bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Konventet föreslårdärför att pelarstrukturen avskaffas.De nya befogenheter som unionen föreslås få inomdet polisiära och straffrättsliga området är i siginte en följd av pelarstrukturens avskaffande utanberor på att den hittillsvarande gemenskapensövergripande principer görs tillämpliga också inomden nuvarande s.k. tredje pelaren. Medlemsstaternabeslutar fortfarande med konventsförslaget överfördraget. Varje fördragsändring ska godkännas avalla medlemsstater i enlighet med deras respektivekonstitutionella bestämmelser. Unionen har endast debefogenheter som fördraget uttryckligen ger den pårespektive politikområde. Unionen kan således inteskapa sin egen kompetens.Regeringens utgångspunkterDen mer enhetliga struktur som konventet föreslårbör välkomnas. Det blir tydligt att unionsbegreppetomfattar såväl de gemensamma institutionerna sommedlemsstaterna när de samverkar inom ettpolitikområde som täcks av fördraget. Medavskaffandet av pelarna försvinner en opreciskategoriindelning. Fördelningen av befogenhetermellan institutionerna samt mellan dem ochmedlemsstaterna regleras politikområde förpolitikområde. I det sammanhållna fördraget blir detbetydligt lättare att hitta i dessa bestämmelser.Euratom är föråldrat och många bestämmelser ärinte längre relevanta. Förutsättningarna för attförändra fördraget i sak torde dock i dennaförhandling vara begränsade eftersom frågan ärmycket komplicerad och kan förmodas gå utöver vadmedlemsstaterna är redo att nu diskutera.Förslaget om att ge unionen status som juridiskperson kommer att innebära praktiska fördelar ochundanröja de tvetydigheter som finns.Förslaget bör därför välkomnas. Denna åtgärd utgörockså en förutsättning för unionens anslutning tilleuropeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna.MotionernaI motion K416 av m.fl. (kd) anförs attdet av konventet föreslagna konstitutionellafördraget bättre än dagens fördrag uppfyller kravetpå att det ska vara ett kort och läsvänligtdokument. Regeringen bör verka för ettkonstitutionellt fördrag för EU som uppfyller kravetpå att det ska vara ett enhetligt, väl struktureratdokument som medborgaren kan ta till sig (yrkande1).I motionen erinras vidare om att Kristdemokraternahar drivit linjen att pelarstrukturen bör ersättasmed en mer enhetlig organisation. Detta föreslås nuav konventet. Vad i motionen anförs om dettaföreslås tillkännages regeringen (yrkande 18).Vänsterpartiet påpekar i motion K9 att förslaget attbibehålla Euratomfördraget har kritiserats frånmånga håll, kanske främst därför att det strider motprincipen att inte prioritera och stödja ettenergislag framför övriga. Euratomfördraget börlyftas ut ur konstitutionsförslaget och tillämpligadelar som har att göra med skydd av miljö, liv ochhälsa bakas in i själva konstitutionstexten. Dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 2).Miljöpartiet anser i motion i K13 i likhet medmiljörörelsen att Euratom-fördraget bör strykas.Regeringskonferensen bör i första hand upphäva Eur-atom helt och överföra lämpliga regleringsavsnitttill andra regelverk (yrkande 50).Miljöpartiet misstänker i motion K13 att motivettill att EU ska få status som juridisk person somanges vara att EU då också ska kunna undertecknaEuroparådets konvention är att EU skaha möjlighet att underteckna fler och merkontroversiella avtal utan att medlemsländerna skabehöva ratificera dessa. EU bör inte få status somjuridisk person (yrkande 29).Enligt motion 2002/03:K431 av . (kd) bör Europeiska unionen bli en juridiskperson. Det bör inte vara omöjligt att ge EU statussom juridisk person utan att för den skull behandlaunionen som en stat. Detta bör tillkännagesregeringen (yrkande 2). Också i motion K416 av AlfSvensson m.fl. (kd) betonas vikten av att EU bör blien juridisk person (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar den tydliga struktur påfördraget som konventet föreslår. Därmed kanmedborgarna lättare ta del av det regelverk som styrunionen. Avskaffandet av pelarstrukturen leder ocksåtill ökad tydlighet, även om skilda beslutsreglerfortfarande kan gälla för olika områden.Motion K416 (kd) yrkandena 1 och 18 ärtillgodosedd och kan avstyrkas.Beträffande Euratom vill utskottet erinra om attkonventet inte har behandlat Euratomfördraget i sak.Utskottet kan i och för sig dela regeringensuppfattning att Euratom är föråldrat och mångabestämmelser är inte längre relevanta. Somregeringen anför torde dock förutsättningarna föratt förändra fördraget i sak dock i dennaförhandling vara begränsade eftersom frågan ärmycket komplicerad och kan förmodas gå utöver vadmedlemsstaterna är redo att nu diskutera.Utskottet avstyrker därmed motionerna K9 (v)yrkande 2 och K13 (mp) yrkande 50.Att unionen ges status som juridisk personunderlättar den önskvärda omdisponeringen ochhopslagningen av EG-fördraget och . Iartikel 281 i EG-fördraget anges attgemenskapen ska vara en juridisk person, medanstatusen för Europeiska unionen har varit oklar.Konventets förslag innebär ökad tydlighet. Unionenkommer fortfarande att få sin kompetens genom ettmellanstatligt fördrag och utan att unionenbehandlas som en stat.Utskottet välkomnar nedan att konventet föreslåratt det ska anges i fördraget att unionen ska ansökaom en anslutning till . Genom attEU görs till en juridisk person undanröjs oklarhetenhuruvida detta skulle vara förenligt med dagensordning.Utskottet vill vidare framhålla att övergångenfrån dagens EG-fördrag och till ettkonstitutionellt fördrag kräver en noggrannjuridisk-teknisk genomgång. Av stor betydelse förSverige är att de övergångsbestämmelser och detundantag som regleras i anslutningsfördragkommer att bestå, liksom de förklaringar, anförandenoch skriftväxlingar som framförde ianslutning till detta fördrag och som fortfarande ärav betydelse. Utskottet förutsätter att regeringennoga bevakar dessa frågor.Utskottet avstyrker därmed motionerna 2002/03:K431(kd) yrkande 2, K13 (mp) yrkande 29 och K416 (kd)yrkande 4.Unionens upprättande, värden och målKonventets förslagI konventets förslag till artikel 1 anges att genomdenna konstitution upprättas Europeiska unionen.Vidare föreslås en ingress till fördraget. Ikonventets förslag till bestämmelse om unionensgrundläggande värden framhävs respekten förmänniskans värdighet, frihet, demokrati,jämställdhet, rättsstatsprincipen samt mänskligarättigheter. Dessa värden ska vara gemensamma förmedlemsstaterna i ett samhälle av mångfald,tolerans, rättvisa, solidaritet och icke-diskriminering. Syftet är att understryka de värdensom förenar medlemsstaterna och som därför är degrundvalar som unionen ska vila på.Artikeln om målsättningar återger den övergripandeinriktning som unionen ska arbeta efter. Konventetföreslår att unionens mål ska vara att främja fred,folkens välfärd och unionens grundläggande värden.Unionen ska erbjuda medborgarna ett område medfrihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser samten inre marknad med fri och inte snedvridenkonkurrens. Unionen ska arbeta för hållbarutveckling med balanserad ekonomisk tillväxt ochsocial marknadsekonomi i syfte att uppnå fullsysselsättning och sociala framsteg samt med en högnivå av skydd och förbättring av miljön. Dessutomska den motverka social utslagning, diskrimineringoch främja rättvisa och socialt skydd, jämställdhetmellan kvinnor och män, solidaritet mellangenerationerna och skydd av barnens rättigheter.Unionen ska vidare främja ekonomisk, social ochterritoriell sammanhållning och solidaritet mellanmedlemsstaterna. Unionen ska respektera denkulturella och språkliga mångfalden och sörja föratt det kulturella arvet skyddas och utvecklas.Konventet framhåller vidare att unionen även isina externa relationer ska bekräfta och främja sinavärderingar och intressen. Ledord för unionensagerande ska vara fred, säkerhet, hållbarutveckling, solidaritet och ömsesidig respekt mellanfolken, fri och rättvis handel, utrotning avfattigdomen och skydd av de mänskliga rättigheterna,särskilt barnens rättigheter, beaktande ochutveckling av internationell rätt, inklusive respektför principerna i stadga.Konventet föreslår slutligen att unionens symbolerskrivs in i det konstitutionella fördraget. Tillsymbolerna hör flagga, valuta, hymn, gemensamtvalspråk och den 9 maj.Regeringens utgångspunkterUnionens grundläggande värden återges i detkonstitutionella fördragets inledning på ettallmängiltigt och principiellt sätt. Regeringenvälkomnar att viktiga mål som jämställdhet, hållbarutveckling med konkurrenskraft, full sysselsättningoch hög miljöskyddsnivå framhävs. Viktigt är attjämställdhet lyfts fram bland de grundläggandevärdena samt att barnets rättigheter ges enframträdande plats i fördraget. Om förutsättningarfinns kan det även övervägas att föreslå att skyddetav människors fysiska och psykiska hälsa nämns.Konventets förslag innebär sammantaget en radförbättringar jämfört med nuvarande fördrag.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion K10 att manaccepterar konventets förslag i denna del. Det voredock önskvärt att målsättningsparagrafenkoncentreras på de områden där unionen har kompetens(yrkande 8).Kristdemokraterna anser i motion K8 att i förslagettill fördragstext blandas grundläggande värden ochinstrumentella värden. Enligt Kristdemokraternaskulle fördragstexten vinna i tydlighet och styrkaom artikel 2 har följande lydelse:Unionen bygger på grundläggande värden som människansvärdighet, liv, frihet, sanning och rättvisa.Dessa värden och skydd för de mänskligarättigheterna är gemensamma för medlemsstaterna iett samhälle där demokrati, mångfald,jämställdhet, öppenhet, solidaritet, tolerans ochicke-diskriminering råder.De mänskliga rättigheterna ska ingå i detkonstitutionella fördraget och unionen ska sökaanslutning till som skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. Positivt är också att jämställdhetenbetonas och ingår, utöver den lagstadgaderättigheten, även som en rättighet som aktivt börfrämjas (yrkande 3).Enligt motion K8 av m.fl. (kd) ärkristendomens historiska och idéhistoriska betydelseför formandet av identitet, gemensammavärden, kulturarv och samhälleliga institutioner avoomtvistlig karaktär. För är dethögst naturligt att den kristna idétraditionensbetydelse för omnämns i ingressen till detkonstitutionella fördraget. Regeringen bör verka fördetta (yrkande 1). I motion K416, även den av AlfSvensson m.fl. (kd), anförs att Kristdemokraternavill att EU ska vara en union uppbyggd på denkristna traditionen och med en värdegemenskap sominnefattar religionsfrihet för alla, respekt förmänniskans värdighet, frihet, demokrati,jämställdhet, rättsstatsprincipen och skydd av demänskliga rättigheterna (yrkande 7).Vänsterpartiet är i motion K9 kritiskt tillkonventets förslag om symboler och uppmanarregeringen att avvisa dessa symbolers plats i detkommande fördraget. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna (yrkande 1).Vänsterpartiet anför vidare att hållbar utvecklinghar i konventets förslag lyfts fram som en avunionens grundläggande värden. Detta är naturligtvispositivt. Däremot saknas en definition kring attsocial, ekologisk och ekonomisk hållbarhet skautgöra tre jämställda ben. Regeringen bör verka föratt den sociala och ekologiska dimensionen avhållbar utveckling jämställs med den ekonomiska(yrkande 30 delvis).I motion K2 av m.fl. (c) anförs att enfederal ordning ska fungera som en garant mot bådeen centralstyrd superstat och det mellanstatligakotteriet. Ett konstitutionellt fördrag ärnödvändigt eftersom EU befinner sig i enaccelererande process där alltfler beslut föreläggscentralt. Bara ett konstitutionellt fördrag, därbåde medlemsländernas ansvarsområden och unionensdefinieras, kan stoppa centraliseringsprocessen. Föratt maktfördelningen mellan EU å ena sidan ochmedlemsländerna å andra sidan ska vara tydlig ochväldefinierad bör federalismens principer skrivas ini artikeln om upprättandet av unionen (yrkande 1).Miljöpartiet ifrågasätter i motion K13 lämplighetenav att skriva in unionens symboler i konstitutionen.EU försöker klä sig i de symboler som vanligtvisförknippas med en stat (yrkande 27).Miljöpartiet finner det vidare anmärkningsvärt attjust öppenheten saknas helt i den långa listan avmålsättningar för EU, som denmålsättningen också försvinner ur portalparagrafen.Miljöpartiet beklagar, i enlighet med tidigareuttalanden från det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet, att öppenheten inte fördes inbland målen för EU när nu målet dessutom försvinnerur portalparagrafen. Det är svårt att inte tolkadetta som att öppenheten riskerar att ta ett stegtillbaka i EU-sammanhang (yrkande 23).Enligt är en annan viktig målsättningsom saknas i konventsförslaget djurskydd. Detta böråtgärdas (yrkande 24).FolkhälsaFolkpartiet anför i motion K12 att man står upp fören restriktiv svensk alkoholpolitik. Inom EU har denlinjen kommit i konflikt med handels- ochnäringspolitiska intressen en konflikt i vilkenden svenska alkoholpolitiken, som motiveras avfolkhälsoskäl, ofta fått ge vika. Främjande av engod folkhälsa bör föras in bland EU:s mål i artikelI-3. Enligt motionärernas mening är formuleringen avregeringens utgångspunkter i detta stycke alltförsvag. Regeringen skriver att det kan övervägas attföreslå att skyddet av människors fysiska ochpsykiska hälsa nämns. Det är inte tillräckligt.Det måste vara en synpunkt för regeringen att förafram med kraft under förhandlingarna med fördraget.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 20).Nils-Erik och () anför imotion K7 att en union där folkhälsan ges lågprioritet tappar mycket av sitt förtroendekapitalbland medborgarna. För att trovärdighet ska skapasför möjliga och önskvärda insatser bör en skrivningi unionens mål tydliggöra kravet på en godfolkhälsa. Motionärerna anser därför att i avsnittetUnionens mål bör artikel I-3 andra stycket lyda:Den skall främja en god folkhälsa, bekämpa socialutslagning och diskriminering barnens rättigheter.I flerpartimotionen K6 (delvis) av . (fp, kd, c, mp, v) föreslås att regeringen iregeringskonferensen med kraft verkar för att detkonstitutionella fördraget får ett klart uttrycktmål om en god folkhälsa.Ingrepp i marknadens frihet, som har kommit tillför att skydda människors hälsa och minska riskenför både medicinska och sociala skador, har vid dens.k. proportionalitetsbedömningen tillmätts alltförliten betydelse i förhållande till den vikt som harlagts vid de ekonomiska aspekterna. Om folkhälsaförs in i målparagrafen i konstitutionens inledning,bör risken för en sådan felaktig avvägning minska.JämställdhetVänsterpartiet påpekar i motion K9 att ett flertalremissinstanser, bl.a. JämO, lyfter i sina remissvarfram att begreppet jämställdhet saknas som ett avunionens grundläggande värden. Engelskans equalityrespektive franskans egalité, har på flera ställenfelaktigt översatts med jämställdhet i den svenskaversionen. Jämlikhet betecknar förhållandet mellanklasser, medan jämställdhet beskriver förhållandetmellan könen.I fördraget ska det tydligt framgå att såväljämlikhet som jämställdhet utgör både degrundläggande värden som unionen bygger på och demål som ska förverkligas. Detta för att i möjligastemån säkerställa att instrument, metoder,institutioner m.m. skapas för att arbeta för dettamål. Detta bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 28).Miljöpartiet anför i motion K13 att förtydligandenkrävs vad gäller punkten om jämställdhet. I denengelska versionen står det equality vilket kanöversättas både med jämställdhet och jämlikhet. Detbör utredas vidare vad den korrekta innebörden är avdenna målsättning (yrkande 25). Även i fråga ombarns rättigheter bör det göras förtydliganden avvad som avses med målsättningen (yrkande 26).I motion K3 av m.fl. (s) framhållsatt drygt hälften av EU:s medborgare är kvinnor.Länderna inom EU har dock lång väg kvar innan vi kanse ett EU där kvinnor och män har samma möjligheter,rättigheter och skyldigheter inom alla områden ilivet.Sverige är ett föregångsland och en förebild vadgäller jämställdhet och har framgångsrikt drivitfrågor om jämställdhet i EU. Det är av mycket storvikt att jämställdhet omnämns vad gäller demokratioch grundläggande mänskliga rättigheter.Sverige bör med kraft driva att jämställdhet mellankvinnor och män skrivs in i ingressen till del II iEuropeiska unionens stadga om de grundlägganderättigheterna, så att stycket får följande lydelse:I medvetande om sitt andliga och etiska arv byggerunionen på de odelbara och universella värdenamänniskans värdighet, frihet, jämlikhet,jämställdhet mellan kvinnor och män och solidaritetsamt på den demokratiska principen ochrättsprincipen.Dessutom bör jämställdhet mellan kvinnor och mänskrivas in i artikel I-2, Unionens värden, samt iartikel I-44 under Principen om demokratisk jämlik-het.Utskottens yttrandenSocialutskottetSocialutskottet anför i sitt yttrande (SoU2y) attdet delar uppfattningen att det är viktigt att barnsrättigheter ges en framträdande plats i fördraget.Dessutom anför utskottet att folkhälsopolitikensutformning är och bör fortsätta att vara ettnationellt ansvar, vilket är särskilt viktigt medtanke på den restriktiva nationella politik somSverige vill föra. delar vidareregeringens uppfattning att hög hälsoskyddsnivå förmänniskor ska säkerställas vid utformningen av allgemenskapspolitik. Det bör framgå av konstitutionenatt skyddet för folkhälsan inte bör underordnashandelspolitiska krav.ArbetsmarknadsutskottetNär det gäller unionens mål villarbetsmarknadsutskottet särskilt framhålla vikten avatt full sysselsättning, social marknadsekonomi ochjämställdhet ingår bland dessa. Likaså finnerutskottet det angeläget att jämställdhet respektiveprincipen om icke-diskriminering ingår bland degrundläggande värdena.I fråga om begreppet social marknadsekonomi villarbetsmarknadsutskottet för sin del starkt betonavikten av att sociala aspekter tillmäts storbetydelse i unionens politik och då inte minst pådet ekonomiska området.När det gäller begreppet jämställdhet i konventetsförslag till fördrag finner utskottet anledning attframhålla att skrivningarna bör ses över avregeringskonferensen så att det inte bara i artikel3 om målen utan också i artikel 2 om degrundläggande värdena tydligt och klart framgår attjämställdhet mellan kvinnor och män ingår blanddessa.Arbetsmarknadsutskottet kan konstatera att det iden svenska översättningen av artikel 2 om unionensgrundläggande värden står jämställdhet. I andraspråkversioner återfinns begreppen ligestilling(danska), dégalité (franska), equality (engelska)och Gleichheit (tyska), vilka på svenska tordemotsvara jämlikhet.När det däremot gäller artikel 3 om unionens målöverensstämmer den svenska språkversionensjämställdhet mellan kvinnor och män med begrepp somåterfinns i andra språkversioner: ligestillingmellem kvinder og mænd (danska), légalité entre lesfemmes et les hommes (franska), equality bet-ween women and men (engelska) och die Gleichstellungvon Frauen und Männern (tyska). **FOOTNOTES**[1]: Rörande ett förslag till lag om ändring ilag (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen. [2]: Ett exempel är artikel 42 därdet anges att polissamarbete och straffrättsligtsamarbete (dvs. tredje pelaren) kan föras övertill EG-fördraget och att man då ska besluta omomröstningsregler. En sådan övergång kräverenhällighet och godkännande av medlemsstaterna ienlighet med deras konstitutionella bestämmelser(dvs. godkännande av i fall).Vidare kan rådet med enhällighet besluta att gåöver till medbeslutandeförfarandet, inklusivekvalificerad majoritet i rådet, i ett parartiklar i EG-fördraget, t.ex. rörandemiljöskatter (art. 175.2 EG, artikel III-130 ikonventets förslag). Konventet föreslår att dessasärskilda passereller i dagens EG-fördrag skafinnas kvar. En skillnad mot de generellapasserellerna är att det är rådet, , som beslutar.Av stora svenska ordbok framgårföljande:Jämlikhet· det att varje person anses vara lika mycket värd som varjeannan i politiskt och vanligen även ekonomisktavseende[ Ex.] jämlikhetsförhållande; folkensjämlikhet; frihet, jämlikhet, broderskap.Jämställdhet· det att vara jämställd särskilt i fråga om kvinna iförhållande till man[ Ex.] jämställdhetsarbete;jämställdhetskommitté; jämställdhetsprogram;total jämställdhet.Arbetsmarknadsutskottet vill betona att regeringen iregeringskonferensen kraftfullt måste verka förklara och tydliga skrivningar om att jämställdhetmellan kvinnor och män lyfts fram bland degrundläggande värdena, något som ju regeringen iskrivelsen också anger som viktigt.Arbetsmarknadsutskottet ser också positivt på attbegreppet jämlikhet ingår bland unionensgrundläggande värden och mål liksom att regeringenverkar för ökad kvinnorepresentation i EU:sinstitutioner.Med det anförda anser utskottet att motionerna K9yrkandena 28 och 29 (v) och K13 yrkande 25 (mp) böravstyrkas. anser även attmotion K3 (s) bör avstyrkas.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet anför i sitt yttrande(MJU2y) att det svenska synsättet när det gällerdjurhälsa och djurskydd är präglat av höga etiskaambitioner. Ekonomisk hänsyn får inte gå föredjurens bästa. Genom detta synsätt skapas en etisktgod djurhållning vars goda djurmiljö är enförutsättning för bl.a. ett lågt användande avantibiotika i djurskötseln. Utskottet utgår från attdetta synsätt även präglar agerande inom EUoch att regeringen även fortsättningsvis arbetar fören etiskt god djurhållning inom EU. Mot bakgrund avvad som anförts föreslår utskottet att motion K13(mp) yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd.Miljö- och jordbruksutskottet instämmer i K9 (v)yrkande 30 om att bör vara pådrivande föratt skärpa EU:s politik för hållbar utveckling ochatt regeringen bör verka för att den sociala ochekologiska dimensionen av hållbar utvecklingjämställs med den ekonomiska. Motionen innehållerkrav på agerande i den fortsattaregeringskonferensen som till stor del sammanfallermed miljö- och jordbruksutskottets synpunkter.Motionen bör inte föranleda någon vidare riksdagensåtgärd.Vänsterpartiets företrädare har avgivit avvikandemeningar i dessa frågor.Utskottets ställningstagandeDagens EG-fördrag och innehåller allmännaprincipformuleringar som anger de värderingar ochmål som beslutsbefogenheterna skall uppfylla.Fördragen är resultatet av flera beslut vid olikatillfällen och ger därför inte någon sammanhållenbild av unionens värden och mål. Konventets förslagbygger i stället på att dessa värden och mål samlasi ett fåtal artiklar i inledningen av detkonstitutionella fördraget. Även här kan därför,liksom fallet är rörande den grundläggandefördragsstrukturen, konventets förslag sägas utgöraen renodling och förenkling.Riksdagen har tidigare, vid inträde i EUoch vid senare godkännanden av ändringar genomAmsterdamfördraget och , ställt sigbakom de grundläggande värderingar som bär uppdagens EG-fördrag och . Utskottetvälkomnar i huvudsak konventets förslag sombekräftar dessa värderingar.Motionerna K10 (m) yrkande 8 och K8 (kd) yrkande 3avstyrks därmed.Utskottet kan inte dela kravet i motion K2 (c) attfederalismens principer ska skrivas in i artikeln omunionens upprättande. Orden federal ochfederalism kan tolkas på olika sätt av olikadebattörer. Dessa begrepp har helt olika betydelse it.ex. tysk debatt på delstatsnivå och i brittisk EU-debatt. I tysk debatt står federalism regelmässigtför en balans i makt och kompetens mellan trelagstiftningsnivåer (EU-nivå, nationell,delstatlig). En decentralisering av makt ned tilldelstatsnivå ses ofta som den praktiskakonsekvensen. I används begreppetfederalism, särskilt av EU-skeptiker, för attbeskriva en extrem integration, med en centraliseradsuperstat som mål, alltså i praktiken motsatsen tillden förstnämnda tolkningen.I ett tidigare utkast från konventets presidiumangavs att EU förvaltar vissa befogenheter på ettfederalt sätt. Detta kom att försvinna i detslutliga förslaget, där det i stället anges attunionen ska på gemenskapsgrund utöva debefogenheter som medlemsstaterna överför tillunionen.