bet · GQ01UBU14 · 2003-04-10 00:00:00 — Anspråken på den individuella studieplanens innehållskärptes betydligt vid reform.I december 2002 tillsatte regeringen en särskild utredare för att analyseraoch utvärdera hur rekrytering, urval och antagning till forskarutbildningenfungerar, analysera handledningens och handledarens roll och funktion samtgranska effekterna av de förordningsändringar för forskarutbildningen somgenomfördes (dir. 2002:148). Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2003.Utskottet anser att resultatet av utredningen och beredningen av detta böravvaktas.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2002/03:Ub486 yrkande 18 etttillkännagivande om att forskarskolor bör byggas nerifrån och upp. Lärosäte-na bör själva få utforma lämpliga nätverk, som utöver svenska lärosäten gärnafår innehålla såväl företag som utländska universitet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Motionsyrkandet innebär en kritik av att ett antal nationella forskarskolorinrättats efter förslag i propositionen Forskning och förnyelse (prop.2000/01:3, bet. UbU6, rskr. Regeringens förslag hade föregåtts av ettomfattande förberedelsearbete, som byggt bl.a. på genomgång av de forsk-ningsstrategier som universiteten och högskolorna lämnat in. En hearing medlärosätena hade också anordnats, innan den särskilde utredare som engageratsför frågan lämnade sina förslag till regeringen. Regeringens förslag i dennämnda propositionen byggde dels på utredarens förslag, dels på bedömning-en att det är angeläget att även högskolor utan vetenskapsområden i ökadutsträckning kan delta i samarbete och utbyte, vilket avsågs leda till att stu-denterna vid dessa högskolor i ökad utsträckning kan söka sig vidare tillforskarutbildningen. För varje nationell forskarskola som föreslogs i proposi-tionen angavs därför ett antal partnerhögskolor utan vetenskapsområde, somvärdhögskolan skulle ha ett speciellt och nära samarbete med. Regeringenunderströk (prop. s. 157) att inget hindrar värdhögskolorna från att samarbetamed flera högskolor utan vetenskapsområden utöver dessa.Utskottet anser det angeläget att rekryteringen till forskarutbildningen intebegränsas till de lärosäten som är universitet eller har tilldelats vetenskapsoråde. Den tillsatta utredningen om forskarutbildningen skall bl.a.kartlägga befintlig samverkan mellan lärosäten när det gäller forskarutbild-ning, såväl i form av forskarskolor som annan samverkan, samt studera ochvärdera forskarskolors effekt och föreslå hur dessa kan användas och utveck-las framöver.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2002/03:Ub486 yrkande skall upphäva beslutet att studenter kan antas till studier för licentiatexamen. Motionärerna anser att det finns risk att studenter regelmässigtförst måste antas till studier för licentiatexamen för att sedan eventuellt tillåtas gå vidare till studier för doktorsexamen. Detta innebär en tröghet och enosäkerhet som knappast är eftersträvansvärd, heter det i motionen.U t s k o t t et föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Eftersom regeringen också anser det angeläget att det inte skapas en två-stegsmodell av det slag som motionärerna beskriver, har iregleringsbrev fått i uppdrag att följa tillämpningen och effekterna av infö-randet av möjligheten att anta till studier för licentiatexamen. En första rap-portering skall ske den 3 november 2003.Centerpartiet för i motion 2002/03:Ub489 yrkande 5 fram förslag att reger-ingen skall göra en översyn av hur forskarstuderandes inflytande säkerställs iolika beslutande organ inom högskolan. Motionärerna framhåller att forskar-studerande har en situation som varken är jämförbar med grundutbildnings-studenters eller med anställda lärare/forskares situation. Därför är det viktigatt de forskarstuderandes inflytande säkerställs, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Motsvarande yrkande behandlades vid förra (bet. 2001/02:UbU11 s. 12). Då hänvisade utskottet till att gällande författningar inte skiljmellan grundutbildningsstudenter och forskarstudenter. Utskottet var inteberett att föreslå att någon sådan skillnad skulle införas, utan utgick från atrespektive studentkår själv kan avgöra vilka personer som bäst företräderstudenterna i varje särskilt organ. Detta är även nu utskottets uppfattning.Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub489 yrkande 20 att skallbegära en utvärdering av forskarutbildningen och att de forskarstuderandessituation skall ses över.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet med hänvisning tillden ovan nämnda utredningen (dir. 2002:148).Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub489 yrkande 23 att regeringen skallge i uppdrag att utreda hur ett doktorsprogram för icke dis-puterade lärare kan genomföras. Enligt motionärerna bör högskolorna sti-muleras att genomföra sådana program, där lärare får förena undervisningmed egen forskarutbildning och senare forskning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Andelen lärare som har avlagt doktorsexamen är genomsnittligt betydligthögre vid de gamla universiteten än vid de nya universiteten och de mindreoch medelstora högskolorna. Det är angeläget att andelen disputerade lärareökar, särskilt i den senare gruppen av lärosäten. Lärosätena har själva ansva-ret för att verksamheten bedrivs med personal som har adekvata kvalifikatio-ner. Högskolestyrelsen skall besluta bl.a. i viktigare frågor om verksamhetensövergripande inriktning och om högskolans organisation, viktigare frågor omden interna resursfördelningen och uppföljningen av denna och om högsko-lans anställningsordning (2 kap. 2 § högskoleförordningen, 1993:100). Påstatsbudgeten finns ett anslag, 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklings-arbete vid vissa högskolor, med en anslagspost för var och en av de mindreoch medelstora högskolor som inte har vetenskapsområde. Enligt bestämmel-serna i regleringsbrev får anslaget användas av respektive högskola för forsk-ning, konstnärligt utvecklingsarbete och för studiefinansiering av doktoran-der. Universiteten och de högskolor som har vetenskapsområde har var sittanslag för forskning och forskarutbildning, som likaså får användas för stu-diefinansiering av doktorander.ForskarkarriärUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra något uttalande om postdoktorala akade-miker, eftersom frågan är under utredning. Utskottet avstyrker ettmotionsyrkande om de sakkunnigas ställning vid tillsättning av pro-fessorer.Jämför reservationerna 22 (m) och 23 (fp).Motion och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet lyfter i motion 2002/03:Ub486 yrkande 21 framvärdet av postdoktorala insatser. Det är enligt motionärerna viktigt att ungaforskare efter doktorsexamen får tillfälle att vidga sina vyer och komma bortfrån sina egna handledare och egna universitet , vilket kan skegenom ett postdoktorat, gärna utomlands. För att förbereda för det föreståendegenerationsskiftet bör svenska universitet också få större möjligheter att re-krytera utländska postdoktorer.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.I uppdraget till utredningen om forskarutbildningen ingår även att kartläg-ga hur perioden efter doktorsexamen ser ut och analysera yngre forskaresmöjlighet till meritering och karriär.Folkpartiet begär i motion 2002/03:Ub323 yrkande 21 ett tillkännagivandeom att vetenskapsmän skall tillsättas på vetenskapliga grunder. Det förhållan-det att de sakkunniga som medverkar vid tillsättningen av professorer ochlektorer numera inte ingår som ledamöter i det organ som föreslår innehavareav anställningen innebär en risk för att politiska eller andra ovidkommandevärderingar får ligga till grund för ett beslut som skall värdera vetenskapligkompetens, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Fram till var det i högskoleförordningen föreskrivet attförslag till innehavare av tjänst som professor och lektor skulle avges av entjänsteförslagsnämnd. I denna skulle de sakkunniga ingå som ledamöter,tillsammans med ledamöter valda av fakultetsnämnden och studentföreträda-re. De sakkunniga var alltid i minoritet i nämnden. Denna ordning togs bortefter redovisning i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisa-tion (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. Regeringens principi-ella utgångspunkt var att ledningsorganen inom högskolan har ansvaret ianställningsfrågor på samma sätt som i frågor som rör verksamhetens inne-håll, organisation och kvalitet. Ansvaret för att lämna förslag till innehavareav anställning som professor och lektor överfördes därför till fakultetsnämn-derna. Dessa skall hämta in yttranden från minst två sakkunniga, personersom är särskilt förtrogna med anställningens ämnesområde. Bestämmelsernaom tjänsteförslagsnämnder togs bort ur högskoleförordningen.Beslut om att anställa någon som professor eller lektor fattas av rektor. Be-slutet kan i fråga om anställning som lektor delegeras, medan rektor självskall besluta om anställning av professor. I högskoleförordningens fjärdekapitel anges vilka behörighetsvillkor som gäller för anställning som profes-sor och lektor och vilka bedömningsgrunder som skall tillämpas. Vetenskap-lig skicklighet är inte det enda behörighetsvillkoret vare sig för anställningsom professor eller som lektor. I båda fallen krävs också att den sökande harpedagogisk skicklighet. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att enfakultetsnämnd kan befaras ta ovidkommande hänsyn på ett sätt som de tidi-gare tjänsteförslagsnämnderna inte gjorde.Forskning inom vissa ämnesområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra några uttalanden om förstärkning av vissaämnesområden, eftersom regeringens forskningspolitiska proposi-tion bör avvaktas.Jämför reservation 24 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenMotionerna 2002/03:Ub370 (fp) och 2002/03:Ub475 (s) tar upp behovet avatt stärka FN-forskningen vid svenska universitet. Motionärerna vill att Sve-rige skall göra en medveten satsning på inom området fred ochsäkerhet. Flera av de frågeställningar som därvid är intressanta behandlasredan vid bl.a. . Enligt motionärerna bör en utredningtillsättas om att inrätta ett nationellt program för FN-forskning. I den först-nämnda motionen begärs att ett nationellt ansvar skall läggas på Uppsalauniversitets institution för freds- och konfliktforskning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivan-den.Liksom motionärerna anser utskottet att stödet till FN är ett viktigt inslag iSveriges utrikespolitiska profil. Betydelsen av detta har inte minst den allrasenaste tidens händelser ytterligare strukit under. Forskning inom de områdensom berörs i motionerna är därför av stort värde, liksom också det närmandemellan olika kunskapssfärer som motionärerna pläderar för. Det är viktigt attframhålla att forskare och andra intressenter inom området hargoda möjligheter att på eget initiativ skapa kontakter och samverkan. Utskot-tet anser dock att bör ta ställning till prioriteringar mellan olikaforskningsbehov i anslutning till regeringens forskningspolitiska propositio-ner. En sådan är, som nämnts i det föregående, att vänta under nästa år.Kristdemokraterna vill enligt motion 2002/03:Sf333 yrkande 5 att regeringenskall verka för att det inrättas professurer i försäkringsmedicin vid högsko-lorna i samarbete med sjukvården och lokala och regio-nala kontor.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.En av uppgifterna för universitet och högskolor är att samverka med detomgivande samhället. Professurer vid universitet och högskolor inrättas nu-mera av lärosätena själva. Utskottet anser inte att bör återta ansva-ret för att bedöma i vilka ämnen som det finns anledning att ha professurer.Sex motioner för fram förslag om forskning inom vissa andra ämnesområ-den.I motion 2002/03:Ub232 (mp) yrkande 2 skriver motionären att en åtgärdför att råda bot på bristen på reumatologer vore att inrätta fler professurer ireumatologi vid universitetssjukhusen.Motion 2002/03:Ub249 (c) yrkande 1 pläderar för inrättande av ett natio-nellt i fibromyalgi, där forskning skall utvecklas och kun-skaperna spridas ut i sjukvården.En utredning om inrättande av en forskarskola för biologiska effekter avelektromagnetiska fält begärs i motion 2002/03:Ub390 (mp) yrkande 2.Enligt motion 2002/03:Ub459 (v) behövs det en professur i meänkieli, tor-nedalingarnas språk, för att detta språk skall kunna användas i alla olikasammanhang. Goda förutsättningar att inrätta en sådan professur finns enligtmotionären vid . Regeringen bör utreda möjligheternaatt inrätta en sådan.I motion 2002/03:So365 (mp) yrkande 4 framhåller motionärerna behovetav ett nationellt forskningscentrum för komplementärmedicin.Centerpartiet vill enligt motion 2002/03:A239 yrkande 37 ha en utredningav förutsättningarna för att ge ett lärosäte ett nationellt uppdrag att forskasocial ekonomi. Forskning inom området bedrivs enligt motionärerna i minst tre lärosäten och bör fortsätta. Det är också viktigt att kunskapernasamlas på ett lärosäte för att frågorna skall få extra tyngd, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Som utskottet påpekat är det respektive lärosäte som beslutar om in-rättande av professurer i olika ämnen. Lärosätena har också möjligheter attinrätta centrum av olika slag. Vilka forskningsområden som skall prioriteraspå det nationella planet bör tas upp i anslutning till regeringens kommandeforskningspolitiska proposition.De biologiska museernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om enhetlig organisation av debiologiska museerna.Jämför reservation 25 (mp).Motion och utskottets ställningstagandeMiljöpartiet föreslår i motion 2002/03:MJ431 yrkande 2 att det skall skapasen enhetlig organisation under Miljö- eller för debiologiska museerna. Dessa museer och deras vetenskapliga samlingar spelarenligt motionärerna en avgörande roll bl.a. för informationen om biologiskmångfald, taxonomisk forskning, naturvård och genomförandet av National-nyckeln till flora och fauna. Universitetsmuseernas budgetar konkur-rerar med resurskrävande spjutspetsforskning, vilket skapar problem. Ettannat problem är enligt motionärerna att landets biologiska museer tillhörhuvudmän av olika kategorier.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Det är enligt utskottets uppfattning inget felaktigt i att de biologiska muse-er som finns vid statliga universitet och högskolor inom respektive lärosätetilldelas resurser utifrån avvägningar gentemot övrig verksamhet där. Vilkaandra huvudmän än statliga lärosäten som åsyftas i motionen framgår inte.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom tanken på en enhetlig organisatioav biologiska museer som skulle bryta ut universitetsmuseerna från deraslärosäten.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Inriktning av forskningspolitiken (punkt 1) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkandena 13 och 22och avslår motion2002/03:Ub449 yrkandena 2 och 7.StällningstagandeStatens uppgift inom forskning och utveckling är att komplettera andra forsk-ningsfinansiärer. Det innebär att tyngdpunkten läggs på grundforskningen ochforskarutbildningen. Den rena forskningspolitiken är en del av en politik förutvecklandet av ny, ofta avancerad kunskap. Inom forskningen är de kun-skapsintensiva företagen viktiga aktörer, liksom de fristående forskningsstif-telser som den borgerliga regeringen tog initiativ till. Dessa har påkort tid blivit centrala inslag i det svenska forskarsamhället.Staten bör regelbundet göra centrala avvägningar såsom- avvägning mellan "fasta" och "rörliga" medel till forskning, dvs. mellan deanslag för forskning och forskarutbildning som går direkt till universitet ochhögskolor och de medel som fördelas av forskningsfinansieringsorgan,- avvägningar mellan olika forskningsområden,- avvägningar mellan koncentration, profilering och decentralisering av forsk-ningsresurserna.Staten kan också spela en aktiv roll inom områden där har förut-sättningar att nå speciella framgångar.Internationellt forskningsutbyte är för ett litet land som särskiltbetydelsefullt. Sådant utbyte bör stå i fokus för de svenska satsningarna. Detär också nödvändigt att som kunskapsnation utgör en attraktiv partnermed forskning av yppersta kvalitet som konkurrensmedel.2. Inriktning av forskningspolitiken (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub449 yrkandena 2 och 7och avslår motion2002/03:Ub486 yrkandena 13 och 22.StällningstagandeForskningsfinansieringen skall ta sin utgångspunkt i fakultetsanslagen. Denfria, ämnesdisciplinära forskningen skall garanteras. är det viktigaratt se till att lärosätena själva har en god finansiering för forskning inom olvetenskapsområden än att fördela en allt större del av forskningsfinansiering-en via de centrala forskningsråden. Forskningsfinansieringen skall utgå frånatt fakultetsanslagen skall klara kärnkompetensen inom varje vetenskapsom-råde. Tillräckliga basresurser skall därför gå till lärosätena, och varje lärosskall självt ansvara för fördelningen. Någon jämn fördelning av forskningsre-surser finns det dock inte statsfinansiellt utrymme för. Mot den bakgrunden ärdet i hög grad rimligt att forskarna får tävla om anslag från Vetenskapsrådetoch andra fristående finansiärer som t.ex. forskningeller Verket för innovationssystem. Med en någorlunda trygg bas kan fors-karna satsa på den högkvalitativa grundforskning inom skilda områden somforskningsråd och stiftelser är till för att stödja.3. Utredning om samspelet mellan offentlig sektor ochforskningssystemet (punkt 2) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub309.StällningstagandeForskning och utvecklingsarbete har stor betydelse i ett modernt kunskaps-samhälle. Resurserna för FoU är dock mycket ojämnt fördelade mellan olikasamhällsområden. Med undantag för försvaret satsas väsentligt mindre resur-ser till stöd för utveckling av offentlig verksamhet än vad som gäller för när-ingslivet, trots att FoU är lika betydelsefull för den offentliga sektorn som fnäringslivet. Det finns skillnader mellan olika delar av den offentliga sektornSamhället har ett stort intresse av att den offentliga sektorn fungerar väl ochatt adekvata insatser görs för dess utveckling. Det är dock viktigt att det blitydligt vem som har ansvaret för den offentliga sektorns FoU-resurser och attdet finns en kvalificerad beställar- och mottagarkompetens - och givetvis attdet finns en vilja att utnyttja FoU i den offentliga verksamheten.Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att dels belysa vilkenroll FoU kan och bör spela för den offentliga sektorn, dels hitta tänkbaraformer för att förbättra samspelet mellan offentlig sektor och forskningssy-stemet.4. Den akademiska friheten (punkt 3) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 18.StällningstagandeDet finns svårigheter att hävda den enskilde forskarens frihet gentemot enhögskolas styrelse, då makten flyttas från de kollegialt utnämnda fakultets-nämnderna. Detta bör uppmärksammas i beredningen av den kommandeforskningspropositionen. Regeringen bör återkomma med förslag för att tryg-ga den akademiska friheten.5. Arbetsmiljöns påverkan på forskningens kvalitet (punkt 4) -v, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 25.StällningstagandeFör att trygga forskningskvaliteten är det viktigt att forskare har möjlighet averka i en i alla avseenden god miljö. Många forskare måste ägna mycket tidåt att ansöka om pengar, inte bara till sin forskning utan också till sin egenlön, för längre eller . Detta riskerar att skapa otrygghet omframtiden och är olyckligt inte minst eftersom det skrämmer många doktoran-der från en framtid inom den akademiska forskningen. I vilken omfattningdetta sker och vad det får för konsekvenser för forskarens sociala situationoch för forskningskvaliteten bör utredas närmare.6. Kommersialisering av forskningsresultat (punkt 5) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:N306 yrkande 7och avslår motionerna2002/03:Ub367 yrkande 4 och2002/03:N396 yrkande 21.StällningstagandeFör en god regional utveckling är det viktigt att stimulera innovationer ochnyföretagande i samverkan mellan högskolor och det omgivande samhället.Lokala och regionala aktörer, som högskolor, kommuner och lokalt närings-liv, bör stimuleras att i än högre grad samverka kring lokal utveckling. Detbehövs förbättrade möjligheter till delägarskap för dem som är inblandade ikommersialiseringen av forskningsresultat. Forskare inom universitet ochhögskolor måste i högre grad än vara beredda att avstå delar av rättigheterna till sina forskningsresultat till eller högskolan där forningen bedrivits, om forskaren själv inte har intresse av att kommersialiseradem. På detta sätt ökar incitamenten för såväl forskare som universitet ochhögskolor att kommersialisera forskningsresultaten.7. Forskningsråden (punkt 6) - m, fpav (), Per (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 17och avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 24.StällningstagandeBedömningarna av vilka ansökningar som skall tilldelas anslag skall görasenbart utifrån en strikt akademisk utgångspunkt. enligt re-geringens modell är inte skyddat från politisk detaljstyrning. Det finns enuppenbar fara att det blir en regeringens förlängda arm, i stället för vad detborde vara - en ekonomisk garant för fri, mångfasetterad, nyfikenhetsbaseradforskning. Inga ledamöter i skall enligt vår mening tillsättaspolitiskt, utan och dess ämnesråd skall styras av forskare,utsedda av vetenskapssamhället.8. Forskningsråden (punkt 6) - c, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 24och avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 17.StällningstagandeInom de statliga organisationerna för forskningsfinansiering fattas beslut somhar vittgående konsekvenser för forskarutbildningen. Studenterna inom fors-karutbildningen måste ges inflytande över dessa beslut genom att ges rätt tillrepresentation i organen.9. Ämnesråden inom (punkt 7) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 18.StällningstagandeI samband med att inrättades slogs de tekniska och naturve-tenskapliga forskningsråden samman till ett ämnesråd trots invändningar frånflera viktiga remissinstanser.