bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — En öppen union kan lättare vinnalegitimitet hos medborgarna.Därmed kan motionerna K10 (m) yrkande 19,2002/03:K431 (kd) yrkande 11, K8 (kd) yrkande 15,K416 (kd) yrkande 24, K2 (c) yrkandena 2 och 6, K13(mp) yrkandena 11, 16 och 17 samt K276 av HansStenberg och () ansestillgodosedda och avstyrkas.Utskottet noterar, i likhet med motion K2 (c), attdet konstitutionella fördraget anger att unionensinstitutioner ska föra en öppen, tydlig ochregelbunden dialog med det civila samhället. Även omdet inte tydligt framgår vad som avses i fördragetförefaller det utskottet som om skrivningen kan bliett bra redskap när fördraget ska genomföras. Detförtydligande och konkretiserande som motionärernaefterfrågar bör ske då.Därmed kan motion K2 (c) yrkande 5 avstyrkas.Utskottet vill i likhet med arbetsmarknadsutskottetbetona att regeringen i regeringskonferensen börgöra ytterligare ansträngningar för att få gehör förvikten av yttrandefrihet för anställda i EU:sinstitutioner, organ och myndigheter.Yttrandefriheten är naturligtvis central.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla viktenav meddelarskydd. Den svenska erfarenheten visar attyttrandefrihet och meddelarskydd motverkarineffektivitet och korruption. Öppenhet och insynfrämjar en god förvaltning.Arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrandeatt man, i likhet med idess remissvar på promemoria Ds 2003:36, är välmedvetet om svårigheterna att få andra medlemsstateri unionen att acceptera den form av öppenhet ochyttrandefrihet som finns i genomgrundlagsbestämmelserna i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet ärockså väl medvetet om dessa svårigheter. Givet dennabegränsning vill dock utskottet betona vikten av attregeringen driver frågan om meddelarskydd.Motionerna K8 (kd) yrkande 16, K2 (c) yrkande 3och K13 (mp) yrkande 20 avstyrks.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetdelar finansutskottets uppfattning om att ECB:sadministrativa handlingar ska vara offentliga. ECBbör bli lika öppen som och ävenoffentliggöra sina protokoll. Utskottet anser attregeringen i regeringskonferensen ska verka för attEU:s öppenhetsregler ska gälla fullt ut för ECB, ilikhet med vad som gäller för övriga institutioner(undantaget domstolen).Motionerna K8 (kd) yrkande 14 och K13 (mp) yrkandeoch 19 är således tillgodosedda.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetkonstaterar vidare, i likhet med finansutskottet,att ECB måste kunna agera självständigt och att ECBär föremål för viss parlamentarisk kontroll . Motion K13 (mp) yrkande 10 kan därmedavstyrkas.När det gäller europeiska politiska partier innebärkonventets förslag att gällande fördragstext iartikel 191 i EG-fördraget återfinns också i detkonstitutionella fördraget. Utskottet har ingainvändningar mot det och avstyrker därmed motion K13(mp) yrkande 18.Utskottet kan inte ställa sig bakom konventetsförslag om s.k. medborgarinitiativ på EU-nivå. Detfinns en risk för att ordningen utnyttjas av dem somgenom centrala åtgärder kan anordna namninsamlingari olika länder medan det blir svårt förgräsrotsrörelser att kunna nå erforderligt stöd itillräckligt många länder. Vidare kan ordningen medmedborgarinitiativ på EU-nivå ge intryck av att EU,med stöd av ett medborgarinitiativ, kan agera på nyaområden där fördraget inte ger kompetens. När detgäller antalet namnunderskrifter kan inte utskottetdela uppfattningen i motion K2 att en miljonmänniskor känns som väl många, mot bakgrund av attEU med 25 medlemsstater kommer att ha ca 450miljoner invånare. En miljon människor kommer då attutgöra av EU:s befolkning.Avslutningsvis kan utskottet konstatera att detinte från EU:s sida finns något hinder för ettnationellt parlament att tillskriva kommissionen ochuppmana den att ta ett initiativ.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna K10 (m) yrkande 20, K8 (kd) yrkande 17,K2 (c) yrkande 4, K13 (mp) yrkande 21 samt K416 (kd)yrkande 21.Medlemskap i unionenEnligt konventets förslag ska del I av detkonstitutionella fördraget innehålla en särskildavdelning om medlemskap i unionen. Syftet med dessabestämmelser är att dels fastställa kriterierna förmedlemskap, dels reglera förfarandena för anslutningoch upphävande av rättigheter samt utträde urunionen. (Artiklarna 5759. )Konventets förslagMedlemskap och anslutningKriterierna för medlemskap i unionen redovisas i dagganska allmänt i Unionsfördraget. Varje europeiskstat som respekterar principerna om frihet,demokrati och respekt för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna samt rätts-statsprincipen får ansöka om medlemskap. Konventetföreslår ett förtydligande av nuvarande regleringsom innebär att stater som ansöker om medlemskapförbinder sig att gemensamt främja dessa värden.När det gäller förfarandet för anslutning tillunionen innehåller konventets förslag bara en nyhet,nämligen att och de nationellaparlamenten ska underrättas när en sådan ansökaninkommit till rådet. I övrigt är de ändringar somföreslås av rent teknisk natur.Fråntagande av medlemsrättigheterDe ändringar konventet föreslår innebär endasttekniska justeringar av nuvarande bestämmelser i och Unionsfördraget om förfarandet i detfall en medlemsstat åsidosätter unionens gemensammavärden.UtträdeKonventet föreslår en ny artikel med ett förfarandesom ska följas i det fall en medlemsstat frivilligtbeslutar att utträda ur unionen. Förfarandet vägledsdelvis av motsvarande procedur i 1969 årsWienkonvention om traktaträtten, men innehåller merspecifika bestämmelser.Konventets förslag innebär att en medlemsstat sombeslutar att utträda ska anmäla detta , som då ska ta fram riktlinjer förett utträdesavtal. Unionen ska därefter förhandlafram ett avtal med den berörda medlemsstaten omvillkoren för utträdet, med beaktande avmedlemsstatens framtida förbindelser med unionen.Avtalet ska ingås på unionens vägnar, och rådet skafatta beslut om dess antagande med kvalificeradmajoritet efter godkännande.Medlemsstaten i fråga får inte delta i eller rådets beslut eller överläggningar.Konventets förslag innebär vidare att detkonstitutionella fördraget ska upphöra att gälla förden berörda medlemsstaten antingen när avtaletträder i kraft eller, om något avtal inte finns, tvåår efter medlemsstatens anmälan om kan dock, i samförstånd med denberörda medlemsstaten, besluta att förlänga dennatidsfrist. Förekomsten av ett avtal är alltså intetvingande för möjligheten till utträde. Konventetspresidium har uttalat att de rättsliga följdernamåste undersökas i de fall då det inte sluts någotavtal om utträdet samt att bestämmelser om detta vidbehov kan läggas till i artikeln.Avslutningsvis föreslås att en medlemsstat somutträtt ur unionen, men som på nytt vill anslutasig, ska omfattas av det normala förfarandet föranslutning.Regeringens utgångspunkterDet är ändamålsenligt att samla de bestämmelser somhar med medlemskapet i unionen att göra på ettställe i det konstitutionella fördraget. Denväsentliga nyheten jämfört med dagens fördrag ärförslaget om en artikel om frivilligt utträde. Ävenom det inte varit reglerat i fördraget hardet setts som en politisk möjlighet för ett land attlämna samarbetet. Det har framstått som osannoliktatt de andra medlemsstaterna i ett sådant fall inteskulle respektera den berörda statens vilja. Enuttrycklig bestämmelse om frivilligt utträdetydliggör dels att en enskild stats vilja attfrånträda det konstitutionella fördraget måsterespekteras, dels att det finns ett rättsenligt sättför en medlemsstat att även utan övrigamedlemsstaters medgivande utträda ur unionen. Detbör dock diskuteras ytterligare hur konsekvensernaav ett utträde ska hanteras.MotionernaAlf m.fl. (kd) anser i motion K416 attmöjligheten för en medlemsstat att frivilligt begärautträde ur unionen, samt bestämmelser kringtillvägagångssättet för utträdet, bör fördragsfästas(yrkande 5).Enligt samma motion bör en medlemsstattillfälligtvis kunna fråntas vissa konstitutionellarättigheter, såsom rösträtt i rådet, ommedlemsstaten allvarligt åsidosätter grundlägganderättigheter eller friheter som ligger till grund förunionen (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inga invändningar mot att det införsen uttrycklig bestämmelse om frivilligt utträde urunionen, även om det har varitmöjligt för en medlemsstat att lämna unionen.Reglerna om tillfälligt upphävande av enmedlemsstats vissa rättigheter om denna allvarligtoch ihållande åsidosätter unionens värden markerarde krav som ställs på medlemsstaterna. Reglernaföreslås i sak vara oförändrade jämfört med dagensfördrag.Utskottet vill vidare erinra om ett avtal omutträde bör inte vara något avtal mellan EU å enaoch den utträdande medlemsstaten å andra sidan.Utträdesavtalet bör ingås mellan å ena sidan dekvarvarande medlemsstaterna och å andra sidan denutträdande medlemsstaten. Unionen har inte fåttkompetens att besluta om medlemskap eller icke-medlemskap. Detta bör framgå av artikeln. Vidare bördet framgå av artikeln att enskildas rättigheter ochskyldigheter skall bevaras.Utskottet finner ingen anledning att tillstyrkamotion K416 (kd) yrkandena 5 och 9.Unionens finanserKonventets förslagUnionens inkomsterKonventet föreslår förändringar av beslutsprocedurenom EU-budgetens inkomstsida, dvs. hurmedlemsstaternas avgifter till budgeten skafastställas. Beslutet om vilka kriterier som skagälla för att fastställa respektive medlemsstatsavgift ska till väsentliga delar fattas av rådet medkvalificerad majoritet efter godkännande från parla-mentet. fattar rådet detta beslut medenhällighet efter att ha hört . Dettotala taket för EU:s inkomster samt införande avnya inkomstkategorier ska dock även fortsättningsvisbeslutas av rådet med enhällighet efter att ha hörtEuropaparlamentet.Budgetmässiga och finansiella principerIdag finns ett antal grundläggande principer förarbetet med unionens budget bl.a. om att budgetenska vara i balans, att den ska innehålla unionenssamtliga inkomster och utgifter och att den skagenomföras i enlighet med sund ekonomiskförvaltning. Principerna regleras dels ifördraget, dels i sekundärlagstiftning. Konventetföreslår att flera av dessa principer ska samlas ien särskild artikel i det konstitutionellafördraget.Unionens budgetförfarandeKonventet föreslår att det s.k. finansiellaperspektivet, dvs. de fleråriga taken för olikatyper av utgifter i EU:s budget, ska ges en rättsliggrund i det konstitutionella fördraget. Detfinansiella perspektivet ska innehålla årliga takför olika typer av utgifter och gälla för en periodpå . regleras det finansiellaperspektivet i ett särskilt avtal mellan Europa-parlamentet och rådet. Enligt konventet bör detfinansiella perspektivet fastställas av rådet medkvalificerad majoritet efter godkännande frånEuropaparlamentet.I den årliga budgetprocessen har rådet sistaordet om jordbruksutgifterna, medan parlamentet slutliga makten beträffande övriga utgifter.Således gäller olika beslutsregler för de respektiveinstitutionerna beroende på vilken typ av utgifterdet är fråga om.Konventet föreslår att en och sammabeslutsprocedur, en slags förenkladmedbeslutandeprocedur, ska gälla för helaårsbudgeten, inklusive jordbruksutgifterna.Förslaget innebär att uppdelningen av olika typer avutgifter, obligatoriska respektive ickeobligatoriska, försvinner. Konkret innebär det attparlamentet får ökat formellt inflytande överjordbruksutgifterna som rådet får ökatformellt inflytande över övriga utgifter.Grundläggande i förslaget är att budgetmakten ävenfortsättningsvis ska vara delad mellan rådet ochparlamentet. Processen förenklas vidare så attinstitutionerna genomför en läsning var avkommissionens budgetförslag, jämfört med tvåläsningar . Kommer de två institutionerna inteöverens föreslår konventet att parlamentet med enmajoritet av ledamöterna och tre femtedelar av deavgivna rösterna kan avvisa rådets ändringsförslagoch fatta beslut om budgeten.Regeringens utgångspunkterDet är positivt att de grundläggandebudgetprinciperna samlas i en artikel i detkonstitutionella fördraget. Det underlättaröverskådligheten och kan också ge principerna mertyngd än när de presenteras var för sig. Påbudgetens inkomstsida bör enhällighet gälla i rådetbeträffande taket för EU:s egna medel och införandetav nya typer av inkomster.Konventets förslag att den flerårigafinansieringsramen (finansiella perspektivet) gesrättslig grund i det konstitutionella fördragetinnebär en förbättring jämfört med dagens system.Den fleråriga finansieringsramen spelar en så passcentral roll i EU:s budgetsystem att det bör gesdenna status. Finansieringsramen har sedan deninfördes främjat stabilitet och långsiktighet påbudgetområdet.Ett mål för regelverket avseende EU-budgetensutgifter bör vara att den institutionella balansenbehålls. En möjlighet vore att rådet även framdelesensamt beslutar om det fleråriga budgettaket. Pådetta sätt skulle man undvika omfattande årligaförhandlingar mellan rådet och parlamentet om bådedet finansiella perspektivet och årsbudgeten. Ettannat alternativ är att rådet blir mer jämställt medEuropaparlamentet i den årliga budgetprocessen.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion K10 av BoLundgren m.fl. understryks vikten av att konventetföreslår en bestämmelse om att det finansiellaperspektivet ska ges en rättslig grund i fördraget.Motionärerna anser att det fleråriga finansiellaperspektivet är grundläggande för att ge unionen enstram ekonomi som är stabil över många år.Fördragsfästningen av detta perspektiv och av desunda budgetprinciperna är viktigt. Det är särskiltviktigt att konventet inte föreslår någonbeskattningsrätt för EU (yrkande 21).Kristdemokraterna anför i motion K416 av AlfSvensson m.fl. (kd) att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt ska få medbeslutanderätt påsamtliga budgetområden (yrkande 37).I de grönas motion K13 av GustavFridolin m.fl. anförs att frågan om hur EU skainförskaffa och använda sin budget är en viktigfråga då det rör sig om stora belopp. Konventet harlagt ett förslag som innebär stora förändringar avbeslutsprocedurerna. Vad dessa förändringar innebäri sin helhet är dock svårt att analysera.Motionärerna föreslår därför att utskottet särskiltska uppmärksamma frågan om unionens finanser ochutreda den vidare (yrkande 22).Finansutskottets yttrandeI likhet med regeringen anser finansutskottet i sittyttrande (FiU1y) att det är positivt att degrundläggande budgetprinciperna samlas i en artikel.Utskottet anser vidare att förslaget om att denfleråriga finansieringsramen ska regleras påsärskilt sätt i fördraget är en tillfredsställandeförbättring. Beslut om det totala taket för EU:sinkomster samt införande av nya inkomstkategorierska även fortsättningsvis beslutas av rådet medenhällighet efter att ha hört Europaparlamentet.Något särskilt tillkännagivande om det finansiellaperspektivet torde mot denna bakgrund inte varaerforderlig, varför motion K10 (m) yrkande 21 kanavstyrkas.Det hittillsvarande systemet för besluten omutgifterna har varit tämligen komplicerade, varförutskottet ser den föreslagna ordningen som en klarförbättring med enhetligare och tydligareansvarsfördelning.Finansutskottet anser dock, i likhet medregeringen, att ett mål för regelverket avseende EU-budgetens utgifter bör vara att den institutionellabalansen behålls. Konventets förslag, om vad somhänder om institutionerna inte blir överens, innebäratt parlamentet får för stor makt. En möjlighet voreatt rådet även ensamt beslutar om detfleråriga budgettaket. På detta sätt skulle manundvika omfattande årliga förhandlingar mellan rådetoch parlamentet om både det finansiella perspektivetoch årsbudgeten. Ett annat alternativ vore att rådetblir mer jämställt med i denårliga budgetprocessen.Finansutskottet anser mot den bakgrunden attmotion K13 (mp) yrkande 22 inte behöver föranledanågon åtgärd från sida, varför den böravstyrkas av det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet.I en avvikande mening från företrädarna förModerata samlingspartiet och förordasatt yrkande 21 i motion K10 (m) bör tillstyrkas.Miljöpartiets företrädare menar i en annan avvikandemening att yrkande 22 i motion K13 (mp) börtillstyrkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar finansutskottets uppfattning ochavstyrker därmed motionerna K10 (m) yrkande 21, K13(mp) yrkande 22 samt K416 (kd) yrkande 37.RevisionsrättenMotionernaI liberalernas motion K12 av LarsLeijonborg m.fl. (yrkande 10) anförs attgranskningen av EU:s verksamhet bör göras avrevisionsrätten. Inte minst har ettantal missförhållanden inom Europeiska unionensförvaltning uppdagats. Kampen mot fusk, bedrägerieroch korruption måste stå högt på unionensdagordning. Det är av stor vikt för att unionen skaåtnjuta förtroende hos medborgarna. Revision ochgranskning för emellertid en tämligen undanskymdtillvaro i regeringens skrivelse till riksdagen.Granskningen av EU:s verksamhet måste skärpas. Detär väsentligt att exempelvis ägnartid och kraft åt kontrollen av EU:s förvaltning.Revisionsrätten har av naturliga skäl en centralroll i granskningsarbetet. I konventets utkast tillfördragstext synes emellertid revisionsrättens rollinskränka sig till att ägna sig åträkenskapsrevision. Det bör övervägas omrevisionsrätten också ska ges möjlighet att utföraeffektivitetsrevision av EU:s verksamhet.I motion K13 av . (yrkande 13) anförs beträffande EU:srevisionsrätt att även bör kräva attbegreppet miljörevision och social revision införs.En artikel borde skrivas in som behandlar detta.Revisionsrätten ska skaffa nödvändig kompetens förmiljö- och social revision, och EU-budgeten ska imöjligaste mån innehålla kvantifierbara miljömål ochsociala utvecklingskriterier. Detta skulle ge enökad samordning mellan ekonomiska, miljömässiga ochsociala mål och ge en bättre koherens mellan olikaprogram.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet anför i sitt yttrande (FiU1y) attrevisionsrätten enligt nuvarande bestämmelser iRomfördraget, artikel 248 punkt 2, ska pröva omsamtliga inkomster och utgifter varit lagliga ochkorrekta och om den ekonomiska förvaltningen varitsund. Revisionsrätten kan således enligt nuvarandebestämmelser utföra granskning av de frågor somrätten anser bör utredas. Det krävs därför ingenändring av fördraget för att revisionsrätten ska fårätt att utföra effektivitetsrevision av EU:sverksamhet. Motionerna K12 (fp) yrkande 10 och K13(mp) yrkande 13 bör mot denna bakgrund avstyrkas.Avvikande meningar har i denna del lämnats avföreträdarna för och ivilka reservanterna anför att deras respektivepartiers motionsyrkanden bör tillstyrkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar finansutskottets uppfattning ochavstyrker därmed motionerna K12 (fp) yrkande 10 ochK13 (mp) yrkande 13.Samordning av den ekonomiskapolitikenKonventets förslagKompetensfördelningen mellan institutionernaKonventet föreslår inte några genomgripandeförändringar i regelverket ellerkompetensfördelningen på det ekonomisk-politiskaområdet. En viss förskjutning föreslås i riktningmot mer inflytande för kommissionen ochEuropaparlamentet. Flera av dessa förslag syftartill att säkerställa genomförandet av medlemsstater-nas åtaganden.Kommissionen ska till exempel få möjlighet attutfärda de första varningarna tillmedlemsstater som inte bedöms efterleva deallmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och till medlemsstater som bedömskunna få ett alltför stort underskott i deoffentliga finanserna. har rådetdenna befogenhet. Enligt konventets förslag skakommissionen få möjlighet att lägga ett förslagnär det gäller beslut huruvida ett land har ettalltför stort underskott och även ett förslagtill rekommendation om åtgärd för landet ifråga. Det innebär en stärkt roll förkommissionen eftersom det krävs enhällighet irådet för att ändra i kommissionens förslag.Konventet föreslår också att den berördamedlemsstatens röst inte ska räknas vid beslutom att utfärda en rekommendation när enmedlemsstat inte efterlever de allmännariktlinjerna eller vid beslut huruvida enmedlemsstat har ett alltför stort underskott ide offentliga finanserna.EuroområdetKonventet föreslår att beslutsfattandet ieuroområdet stärks. Förslaget innebär att deninformella grupp (den s.k. ) som utgörsav ministrarna från de medlemsstater som är med ivalutaunionen ges en fastare ställning genom att denomnämns i fördraget och får en vald ordförande . finns ett antalfrågor där själva fattar beslut, bl.a.sanktioner i stabilitets- och tillväxtpakten,växelkurspolitik och tekniska frågor som röreuromynten. Konventet föreslår att ,inom det ordinarie rådet, ska kunna samordna sinpolitik ytterligare genom att de ges möjlighet attsjälva besluta om särskilda bestämmelser föreuroländerna när det gäller riktlinjer för denekonomiska politiken samt förfarandet vid alltförstort underskott.Vidare föreslår konventet att euroländernasexterna agerande stärks genom att de skafastställa gemensamma ståndpunkter i frågor somär av särskilt intresse för valutaunionen inomberörda internationella finansiellainstitutioner och konferenser. Syftet är attstärka eurons plats i det internationellavalutasystemet.Europeiska tillsynsbefogenheteroch stadgarKonventet föreslår att beslutsregeln föröverföring av tillsynsbefogenheter för denfinansiella sektorn till Europeiskacentralbanken (ECB) ska ändras. krävsenhällighet i rådet och samtycke av Europa-parlamentet. Förslaget innebär att rådet skabesluta med kvalificerad majoritet och att Eu-ropaparlamentet ska ges medbeslutande för ensådan överföring. Vidare föreslås attEuropaparlamentet ges medbeslutande beträffandevissa frågor i stadgan för Europeiska central-bankssystemet.SkattefrågorKonventet föreslår att rådet även fortsättningsvisska fatta beslut med enhällighet i skattefrågor. Området enhälligt konstaterar att ett förslag tillrättsakt avser administrativt samarbete, bekämpningav skattebedrägeri eller bekämpning av skatteflyktska rättsakten antas med kvalificerad majoritet.Betalningsbalansstöd till tredje land samtEuropeiska investeringsbankenKonventet föreslår att betalningsbalansstöd tilltredje land ska få en särskild rättslig grund.Vidare föreslås att beslut om sådant stöd ska kunnafattas med kvalificerad majoritet i stället för somi dag med enhällighet. Konventet föreslår även attvissa beslut om ändringar i Europeiskainvesteringsbankens stadgar, bl.a. avseende bankensägande och styrning, ska fattas med kvalificeradmajoritet och inte som med enhällighet.Regeringens utgångspunkterEn väl fungerande ekonomisk-politisk samordning ärviktig för att unionen ska kunna hanteragränsöverskridande effekter av medlemsstaternasekonomiska politik och för att valutaunionen skafungera väl. Det nuvarande ramverket ochkompetensfördelningen för den ekonomisk-politiskasamordningen är i grunden bra. Instrumenten förgenomförande och uppföljning kan dock behövastärkas, bl.a. för att befästa medlemsstaternasåtaganden. Det är därför positivt att konventetlägger förslag som går i denna riktning. En viktigprincip är att den ekonomiska politiken är nationelloch faller inom medlemsstaternas befogenhet även omviss samordning är av gemensamt intresse.Det kan finnas skäl för att på olikasätt säkerställa ett väl fungerande beslutsfattandei euroområdet. Det är dock viktigt attsamordningsprocesserna behåller sin gemensammakaraktär. Det är också förståeligt att euroländernavill uppnå en effektiv representation av euroområdeti internationella finansiella institutioner.Beslut om skatter ska fattas med enhällighet, dåde enskilda medlemsstaterna fortsatt ska ha rätt attbesluta om egna skattenivåer. För att säkerställabudgetdisciplin bör enhällighet behållas när detgäller beslut om Europeiska investeringsbankensstadgar. Medlemsstaterna bör även fortsättningsvissjälva kunna avgöra hur de organiserar övervakningenav de finansiella marknaderna.