bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Dettaförutsätter i sin tur en satsning påkompetensutveckling av lärare på alla nivåer.Utskottet vill också framhålla den betydelsefullaroll som folkbildningen spelar och ser mycketpositivt på regeringens avsikter att genomföraåterkommande s.k. folkrörelseforum för dialogermellan regeringen och företrädare för folkrörelser,föreningar och andra medborgarsammanslutningar.Enligt utskottets mening är det viktigt att ocksåriksdagen involveras i dessa dialoger.Avslutningsvis konstaterar utskottet att den storautmaningen när det gäller att nå hållbar utvecklingligger i genomförandet. En viktig aspekt avgenomförandet är utvärdering och uppföljning medvars hjälp man kan få tillstånd bättre samordning avolika insatser och som kan medverka till attmålkonflikter och suboptimeringar undviks tillförmån för synergieffekter och långsiktiga resultat.Av skrivelsen framgår att regeringen avser att följaupp genomförandet av den nationella strategin förhållbar utveckling . I sambanddärmed kommer slutsatserna och genomförandeplanenfrån toppmötet i att belysas särskilt.Dessutom kommer det av för Agenda21 och Habitat framlagda slutbetänkandet attbehandlas. Det är angeläget att den analys somregeringen gör i detta sammanhang tar sinutgångspunkt i resultaten från samtliga de storainternationella konferenser som hållits från och medtoppmötet i . I betänkandet Enrättvisare värld utan fattigdom (SOU: 2001:96), somöverlämnades av den parlamentariskautredningen för en samlad svensk politik för globalutveckling (Globkom), beskrivs nya förutsättningaroch ambitioner i kampen mot fattigdom. Dettabetänkande kommer att ligga till grund för enproposition som kommer att föreläggas riksdagenunder . Som tidigare omnämnts har regeringenockså aviserat att den som ett led i arbetet för attuppnå hållbara konsumtions- och produktionsmönsterunder kommer att presentera enproposition om ett giftfritt och resurssnåltsamhälle. I tillägg härtill kommer den årligauppföljningen av miljömålen. Utskottet förutsätteratt regeringen i sitt arbete kommer att tillämpa denslutsats som drogs i att all utvecklingskall vara hållbar i ekonomisk, social ochmiljömässig bemärkelse och i sitt kommande arbeteredogör för på vilket sätt de föreslagna åtgärdernabidrar till genomförandet. Utskottet förutsättervidare att regeringen i de kommande propositionernaåterkommer med förslag till lösningar av de problemsom utskottet behandlat i detta betänkande.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ7 (c) yrkande 4, 2002/03:MJ9 (m) yrkande13, 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 1, 2002/03:U293 (v) yrkande 6 och 2002/03:U310 (mp) yrkandena1, 3, 4 och 9 lämnas utan vidare åtgärd.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Globalisering (punkt 1)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 2 och 9,2002/03:MJ8 yrkande 6, 2002/03:MJ10 yrkandena 2 och7, 2002/03:U293 yrkande 3, 2002/03:U294 yrkande 19,2002/03:U298 yrkandena 11 och 12, 2002/03:U310yrkandena 2, 11 och 15 samt 2002/03:MJ315 yrkande17.StällningstagandeAlltsedan människan växlade från att vara jägaretill jordbrukare har grödor och boskap förädlats.Grödorna ger större avkastning som de blirmer motståndskraftiga mot oväder och insektsangrepp.Boskapen blir friskare och lämnar följaktligen ocksåifrån sig bättre produkter. Den s.k. grönarevolutionen har handlat dels om en inre förfiningav djur och växter, dels om ytterligareförbättringar genom medicinering,kemikalieanvändning och liknande.Mot denna bakgrund får ensidig uppmuntran avekologisk produktion starkt ifrågasättas, isynnerhet som denna uppmuntran skulle innebära attimport av eko-produkter från främjas. Detfinns vissa risker förenade med det ekologiskajordbruk i , som förordats av regeringen.Ett visst bruk av bekämpningsmedel är t.ex. oftanödvändigt i denna biotop. Att främja import av eko-produkter från får dessutom imperialistiskadrag. Europeiska unionen bör vare sig favoriseraekologiskt eller konventionellt jordbruk, utanöverlåta dessa beslut på en fri marknad. Moderaternaanser att jordbruket måste bli merkonsumentorienterat och vill därför slå vakt omunderifrånperspektivet. Att favorisera eko-produkter, oavsett om det sker av Europeiska unioneneller ensidigt av , är något som starkt böravvisas. Ett främjande av import av eko-produkterblir ytterligare mer anmärkningsvärt med beaktandeav EU:s allmänna jordbrukspolitik. Tullarna påjordbruksprodukter bör avskaffas, inte minsteftersom komparativa fördel är stor inomdetta segment. Tullar och subventioner försvåraru-ländernas utveckling. Särskilt upprörande är dens.k. tulleskaleringen som innebär att somförädlar sina produkter straffas ytterligare.Rättvisa villkor måste vara att få handla fritt i englobaliserad värld där stater varken subventionerar,främjar särintressen eller reser tullmurar. Sverigebör därför i WTO och EU verka för att tullar ochsubventioner avskaffas.2. Globalisering (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ8 yrkande 6,2002/03:U294 yrkande 19 och 2002/03:MJ315 yrkande 17samt avslår motionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 2 och9, 2002/03:MJ9 yrkande 1, 2002/03:MJ10 yrkandena 2och 7, 2002/03:U293 yrkande 3, 2002/03:U298yrkandena 11 och 12 samt 2002/03:U310 yrkandena 2,11 och 15.StällningstagandeI miljöpolitiken och i vårt eget miljömedvetandekrävs mer solidaritet med människor i fattigaländer. De tidigt industrialiserade länderna har entradition av att exploatera utvecklingsländernasresurser i form av människor, råvaror och miljö.Folkpartiet anser att vi måste eftersträva enmiljöutveckling som gynnar hela världen. Bindandeglobala överenskommelser måste vidareutvecklas,liksom kunskaps- och tekniköverföring. I de fattigadelarna av världen äventyras människors överlevnadav brist på rent vatten och odlingsbar mark.Fattigdomen tvingar ofta fram en livsföring somallvarligt tär på naturresurser. Genom frihandelökar möjligheterna att lösa många storamiljöproblem.Genom frihandel ökar möjligheterna att lösa mångastora miljöproblem. Frihandel leder till effektivarehushållning med resurser, skapar resurser ocheffektivare hushållning för att lösa olika typer avmiljöproblem. Den innebär också att miljövänligteknik sprids snabbare. Frihandel skapar möjligheterför utvecklingsländerna att bryta fattigdomen.Folkpartiet liberalerna anser också att EUomedelbart skall avskaffa sina tullar mot defattigaste utvecklingsländerna. Frihandel skaparmöjligheter för utvecklingsländerna att självaförädla sina naturtillgångar, vilket kan leda tillminskade transportvolymer. Klimatfrågan är vår tidsstörsta miljöfråga varför åtgärder måste vidtas föratt kraftigt minska klimatpåverkande utsläpp. Deflesta klimatforskare är överens om att jordensklimat håller på att förändras och att människansutsläpp av framför allt växthusgaser spelar en storroll. Det är ofta de fattigaste ländernas befolkningsom riskerar att drabbas hårdast avklimatförändringar. En global skatt på koldioxidskulle kunna leda till en kraftfull reducering avanvändningen av fossila bränslen. En sådan måstedock samordnas med ambitionen att införa en globalhandel med utsläppsrätter av koldioxid. Folkpartietlägger stor vikt vid miljöfrämjande insatser.Vi anser att arbetet för att öka frihandeln är ensjälvklarhet om fattigdomen i världen skall minskaoch välfärden öka. För alla är frihandelns fördelarinte lika självklara. Ökad världshandel anses avvissa leda till t.ex. negativa miljöeffekter. Handelbehöver dock inte vara skadligt för miljön. Det ärnär länder växer, när människor får det bättre somman kan börja göra något åt miljöproblemen, t.ex.genom renare metoder för uppvärmning och matlagning,bättre sanitära förhållanden osv. Människor som ärdömda till fattigdom genom att vi stoppar derashandel blir inte heller några starka miljökämpar.Fattigdomen i världen kan mildras genom ekonomisktillväxt, särskilt om den kombineras med åtgärder påden nationella nivån som förbättrar inkomst- ochförmögenhetsfördelningen. En av de viktigasteförutsättningarna för en ökad tillväxt är en friutrikeshandel. Frihandeln är således central i alladiskussioner om globalisering och utveckling, ävenom den ingalunda är den enda frågan. De senastedecenniernas utveckling visar att somöppnat sig för internationella kapital- ochhandelsrörelser fått en högre tillväxt och ettstörre välstånd jämfört med som tillämpatomfattande valutaregleringar, kapitalrestriktioneroch andra typer av protektionistiska åtgärder. Förmånga är jordbruks- och textilprodukter denabsolut viktigaste källan till inkomst. Det ärframför allt inom dessa områden som ärkonkurrenskraftiga gentemot i-världens producenter.Sverige måste driva på så att Europeiska unionenavskaffar kvoterna inom textilområdet och arbetarför att världens textil- och konfektionshandel blirfri. En avreglering av EU:s jordbruksmarknad måstesnarast påbörjas. Några reformer som behövergenomföras är bl.a. att slopa skyddstullar, att geexportörer från fattiga länder frittmarknadstillträde och att minskajordbrukssubventionerna med åtminstone 70 %.3. Globalisering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ7 yrkande 2 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkande 9, 2002/03:MJ8yrkande 6, 2002/03:MJ9 yrkande 1, 2002/03:MJ10yrkandena 2 och 7, 2002/03:U293 yrkande 3,2002/03:U294 yrkande 19, 2002/03:U298 yrkandena 11och 12, 2002/03:U310 yrkandena 2, 11 och 15 samt2002/03:MJ315 yrkande 17.StällningstagandeCenterpartiet anser att det är viktigt att få mednäringslivet i arbetet med hållbar utveckling.Företagare och entreprenörer är bra på nytänkande,och detta skall vi dra nytta av. Ett miljöanpassatnäringsliv är en viktig förutsättning för att ställaom till ett ekologiskt hållbart samhälle.Den miljödrivna utvecklingen inrymmer en enormpotential, både för miljön och den ekonomiskatillväxten. Vid toppmötet i varnäringslivet en part som tilläts vara aktiv ochdelaktig. Skillnaden när det gäller näringslivetsdelaktighet var stor jämfört med toppmötet i . Nuvilar ett tungt ansvar på den attfå en lika konstruktiv dialog med det svenskanäringslivet. vill rikta en uppmaningtill regeringen att inse vikten av att göranäringslivet delaktigt i det fortsatta arbetet, inteminst de små och medelstora företagen. ProjektetGlobalt ansvar har inte varit ett lyckat försök attskapa dialog med svenska företag för en hållbarutveckling. Endast ett fåtal företag står bakomprojektet. Betydligt fler svenska företag äranslutna till FN:s mer lyckade projekt . Näringslivet är således på intet visointresserat av hållbar utveckling. Den aktuellaprojektformen har dock inte fungerat och haft ennonchalant och oengagerad hantering. För attstimulera näringslivet att arbeta förebyggande medmiljöfrågor och sociala frågor är det också viktigtatt de statliga företagen fungerar som föregångare.Det finns många exempel på när statligt ägda företagskulle behöva en tydligare etisk och miljömässighandlingslinje. bör därför uppdra åtregeringen att utarbeta etiska och miljömässigariktlinjer för de statliga företagen.4. Globalisering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U310 yrkandena 2 och 11samt avslår motionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 2 och9, 2002/03:MJ8 yrkande 6, 2002/03:MJ9 yrkande 1,2002/03:MJ10 yrkandena 2 och 7, 2002/03:U293 yrkande3, 2002/03:U294 yrkande 19, 2002/03:U298 yrkandena11 och 12, 2002/03:U310 yrkande 15 samt2002/03:MJ315 yrkande 17.StällningstagandeEn av frågeställningarna som kvarstår efterJohannesburgkonferensen är relationen mellan FN:skonventioner om miljö och mänskliga rättigheter ochinternationella handelsavtal. Detta har varit en avde viktigaste frågorna också för folkrörelsearbetetinför och under förhandlingarna. Målet att FN:savtal på t.ex. miljöområdet skall vara överordnadeWTO-avtalet uppnåddes inte, även om vissa framsteggjordes. Det finns nu formuleringar om att avtalenskall vara "ömsesidigt stödjande", men tolkningen avdetta skall diskuteras inom ramen för den ena sidan,nämligen inom WTO:s arbetsprogram. Det finns därmeden klar risk för att för stor vikt läggs vidhandelsöverväganden på bekostnad av andra aspekter.Vidare kan WTO, till skillnad från FN-systemet närdet gäller miljöavtalen, använda sin rättsligaapparat för sanktioner mot länder och därför sättakraft bakom sina slutsatser. Eftersom flera av defrågor som behandlades på ipraktiken kan komma att avgöras inom ramen för WTOär det viktigt att betonar andra än renahandelsperspektiv i sitt agerande inomorganisationen. bör t.ex. verka för att WTOblir en mer öppen och demokratisk organisation samtatt det skall införas sociala och miljömässigaklausuler i handelsavtalen.Den typ av globalisering som de grönavill medverka till sker underifrån, på demokratiskgrund, utan en förenklad tillväxttro och med rättvisfrihandel som ledstjärna.5. Institutionellt ramverk (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U239 yrkande 3 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 1 och 3,2002/03:MJ10 yrkandena 9 och 25, 2002/03:MJ11yrkande 1, 2002/03:U263 yrkande 10, 2002/03:U310yrkandena 10, 13 och 16, 2002/03:U324 yrkande 9 och2002/03:MJ428 yrkande 48.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det globala samarbetet imiljöfrågor lider av bristen på starkainstitutioner. Jämfört medvärldshandelsorganisationen , som har entvistlösningsmekanism och fungerandesanktionsmöjligheter, saknar världssamfundettillräckliga möjligheter att genomdrivaefterlevnaden av olika miljökonventioner. FN:smiljöorgan fyller en viktig funktion men ärmycket begränsat när det gäller resurser, personaloch befogenheter. Det har lett till att många istället vänder blicken mot WTO som en mer kraftfullorganisation. WTO kan dock knappast anses vara ettlämpligt forum för att hantera internationellmiljöpolitik. Det globala ramverket på miljöområdetmåste stärkas, även om de flesta hoten mot enhållbar utveckling måste åtgärdas pånationell nivå. anser att dettabör vara en prioriterad uppgift för iuppföljningsarbetet av Johannesburgstoppmötet.I en rapport från WTO föreslås attWTO:s samarbetsmodell, med lagbaserade rättigheteroch skyldigheter, kan tjäna som modell för en nyglobal samarbetsarkitektur på miljöområdet. Detförslaget bör utredas ytterligare.Även har uttryckt stöd för enstarkare global samarbetsarkitektur. Man harvälkomnat den nya arbetsgrupp inom som skall seöver det internationella miljösamarbetet, inklusivefinansieringsmöjligheterna. En "Global EnvironmentOrganization", , har föreslagits både från UNEPoch från en arbetsgrupp inom FN som förberedertoppmötet "Finansiering för utveckling". Möjlighetenatt skapa en sådan global miljöorganisation börsnarast utredas. Den skulle ha som uppgift attövervaka och kontrollera konventionernasefterlevnad. Den bör också ha resurser att följavärldsutvecklingen på miljöområdet genom samarbetemed nationella myndigheter och oberoendeorganisationer. Kunskapen är fortfarande mycketbegränsad på många områden, exempelvis omutvecklingen i världen på den biologiska mångfaldensområde. En huvuduppgift bör vara att förmedlakunskaper om hur goda politiska styrmedel ochhandlingsprogram kan se ut, inte minst till defattigaste länderna. och de andra EU-länderna har, trots allt, kommit relativt långt iarbetet med att konkretisera hållbarhetstänkandettill praktisk politik. Det gäller exempelvisintegreringen av hållbar utveckling i samtligapolitikområden, kemikaliestrategin, den integreradeproduktpolitiken (IPP), det sjättemiljöhandlingsprogrammet, klimatförändringsstrateginoch andra pågående åtgärder. Sådana framsteg måstekommuniceras till omvärlden, och i synnerhet börrelevant information och erfarenheter delas med . Sådan kunskapsöverföring är en centralförutsättning för att skall kunna närmasig en hållbar utveckling. Lämpliga former förkunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte på detglobala planet bör utvecklas. Detta skulle kunnagöras inom ramen för en starkare globalmiljöorganisation, vilket också föreslås i ennyutkommen UNEP-rapport.6. Institutionellt ramverk (punkt 2)av (), () ochRoger ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ428 yrkande 48 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 1 och 3,2002/03:MJ10 yrkandena 9 och 25, 2002/03:MJ11yrkande 1, 2002/03:U239 yrkande 3, 2002/03:U263yrkande 10, 2002/03:U310 yrkandena 10, 13 och 16samt 2002/03:U324 yrkande 9.StällningstagandeEuropa behöver en gemensam miljöpolitik.Miljöfrågorna kan inte längre i första hand ses somen nationell fråga. Global miljösamverkan kan enbartgenomföras genom fast och bindande samarbete.Sverige bör agera som föredöme när det gäller högamiljökrav, teknologiskt och solidariskt nytänkandem.m. För att nå verkliga lösningar på de globalamiljöhoten finns det ingen viktigare förutsättningän att dramatiskt öka trycket och engagemanget i deninternationella miljöpolitiken. Våra partier delaroch driver uppfattningen att miljöproblem ärgränsöverskridande och bör behandlas i EU. Vi anserdärför att en gemensam europeisk miljöpolitik(Common Environmental Policy, CEP) bör utarbetas.Målet för en gemensam europeisk miljöpolitik börvara tvådelat. För det första måste ambitionsnivån iEU:s inre miljöarbete höjas. Europeiska unionen börgradvis ställas om till ett ekologiskt hållbartsamhälle. Långtgående miljöskatter och lagstiftningblir möjliga genom att alla länderna går tillsammansoch alltså inte kan locka till sig företag och jobbmed lägre miljökrav - s.k. miljödumpning. Genom enfortgående utvidgning med fler länder, och genom ettmassivt miljö- och utvecklingsbistånd till övrigaländer i närområdet, kan miljösituationen i Europaradikalt förbättras. För det andra måste EU ta påsig rollen att vara miljöns stridbare förkämpe i detinternationella samarbetet. Inom ramen för FN, VEU,IMF och skall EU vara starkt pådrivandeför att skärpa och utvidga internationellamiljökonventioner och bidra till att anpassaregelverk för handeln i en riktning som försvårarmiljödumpning. I kraft av en ökad politisksamstämmighet i miljöfrågorna och en stor ekonomisktyngd kan EU som enda globala aktör sätta press påUSA. Den möjligheten bör i ökad utsträckninganvändas. EU:s globala miljöpolitik bör ha ettsolidariskt utvecklingsperspektiv gentemot defattigare länderna. Ett förstärkt bistånd med tydliginriktning mot hållbar utveckling bör vara ettviktigt fundament.7. Institutionellt ramverk (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ11 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 1 och 3,2002/03:MJ10 yrkandena 9 och 25, 2002/03:U239yrkande 3, 2002/03:U263 yrkande 10, 2002/03:U310yrkandena 10, 13 och 16, 2002/03:U324 yrkande 9 och2002/03:MJ428 yrkande 48.StällningstagandeMiljöpartiet de gröna delar inte uppfattningen attdet "måste finnas en ömsesidigt stödjande relationmellan och de multilateralakonventionerna på miljöområdet och det socialaområdet". Enligt vår mening är detta en alltfördefensiv hållning eftersom den undviker den centralafrågan om vad som sker i händelse av konflikt.Miljöpartiet de gröna anser att det måstetydliggöras att multilaterala konventioner på såvälmiljöområdet som det sociala området skall tas in iWTO:s regelverk och ges status som handelsundantag.Vidare måste internationella miljööverenskommelserutvecklas och utvidgas. Ökad handel förstärker denekonomiska utvecklingen, oavsett om den är hållbareller inte. Om miljöregler är eftersatta pånationell nivå i vissa länder så att en ekonomiskutveckling ökar miljöbelastningen kan en ökad handelförstärka denna tendens. Man behöver se över deparagrafer i världshandelsorganisationens regelverkoch andra handelsrättsliga överenskommelser sombeskriver hur olika länder vid behov skall kunnaskydda sina ekologiskt ansvarstagande industrierfrån s.k. dumpning. Att vissa länder skaffar sigkostnadsfördelar genom att inte ta ansvar för enhållbar utveckling utgör ett hållbarhetshinder.Detta bör i längden anses allvarligare än etthandelshinder. Att komma till rätta medmiljödumpning är viktigt dels för den globalamiljön, dels för de berörda länderna.Miljöpartiet anser också att en internationellmiljödomstol bör inrättas med just de motiveringarsom utskottet redogör för i den inledande texten.Avslagsmotiveringen är långsökt och håller inte förett närmare skärskådande.8. (punkt 3)av (), (),(), () ochLotta N ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ8 yrkande 1.StällningstagandeFramtidens stora miljöutmaningar måste hanteras mednya strategier. En lärdom från iJohannesburg är att vi inte kan använda gamla tidersorganisation, regelverk och styrmedel för atthantera den mycket genomgripande utveckling somkrävs. Det gäller också i hög grad . Vi trorinte att det går att klara 2000-talets utmaningarmed en struktur som utvecklats under efterkrigstidenoch präglats av 1970- och 1980-talensfrågeställningar. Det är tydligt att politiken intehar lyckats finna former för samverkan mellan olikasfärer i samhället, något som är helt nödvändigt omvi skall få till stånd en samlad utvecklingskraft.Vi anser därför att initiativ bör tas till endjupgående analys av vilka organisatoriska,lagstiftningsmässiga, ekonomiska samt forsknings-och utbildningsmässiga förändringar som behövs föratt samhället bättre skall kunna arbeta för enhållbar utveckling. Särskilt bör denna analys beaktabehoven av tvärdisciplinärt arbete över olikaområdes- eller sektorsgränser. Vi föreslår därföratt en hållbarhetskommission tillsätts med uppgiftatt se över vilka effektiviseringar ochmoderniseringar av samhällets regelverk, styrmedeloch upplysningsverksamhet som behöver göras, inteminst för att undvika att samhället motverkar godainitiativ från individer och företag. Kommissionensuppgift skall likaså vara att i samråd mednäringsliv och opinionsbildande organisationer finnaformer för hur man skall integrera strävandena moten hållbar utveckling och hur man bäst organiserarsamhällets behov av utbildningsinsatser inom dettaområde. Kommissionen bör ha ekonomiska resurser föratt initiera utredningar och riktad forskning inomsitt område.9. Förändrade konsumtions- ochproduktionsmönster (punkt 4)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9.