bet · GQ01LU17 · 2003-05-20 00:00:00 — 2001/02:LU26).Då anmodades regeringen att återkomma med lagförslag i enlighet med vadFörmånsrättskommittén föreslagit i sitt huvudbetänkande Nya förmånsrätts-regler (SOU 1999:1).Regeringen framhåller i propositionen att de föreslagna förändringarna avförmånsrätten bör genomföras i ett sammanhållet paket. Trots att har givit uttryck för ett likartat synsätt kan vi emellertidinte dela denna bedömning.Det framstår som angeläget att statens förmånsrätt för skatter och avgifteravskaffas och att de föreslagna förändringarna av löneförmånsrätten ochlönegarantin vid konkurs genomförs. Däremot hyser vi betydande betänklig-heter mot att nu genomföra de föreslagna förändringarna av företagshypote-ket.Regeringen menar att en förändring av företagshypoteket skulle bidra tillett mer jämställt borgenärskollektiv. Små företag - som ofta fungerar somunderleverantörer - skulle då lättare kunna få sina oprioriterade fordringartillgodosedda. Vidare anser regeringen att förändringen skulle kunna bidra i grunden sundare kreditgivning från bankerna och till ett starkare borge-närsintresse av att medverka till företagsrekonstruktioner.Regeringen har stöd för sina bedömningar i över-väganden. Vi kan dock inte undgå att fästa avseende vid de allvarliga farhå-gor som framförts för att en försämring av företagshypoteket riskerar att ledatill en minskad kredittillgång för mindre och för nya företag, i synnerhet iglesbygdsområden. Sålunda uttrycker Verket för näringslivsutveckling (Nu-tek) oro över små och medelstora företags möjligheter att få sina kapitalbehovlösta. anser att förändringar avföretagshypoteket bör ske med stor varsamhet med hänsyn till effekterna försmåföretag. känner tveksamhet även om organisationen till-styrker förslaget, medan anser att förslaget på ettmycket allvarligt sätt kommer att försämra kreditförsörjningen till små ochmedelstora företag. , riksbank, , , dåvarande Svenska Arbetsgivareföre-ningen och , Byggentreprenörerna och Företagarför-bundet avstyrker alla förslagen rörande företagshypoteket.Regeringen ägnar särskild uppmärksamhet åt nyssnämnda farhågor i pro-positionen och aviserar en utvärdering av konsekvenserna för kreditförsörj-ningen till främst små och medelstora företag, varvid särskilt reformens regi-onalpolitiska konsekvenser kommer att tas upp. Ett problem är emellertid attde analyser som utförts inom ramen för arbete intehar omfattat reformens effekt på kredittillgången för mindre företag ellereventuella variationer i effekt på kreditmarknaden i olika delar av landet. Vinoterar att anser att kommittén inte på ett övertygande sätthar kunnat visa att dess slutsatser beträffande företagshypoteket är korrekta.Enligt vår mening måste samma omdöme gälla för det nu aktuella förslaget iden framlagda propositionen.Kreditsituationen för mindre företag och för entreprenörer i färd med attstarta företag har blivit mer ansträngd . I densituationen framstår det som olämpligt att först förändra företagshypoteketoch sedan i efterhand göra konsekvensanalyserna i syfte att ta reda på omremissinstan- sernas farhågor är befogade eller ej.Mot denna bakgrund anser vi att övervägande skäl talar för ett stegvis ge-nomförande av och regeringens förslag. Riksdagenbör nu fatta beslut i enlighet med förslagen i propositionen vad gäller delsstatens förmånsrätt för skatter och avgifter, dels ändringarna i löneförmåns-rätten och lönegarantin vid konkurs. Däremot bör propositionen avslås i dendel som gäller avskaffandet av företagshypoteket och införandet av en före-tagsinteckning. I den delen bör regeringen anmodas att återkomma till riksda-gen efter fördjupade konsekvensanalyser beträffande främst kreditgivningentill små och medelstora företag. Detta kan lämpligen ske i samband med denfortsatta beredningen av frågan om införande av lönegaranti vid företagsre-konstruktion.Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2002/03:L11 (m), 2002/03:L9 (fp) och 2002/03:L7 (kd). Därmed tillgodoses också motionerna 2002/03:L5 (c) och 2002/03:L10 (mp) i motsvarande del.Bilaga 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om företagsinteckning2 Förslag till lag om ändring i ärvdabalken3 Förslag till lag om ändring i jordabalken4 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken5 Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) omhandel med lösören, som köparen låter i säljarens vårdkvarbliva6 Förslag till lag om ändring i lagen (1927:85) omdödande av förkommen handling7 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt8 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979)9 Förslag till lag om upphävande av lagen (1971:1072)om förmånsberättigade skattefordringar m.m.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter11 Förslag till lag om ändring i konkurslagen(1987:672)12 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:314) omömsesidig handräckning i skatteärenden13 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:613) ommiljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energi-produktion14 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) omskatt på ränta på skogskontomedel m.m.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) ombetalningsföreläggande och handräckning16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens och radions område17 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen(1992:497)18 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) omindrivning av statliga fordringar m.m.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) omallmän pensionsavgift20 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) omallmän löneavgift21 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:761) ominkomstskatteregler m.m. med anledning av ändradebestämmelser om aktiekapitalets storlek22 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) omföretagsrekonstruktion23 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1137) omvägavgift för vissa tunga fordon24 Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)Bilaga 3Yttrande från annat utskottNäringsutskottets yttrande 2002/03:NU1yTill lagutskottetLagutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 2002/03:49 om nya förmånsrättsregler jämte motioner.Näringsutskottets yttrande koncentreras i huvudsak till frågan omförändringar av företagshy- poteket.PropositionenPropositionens huvudsakliga innehållProposition 2002/03:49 om nya förmånsrättsregler bygger i allt väsentligt påFörmånsrättskommitténs förslag (SOU 1999:1). Framläggandet av proposi-tionen är delvis ett resultat av ett tillkännagivande från på förslagav lagutskottet (bet. 2001/02:LU26).Den föreslagna förändringen av förmånsrättsreglerna har tre huvudsakligadelar. För det första skall statens förmånsrätt för skatter och avgiftervid kon- kurs avskaffas. För det andra föreslås att löneförmånsrätten ochlönegarantin vid konkurs i viss mån förändras och att frågan om införandeav lönegaranti vid företagsrekonstruktion bereds vidare. För det tredjeavskaffas det s.k. företagshypoteket och ersätts med en företagsinteckning.Förändringen inne- bär å ena sidan att omfattningen av den typ av egendomsom står som säker- het vidgas, å andra sidan att inteckningen endast gerallmän förmånsrätt i hälften av värdet av denna egendom, till skillnad frånhypotekets nu gällande särskilda förmånsrätt i hela (det mindre omfattande)värdet.Regeringen anser att förslagen ger ett mer jämställt borgenärskollektiv, därborgenärer med oprioriterade fordringar, ofta leverantörer, ges större möjlig-heter att få sina fordringar tillgodosedda, på främst statens och bankers be-kostnad. Ett mer jämställt borgenärskollektiv bedöms även öka borgenärernassamlade intresse av att medverka vid företagsrekonstruktioner. Reformensyftar också till att ett beslut om rekonstruktion eller konkurs skall kunnafattas på ett tidigare stadium. Banker och andra kreditgivare antas skärpa sinkreditprövning och kredituppföljning. Förändringarna av lönegarantin för-väntas ge ett bättre löneskydd och en sundare konkurrens.Såväl en tidigare insolvenshantering som de förbättrade konkurrensvillko-ren med anledning av reformen anser regeringen vara gynnsamma för mindreföretag. Dessa fördelar uppväger, enligt regeringens bedömning, de eventu-ella nackdelarna i form av sämre kredittillgång. Regeringen vill emellertid attreformen skall utvärderas , så att åtgärder - om det visar sig nödvän-digt - skall kunna vidtas för att avhjälpa problem med kreditgivning till mind-re företag.Regeringens förslag om nya förmånsrättsregler beskrivs i propositionensom ett grundläggande och nödvändigt första steg i ett långsiktigt arbete meden reformering av den lagstiftning som påverkar kreditgivning och insolvens-hantering. Regeringen betonar att den delar uppfatt-ning att de framlagda förslagen bör genomföras i en gemensam reform, delsför att det därigenom skapas ett enkelt och enhetligt regelsystem, dels avstatsfinansiella skäl. Regeringen räknar med att försämringen av förmånsrät-ten för företagshypotek lämnar utrymme för högre utdelning från statligaregressfordringar på lönegarantin. Med den föreslagna reformen antas staten,inräknat ett avbräck för den slopade förmånsrätten för skattefordringar, ökasin utdelning vid konkurser med . Om paketet, somavsett, även leder till fler tidigt påbörjade konkurser av olönsamma företagoch fler rekonstruktioner av i grunden lönsamma företag beräknas reformenmedföra ytterligare besparingar för statskassan, påpekas det i propositionen.Effekten på kredittillgången för mindre företagI propositionen ägnas särskild uppmärksamhet åt frågan om effekter för små-företag av förändringen av företagshypoteket.Regeringen anser å ena sidan att reformens positiva effekter till stor delkommer att beröra mindre företag. I propositionen sägs, för det första, att enökad andel rekonstruktioner i stället för konkurser - vilket ju är ett av refor-mens huvudsyften - särskilt kommer att gynna mindre företag, då det i storutsträckning är just mindre företag som kan ha betalningssvårigheter menbedöms kunna bli lönsamma . För det andra kommer den högre utdel-ningen till oprioriterade borgenärer att komma mindre företag till del. Denminskade betydelsen av säkerhet i kreditgivningen framhålls också som enpositiv faktor. Slutligen pekar regeringen på att villkoren för mindre företagsom konkurrerar med ett konkursbo kommer att förbättras, till följd av attkonkursboet nu blir ansvarigt för lön och hyra.I propositionen argumenterar regeringen å andra sidan även mot farhågor- naför en försämrad kreditmarknad för små respektive nya företag, till följdav förändringen av företagshypoteket. Regeringen noterar inledningsvis attny- startade företag inte kommer att påverkas i någon särskilt storutsträckning, då utredning visar att det främst äräldre företag i ex- pansionsfas som begagnar sig av . Kommitténsberäkningar har heller inte visat någon skillnad i benägenhet att användaföretagshypotek mellan företag i större och mindre kommuner. Vidare harökad konkurrens och mer utvecklade och specialiserade rutiner hos bankeroch andra kreditgivare med- fört en förbättrad kreditmarknad och bättrebeslutsunderlag vid kreditgivning, med mindre behov av säkerheter. Attföretagens återbetalningsförmåga ges större vikt anser regeringen vara tillgagn för reformens syfte att stimulera lönsamma företag.När det gäller farhågor för att bankerna kommer att kompensera sig förförsämrad företagsinteckning med alternativa säkerheter anser regeringen attdet mesta talar mot en sådan utveckling. Regeringen menar att alternativasäkerhetsreformer redan används i den utsträckning det är praktiskt möjligt. mån en ökning ändå skulle ske pekar regeringen på att dessa säkerheternormalt har en högre belåningsgrad och att ökningen motsvaras av ett störrekredittillflöde.Den kvotdel - - som kommittén föreslagit sägs vara en god avväg-ning av den vikt som företagsinteckningen bör ha . De inlednings-vis ökade kostnaderna för kreditgivarna kommer, hävdar regeringen, att kom-penseras av fler långsiktigt lönsamma rekonstruktioner och tidigare avveck-ling av olönsamma verksamheter.Med hänsyn till den jämförelse som kan göras med kreditgivningen iDanmark och finns det, enligt regeringens bedömning, inte anledningatt anta annat än att kreditväsendet relativt snabbt anpassar sig till den nyasituationen. Kreditgivningen till företag verksamma i främst nationella stöd-områden och i glesbygdsområden kan visserligen komma att påverkas någotäven på . anser regeringen inte att företagshypoteketskall tillmätas alltför stor betydelse i sammanhanget. Den påpekar att det ärmånga faktorer som påverkar kreditgivningen till sådana företag och att före-tagshypoteket och förmånsrättsordningen är av relativt underordnad betydel-se.Regeringen har gjort bedömningen att reformens konsekvenser bör utvär-deras tidigt och kommer därför att initiera en utvärdering av konsekvensernaför kreditförsörjningen till främst små och medelstora företag, varvid särskiltreformens regionalpolitiska konsekvenser kommer att tas upp. För det fallutvärderingen visar att reformen har medfört negativa effekter menar reger-ingen att åtgärder bör vidtas så att sådana effekter kan undvikas utanatt reformens positiva effekter går förlorade. Vid utformningen av övergångs-bestämmelserna har regeringen också beaktat att kreditgivare och kredittagareskall ges en rimlig tid att anpassa sig till de nya bestämmelserna.