bet · GQ01TU3 · 2003-03-11 00:00:00 — De anser att Kollektivtrafikkommitténsuppdrag bör utvidgas till att omfatta även frågorsom utveckling av kollektivtrafiken, samordning överlänsgränser, rimliga konkurrensregler och användningav moderna IT-system.Stöd till persontransporter berörs i motion2002/03:N267 av m.fl. (fp).Motionärerna hänvisar till att det i denregionalpolitiska utredningen fanns ett förslag omatt möjligheten till persontransportstöd förflygresor skulle utredas. Någon lösning har intepresenterats, anför de och framhåller att det börutredas om de företag som är beroende av mångapersontransporter med flyg för sina anställda skallkunna få ett stöd i likhet med det stöd som utgårför transport av gods.Rikstrafikens arbete med samordning av trafikslagenmåste påskyndas understryker man i motion2002/03:T466 av m.fl. (c). Helhetssynoch tvärsektoriell planering är ett måste för attolika verk skall se till att helheten optimeras.Sammanhållna transportsystem är viktiga för attunderlätta arbetsresor, rekreationsresor och inteminst godstransporter. Om möjligheten att lätt ochsmidigt resa med kollektiva transportmedelförsvåras, är risken stor att biltrafiken ökar,vilket ytterligare belastar såväl vägarna sommiljön.Kollektivtrafiken bör aktivt användas som verktygför att förverkliga de transportpolitiska målen ochett grönt transportsystem, betonas det i motion2002/03:Sk381 av och (båda c). I praktiken betyder detta att desamhällsekonomiska effekterna skall vägas in närriksdagen och regeringen fattar infrastrukturbeslutoch andra transportpolitiska beslut. Till dennastrategiska användning av kollektivtrafiken bör detdärför knytas åtgärdsprogram för hurkollektivtrafiken skall användas för att uppnå dessamål.Genom att kollektivtrafiktaxan inom inteär samordnad uppkommer vissa problem, är innebördeni motion 2002/03:T512 av ochKerstin (båda c). De omtalar att Mälardalenofta beskrivs som den region som kommer att få denkraftigaste tillväxten i hela landet. Emellertid ärtaxestrukturen över länsgränserna inte samordnad,påpekas det. Dessa högre reskostnader för deMälardalsboende som pendlar över länsgränser ärhämmande för utvecklingen, anser motionärerna och dehänvisar till att en sådan samordning är genomförd isåväl som . Som förslag tilllösning lyfter motionärerna fram att statens aktörer- i form av och SJ - skyndsamt och aktivtskall medverka till en samordnad taxa för denkollektiva trafiken med i ingåendehuvudmän.Även i motion 2002/03:T303 av . (v) efterlyses en utredning om stöd tillpersontransporter. Motionärerna anser att olikaformer för ett sådant stöd är viktigt för attnäringslivet i gles- och landsbygd skall kunnautvecklas.I motion 2002/03:T285 av ()hävdas att arbetet med att hitta långsiktigalösningar för stöd till trafik i glesbygd börintensifieras. I befinner sig Länstrafikeni en problematisk situation, anför motionären. Enalltmer ansträngd ekonomi har gjort att trafikenstegvis har reducerats . Detta har gått utöver de glesare delarna av länet men även kvälls-och nattrafik samt turisttrafik har drabbats.Motsvarande utveckling kan befaras även i andraNorrlandslän, sägs det.I motion 2002/03:N302 av och () understryks behovet av en samordningav såväl godstransporter som persontransporter.Flera exempel finns på lyckade projekt förtransportlösningar i gles- och landsbygd, däriblandKuxatrafiken i . Det är en lokal,tidtabellslagd busstrafik med goda förbindelser tillannan kollektivtrafik - lokalt, regionalt ochinterregionalt. Den är gratis för resenärerna.Fordonen transporterar även gods. Kuxatrafiken haringått i , som är ett forskningsprojekt somfinansieras inom EU:s 4:e ramprogram. betyder"att tydliggöra och förbättra tillgången tillkommunikationer på landsbygden". De ekonomiskareformerna som krävs bör genomföras undermandatperioden, anser motionärerna.En nationell utredning kring nolltaxa ilokaltrafiken efterlyses i motion 2002/03:T376 avGustav (). Något har blivit fel isystemet, anser motionären och påtalar att det påmånga håll i är billigare att ta bilen änatt åka kollektivt. De finns de som tvingas atttjuvåka eller tigga skjuts av vänner för att hamöjlighet att ta sig någonstans för att söka arbeteeller socialbidrag. Klimathotet är den störstautmaningen; det som är bra för miljön skall varabilligt och det som är dåligt skall vara dyrt.I motion 2002/03:T501 av m.fl. (s)efterlyser man särskilda villkor för kollektivtrafiki glest befolkade områden. Minskade statsbidrag ochökade kostnader för kollektivtrafiken har inneburitbeslut som kommer att medföra kraftiga försämringarav kollektivtrafiken inte bara i utani skogslänen som helhet . Enutredning bör därför tillsättas som särskilt ägnarsig åt kollektivtrafiken i glest befolkade delar avlandet. Den bör kartlägga alla behov och med ettnytänkande titta på möjligheterna till samordning,rationell trafikplanering och hur lokalaentreprenörer kan stimuleras.Avregleringen av kollektivtrafiken bör utredasframhåller man i motion 2002/03:T507 av (). Visserligen kan enavreglerad kollektivtrafik i ett kortare perspektivmedföra stora fördelar, medger de men pekarsamtidigt på att det vid de påföljandeupphandlingarna visat sig att priserna har stigit.Många länstrafikbolag har tvingats dra in turer föratt klara ekonomin. Försämringar har ibland uppståttäven för passagerarna, bl.a. genom bristandeprissamordning. Likaså drabbas personalen, som alltoftare visar sitt missnöje, t.ex. över försämradearbetstider. En analys är angelägen av denlångsiktiga prisutvecklingen, service och kvalitetför passagerarna, branschen långsiktiga lönsamhet,arbetsmiljön och säkerhetsarbetet.Skillnaderna i taxesystemen i Mälardalsregionensolika län kritiseras i motion 2002/03:N399 avReynoldh Furustrand m.fl. (s). För den enskilderesenären ger detta konstiga signaler genom attsamma avstånd till ger helt olikakostnader beroende på var man bor, sägs det.Exempelvis åker man från för , frånGnesta för och från för ca 2 300 krper månad. Motionärerna anser att regionen har ettstort ansvar för att taxor sätts som gör attinfrastrukturen används på ett samhällsekonomisktriktigt sätt, och att den stora potential som dettager för regional utveckling används. Det begärs attStockholmsberedningen ges tilläggsdirektiv omutformning och finansiering av taxesystem iMälardalen; bl.a. bör frågan övervägas omtaxesystemet kan lösas som del avskatteutjämningssystem m.m.Utskottets ställningstagandeDe frågor som har aktualiserats i motionerna gällerfrämst kollektivtrafik i glesbygd, avregleringenseffekter på kollektivtrafiken, samordning avpersontransporter och taxefrågor av olika slag.Utskottet har förståelse för de synpunkter somredovisas i motionerna om kollektivtrafik iglesbygd; utvecklingen inom kollektivtrafiken ärinte tillfredsställande. Särskilt bekymmersamt ärdet i vissa delar av Norrlandslänen. uppfattning är det angelägenhet medtillfredsställande transportmöjligheter i helalandet. Kollektivtrafik är en del avsamhällsservicen, och människor skall inte tvingasflytta på grund av brister i transportsystemet. Detär också viktigt med ett rimligt mått av valfrihet.Som utskottet har redovisat i det föregående vilardet övergripande ansvaret på staten när det gällerresor mellan olika regioner. Enligt utskottetsmening bör den interregionala kollektivtrafiken sålångt som möjligt drivas på kommersiella villkor.Mot den nu angivna bakgrunden är det, enligtutskottets uppfattning, angeläget med enändamålsenlig samordning mellan trafikföretagen,lokalt, regionalt och interregionalt.Informationssystemen mellan trafikföretagen börkopplas ihop så att konsumenterna lättare kan hittade förbindelser som bäst motsvarar deras behov.Rikstrafiken har här en central uppgift genom attmyndigheten skall verka för samordning av deninterregionala kollektiva persontrafiken. Genomöverläggningar med berörda parter kan Rikstrafikenbl.a. främja frivilliga samverkanslösningar samtverka för att information, tidtabeller ochbiljettsystem för kollektiv persontrafik samordnas.Rikstrafiken har utvecklat dettrafikslagsövergripande projektet resan, varssyfte är att öka tillgängligheten tillkollektivtrafiken. Den verksamhet som bedrivs avSamtrafiken i syftar till att lämnainformation - främst genom Internet - till deresenärer som behöver göra byten mellan olikatrafikföretag för att nå resmålet.Utöver en sådan samordning förutsätts ett statligtstöd. Sådant stöd utgår i form av offentligupphandling av trafik som bedöms inte kunna bedrivaspå kommersiella grunder. Rikstrafiken har också hären central roll. Den upphandlade trafiken harutvidgats från att i princip bara ha omfattattågtrafik till att numera omfatta alla trafikslag.Utskottet förutsätter vidare att kollektivtrafikenkan komma att ägnas stor uppmärksamhet inom denpågående infrastrukturplaneringen.Enligt vad utskottet har erfarit kommer den i detföregående omnämnda attstudera frågor som berör kollektivtrafikensorganisation och gränsdragningen mellan vad somskall betraktas som regionalt och vad som skallbetraktas som interregionalt. Den kommer även attbelysa de problem som särskilt gällerkollektivtrafik i glesbygd. Kommittén skall redovisaresultatet av sitt arbete senast den 30 juni 2003.Utskottet utgår från att regeringen kommer attframlägga förslag till med anledning avkommitténs betänkande. Även andra utredningararbetar med frågor som rör kollektiv persontrafikoch därmed sammanhängande frågor, såsomJärnvägsutredningen och Stockholmsberedningen.Sammanfattningsvis vill utskottet ansluta sig tillden uppfattning som framkommer i motionerna om attdet finns en rad frågor när det gällerkollektivtrafiken i landet. Det är därför angelägetmed en översyn och ytterligare åtgärder för attkollektivtrafiken skall kunna utvecklas på ettändamålsenligt sätt. Som har redovisats i detföregående pågår omfattande och grundläggandeutredningsarbeten inom ,och Stockholmsberedningen.Resultatet av dessa arbeten bör inte föregripas,menar utskottet som utgår från att regeringen -efter sedvanlig beredning - kommer att läggafram förslag till . Utskottet bedömer attflertalet av de nu berörda motionerna därmed kankomma att bli tillgodosedda. Mot denna bakgrundavstyrks här behandlade motionsförslag.8 Kombinerade transporterUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det angeläget attförutsättningarna för kombitrafik förbättrasoch att miljövänliga godstransporterutvecklas; ny teknik för att utveckla etthållbart och effektivt transportsystem börsärskilt prioriteras. Transportforskningen ärdärmed av strategisk betydelse. Mot denbakgrunden ser utskottet positivt på detuppdrag som regeringen nu har gett till dennya Godstransportdelegationen. bedömning torde de frågor somaktualiseras i motionerna komma att bli välbelysta inom ramen för den nya delegationensverksamhet. Motionsförslagen avstyrks därför.MotionsförslagArbetet med att underlätta kombitrafik börintensifieras, krävs det i motion 2002/03:T466 avSven m.fl. (c). Motionärerna slår fast attkombitrafik är bra från miljösynpunkt men också urett ekonomiskt perspektiv kan det vara ettintressant transportalternativ, särskilt när detgäller större godsvolymer och längretransportsträckor. Motionärerna beklagar att deflesta transporterna utförs med lastbil, detta trotskombitrafikens stora potential. Denna utvecklingmåste hindras, anser de och föreslår attkombitrafikens konkurrenskraft stärks genomförkortade tider och sänkta kostnader för lyft ochrangering.Av miljöskäl måste godstransporter i möjligaste månöverflyttas från väg till järnväg, sägs det i motion2002/03:T412 av Per m.fl. (s).Motionärerna riktar viss kritik mot att det ännuinte har redovisats något resultat av ochVägverkets sektorsarbete när det gäller kombitrafik.De anser att marknadens aktörer, såsom åkerinäringenoch tågoperatörerna, bör engageras kraftfullt isektorsarbetet. Vidare måste resultaten av dentillämpade forskningen nyttjas för att driva fram nyteknik; alternativt måste trafikverken gesmöjligheter att ge ekonomiskt direktstöd tillprojekt och företag för att åstadkomma nya tekniskalösningar utöver den befintliga containertekniken.Regelverket för de statliga pengar som finns hosbl.a. måste göras mera offensivt ärytterligare en slutsats i motionen.Pågående utredningsarbeteSom framgått har regeringen tillsatt en nygodstransportdelegation (dir. 2003:98).Arbetsuppgifterna för den nya delegationen skallenligt direktiven koncentreras till frågan om hurförutsättningar för ett långsiktigt hållbarttransportsystem för gods skall skapas medtillämpning av de principer som präglade dentidigare Godstransportdelegationens slutbetänkande,dvs. att- godstransporterna bör vara marknadsstyrda,-- den som har varor att förflytta skall stå icentrum,-- statens roll skall vara att skapa förutsättningaroch-- de transportpolitiska målen skall vara styrande.-Vidare sägs i direktiven att om dessutom dentidigare delegationens trafik-slagsövergripandesynsätt skall kunna tillvaratas blir frågan omsamverkan mellan trafikslagen, intermodalitet,central. Delegationen skall därför identifiera vilkahinder som bör undanröjas för att uppnå möjligheteratt tillämpa långsiktigt hållbara rationellakombinationer av olika trafikslag för olikatransportuppgifter. Den samverkan mellantrafikslagen som eftersträvas bör komma till ståndgenom en väl avvägd prissättning av de olikatrafikslagen så att brukarna belastas med dekostnader de orsakar (för infrastrukturen,miljöförstöring, olyckor, trängsel m.m.).Delegationen skall under sitt arbete fortsattöverväga former för att nå ett fungerandeprissignalsystem som bidrar till att externakostnader internaliseras. Det kan emellertid ta tidatt åstadkomma en heltäckande rättvis prissättningför alla trafikslag. Även andra åtgärder bör därförövervägas med beaktande av EG:s statsstödsregler.Delegationen skall kartlägga olika tekniskabegränsningar när det gäller lastbärare,terminalteknik osv. för att kunna specificerabehovet av ytterligare forskning. Delegationen börhär även beröra de organisatoriska frågornasbetydelse, t.ex. ansvarsfördelning mellan aktörerna,marknadsföring, kvalitetssäkring och ägandefrågor.Den nya delegationens huvuduppgift är lägga framett heltäckande förslag till hur staten kanstimulera en mer samhällsekonomiskt effektivanvändning av de olika trafikslagen. Särskild viktskall fästas vid de relationer där en kombination avolika trafikslag framstår som ekonomiskt och ävenmiljö- och säkerhetsmässigt önskvärd. I dettasammanhang skall särskilt behovet avomlastningsmöjligheter vid strategiska knutpunkterkartläggas liksom fördelningen av ansvaret för attsådana anläggningar, i första hand terminaler, finnsvaraktigt tillgängliga och kan utvecklas.Delegationen skall lämna förslag till hur staten kandelta i en sådan utveckling.Uppdraget skall vara avslutat senast den 30 juni2004. En delredovisning av resultatet avkartläggningen av tekniska begränsningar och förslagtill forskningsinsatser samt en kartläggning avutbildningsbehovet, dess inriktning och omfattning,skall lämnas till regeringen senast den 1 april2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till vad som framförs imotionerna om kombitrafikens betydelse för att detövergripande transportpolitiska målet medtillhörande delmål skall kunna nås. är detorgan som har tilldelats uppgiften att i samverkanmed övriga trafikverk ha det övergripande ansvaretför utvecklingen inom detta område. En viktiguppgift har vidare Verket för innovationssystem(), vars verksamhet inom transportområdetsyftar till att utveckla transportsystemet så attdet främjar en hållbar tillväxt och bidrar till attde transportpolitiska målen uppnås.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attförutsättningarna för kombitrafik förbättras och attmiljövänliga godstransporter utvecklas. Ny teknikför att utveckla ett hållbart och effektivttransportsystem bör, som framhålls i motionen,särskilt prioriteras. Utskottet har också vidupprepade tillfällen tidigare framhållit atttransportforskningen är av strategisk betydelse. Motden bakgrunden ser utskottet positivt på det uppdragsom regeringen nu har gett till den nya kommittén,som antagit namnet Godstransportdelegationen 2002.De frågor som aktualiseras i motionerna torde kommaatt bli väl belysta inom ramen för den nyadelegationens verksamhet. Det kan tilläggas attutskottet erfarit att regeringen avser geGodstransportdelegationen 2002 ett tilläggsuppdrag.Detta skall gå ut på att analysera prissättningen påutnyttjande av infrastrukturen i syfte att uppnåkonkurrensneutralitet mellan transportslagen. Tillde delar av arbetet som rör avgiftsfrågor skall enparlamentarisk referensgrupp knytas.Utskottet är med hänvisning till vad som haranförts inte berett att föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av de nu behandlademotionsförslagen; de avstyrks alltså.9 CykeltrafikUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att önskemålet imotionen om cykel på tåg får prövas dels inomramen för transportföretagens egen bedömningav hur deras service kan vidareutvecklas,dels av Rikstrafiken i samband med dessupphandling av långväga persontrafik. Medhänvisning härtill avstyrks motionen.MotionsförslagAtt underlätta för cyklande är ett mål som har såvälmiljömässiga, hälsomässiga som turistmässigabevekelsegrunder, framhålls i motion 2002/03:T328 avKerstin-Maria m.fl. (mp). Dessa skäl tillcyklande har ett nationellt perspektiv. Genom attdet finns en rad regler som motverkar cyklande,t.ex. att man inte får ta med cykel på tåg, tvingasmånga att åka bil mer än de skulle önska. Omcyklandet underlättas i olika sammanhang kommer detockså att öka.Motionärerna begär att upphandlingar om tågtrafikskall inbegripa möjlighet att ta med sig cykel ellerskicka cykeln med tåget. Det finns flera skäl tillatt vilja skicka cykeln med tåget. Ett skäl är attfå med sig cykeln mellan studieort och hemort. Iandra länder i är det vanligt att man kan tamed sig sin cykel på tåg; ofta kan man helt enkeltlyfta på cykeln och ställa den i ett specielltutrymme i en del av en vagn och då till ingen ellerlåg avgift. , däremot, är unikt motvilligttill cykel på tåg. Cykelsemestrande i olika etapperär t.ex. en omöjlighet i vårt land. Det "hela resan-perspektivet" som utskottet betonat i andrasammanhang måste även innefatta cyklisternas behov.I anslutning härtill begärs ett uttalande avriksdagen om att SJ bör ges direktiv om att vidåtminstone en avgång per dag och sträcka gemöjlighet att ta med cykel genom att tillhandahållavagn från företagets äldre, tillgängliga, nuoanvända tågpark. Enligt uppgift vore det mycketenkelt att koppla på en sådan vagn till ett ickesnabbgående tåg per dag. Cykelinnehavaren får självlyfta på och spänna fast sin cykel, allt på egenrisk. Systemet föreslås omfatta även den upphandlingsom staten gör av tågtrafik.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till motionärernasuppfattning om cyklandets många fördelar. Förtrafiken medför cyklandet positiva effekter,exempelvis när det gäller miljö och framkomlighet.För den enskilde uppkommer positiva effekter när detgäller hälsa och privatekonomi. Det är därförangeläget att villkoren för cykeltrafikenfortlöpande förbättras.Vägverket har ( inom ramen för ettregeringsuppdrag ( utarbetat en nationellcykelstrategi. Syftet är att uppnå en ökad och säkercykeltrafik. Strategin behövs för att föra överresor från bil till cykel men också för att behållade grupper som cyklar . Möjligheten att föraöver trafik från bil till cykel är störst på kortaresor. Ungefär hälften av alla bilresor är kortareän och skulle således ( åtminstone till en del( kunna ersättas med cykelresor. För att öka andelencykeltrafik krävs enligt strategin (VV publ. 2000:8)att aspekter som tillgänglighet, trygghet, miljö ochhälsa vägs in i den fortsatta planeringen avtransportsystemet. Arbetet med strategin drivs nuvidare och har lett till att en handlingsplan medkonkreta åtgärder är under utarbetande tillsammansmed , två avcykelorganisationerna och cykelbranschen. Det börockså noteras att olika projekt för ökat cyklandepågår i många kommuner.Utskottet ser med tillfredsställelse på det arbetesom nu pågår för att ta fram en handlingsplan föratt uppnå en ökad och säker cykeltrafik. Cykeln haren given plats i ett långsiktigt hållbarttransportsystem, varför det är viktigt att förbättravillkoren för cykeltrafiken. Som framhålls imotionen kan en åtgärd vara att öka möjligheten attta med sig cykel på kollektiva färdmedel som tåg.Det är emellertid inte lämpligt - mot bakgrund avgällande transportpolitiska utgångspunkter - attstaten ger direktiv till ett marknadsmässigtverkande transportföretag som om hur tågenskall sammansättas och vilka tågförbindelser somskall medge cykeltransport. I stället förutsätterutskottet att motionärernas önskemål får prövas delsinom ramen för transportföretagens egen bedömning avhur deras service kan vidareutvecklas, dels avRikstrafiken i samband med dess upphandling avlångväga persontrafik som inte kan upprätthållas påaffärsmässiga grunder men som har ensamhällsekonomiskt stor betydelse. Med hänvisningtill det anförda anser utskottet att någon åtgärdfrån sida inte är behövlig.Motionsförslagen avstyrks följaktligen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Utgångspunkter och mål (punkt 1)av (), (), PerWesterberg (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2002/03:T298 yrkandena1, 11 och 12 och avslår motionerna 2002/03:T302,2002/03:T462 yrkande 18, 2002/03:T466 yrkande 35,2002/03:T481 yrkande 14 och 2002/03:T496 yrkande3.StällningstagandeVi anser att ett väl fungerande transportsystem ärnödvändigt för att människors vardagsliv ocharbetsliv skall fungera. Det kan gälla affärsresoreller resor till släktingar, vänner och bekanta.Inte ens det mest välutbyggda IT-nät kan ersätta denresa som syftar till ett personligt möte med någonannan. Utbyggd infrastruktur och väl fungerandetransporter är likaså en förutsättning för attföretag skall kunna växa och för en god utvecklingav vårt land.Den fria konkurrensen är grunden förtrafikpolitiken. Fri konkurrens inom allatransportslag är en förutsättning för skall kunna uppnå en hållbar utvecklingoch ökad tillväxt. Trafiksektorn harkännetecknats av regleringar och monopol.Detta har drabbat den enskilde genom högapriser och sämre service. finnsen hel del att göra på området. Enavreglering av persontrafiken påjärnvägstransporter bör genomföras fullt utför att öka järnvägens attraktivitet ochkonkurrenskraft. Järnvägstrafiken kan dåutvecklas på marknadsmässiga villkor och blimer kundanpassad och effektiv. Även inomluftfarten kvarstår tendenser tillkartellbildningar. När det gällervägtrafiken vill vi framhålla rätten attfritt kunna resa. En övervägande majoritetav persontransporterna i landet företas iprivatbilar. Bilen är en nödvändighet förmånga i , både i stadsmiljö och pålandsbygden. Detta är viktigt att ha iåtanke när frågor om bilen och pålagor påbilismen diskuteras. För en belysning avbilens betydelse ur bl.a. ett socialtperspektiv bör en offentlig utredning omdetta tillsättas. Genom ett uttalande avriksdagen av nu angiven innebörd blirförslagen i motion 2002/03:T298tillgodosedda.2. Utgångspunkter och mål (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2002/03:T466 yrkande 35och avslår motionerna 2002/03:T298 yrkandena 1,11 och 12, 2002/03:T302, 2002/03:T462 yrkande 18,2002/03:T481 yrkande 14 och 2002/03:T496 yrkande3.StällningstagandeVäl fungerande och hållbara kommunikationer är enförutsättning för livskraft i hela landet.Infrastrukturfrågor är av stor betydelse förregioners möjligheter till utveckling.