bet · GQ01UBU5 · 2003-03-06 00:00:00 — En tanke vore enligt motionären attLinköpings universitet med i tillsammans medSkolverket toge sig an problemet med forskningsanknytning av slöjdäm- net.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Det lärosäte som anordnar en grundutbildning har också ansvar för att setill att utbildningen på lämpligt sätt får en anknytning till forskning.Utskottet har inhämtat att den utbildningsvetenskapliga kommittén inomVetenskapsrå- det har beviljat planeringsbidrag för åtminstone tvåforskningsprojekt som gäller skolämnet slöjd.Utbildningens innehåll och struktur i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om gemensamt basår för allakonstnärliga utbildningar, frivillig collegetermin, naturvetenskapli- gakurser för icke-naturvetare, praktik i samhälls- och beteendeve-tenskapliga utbildningar samt införande av treterminssystem. Ut- skottethänvisar till lärosätenas ansvar för kursutbud och studieor- ganisation ochtill tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 35 (fp) och 36 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet föreslår i motion 2002/03:Kr264 yrkande 16 etttillkännagivande om att det bör införas ett gemensamt basår för all konst-närlig utbildning. Motionärerna framhåller att det under de senasteårtionde- na har tillkommit ett antal nya yrken även för de konstnärligtutbildade. Hög- skoleverket bör enligt motionärerna se över utbildningarnavid konsthögsko- lorna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Inrättande av utbildningsprogram och beslut om studieorganisation och in-nehåll är ett ansvar för respektive lärosäte. Som nämnts idet föregående har regeringen ålagt lärosätena bl.a. att i nära samverkanmed arbetslivet utforma utbildningar som är attraktiva för studenterna ochsamti- digt svarar mot arbetsmarknadens behov, nationellt och regionalt.Folkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub323 yrkande 9 ett tillkännagivandeom införande av en frivillig collegetermin. I stället för att påbörjahögskole- utbildning inom ett ämne och sedan byta inriktning efter någraterminer skulle många studenter ha glädje av att läsa t.ex. flera olikahumanistiska och natur- vetenskapliga ämnen under en eller två terminer,hävdar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Det nuvarande regelverket utgör inget hinder för lärosäten att erbjuda stu-dier av den typ som motionärerna föreslår.För att stärka den naturvetenskapliga allmänbildningen föreslås i motion2002/03:Ub283 (fp) yrkande 4 att naturvetenskapliga kurser i ökad utsträck-ning skall erbjudas icke-naturvetare. Enligt motionärerna är det viktigtatt sådana kurser ges minst lika höga anslag som normalt ges till tekniskaoch naturvetenskapliga kurser och räknas in i takbeloppet för sådanakurser.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Varje lärosäte beslutar om sitt kursutbud och om utbildningsplan för de ut-bildningsprogram som lärosätet erbjuder. Det är också respektive lärosätesjälvt som avgör hur de kurser som anordnas där klassificeras iutbildnings- områden och grundar ersättning från staten enligt detnationella resurstilldel- ningssystemet. I detta system finns ingetsärskilt takbelopp för det naturveten- skapliga och tekniskautbildningsområdet. skall besluta om viktigare frågorom den interna resursfördelningen och uppföljningen av denna.I motion 2002/03:Ub531 (s) föreslås ett tillkännagivande om att det börinfö- ras praktik i samhälls- och beteendevetenskapliga utbildningar.Enligt mo- tionärerna är det krav på uppsats på C-, D- eller CD-nivå ellerexamensarbete som finns på de flesta samhälls- och beteendevetenskapligautbildningar inte adekvat för många studenter, som snarare behöver praktikunder en termin med bibehållet studiestöd. Det bör därför införas enuniversitetsexamen som inte är forskningsinriktad.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Krav på fördjupade studier på 60- respektive 80-poängsnivå finns i dengällande examensordningen när det gäller kandidatexamen och magisterexa-men med ämnesdjup. Däremot finns inte något sådant krav för högskoleexa-men och inte heller för magisterexamen med ämnesbredd. Examensordningenföreskriver inte heller något sådant krav för psykologexamen,psykoterapeut- examen, social omsorgsexamen eller socionomexamen. Församtliga examina gäller att respektive lärosäte kan bestämma ytterligarekrav utöver dem som specificeras i examensordningen. Praktik ingår iutbildningsplanen för flera samhälls- och beteendevetenskapligautbildningar och räknas då som utbild- ning för vilken studiemedel kanutgå.Folkpartiet framför i motion 2002/03:Ub338 yrkande 6 förslag om införandeav ett treterminssystem. Det bör vara möjligt att ägna sig åt seriösaheltids- studier med stöd av studiemedel även , ansermotionärerna och hävdar att det krävs en förändring av de nuvarandestudiemedelsreglerna för att detta skall kunna genomföras.Även i motion 2002/03:Ub384 (s) framförs förslag om ett treterminssy- stem.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Samma förslag har behandlats av utskottet tidigare, senast ibetänkande 2000/01:UbU8. Utskottet kan inte finna att det behövs någraändringar av studiestödsförfattningarna för att genomföra ett treterminssy-stem. Högskoleförfattningarna innehåller inga föreskrifter om läsår ellerterminer. Enligt studiestödslagen (1999:1395, 3 kap. 5 §) kan studiemedellämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid,dock bara för sådan del av studietid som omfattas av den kursplan ellermot- svarande som gäller för utbildningen. Studierna måste också pågå underen sammanhängande tid av minst . Detta gäller oavsett som studierna bedrivs.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om Lunds universitets histo- riskamuseum med hänvisning till årets regleringsbrev. Vidare av- styrkerutskottet en motion om uppdrag till att ut- vecklaundervisnings- och examinationsformer i högskolan, efter- som detta redaningår i verkets uppdrag.Jämför reservation 37 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenEn lösning på problemen för Lunds universitets historiska museum efterly-ses i motionerna 2002/03:Ub282 (fp), 2002/03:Ub220 (c) och 2002/03:N340 (c)yrkande 15.I den förstnämnda motionen sägs att bör ta ekono- misktansvar för insamlandet och sorteringen av fornfynd vid detta museum(yrkande 1). Vidare bör regeringen utreda och lämna förslag till hur museetskall få förutsättningar att kunna leva vidare och utvecklas (yrkande 2).Mo- tionärerna föreslår också att regionala fornfynd även fortsättningsvisskall förvaras i (yrkande 3).Även i de två andra motionerna hävdas att de skånska fornfynden måstestanna i . Enligt motion 2002/03:Ub220 bör Lunds historiska museumingå i och ansvaret flyttas frånUtbildningsdeparte- mentet till . I motion 2002/03:N340sägs att staten måste ställa tillräckliga medel till förfogande förHistoriska museet i för beva- rande av fornfynden, registrering,visning och pedagogisk verksamhet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.De ekonomiska problemen för Lunds universitets historiska museum harbehandlats av utskottet , senast i betänkande 2001/02:UbU1 s.70. Utskottet påminde då om vad kulturskottet hade skrivit i sitt yttrandei samma fråga , nämligen att en överföring av museet tillKulturde- partementets område skulle behöva medföra överföring av medelfrån Lunds universitets anslag till utgiftsområde 17.Sedan en utredning genomförts inom har regeringen valtatt i regleringsbrev av anslag till grundutbildningavsätta för omhändertagande av arkeologiska fynd. Dessamedel är således garanterade för museets verksamhet.Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub489 yrkande 8 att regeringenskall ge i uppdrag att utveckla undervisnings- ochexaminations- former i högskolan. Det bör verket göra genom attdokumentera det som sker och därmed sprida kunskaperna och erfarenheternatill alla högskolor i Sveri- ge, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande, eftersom det redan ingår i uppdraget till Rådet för högreutbildning, som finns hos , att dokumentera och spridainformation om högskolepe- dagogisk forskning och utvecklingsinsatser (SFS2003:7).I motion 2002/03:Ub513 (s) föreslås ett tillkännagivande om personal- ochkompetensförsörjningen i skogslänen. Det är enligt motionärerna angelägetmed en spridning av utbildningsplatserna och större möjligheter tilldistans- studier i hela landet. Finansieringen måste utformas så att denstimulerar lärosätena att erbjuda distansutbildning. Kostnaderna förutbildningarna är höga för kommunerna, skriver motionärerna. Vidare finnsdet ett starkt ökat behov även av påbyggnadsutbildningar ochKY-utbildningar. Det är angelä- get att göra en översyn av hur utformningenav eftergymnasial yrkesutbild- ning skall se ut i framtiden.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Inrättandet av har kraftigt förbättrattillgängligheten av information om utbudet av IT-stödd distansutbildning påhögskolenivå. Ett ökat utbud har också stimulerats genom att det utgår enextra per capita- ersättning till kurser inom nätuniversitetet. När detgäller kommunerna hänvi- sar utskottet till vad som sagts i det föregåendei avsnittet om distansutbild- ning. Regeringen har i utvecklingsplanen förkvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188)aviserat förändringar när det gäller påbyggnadsutbildningar, bl.a. när detgäller systemet med interkommunala ersättningar och eventuell omvandling avvissa påbyggnadsutbildningar till KY-utbildningar.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår sex motionsyrkanden i frågor därdet enligt gällande regler ankommer på andra än att fatta beslut.Motioner och utskottets ställningstagandeAnsvaret för den högre utbildningen är delat mellan statsmakterna och uni-versiteten och högskolorna. Enligt gällande styrsystem skall riksdagenfrämst fatta beslut om övergripande och nationella frågor.Ett antal motionsyrkanden rör frågor där det ankommer på regeringen, lä-rosätena eller andra organ att fatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning till gällande ansvarsfördelningatt följande motionsyrkanden avslås:Motion 2002/03:Ub268 (c) yrkande 1 om kunskaper om alkohol, narkotika ochtobak () i utbildningen av lärare, poliser, jurister och socionomer.Motion 2002/03:Ub339 (c) om tillräcklig tid för bemötandefrågor i vissautbildningar.Motion 2002/03:Ub356 (s) om införande av vårdteknologi som nytt ämne iutbildningarna för sjuksköterskor och undersköterskor.Motion 2002/03:Ub357 (m) om smärtkunskap som obligatorisk del i ut-bildningen av läkare och sjuksköterskor m.fl.Motion 2002/03:Ub369 (kd) yrkande 1 om ANT-kunskap i den högre ut-bildningen.Motion 2002/03:Ub400 (kd) yrkande 2 om ökning av det geriatriska insla- geti den grundläggande läkarutbildningen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskot- tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Styrningen av högskolan (punkt 1) - m, fpav (), Per (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub298 yrkande 6 och2002/03:Ub486 yrkande 5,bifaller delvis motion2002/03:Ub323 yrkande 25och avslår motion2002/03:Ub448 yrkande 12.StällningstagandeFör att öka den akademiska friheten, dvs. friheten för forskarna ochlärarna - enskilt eller i grupp - att råda över verksamheten måsteuniversitet och hög- skolor frigöras från politisk styrning. Det politiskainflytandet över styrelser- nas tillsättning bör tas bort helt.Huvudprincipen för den statliga högskolan bör vara att studenter, forskare,lärare och personal utser sin högskolas styrel- se.2. Styrningen av högskolan (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub448 yrkande 12och avslår motionerna2002/03:Ub298 yrkande 6,2002/03:Ub323 yrkande 25 och2002/03:Ub486 yrkande 5.StällningstagandeGenom att ordförande i högskolestyrelserna numera utses av regeringen ochinte av högskolorna själva finns det en uppenbar risk för att den politiskastyrningen av högskolornas verksamhet och inriktning ökar, vilket ledertill att villkoren för självständig forskning och högre utbildning iSverige äventy- ras. Jag anser att skall ha självförvaltandehögskolor. De lärosäten där staten är huvudman bör ha styrelser som bestårav en tredjedel lärare, som utses av de vid högskolan verksamma lärarna, entredjedel studenter som på samma sätt utses av studenterna och en tredjedelallmänföreträdare som utses av regeringen. Allmänföreträdarna börrepresentera ett brett fält av det omgi- vande samhället och gärna ocksådet internationella akademiska samhället.3. Fristående högskolor (punkt 2 ) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkandena 10 och 11samt bifaller delvis motionerna2002/03:Ub298 yrkande 7 och2002/03:Ub323 yrkande 26.StällningstagandeUniversiteten och högskolorna måste frigöras från politisk styrning, och demåste kunna utvecklas i olika riktningar. Kravet på likhet måsteunderordnas intresset av variation. och högskolor bör fåmöjlighet att, liksom tidigare och , övergå istiftelseform. För detta bör regeringen avsätta ,i enlighet med vad föreslagit i sin budgetmotion . Allalandets univer- sitet och högskolor bör erbjudas denna möjlighet tilldynamisk frigörelse. Även andra former som kan gynna den akademiskafriheten och excellensen bör prövas.4. Fristående högskolor (punkt 2) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 26,bifaller delvis motion2002/03:Ub486 yrkandena 10 och 11samt avslår motion2002/03:Ub298 yrkande 7.StällningstagandeStaten måste även ta ett stort ansvar för universitet ochhögskolor. Det är emellertid önskvärt att det vid sidan av de statligtfinansierade och drivna högskolorna också växer fram andra alternativ. Fleruniversitet och högskolor bör uppmuntras till att övergå i stiftelseform,liksom och gjort med sådanframgång. Dessa högskolor kan utse styrelsen på olika sätt beroende på hurstiftelsens stadgar ser ut. Det är också eftersträvansvärt att det ikonkurrens med de offentliga högskolorna växer fram privata universitet.Genom att ha annan huvudman än staten och utnyttja andra finansieringsvägarkan privata hög- skolor bidra till ökad mångfald, till gagn både för denenskilda studentens valfrihet och kvaliteten i högskolesektorn i desshelhet. Med tydligt uppsatta statliga krav på kvalitet beträffandegrundutbildning och examina blir mång- fald i den högre utbildningen inteett hot utan en möjlighet.5. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt (punkt 3) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkandena 2, 3 och 6och avslår motionerna2002/03:Ub448 yrkandena 1, 2, 9, 10 och 14-16,2002/03:Ub490 yrkande 8,2002/03:N263 yrkande 14 och2002/03:N267 yrkande 12.StällningstagandeEn politik för kunskapsbyggande måste utgå från den enskildes personligakrav, önskemål och drömmar. Det krävs motivation för att utbildning skallge goda resultat. Helt avgörande är att människor vet att ökade kunskapervärde- ras och ger bättre förutsättningar för framtiden. Det måste löna sigatt utbilda och förkovra sig. Utbildningspremien måste alltså bli högre änden är i . Vidare måste den högre utbildningeninternationaliseras och svenska universitet och högskolor kunna erbjudautbildningar som står sig i ett alltmer globaliserat utbildningssamarbete.Bolognaprocessen, som syftar till att öka rörligheten inom vad avserstudenter och lärare, är betydelsefull. Att underifrån kunna harmonisera deolika europeiska högre utbildningssystemen för att underlätta för studenteratt tillgodogöra sig kurser från flera universitet i i sin examen ärviktigt. En gemensam europeisk examensordning, med en treårig grundnivå ochen tvåårig masternivå, är också en god idé så länge den arbetas framunderifrån, bygger på frivillighet och inte innebär att nationella examinatas bort. De svenska universitet och högskolor som så önskar skall redanfrån början kunna delta i systemet med en europeisk exa- mensordning.6. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt (punkt 3) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:N263 yrkande 14 och2002/03:N267 yrkande 12samt avslår motionerna2002/03:Ub448 yrkandena 1, 2, 9, 10 och 14-16,2002/03:Ub486 yrkandena 2, 3 och 6 samt2002/03:Ub490 yrkande 8.StällningstagandeUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att ett landskall kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer attbehöva utbilda sig under sin livstid, då metoder, teknik ochkunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknadenkräver dessutom att våra exportprodukter håller en hög teknisk nivå och harhög kvalitet. För att klara dessa krav måste den högre utbildningen blitillgänglig för fler, så att vi i kan skaffa oss en högreallmänkompetens än ge- nomsnittet i vår omvärld. Kunskapen spelar en alltstörre roll som motor i den ekonomiska utvecklingen. Denentreprenörsutbildning som finns vid några högskolor har visat sig vara ettviktigt inslag för ett bättre företagsklimat. Denna utbildning bör spridastill fler högskoleorter. Av speciell vikt för landsbygden är attuniversiteten och högskolorna tar sitt ansvar för distansun- dervisning ochatt denna bedrivs med hög kvalitet på den teknik man använ- der. Dessutomställs höga krav på läromedlen, veckoslutsmöten, snabba lärar- reaktioner,resurser för resor m.m. För att de regionala högskolorna och uni-versiteten skall nå framgång är det viktigt att den utbildning som erbjudsomfattar det som ungdomar vill läsa. Bara det faktum att en högskola ellerett universitet finns i en region innebär inte med automatik att det blirfler jobb och företag. Det måste också finnas en god miljö förföretagsetableringar i omgivningen för att detta skall bli möjligt. Organsom ser till att samverkan mellan näringsliv och högskola kan intensifierasmåste få finnas kvar.Det är nya idéer, kreativt entreprenörskap och innovationer som skaparförutsättningar för tillväxt och välstånd. Att ha en kvalitativthögtstående forskning är i det perspektivet centralt. Allomfattandeforskning skall före- komma på ett mindre antal universitet runt om ilandet. Däremot kan forsk- ning inom begränsade områden - av hög klass -förekomma också vid andra högskolor.7. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt (punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub448 yrkandena 1, 2, 9, 10 och 14-16 samt2002/03:Ub490 yrkande 8och avslår motionerna2002/03:Ub486 yrkandena 2, 3 och 6,2002/03:N263 yrkande 14 och2002/03:N267 yrkande 12.StällningstagandeDet västerländska samhället är byggt på en värdegrund som förvaltats avkristen tradition och västerländsk humanism. Människans unika och likavärde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare somvårt samhälle vilar på. Det är denna värdegrund som skall förmedlas i vårahögskolor och förvaltas hos studenterna. Samtal kring moraliska dilemman,om vad som är rätt och fel, är ett viktigt moment i all högre utbildning.Uni- versiteten skall svara för en bred grundutbildning och forskning ikraft av sin kapacitet. De regionala högskolorna skall kompletterauniversiteten genom att utveckla nischer där man kan erbjuda nationelltintressanta utbildningar men också närhet till studierna för studenter sominte har möjlighet att flytta. Ef- tersom regeringens kraftfulla utbyggnadav högskoleplatser inte har åtföljts av resurser till lärosätenas övrigaområden, har lärosätena sett sig tvingade att dra ned på den lärarleddatiden för studenterna. Utbildningens mål enligt högskolelagen går inte attuppnå om inte studenterna får adekvat stöd för sin kunskapsutveckling. Inuläget finns inga garantier för att de får det. Det är viktigt att ensådan garanti införs och att det läggs fast en miniminivå för vilket stödstudenterna har rätt till. Eftersom undervisningsmetodiken inrym- mer andraformer än föreläsningar bör även annan lärarledd verksamhet ingå i dennagaranti. Omfattningen av lärarledd tid bör anges i kursplanerna. Re-geringen bör lägga fram förslag om ändring av 6 kap. 7 § högskoleförord-ningen som tillgodoser detta. Regeringen bör också genomföra en fördjupadkartläggning av vilka konsekvenser högskoleexpansionen har medfört förutbildningarnas kvalitet. Det har förekommit både endecen- tralisering inom högskoleväsendet och beslut som ökarcentralstyrningen. Det är nu dags att tillsätta en kommission med målet attfinna lösningar på de strukturella problemen inom det svenska systemet förhögre utbildning. Be- slut måste fattas så nära människorna som möjligt, pålägsta effektiva nivå.Utbildningspolitiken är en drivkraft för bättre konkurrenskraft och en delav infrastrukturen i ett välfärdssamhälle. Det är därför viktigt med en högutbildningsnivå hos landets medborgare. Då måste utbildning också löna sig,men har vi en oacceptabelt låg avkastning på investering iutbildning. Regeringen bör inleda samtal med arbetsmarknadens parter kringhögskoleut- bildningens betydelse för lönebildningen.Det är motiverat och rimligt att teknik och naturvetenskap får ett stortut- rymme och att insatser görs för att säkra rekryteringen tillutbildningen inom dessa områden. Det är områden där högutbildad arbetskraftär mycket efter- frågad. För att skapa ett mänskligare samhälle krävsemellertid djupare kun- skaper också om andliga, kulturella, sociala ochetiska värden. Ämnen inom humaniora är i stor utsträckning kulturbärandeoch ger studenten tillfälle till självreflektion och kritiskt tänkande -det vi i vid mening kallar bildning. Det är viktigt att alla utbildningarinnehåller moment från andra vetenskapliga ämnesområden. Vi anser också attdet är viktigt med mer tvärvetenskapliga utbildningar.8. Resurstilldelningssystem (punkt 7) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkande 4och bifaller delvis motion2002/03:Ub323 yrkande 4.StällningstagandeDet krävs motivation för att utbildning skall ge goda resultat. Dennamotiva- tion ökar om studenten kommer in på sitt förstahandsval på den orthan eller hon önskar och slipper läsa "fel" saker vid ett lärosäte därstudenten inte vill studera. Såväl plats- som medelstilldelningen börstyras av studenternas val, vilket med stor sannolikhet kommer att ledatill att vissa utbildningar, dit få söker sig, får läggas ned, medan andrautbildningar med stort efterfrågetryck kan byggas ut. I en övergångsperiodär en tänkbar modell för resurstilldel- ningen att hälften av medlen följerstudenten till inskrivningen och hälften ges lärosätet vid examen.9.