bet · GQ01KRU5 · 2003-02-18 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts under allmänna motionstiden 2002.Motionerna gäller frågor om delmålen ochutgångspunkten för ungdomspolitiken, uppgifterna förUngdomsstyrelsen och för Sverigesungdomsorganisationer samt ungdomars delaktighet ide demokratiska processerna. I en motion begärs enöversyn av och Allmännaarvsfondens bidragsgivning till ung kultur.Bidragsbestämmelser för statligt stöd tillinvandrarnas ungdomsorganisationer, tillgenerationsövergripande ungdomsverksamhet och tillde politiska ungdomsförbunden samt en ökning avstatsbidraget till ungdomsorganisationerna behandlasi fyra andra motioner. I en motion tas frågan upp omen enda åldersgräns för när unga människor juridisktsett skall betraktas som vuxna. Vidare begärs i enmotion åtgärder för att åstadkommagenerationsövergripande jämförelser samt ennationell kampanj mot droger. I två motioner begärsatt skall genomföra ett graffitiprojekttillsammans med kommuner och landsting. I en avdessa motioner begärs även ett uttalande frånriksdagen om graffiti som konstart.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns tolv reservationer och tresärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Delmålen för ungdomspolitikenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr333 yrkande8.Reservation 1 (kd)2. Utgångspunkten för ungdomspolitikenm.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:Kr230 yrkande1.Reservation 2 (m)3. och förSveriges ungdomsorganisationerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr230 yrkande6.Reservation 3 (m)4. Ungdomars delaktighet i de demokratiskaprocesserna m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr230yrkande 2 och 2002/03:Kr333 yrkande 7.Reservation 4 (m)Reservation 5 (kd)5. Översyn av ochAllmänna arvsfondens bidragsgivning till ungkulturRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr336 yrkande6.Reservation 6 (c)6. Stöd till invandrarnasungdomsorganisationerRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf214 yrkande13.7. Stöd till generationsövergripandeungdomsverksamhetRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr300 yrkande3.Reservation 7 (kd)8. Statsbidrag till de politiskaungdomsförbundenRiksdagen avslår motion 2002/03:K255.Reservation 8 (fp)9. Utökat stöd till ungdomsorganisationerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr291.10. Internationellt ungdomsarbeteRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr333 yrkandena2 och 3.Reservation 9 (kd)11. ÅldersgränsRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr227.Reservation 10 (m)12. Åtgärder för att åstadkommagenerationsövergripande jämförelserRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr333 yrkande1.13. Nationell kampanj mot drogerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr333 yrkande4.Reservation 11 (kd)14. Graffiti som konstartRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr325 yrkande2.15. GraffitiprojektRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr259 och2002/03:Kr325 yrkande 1.Reservation 12 (v)den 18 februari 2003På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Lennart Kollmats (fp), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), LenaAdelsohn (), (), BirgittaSellén (c), i (s), AnnaLindgren (m), i (s),(), (), HelenaHöij (kd) och ().2002/03KrU5Utskottets övervägandenMålen för ungdomspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- delmålen för ungdomspolitiken, jämförreservation 1 (kd),- utgångspunkten för ungdomspolitiken m.m.,jämför reservation 2 (m),- och förSveriges ungdomsorganisationer, jämförreservation 3 (m) och- ungdomars delaktighet i de demokratiskaprocesserna m.m., jämför reservationerna 4(m) och 5 (kd).BakgrundHösten 1999 behandlade regeringensproposition /99:115 På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro. beslöt i enlighet medpropositionen att ett system skulle införas med engenerell, sektorsövergripande och målstyrdungdomspolitik som inkluderar uppföljning ochanalys. godkände 3 nya mål förungdomspolitiken:1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.2. Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.3. Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som enresurs.Riksdagen godkände också att skallverka för att målen för den nationellaungdomspolitiken uppfylls och att regeringen skallutforma de övergripande målen för Ungdomsstyrelsensverksamhet. Regeringen beslöt med utgångspunkt i de3 målen om 41 delmål, vilka skulle fungera som enutgångspunkt för uppföljning och analys av densamlade ungdomspolitiken. Då målen delvis visat sigvara otydliga har de reducerats till 32.Ungdomsstyrelsen förutsattes göra en mera fördjupadanalys , första gången efter perioden2000-2003. Regeringen har senare beslutat attanalysen skall redovisas . Goda exempelskall tas fram av för attillustrera olika former av konkret verksamhet sombidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås.MotionernaI samband med behandling av denungdomspolitiska propositionen (prop. 1998/99:115)behandlades också motionsyrkanden ominriktningen av ungdomspolitiken m.m. Några av dessayrkanden har återkommit under de allmännamotionstiderna därefter, även hösten 2002.I motion Kr333 (kd) yrkande 8 redovisarrepresentanter för att de stöddeförslaget om de 3 nya målen förungdomspolitiken. De betonar att statens roll iungdomspolitiken skall vara stödjande och intestyrande. För att bättre kunna bedöma den politiskainriktningen på ungdomspolitiken anser de att detbör vara och inte regeringen som beslutarom delmålen. Motionärerna anser att många avdelmålen är otydliga och att de i vissa fall kanbehöva justeras och anpassas till lokalaförhållanden. Regeringen bör förelägga riksdagenförslag till nya delmål. Därigenom skulle ocksåmålfrågorna bli mera uppmärksammade och debatterade.Motionärerna bakom motion Kr333 (kd) begär ocksåatt regeringen skall framlägga förslag för riksdagenom åtgärder för att främja ungdomars delaktighet idemokratiska processer (yrkande 7). Alltför fåungdomar har kommunala förtroendeposter, poster imyndighetsstyrelser eller i statliga kommittéer.Även representanter för Moderata samlingspartietåterkommer till några av de frågor som togs uppmotionsvägen i samband med den ungdomspolitiskapropositionen. I motion Kr230 (m) uttrycker de återsin tveksamhet till begreppet ungdomspolitik ochbegär att skall tillkännage för regeringenvad som anförs i motionen om utgångspunkten förungdomsfrågorna (yrkande 1).Den politik som är nödvändig för att ge ungamänniskor en bra utbildning, en stimulerande fritideller möjlighet till ett riktigt jobb är enligtmotionen en politik som gynnar alla "grupper" isamhället.Motionärerna anför att det i regeringens politikframför allt handlar om att få unga människordelaktiga i dagens representativa demokrati.Ungdomar skall därför ta plats i alla kommittéer,kommissioner, ungdomsråd, förtroendevalda organ m.m.Dagens ungdomar vill dock inte fungera som alibin.Den representativa politikens makt måste minska tillförmån för individernas direkta makt över sina egnaliv, anförs det i motionen. Ungdomar är i hög gradindividualister och vägrar att inordna sig ikollektiva lösningar eller färdiga mallar. Dettamärks även på den politiska arenan. Få problemkommer att lösas enbart av att unga kommer in i allarepresentativa organ. Problemet ligger snarare hospolitikerna, partierna och den förda politiken.Mötesformerna behöver t.ex. förändras radikalt föratt de politiska partierna skall kunna attraherafler unga människor.Riksdagen bör enligt motionärernas meningtillkännage för regeringen vad som anförs i motionKr230 (m) om att även nya metoder bör tas till varaför att stärka unga människors villkor ochengagemang för demokrati, rättvisa och framtidstro(yrkande 2).Slutligen hemställs i motion Kr230 (m) attUngdomsstyrelsens verksamhet bör begränsas och dessstruktur ses över med syfte att avskaffa myndigheteni dess nuvarande utformning. En begränsad verksamhetbör tas över av en annan organisation, exempelvisgenom att ansvarigt departement och Kommunförbundetges större ansvar på området. Vidare bör Landsrådetför ungdomsorganisationer (LSU) få ettbegränsat uppdrag eftersom rådet har svårigheter attbalansera de ingående medlemsorganisationernassärart i rapporter och andra sammanhang. De flestafrågor som rör unga medborgare skall handläggas irespektive kommun och i nära samarbete med lokalaungdomsorganisationer, icke-politiska organisationeroch andra intressegrupper. bör tillkännageför regeringen vad som anförs i motionen omUngdomsstyrelsen och LSU (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att närriksdagen godkände regeringens förslag iproposition 1998/99:115 om 3 övergripande mål förungdomspolitiken framhölls det särskilt att detbehövs en mera sektorsövergripande ungdomspolitiksom ett komplement till den dittillsvarande sektors-indelade politiken rörande ungdomar (bet.1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Ett helhetsperspektiv på ungdomars situationoch levnadsvillkor är nämligen en förutsättning föratt olika insatser inom olika sektorer ochsamhällsområden riktade till ungdomar bättre skallkunna samordnas och bli kraftfulla ochresurseffektiva. En kombination av sektorsspecifikaoch sektorsövergripande åtgärder med sikte på enviss målgrupp eller en viss aspekt avsamhällsutvecklingen har utvecklats inom andrasamhällsområden och bör kunna vara av värde äveninom ungdomspolitiken.De övergripande målen har redovisats i detföregående under rubriken , liksom attregeringen fastställt delmål för ungdomspolitiken.Där har också redovisats att uppföljningen delvisförsvårats av otydliga delmål. Regeringen har därförreviderat delmålen, som är 32 till antalet.Regeringen har också begärt att en fördjupad analysav resultaten av ungdomspolitiken skall redovisas avUngdomsstyrelsen och inte efter år2003 som tidigare förutskickats.Utskottet anser, liksom tidigare, att det krävs enfortlöpande process för att utveckla, omarbeta ochförnya delmålen, vilket sker i samråd med och medförankring hos ansvariga inom olika sektorer.Ungdomarnas delaktighet i denna process är viktig.Mot denna bakgrund anser utskottet att det skullebli ohanterligt och motverka flexibilitet ochlyhördhet inför samhällsutvecklingen om regeringen ivarje särskilt fall skulle få lov att återkomma tillriksdagen när ett delmål skall formuleras elleromarbetas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotion Kr333 (kd) yrkande 8.Som utskottet redovisat genomför enomfattande utvärdering av den statliga och kommunalaungdomspolitiken utifrån de 3 av antagnaövergripande målen för ungdomspolitiken och de avregeringen beslutade 32 delmålen. Resultaten skallredovisas till regeringen , varefterregeringen förutsätts redovisa sin bedömning avresultaten för och av de eventuellaåtgärder som regeringen anser nödvändiga. Utskottetanser att det inte finns anledning för attnu ta ställning till förslag till ändringar av deutgångspunkter för ungdomspolitiken som fastställdeshösten . Utskottet hänvisar till sina tidigareställningstaganden beträffande målen förungdomspolitiken och avstyrker motion Kr230 (m)yrkande 1.Utskottet har i tidigare sammanhang anfört att detbehövs en central myndighet, såsom ,som har ett sektorsövergripande ansvar för att verkaför att målen för ungdomspolitiken uppfylls, attfölja, analysera, följa upp, utvärdera ochrapportera utvecklingen samt att föreslå sådanaåtgärder som uppföljning, utvärdering m.m. påvisarbehov av. Utskottet anser också att det är av värdeatt ungdomars åsikter och ställningstaganden tillolika samhällsfrågor kommer till uttryck både direktfrån ungdomar som individer och från de enskildaorganisationer som representerar olikaungdomsgrupper, liksom från ett sådant övergripandeorgan som för Sverigesungdomsorganisationer (LSU). Utskottet avstyrker meddet anförda motion Kr230 (m) yrkande 6.Då det gäller frågor om ungdomars engagemang isamhällsutvecklingen och ungdomars delaktighet i dendemokratiska processen vill utskottet understrykaatt det är en för hela samhället utomordentligtviktig fråga att de unga tar del i utformningen avdet framtida samhället. Utvecklingen av ungdomarsinflytande har gått långsamt på många områden. Dessafrågor ingår i pågåendeuppföljning av målen för ungdomspolitiken, bl.a. detmål som uttrycker att ungdomar skall ha verkligmöjlighet till inflytande och delaktighet.Med hänvisning till kommande redovisning avUngdomsstyrelsens fördjupade analys avmåluppfyllelse m.m. anser utskottet att det inte ärpåkallat att gör några särskildauttalanden i frågan, varför motionerna Kr230 (m)yrkande 2 och Kr333 (kd) yrkande 7 avstyrks.Översyn av ochAllmänna arvsfondens bidragsgivningtill ung kulturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- översyn av och Allmännaarvsfondens bidragsgivning till ung kultur,jämför reservation 6 (c).MotionenI motion Kr336 (c) anförs att bidragsgivning tillung kultur kan präglas av ett förhållningssätt somstrider mot vad ung kultur innebär, nämligen viljanatt skapa något nytt. Projekt med dettaförhållningssätt har formulerats av vuxna och haravsett aktiviteter för ungdomar som reducerarkulturen till förebyggande insatser. I motionenhävdas även att och Allmännaarvsfonden beviljar medel till sådana"behandlingsprojekt" som inte utgår från ungdomarsegna önskemål och idéer. bör därförtillkännage för regeringen att en översyn bör görasav och Allmänna arvsfondensbidragsgivning till ung kultur (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeBarns och ungas rätt till eget skapande och tilldeltagande i kulturlivet var ett genomgående tema iden långsiktiga nationella kulturpolitik somriksdagen beslöt om (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Delaktighetsmålet inom den nationellakulturpolitiken gäller självfallet barn och unga ochskall iakttas av såväl statliga och statligt stöddakulturinstitutioner som andra statliga organ ochkunna vara en stimulans för kommuner, landsting ochandra aktörer på kultur- och ungdomsområdena. Barnsoch ungas delaktighet i samhället är ett av de treövergripande målen för den nationellaungdomspolitiken. Deras delaktighet i kulturlivetm.m. uttrycks i några av de delmål förungdomspolitiken som regeringen fastställt och somför närvarande utvärderas av isamarbete med andra myndigheter. Frågor om ungaskultur och därtill anknytande frågor har behandlatsav utskottet (bet. 2001/02:KrU8 s.12-14 och 2002/03:KrU1 s. 41 och 118). Medhänvisning till vad som tidigare anförts och tillatt rapporterar enfördjupad analys av ungdomspolitiken föreslårutskottet att avslår den nu aktuellamotion Kr336 (c) yrkande 6.StatsbidragsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- stöd till invandrarnasungdomsorganisationer,- stöd till generationsövergripandeungdomsverksamhet, jämför reservation 7(kd),- statsbidrag till de politiskaungdomsförbunden, jämför reservation 8 (fp),och- utökat stöd till ungdomsorganisationer.BakgrundHösten 2001 beslöt om förändringar avreglerna för statsbidraget tillungdomsorganisationerna att tillämpas första gångenvid bidragsgivningen för (prop. 2001/02:1,utg.omr. 17 s. 135-136, bet. 2001/02:KrU1, rskr.2001/02:74). Målen för statsbidraget är oförändratatt1. främja barns och ungdomars demokratiskafostran,2. främja jämställdhet mellan könen,3. främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper,4. ge barn och ungdomar en meningsfull fritid och5. engagera fler ungdomar i föreningslivet.Regeringen har beslutat om en ny förordning(2001:1060) om statsbidrag tillungdomsorganisationer. Det hittillsvarandegrundbidraget ersätts av tre olika bidrag, nämligenstrukturbidrag, utvecklingsbidrag ochetableringsbidrag. Sådana bidrag får lämnas tillungdomsorganisation som är en öppen sammanslutning ivilken medlemskapet är frivilligt och som ärsjälvständig och demokratiskt uppbyggd med enverksamhet som inte strider mot demokratins idéer.Strukturbidrag består av ett fast belopp och ettrörligt belopp grundat på antalet medlemmar iåldrarna och på antalet lokalavdelningar.Det är avsett för ungdomsorganisationer som harminst 3 000 medlemmar i åldrarna som utgörminst av organisationens totala medlemsantaloch som har lokalavdelningar i minst tio län. Detfår också lämnas till en förfunktionshindrade om organisationen har minst 400medlemmar i åldrarna som utgör avorganisationens totala medlemsantal och som harlokalavdelningar i minst fyra län.Utvecklingsbidrag består av ett fast belopp. Detfår lämnas till en som har minst2 000 medlemmar i åldrarna som utgör minst60 % av organisationens totala medlemsantal och somhar lokalavdelningar i minst tio län.Etableringsbidrag består av ett fast belopp. Detfår lämnas till en som har minst1 000 medlemmar i åldrarna som utgör minst60 % av organisationens totala medlemsantal och somhar lokalavdelningar i minst tre län.Om det finns särskilda skäl får strukturbidrag,utvecklingsbidrag och etableringsbidrag beviljas enorganisation även om den inte uppfyller deuppställda kraven.Det hittillsvarande särskilda bidraget bibehålls.Det får lämnas till en organisation eller en visstillfällig verksamhet bland ungdomar är av sådankaraktär att den särskilt bör främjas eller att detfinns något annat särskilt skäl för sådant bidrag.Det får också lämnas till organisationer sombeviljas de tidigare redovisade tre bidragsformerna.MotionernaI motion Sf214 (c) hemställs att skallgöra ett uttalande om att stödet till invandrarnasungdomsorganisationer skall behållas (yrkande 13).Motionärerna framhåller att ungdomar medinvandrarbakgrund, särskilt kvinnorna, deltar imindre utsträckning i föreningslivet än inföddamedborgare. Kulturen är viktig för självtillit ochgemenskap. Både kultur och idrott är brobyggare idet mångkulturella samhället.Enligt motion Kr300 (mp) bör tillkännageför regeringen att formen för ekonomiskt stöd tillgenerationsövergripande ungdomsverksamhet böromarbetas så att denna verksamhet inte diskrimineras(yrkande 3). I motionen framhålls att verksamhet iform av teater, orkester, kör eller folkdans oftautövas gemensamt oberoende av kön, ålder ellerkulturell bakgrund. Det anses dessutom vara enpedagogisk vinst att organisera verksamheten pådetta vis. Stödsystemet till ungdomsverksamhet börinte förhindra verksamhet med blandade åldrar.I motion K255 (fp) hemställs att skalltillkännage för regeringen att det behövs ändraderegler för statsbidrag till de politiskaungdomsförbunden (yrkande 1). Ett nytt bidragssystembör införas som baseras på partiernas mandat iriksdagen samt ett grundbidrag (yrkande 2). Ettsådant nytt bidragssystem behövs för att underlättaflexibilitet och frihet i verksamheten.Ett utökat stöd till ungdomsorganisationerna begärsi motion Kr291 (s). De idéburna organisationerna somarbetar med barn och ungdomar är en motvikt tillmanipulerande krafter genom datorer, spel, filmeroch leksaker och till prestationshetsen som kandrabba barn inom t.ex. idrotten. De idéburnaungdomsorganisationerna stimulerar till en aktivfritid och ett kritiskt tänkande. Att ge ökat stödtill dessa organisationer är en satsning på vårdemokratis framtid, anförs det i motionen.Utskottets ställningstagandeDå det gäller frågan om statligt stöd tillinvandrarnas ungdomsorganisationer vill utskottetanföra följande.Utskottet delar motionärernas syn påungdomsorganisationernas stora betydelse sombrobyggare mellan olika kategorier av ungdomar i detmångkulturella samhället. Utskottet noterar att deti de tidigare statsbidragsreglerna för grundbidragtill ungdomsorganisationer fanns en särregel förungdomsorganisationer för invandrare om minsta antalmedlemmar och minsta antal lokalavdelningar. Deflesta ungdomsorganisationer för invandrare tordedock kunna uppnå de olika medlems- ochlokalavdelningskrav som ställs upp för de nyabidragsformer som ersätter grundbidraget fr.o.m. år2004. Utskottet påminner också om att det i den nyaförordningen finns en dispensregel som gör detmöjligt att om det finns särskilda skäl kunna gestrukturbidrag, utvecklingsbidrag ochetableringsbidrag till en organisation även om deninte uppfyller kraven för dessa tre bidragsformer.Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte ärpåkallat att gör ett sådant uttalande sombegärs i motion Sf214 (c) yrkande 13, varföryrkandet avstyrks.När beslöt om de nyabidragsreglerna för ungdomsorganisationernabehandlades också motionsyrkanden om regler somskulle göra stöd till generationsövergripandeverksamhet möjligt mera generellt. Utskottet fanndock att ett sådant system bl.a. skulle innebäramånga praktiska avgränsningsproblem och även krävaett ökat anslag. Någon lösning på dessa problemfanns inte i de då aktuella motionerna och finnsinte heller i den nu aktuella motionen.Enligt utskottets uppfattning är det viktigt attungdomarna själva har ett ansvar för sinaorganisationers verksamhet och att de inte blirvuxenstyrda. Det skall vara ungdomarnas egnaintressen och behov som styr verksamheten.Ungdomarna skall inte erbjudas verksamhet som harvalts för dem av vuxna.Utskottet påminner om att det i samband medbeslutet om nya bidragsregler uttalades att degenerationsövergripande organisationer som genomdispens fått bidrag även fortsättningsvis avsågskunna söka dispens.Utskottet föreslår, med hänvisning till detanförda, att skall avslå motion Kr300 (mp)yrkande 3.Vid 1999/behandlade utskottetmotioner om statsbidraget till de politiskaungdomsförbunden (bet. 1999/2000:KrU4 s. 42-43).Både , som yttrade sig tillkulturutskottet över motionsförslagen, ochkulturutskottet ansåg att om storleken på bidragetskulle göras beroende av ett partis riksdagsmandatskulle detta innebära att huvudtankarna i gällandesystem frångicks. Det är omfattningen avorganisationens egen verksamhet som skall avgörabidragets storlek. Utskottet har inte någon annanuppfattning . Utskottet anser att det imotionen föreslagna systemet också skulle strida motandan i målen för ungdomspolitiken som innebärbetoning av ungdomars självständighet och möjlighettill inflytande och delaktighet. Mot denna bakgrundavstyrks motion K255 (fp) yrkandena 1 och 2.Utskottet anser att det är nödvändigt att i varjeårs budgetarbete mot varandra samlat väga behoven avökat statsbidrag till olika angelägna verksamheter,såsom till de idéburna ungdomsorganisationerna.Utskottet anser mot bakgrund härav att riksdageninte bör göra ett sådant allmänt uttalande om ettutökat stöd till ungdomsorganisationerna framöver,som begärs i motion Kr291 (s). Motionen avstyrks.Internationellt ungdomsarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- internationellt ungdomsarbete, jämförreservation 9 (kd).MotionenI motion Kr333 (kd) framhålls att barns ochungdomars perspektiv på livet är världen ochatt detta ger orsak till framtidstro. Vi leveralltmer i en internationaliserad, global värld. Deninternationella världen finns inte bara på Internetoch TV eller i förorterna, utan även i skolan.Enligt motionärernas mening är det självklart attungdomsfrågorna måste prioriteras i detinternationella arbetet och att internationelltarbete måste sträcka sig utanför gränser.Ungdomar är en viktig resurs i det internationellautvecklingssamarbetet och deras roll bör stärkas idet arbetet (yrkande 2). Den största delen avbefolkningen i tredje världen består av ungdomar,och svenska ungdomar kan medverka till atttillgodose också den unga befolkningens behov. Dåkan man också öka kunskaperna om och förståelsen förinternationellt solidaritetsarbete hos morgondagensbeslutsfattare.Vidare bör stödjaungdomsorganisationernas reguljära internationellaverksamhet, dvs. deras möjligheter till globaltarbete genom kontakt med systerorganisationer iandra länder och arbete inom sina internationaler(yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det inte finns utrymme inom detordinarie bidraget till ungdomsorganisationerna föratt avsätta särskilda medel förungdomsorganisationernas samarbete medsysterorganisationer i andra länder. Utskottet anserdock att sådana kontakter både inom och utom EU ärav värde för förståelsen mellan ungdomar i olikaländer och är betydelsefulla för utbyte av kunskaperoch erfarenheter. Ungdomsorganisationernas medverkani utvecklingsprojekt i andra länder bekostas bl.a.med medel från Sida.