ett bra land att leva i, inte ,utan också . Vi vill att infrastrukturen skall stödja, intemotverka, utvecklingen mot ett land som tar till vara alla sina invånaresföretagsamhet och utvecklingspotential. Vi vill att grunden förinfrastrukturpolitiken skall vara utvecklingsoptimism och framåtsträvande,inte tillväxtfientlighet och bakåtsträvande.Den infrastruktur som finns måste underhållas och utvecklas.Vägnätets förfall måste få ett slut. Investeringar i infrastrukturen skallgöras med utgångspunkt i de krav som verkligheten ställer, inte ipartipolitiska taktiska överväganden. Varje trafikslag har sina fördelar,och för att de skall kunna utvecklas på bästa möjliga sätt bör de gesrimliga konkurrensvillkor. Bristen på fungerande infrastruktur läggerhinder i vägen för utvecklingen. I storstadsområdena leder det till atttillväxten hämmas. I glesbygden är en otillförlitlig infrastruktur ett skältill att människor och företag tvingas flytta.Infrastrukturen påverkar alla människor i såväl arbetsliv som privatliv. Deinfrastruktursatsningar som inte görs påverkar människor i allra högstagrad. Det krävs handlingskraft och beslutsamhet för att komma till rättamed infrastrukturens brister. Regeringen verkar sakna såväl handlingskraftsom idéer om hur problemen skall attackeras.VäginfrastrukturFör nästa budgetår föreslår vi en höjning av anslaget med 2 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag. Med denna anslagsnivå skapas ökaderesurser till vägutbyggnad och möjliggörs åtgärder i syfte att minskaantalet dödade i trafiken. Dessutom kan statsbidraget till enskilda vägarökas, vilket ger landsbygdsboende förbättrade kommunikationer och ökadvardagstrygghet.Vad gäller det statliga vägnätet ser vi en fortsatt utbyggnad av landetsmotorvägsnät, med inriktning på en komplett motorvägsförbindelse mellan detre största städerna, samt den nordiska triangeln som särskilt angelägen.Inom storstadsregionerna finns många viktiga projekt som måstekomma till utförande. För vissa av dessa bör en alternativfinansieringslösning i form av t.ex. PPP väljas.De enskilda vägar som är öppna för allmänhet och näringsliv är en mycketviktig del av vår gemensamma infrastruktur. När det offentligas ansvar förinfrastrukturen brister blir följderna allvarliga, inte minst när detinnebär att kostnaderna för gemensam infrastruktur vältras över på ettfåtal enskilda personer. För att förhindra ytterligare försämringar av deenskilda vägarna vill vi att anslagsposten höjs med ca 180 miljoner kronorper år. Höjningen av medelsramen skall användas för satsningar på höjdbärighet och en höjning av de generella bidragen till de enskilda vägarna.Ansvaret för broar - vilka ofta är kostnadskrävande - på enskilda vägar böröverföras till staten.Vägverkets administrationsanslag kan enligt vår mening minskas med 60miljoner kronor för nästa budgetår. Förslaget innebär en markering av attarbetet med administrativa rationaliseringar inom myndigheten börfullföljas med kraft.JärnvägsinfrastrukturBehovet av investeringar på det svenska järnvägsnätet är stort. Ikonkurrensen om investeringsmedel är det dock viktigt att utvärdera vilkaprojekt som kommer att vara ekonomiskt lönsamma. Investeringsbesluten måstebaseras på gedigna såväl tekniska som miljömässiga och samhällsekonomiskaanalyser. Underhållet av spåranläggningarna är eftersatt, och tendensen äratt det avhjälpande underhållet ökar på bekostnad av det förebyggande.För närvarande täcker staten en stor del av underhållskostnaderna medbudgetmedel. Trafikslagens kostnader skall så långt det är möjligt bäras avden egna verksamheten. Därför bör enligt vår uppfattning drift- ochunderhållskostnaderna på järnvägsområdet huvudsakligen täckas avtrafikavgifter. Regeringen bör därför återkomma med förslag om höjdabanavgifter.På samma sätt som genomförs inom bör även effektiviserasin administration. Motsvarande anslag bör räknas ned med 40 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag. En effektivisering och besparingbör ske genom att hela produktion upphandlas.Övriga områdenAnslaget för ersättning för fritidsbåtsändamål är, menar vi, egentligen enrestpost i verksamhet med en endast begränsad koppling tillfritidsbåtar. Det bör därför för nästa budgetår minskas med 30 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag. kostnader börgenerellt kunna minskas genom fortsatt rationalisering och en förändradorganisation, inte minst inom sjöräddningsverksamheten.Regeringen föreslår att anvisas till trafikupphandling.Vårt budgetalternativ innebär en besparing om jämförtmed regeringens förslag. Genom en effektiviserad upphandlingsorganisationoch ett ökat samarbete med trafikhuvudmännen bör en rimlig trafikstandardkunna upprätthållas även med den lägre anslagsnivå som vi förordar.Staten har lämnat ersättning till Posten för upprätthållandeav grundläggande kassaservice i hela landet. Vi motsätter oss inte att staten bidrartill kassaservice i de fall förutsättningar för kommersiell verksamhetsaknas, men då skall verksamheten handlas upp. Kraven på service bördefinieras till omfång och innehåll, korrekta anbudshandlingar börupprättas och upphandlingen bör även i övrigt genomföras med iakttagande avde regler som gäller för offentlig upphandling enligt svensk lag ochgemenskapsrätten. Med hänvisning härtill avstyrker vi regeringens förslagtill ersättning till Posten AB.Enligt vår uppfattning bör statligt företagsstöd inte lämnas till svenskarederier. blir därigenom överflödig. Vi föreslår därför enminskning av anslaget i förhållande till regeringens budgetproposition med2,6 miljoner kronor.9. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22 (punkt 52)av () och ().BakgrundFolkpartiet liberalernas budgetförslag för syftar till att förändrade ekonomiska förutsättningarna så att en högre tillväxt uppnås. Det ärnödvändigt att fler arbetar och att statsskulden minskar. Ett viktigtverktyg för att uppnå detta är sänkta skatter på arbete och företagande.Våra utgiftsökningar avser främst bistånd, rättssäkerhet, utbildning, vårdoch omsorg samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för dettabl.a. genom åtgärder mot ohälsan och en reformerad arbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 22 har emellertid avstyrktsav finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta ifördelningen på anslag inom utgiftsområdet. I det följande redovisas isammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 22.UtgångspunkterFungerande kommunikationer är en förutsättning för att tillväxt skall kunnaskapas. För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande.Bra kommunikationer underlättar arbetspendling och därmed möjligheterna attbo och arbeta på olika platser. En väl utformad trafikpolitik är av allrastörsta betydelse även sett ur ett företags- eller regionalpolitisktperspektiv. Tyvärr finns det dock stora brister i dagens infrastruktur,inte minst i form av undermåliga vägar som effektivt hindrar t.ex.råvarutransporter till industrin. anser att det främst måstesatsas på vägarna , och vi har därför för detta ändamålavsatt mer medel än regeringen. Det är vidare enligt vår mening viktigt medalternativa finansieringsformer inom infrastrukturområdet. Vi är därförberedda att positivt pröva s.k. PPP-finansiering av vägar och järnvägar.Sverige behöver tillväxt - för arbete och för välfärd. har inte förmycket tillväxt utan för lite tillväxt. Goda transportmöjligheter förråvaror till industrin och för industrins produkter till export eller tillkunderna är en förutsättning för ökad tillväxt. Goda transportmöjligheterför människor att kunna ta sig till och från sin arbetsplats är likaså enförutsättning för ökad tillväxt.Den traditionella infrastrukturen i vårt land - vägar och järnvägar - harunder flera decennier eftersatts vad avser såväl underhåll av befintliginfrastruktur som utbyggnad av ny infrastruktur. Vägar och järnvägarutsätts för daglig förslitning som måste underhållas för att standardenskall kunna upprätthållas. Så har skett i alldeles för litenutsträckning, varför underhållsbehoven är mycket, mycket stora. Sverigesväxande befolkning och den ständigt ökande person- och godstrafiken - inteminst i tillväxtregionerna - liksom nya trafik- och transportmönster skaparbehov av både nya och utbyggda väg- och järnvägssträckningar.Väg och järnvägBehoven av underhåll och investeringar är stora i hela . Vägnätet iglesare befolkade delar av landet - inte minst i skogslänen - har enstandard, som särskilt skapar mycket stora problem såväl för deboende som för godstransporter, och då alldeles särskilt förvirkestransporterna till skogsindustrin. Den traditionella basindustrin medskogen och järnet som grund kommer även framöver att ge ett ansenligtbidrag till både tillväxt och exportintäkter av stor betydelse för landetsvälfärdsutveckling. Underhåll, tjälsäkring och bärighetsförstärkning ärdärför av största vikt. Trafiksäkerhetsskäl ställer fortsatta krav på attseparera trafiken på våra större vägar med mötande trafik.Folkpartiet liberalerna anser att de nya investeringar i vägar som måstegöras främst är av två slag. För det första gäller det att flaskhalsar påvägnätet byggs bort. Detta gäller framför allt i våra storstäder, men detfinns flaskhalsar även på andra håll. För det andra gäller det att den s.k.Skandinaviska motorvägstriangeln mellan , och medfortsättning till och - E 6, E 18 och E 4 -måste färdigställas. Det innebär att motorväg måste byggas på de sträckordär detta inte finns i dag.De enskilda vägarnas ställning är hotad. föreslog för ett årsedan att procentnivån gällande anslag till enskilda vägar skulle sänkas.Folkpartiet är bestämt avvisande till sådana förslag. Gång på gång har densocialdemokratiska regeringen försökt försämra villkoren för de enskildavägarna. krymptes anslagen i budgeten. Det varendast efter en hård kamp i med bl.a. i spetsen somanslaget åter kunde höjas.Folkpartiet instämmer inte heller i de förslag som diskuterades i bl.a. dens.k. , om att lågtrafikerade vägar, som är statliga,skall föras över till det enskilda vägnätet. Det är bara ett sätt förstaten att vältra över ansvaret på kommuner och enskilda. Det hindrar inteatt man ändå kan hitta lokala lösningar, när det gäller driften av statligavägar. skulle t.ex. kunna prova att lägga ut driften på de mindretrafikerade vägarna på föreningar bestående av de boende och företagarelängs den aktuella vägen.Folkpartiet vill värna om det enskilda vägnätet. Med fog kan man påstå attutan bra enskilda vägar stannar . De enskilda vägarna är av storbetydelse för näringsliv, människors möjlighet till bosättning, arbete,möjlighet till friluftsliv och rekreation m.m. Minskade resurser till detenskilda vägnätet leder därför snabbt till betydande negativa effekter intebara för glesbygden utan för landet i dess helhet.Det behövs ökade medel för att förbättra vägnätet. Därför föreslår vi att anslås utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen. Härutöver innebär vårt budgetalternativ besparingar påVägverkets och administrationsanslag med sammanlagt 175 miljonerkronor.LuftfartPå många håll spelar de regionala flygplatserna en stor roll för kontaktenmed övriga . anser att dessa mindre flygplatser också iframtiden kommer att ha stor betydelse. De måste därför ges ett visststatligt stöd för att kunna överleva. Det är inte minst viktigt iglesbygdsområden. föreslår en ökning av driftbidraget med 5miljoner kronor till de regionala flygplatserna i avvaktan på ett nyttsystem för stödet.IT-infrastrukturVi anser att kostnaderna för det regionala transportnätet inte bordebelasta staten. Kostnadsansvaret för denna utbyggnad bör i första handligga på näringslivet. Därför avvisar vi det av regeringen föreslagnaanslaget på 450 miljoner kronor.10. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22 (punkt 52)av ().BakgrundEn riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister har beslutat om ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten för . Förutgiftsområde 22 Kommunikationer innebär beslutet att ramen fastställtstill . Den av föreslagna ramen varstörre, . Vi deltar därmed inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I det följande redovisar vi i sammanfattning våra uppfattningar och förslagrörande kommunikationspolitiken, främst i de delar som röranslagsberäkningen för . Vår politik har närmare utvecklats ipartimotion 2003/04:Fi241 samt i kommittémotion 2003/04:T560.UtgångspunkterKristdemokraternas syn på kommunikationer har två utgångspunkter - välståndoch miljöhänsyn. Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt landskall kunna utveckla välståndet och öka sysselsättningen och tillväxten.För ett land som har transporterna särskilt stor betydelse.Transporterna belastar dock miljön och därför måste ytterligare insatsergöras för att minska de skadliga utsläppen. Den långsiktiga hållbarhetenförutsätter att de mest miljövänliga alternativen utvecklas. ochsjöfartens ställning behöver stärkas som fossila bränslensuccessivt fasas ut ur framför allt vägtrafiken.Kristdemokraterna anser att investeringarna skall tidigareläggas ocheffektiviseras genom att projekt genomförs i partnerskap med den privatasektorn (PPP). Regeringen har som en eftergift till heltförbigått denna möjlighet.Åtgärder i trafikens infrastrukturFör att utvecklingen skall gå i riktning mot de transportpolitiska delmålenkrävs att en rad nya grepp tas i infrastrukturplaneringen för , både vad gäller inriktning och finansiering. Ett utbyggt och bättrefungerande transportsystem är i alla delar av en förutsättning förekonomisk och social tillväxt. Men satsningar på infrastruktur handlar intebara om tillväxt, utan i lika hög grad om miljö och säkerhet. Miljöhänsynenförutsätter omfattande investeringar i spårkapacitet och i sjöfartensinfrastruktur. Nollvisionen kräver investeringar i vägnätet.För att utveckla sjöfarten genom en förbättrad infrastruktur anserKristdemokraterna att statliga anslagsmedel böravsättas för annars avgiftsbetalda investeringar i farleder. För flyget är den mest angelägna statliga åtgärden att tryggaflygplatskapaciteten i Stockholmsregionen.Regeringen har, till följd av politiska prioriteringar, under de senasteåren inte uppfyllt sina långsiktiga infrastrukturåtaganden i de årligabudgetarna. Det är väsentligt att nu ge planeringsprocessen en stadigaregrund att stå på genom att finansieringsproblematiken reds ut.Grundläggande för detta är att de årliga anslagen höjs. IKristdemokraternas budgetalternativ anslås därför merän i regeringens budget till väg- och banhållning för perioden 2004-2006.Väginvesteringarna är den del av transportpolitiken som lidit mest av desenaste årens rödgröna regeringssamarbete. Uppenbarligen har det blivit ettalltför svårt företag för regeringen att sammanbinda ens de största svenskastäderna med acceptabla vägar. , och till, tvingastung trafik att på våra främsta transportstråk samsas med cyklar ochtraktorer i hastighetsbegränsningar /h.Trafiksäkerhetsarbetet förutsätter på vissa sträckor en utbyggnad tillmotorvägsstandard. Likaså måste trafikproblemen i storstäderna till stordel byggas bort genom nyinvesteringar på vägsidan.Ambitionsnivån vad gäller väginvesteringar behöver höjas både på kort ochlång sikt. föreslog i behandlingen avinfrastrukturpropositionen en höjd planeringsram till 77 miljarder kronorför väginvesteringar 2004-2015. föreslårKristdemokraterna att anslagen till väginvesteringar skall höjas med 1,45miljarder jämfört med de föreslagna nivåerna i budgetpropositionen för 2004.På kort sikt behövs de höjda anslag som föreslår främstför att sätta i gång färdigplanerade projekt som bara väntar påfinansiering. Detta gäller såväl vägavsnitt som omfattas av den nationellaplanen som de som ingår i länstransportplanerna.De extra investeringsanslag som föreslår på 200 miljonerkronor , och år 2006skulle t.ex. kunna sätta i gång projekt, vilka är mycket angelägna för attförbättra såväl trafiksäkerheten som den ekonomiska tillväxten.Trafiken på de statliga vägarna ökar kraftigt, inte minst den tungatrafiken. Resultatet är ett accelererande slitage, då anslagen till driftoch underhåll av vägar ligger på en nivå som inte ens medger att dagensstandard på det statliga vägnätet upprätthålls. rapporterarkontinuerligt om hur eftersläpningen i vägunderhållet ökar. uppgickeftersläpningen till 17 miljarder kronor.För att nuvarande standard skall upprätthållas uppgår resursbehovet fördrift och underhåll enligt till ,jämfört med de 6,6 miljarder regeringen avsatt .