bet · GQ01SOU11 · 2003-04-10 00:00:00 — Jämförreservation 7 (fp).MotionenI en motion från allmänna motionstiden, So437 avLars m.fl. (fp), begärs etttillkännagivande i yrkande 7 om ett för hela landetgemensamt telefonnummer för sjukvårdsupplysning.Härigenom skulle det bli lättare att spridainformation om sjukvårdsupplysning per telefon ochdet skulle bli enklare att koppla samtal tillpersoner med rätt kompetens.SkrivelsenI skrivelsen anförs att man i överenskommelsenmellan staten och 2002betonade att en viktig del i arbetet med att ökavårdens tillgänglighet och kvalitet är att förbättramöjligheten till sjukvårdsupplysning per telefon.Parterna tillsatte därför en utredning som fick iuppdrag att studera förutsättningarna för att byggaupp en nationellt samordnad sjukvårdsupplysning.Utredningen skall lämna en slutrapport den 30 maj2003.Erfarenheterna från , det enda land förutomSverige som systematiskt bygger upp sjukvårdensupplysningsverksamhet, visar att ett system förbeslutsstöd, gemensamt för alla upplysningar, harvarit en förutsättning för att verksamheten skallkunna bedrivas med tillräckligt hög kvalitet.Sjukvårdsupplysning per telefon kan ökapatienternas trygghet i vardagen, stödja egenvårdoch vägleda de patienter som behöver ett vårdbesök.Samtidigt kan sjukvårdsupplysning avlasta vårdenbesök som inte är nödvändiga och därigenom leda tillbättre resursutnyttjande inom vården.En rad frågor behöver emellertid ytterligarebelysas innan utredningen kan lägga fram ettfullständigt förslag.Parterna är mot bakgrund av detta överens 2003 avsätta tillLandstingsförbundets disposition för användning tillutveckling av medicinskt beslutsstöd i syfte attförbättra möjligheten till sjukvårdsupplysning pertelefon.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att en viktig del i arbetet med attöka vårdens tillgänglighet och kvalitet är attförbättra möjligheten till sjukvårdsupplysning.Redan i överenskommelsen var parternaöverens om att studera förutsättningarna för attinföra en nationellt samordnad sjukvårdsupplysning.En av parterna tillsatt utredning lämnade endelrapport och skall lämna enslutrapport. bör inte föregripa kommandeförslag på området. Motion So437 (fp) yrkande 7avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd med detanförda.Nationella kvalitetsregisterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om nationellakvalitetsregister med hänvisning tillpågående arbete. Jämför reservation 8 (m, fp,kd, c).MotionernaI en motion från allmänna motionstiden, So443 avKenneth m.fl. (c), begärs etttillkännagivande om öppna kvalitetsregister (yrkande15). Motionärerna anför att ett särskiltkvalitetsregister bör upprättas med det tydligasyftet att vara patienternas hjälp vid deras val avvårdgivare.I motion So434 av () begärs etttillkännagivande om att de kvalitetsregister somfinns inom sjukvården bör göras tillgängliga försjukvårdshuvudmännen. Motionären åsyftar dekvalitetsregister som finns inomspecialistföreningarna, men som inte är tillgängligapå ett sätt som vore önskvärt för att uppnå en ökadeffektivitet i sjukvården och också minska onödigtmänskligt lidande.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att det finns drygt 50kvalitetsregister som är, eller utvecklas för attbli, rikstäckande. De nationella kvalitetsregistrenvarierar i syften och hur och när de kommit till,men har alla det gemensamt att de startats av repre-sentanter för den medicinska professionen och byggtsupp som stöd för kvalitetsutveckling vid den egnakliniken. Registerhållarna finns spridda bland olikakliniker och landsting.Landstingsförbundet och samverkarpå central nivå genom den s.k. beslutsgruppen ochlämnar ekonomiskt och på andra sätt aktivt stöd förskapande och utveckling av de nationellakvalitetsregistren. I detta arbete medverkar ocksåSvenska med dess sektioner. Detadministrativa arbetet på central nivå handhas avSocialstyrelsen.För att förbättra de ekonomiska förutsättningarnaför såväl drift, vidareutveckling och användning avetablerade register, som för stöd och utveckling avnya register, är parterna överens om att avsätta 20miljoner kronor , anför regeringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att parterna är överens om attavsätta för i aktivt stödför skapande och utveckling av de nationellakvalitetsregistren. Motionerna So434 (s) och So443(c) yrkande 15 är därmed i huvudsak tillgodosedda.Kunskapsbaserad hälso- och sjukvårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omkunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Jämförreservation 9 (m).MotionenI motion So39 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om kunskapsbaserad hälso-och sjukvård (yrkande 3). Motionärerna instämmer iregeringens syn på betydelsen av Statens beredningför medicinsk utvärdering (SBU) och hänvisar tillatt de i anslagsmotionen för föreslagit 10miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit för att ytterligare stärka SBU och dessverksamhet.SkrivelsenI skrivelsen anförs att den snabbakunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvårdentillsammans med ett ökat vårdbehov och knappaekonomiska resurser accentuerar behovet av att säkraatt vården baseras på vetenskapliga metoder. Statensberedning för medicinsk utvärdering (SBU) har iuppdrag att utvärdera befintlig och ny medicinskmetodik samt att förmedla resultaten tillsjukvårdshuvudmännen. Denna verksamhet stöds med 5miljoner kronor . ärutbildning ett av de viktigaste redskapen förförändring. Parterna är därför överens om attavsätta medel till SBU för genomförande avutbildningsinsatser om evidensbaserad hälso- ochsjukvård i den praktiska vården. avsätts2 för detta ändamål.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade regeringens förslag till budgetför 2003 i betänkande 2002/03:SoU1. Utskottettillstyrkte då regeringens förslag att för år 2003anvisa till Statens beredning förmedicinsk utvärdering. Utskottet fann den föreslagnamedelstilldelningen väl avvägd. följdeutskottet (rskr. 2002/03:81).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar parternas och motionärernasbedömning att det är angeläget att säkra att vårdenbaseras på vetenskapliga metoder. Utskottet tog ibetänkande 2002/03:SoU1 ställning till anslag förStatens beredning för medicinsk utvärdering för år2003. Motion So39 (m) yrkande 3 avstyrks.Rett Center m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om kostnads-och ansvarsfördelning mellan stat ochlandsting såvitt gäller Rett Center ochlikartad verksamhet. Utskottet hänvisar tillatt i överenskommelsen avsätts etttidsbegränsat stöd till Rett Center. Jämförreservation 10 (m, fp, kd, c).MotionenI motion So40 av m.fl. (fp, c)begärs ett tillkännagivande om kostnads- ochansvarsfördelning mellan stat och landsting såvittgäller Rett Center i och likartadverksamhet avseende små grupper med speciellafunktionshinder och sjukdomar (yrkande 6).Motionärerna anför att frågan om vårdens kvalitetför vissa små grupper med speciella funktionshinderoch sjukdomar är olöst. Det är inte möjligt att haexpertis i varje landsting. Den enda utvägen tordevara att staten tar ett ansvar som säkerställer attde center som behövs får erforderliga resurser.SkrivelsenI skrivelsen redovisar regeringen att parterna föratt underlätta en smidig övergång till självfinan-siering av verksamheten för patienter med Rettssyndrom i överenskommelsen för enats om attunder en övergångsperiod utge ettomställningsbidrag till Rett Center vidlänssjukhuset i med sammanlagt 4 miljonerkronor.Rett Center har dock inte lyckats skapa ett sådantpatientunderlag att verksamheten kunnat blisjälvbärande. Det är möjligt att detta problemhänger samman med eventuella brister i de nuvarandeformerna för samordning av den högspecialiseradevården mellan landstingen. I avvaktan på översynenav den högspecialiserade vården är parterna därföröverens om att för avsätta 7 miljoner kronorsom ett fortsatt tidsbegränsat stöd tillverksamheten vid Rett Center.Tidigare behandlingUtskottet behandlade en liknande motion i betänkande2002/03:SoU1. Utskottet noterade då att avbudgetpropositionen 2002/03:1 volym 6 framgick (s.36) att regeringen inrättat ett projekt för att göraen översyn av den högspecialiserade vården. Syftetmed översynen är att komma till rätta med vissaproblem samt att skapa förutsättningar för en godutveckling och effektiv resursanvändning. Utskottetutgick från att eventuella brister i de nuvarandeformerna för samordning av den högspecialiseradevården mellan landstingen belyses i dettasammanhang. Den aktuella motionen avstyrktes därmed.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår fortfarande från att eventuellabrister i de nuvarande formerna för samordning avden högspecialiserade vården mellan landstingenkommer att belysas inom ramen för projektet medöversyn av den högspecialiserade vården. Resultatetav det pågående arbetet bör avvaktas. Motion So40(fp, c) yrkande 6 avstyrks.Rehabilitering m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omrehabilitering och finansiell samordning.Utskottet anser att resultatet av detpågående beredningsarbetet bör avvaktas.Jämför reservation 11 (fp, kd, c).MotionenI motion So40 av m.fl. (fp, c)begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringsmedeli kommande uppgörelser med (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att regeringenoch i årets överenskommelsetagit bort det som tidigare funnits av medel förrehabilitering. De anser detta vara ett steg i felriktning. bör utgångspunkten vara attrehabiliteringsmedel åter tas in i överenskommelsenmellan staten och landstingen. Vidare begärs etttillkännagivande om betydelsen av finansiellsamordning för samarbetet mellan stat och landstingi hälso- och sjukvårdsfrågor (yrkande 2).Motionärerna noterar att överenskommelsen har gjortsutan stöd av någon finansiell samordning för att gebehandling fortare, förkorta sjukskrivningstider ochunderlätta för människor att komma tillbaka iarbetslivet. De anser att såväl Finsamförsöken medsamordning mellan försäkringskassa och hälso- ochsjukvården som pågick 1993-1997 och Socsamförsökensom fortfarande pågår på vissa orter har gettpositiva resultat. En framlagd promemoriafrån en arbetsgrupp i (Ds 2003:2)tyder dock på att regeringen även harför avsikt att starkt begränsa möjligheterna tillfinansiell samordning.SkrivelsenI skrivelsen redovisas att de medel förrehabiliterings- och behandlingsinsatser somtidigare år ingått i överenskommelsen utgått.Bakgrund och tidigare behandlingI socialförsäkringsutskottets betänkande2002/03:SfU1 ges följande information. Med stöd avlagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvård bedrevs under åren 1993-1997försöksverksamhet på lokal nivå inom femförsöksområden (Finsam). Syftet medförsöksverksamheten var att skapa drivkrafter inomsystemen för socialförsäkring respektive hälso- ochsjukvård för ett bättre utnyttjande av de gemensammaresurserna.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst får, omregeringen medger det, en försäkringskassa, ettlandsting och en kommun som har kommit överens omdet bedriva sådan försöksverksamhet i syfte attpröva möjligheterna till en effektivare användningav tillgängliga resurser (Socsam).Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skallavslutas senast vid utgången av 2003.Sedan den 1 januari 1998 får försäkringskassanträffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser(Frisam).I betänkande 2000/01:SoU5 behandlade utskottet regeringensförslag om en nationell handlingsplan förutveckling av hälso- och sjukvården (prop.1999/2000:149). I propositionen redovisades attgenom den s.k. försvarsuppgörelsen kommer 8miljarder kronor att tillföras vården ochomsorgen . Medlen ingår idet generella statsbidraget till landsting ochkommuner och fördelas till landstingenoch till kommunerna, vilket innebär att denstörsta delen av satsningen avser landstingenshälso- och sjukvård. Regeringen,och Svenska Kommunförbundethar i ett avtal enats om attmed utökade resurser stimulerautvecklingsinsatser inom vården och omsorgensåvitt gäller fyra utpekade områden:primärvården, vård och omsorg om äldre, psykiatrisamt tillgänglighet och mångfald.Socialutskottets majoritet (s, c, fp, mp) ställdesig i huvudsak bakom förslagen till riktlinjermen föreslog bl.a. ett tillkännagivande angåendebättre samordning mellan hälso- och sjukvården,socialförsäkring och socialtjänst. Utskottetanförde följande (s. 17):Utskottet delar inställningen i motion So3 (c)yrkande 8 om att bättre samordning mellan hälso-och sjukvården, socialförsäkring och socialtjänstkan bidra till bättre hälsa. En bättre samordningav resurserna mellan dessa verksamheter kan, sommotionärerna anfört, innebära att systemenfungerar mer effektivt och att medborgaren därmedfår en bättre vård som samhälletstotala kostnader hålls nere. Som exempel kannämnas Finsam som varit ett av de försök sombedrivits och är utvärderat. Utskottet hartidigare betonat vikten av samverkan mellan olikahuvudmän och framhållit att genom sådan samverkanmellan flera parter skapas möjligheter attutifrån det individuella perspektivet åstadkommaen lösning som tar hänsyn till helheten iindividens situation (se bet. 1999/2000:SoU9).Utskottet vidhåller denna inställning. Dessutomvill utskottet framhålla att samverkan kan ske inom ramen för rådande lagstiftningoch regleringsbrev.Utskottet vill vidare framhålla attförsöksverksamhet pågår när detgäller finansiell samverkan mellan olikamyndigheter. Dessa försöksverksamheter skallsystematiskt följas upp och utvärderas i olikasteg. De utvärderingar som pågår skallfullföljas. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till finansiell samordningmellan hälso- och sjukvården, ochsocialförsäkringen i syfte att underlättasamarbete för att åstadkomma ökad hälsa ochminskade sjukskrivningar. Utskottet villemellertid tydliggöra att det är frågan om ettlokalt samarbete där varje parts delaktighetförutsätts och där begränsningar av den totalafinansiella ramen kommer att finnas. Dessutom bördet tydliggöras att utskottet inte avsersamarbete i första hand på individnivå samt attförslaget kommer att kunna innehålla regler sommöjliggör olika samverkansformer. Utskottet villbetona vikten av att regeringen skyndsamtåterkommer till . Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion So3 (c)yrkande 8 ges regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:53).Statsrådet har i ettinterpellationssvar anfört bl.a.följande:Bo Könberg har frågat mig om vilka åtgärder jaghar för avsikt att vidta när det gäller samverkanoch samordning mellan olikarehabiliteringsaktörer inomrehabiliteringsområdet. - - -kommer regeringen att vidtaytterligare åtgärder. Om drygt två veckorpresenterar vi en proposition som bland annatinnehåller förslag för ökad precision vidsjukskrivning.Dessutom avser regeringen att före sommarenlägga fram den proposition om finansiellsamordning inom rehabiliteringsområdet som BoKönberg efterfrågar.En arbetsgrupp i harutarbetat en departementspromemoria (Ds 2003:2)med förslag om finansiell samordning. Promemorianär ute på remiss.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen för närvarandebereder frågan om finansiell samverkan inomrehabiliteringsområdet. En proposition har aviseratstill . Motion So40 (fp, c) yrkandena 1och 2 avstyrks därmed.SkrivelsenUtskottet föreslår att lägger skrivelsentill handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Uppföljning av överenskommelsen (punkt 1)av (), (), () och AnneMarie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So39 yrkande 1.StällningstagandeAv regeringens skrivelse framgår attöverenskommelsen skall redovisas den 28 februari2004. Hur medlen disponerats tidigare och vilkeneffekt som uppnåtts framgår inte av skrivelsen.Regeringen upprepar att patientens ställning skallstärkas och att en utökad vårdgaranti skall införas.Vi kan därför konstatera att tidigaremedelstilldelning inte fått önskad effekt och attköerna till vården bara ökar. Vi anser att riksdageninte kan ta ställning till regeringensöverenskommelse med utan någonutvärdering av tidigare överenskommelser. Regeringenbör återkomma till med en uppföljning avtidigare överenskommelser. Vad vi nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.2. Vårdgaranti (punkt 2)av (), (), (), GabrielRomanus (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:So39 yrkande 2 och 2002/03:So40 yrkande4 och bifaller delvis motion 2002/03:So40yrkande 5.StällningstagandeVi anser att en verklig nationell vårdgaranti börinföras. Den närmare utformningen av denna har viutförligt beskrivit i vårt särskilda yttrande, nr 5,i betänkande 2002/03:SoU1 vartill hänvisas. Vad vinu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.3. Ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) (punkt 3)av (), (), (), GabrielRomanus (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So40 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att en ändring bör göras i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763). I 2 a § denna laguttrycks de krav som särskilt skall ställas påhälso- och sjukvården, såsom att vården skall varaav god kvalitet, vara lätt tillgänglig, bygga pårespekt för patientens självbestämmande ochintegritet och främja goda kontakter mellanpatienten och personalen. Inget sägs uttryckligen omatt vården skall ges . Vi anser att lagen skallslå fast kravet att hälso- och sjukvård skall ges itid. På så sätt får den nationella vårdgarantin detstöd i lag som gör att patienten kan ställa krav påsjukvårdshuvudmannen. Regeringen bör skyndsamtåterkomma till med förslag om en sådanlagändring. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.4. Organdonation (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So40 yrkande 7,2002/03:So329 yrkande 3 och 2002/03:So437 yrkande 11och avslår motionerna 2002/03:So327, 2002/03:So329yrkande 2, 2002/03:So337 och 2002/03:So351.StällningstagandeDe svårigheter som finns med att få tillräckligtmånga organ för transplantation har till stor delmed information att göra. Det förefaller oss som omnyckelgrupper bland de vårdanställda inte haruppmärksammats tillräckligt när det gällerinformation om transplantationsfrågorna. De som hardet medicinska ansvaret när patienter tas emot menhastigt avlider efter t.ex. olyckor har de störstamöjligheterna att praktiskt se till att rättkontakter tas med anhöriga och att rätt saker görsför att transplantationen inte skall omöjliggöras.Vi anser därför att en utredning bör tillsättas föratt se över hur samtalen om organdonation sker påvåra sjukhus. En modell är att varje sjukhus harpersonal som specialiserat sig på att föra samtal omorgandonation med anhöriga.Vidare kan bättre kontakter mellan läkare medolika uppgifter och bättre kännedom omtransplantationskirurgins behov förmodligen görastor nytta. Även detta bör beaktas i det fortsattaarbetet för att minska transplantationsköerna. Vadvi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.5. Organdonation (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So40 yrkande 7 och2002/03:So437 yrkande 11 samt avslår motionerna2002/03:So327, 2002/03:So329 yrkandena 2 och 3,2002/03:So337 och 2002/03:So351.StällningstagandeDe svårigheter som finns med att få tillräckligtmånga organ för transplantation har till stor delmed information att göra. Det förefaller mig som omnyckelgrupper bland de vårdanställda inte haruppmärksammats tillräckligt i de här frågorna. Desom har det medicinska ansvaret när patienter tasemot men hastigt avlider efter t.ex. olyckor har destörsta möjligheterna att praktiskt se till att rättkontakter tas med anhöriga och att rätt saker görsför att transplantationen inte skall omöjliggöras.Bättre kontakter mellan läkare med olika uppgifteroch bättre kännedom om transplantationskirurginsbehov kan förmodligen göra stor nytta. Även dettabör beaktas i det fortsatta arbetet för att minskatransplantationsköerna. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6. Översyn av donationsverksamheten (punkt 6)av (), (), (), GabrielRomanus (fp), () och MaritaAronson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So269.StällningstagandeVi anser att bör ge regeringen i uppdragatt göra en organisatorisk översyn avorgandonationsverksamheten i syfte att definiera ochskapa resurser för ett nationellt ansvar förorgandonation, och att tydliggöra de nationella,landstingskommunala och enskilda sjukhusens ansvarorganisato-riskt och ekonomiskt, för en fungerandedonationsverksamhet. Vad vi nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.7. Nationell sjukvårdsupplysning (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 7.StällningstagandeVi anser att ett för hela landet gemensamttelefonnummer bör införas för sjukvårdsupplysning.Härigenom skulle sjukvårdsupplysning på telefonunderlättas. Det skulle bli enklare att kopplasamtal till personer med rätt kompetens oavsettvarifrån i landet som någon ringer. Ett projekt avdetta slag bör staten vid behov lämna sitt stödtill. Vad vi nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna.8. (punkt 8)av (), (), (), GabrielRomanus (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So434 och 2002/03:So443yrkande 15.StällningstagandeVi anser att patienter som vill utnyttja sinvalfrihet vid val av vårdgivare måste ha rätt att tadel av vårdarbetets resultat och kvalitet. Kraven påvalfrihet är ett led i arbetet med att stärkapatientens ställning. Patienternas önskan om mermakt och inflytande över den egna vården kommer attställa krav på hälso- och sjukvården, bl.a. måstekvalitetsregistren bli tillgängliga för devårdsökande. Sannolikt måste då kvalitetsregister omvårdens kvalitet i behandlingsarbetet utformas påannat sätt än de nuvarande registren. Därför bör ettsärskilt kvalitetsregister upprättas med det tydligasyftet att vara patienternas hjälp vid val avvårdgivare. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.9. Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård(punkt 9)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.