bet · GQ01NU5 · 2003-03-11 00:00:00 — Uppgifter som åvilar WTOär bl.a. att svara för WTO-avtalen, vara ett forumför handelsförhandlingar, hanteratvistlösningsmekanismen, ha tillsyn över nationellahandelsprinciper, ge teknisk hjälp och utbildningtill utvecklingsländer samt att samverka med andrainternationella organisationer.WTO-avtalen bygger på principerna omhandelsliberalisering och icke-diskriminering. Deliberaliseringar som överenskoms mellan två WTO-medlemmar utsträcks i princip automatiskt till attomfatta samtliga andra WTO-länder enligt mest-gynnad-nationsprincipen. Vidare åtar sig varje landatt ge importerade varor samma behandling somliknande varor som producerats inom landet får medavseende på t.ex. skatter.Varje land har en röst i WTO och besluten fattasmed konsensus. har en diskussionpåbörjats om önskvärdheten av ett parlamentarisktinflytande i WTO. Vid det senaste mötet i mars 2003i , organiserat av Interparlamentariskaunionen (IPU) och , samladesledamöter från 76 parlament. Konferensen resulteradei en deklaration, som (starkt summariskt) innebaratt deltagarna ställde sig bakom främjande av ytterligare handelsliberaliseringarinom ett system med rättvisa och stabila spelregler, ett starkt bifall till intentionerna att fasa utsubsidier till jordbruksexport, oron över bristen på framsteg när det gällermarknadstillträde, kraven på en parlamentarisk dimension inom WTO.Den nya handelsrundanDeklarationen från den fjärde ministerkonferensen i ,, utgör mandat för förhandlingar på ett antalolika områden, inklusive implementering avbefintliga överenskommelser. (För en mer utförligbeskrivning av ministerdeklarationen från Dohahänvisas till utskottets betänkande 2001/02:NU15s. Förhandlingarna på jordbruks- ochtjänsteområdet började ; därefter harett antal andra områden kommit till. Allaförhandlingar utom två skall vara avslutade tillden . När det gällertvistlösningsförfarandet skall förhandlingarna varaavslutade , och förhandlingsresultatet närdet gäller geografiska ursprungsnamn för vin ochsprit skall redovisas vid nästa ministerkonferens iseptember 2003.Handelsförhandlingskommittén (Trade NegotiationsCommittee, TNC), som organisatoriskt ligger underWTO:s allmänna råd, är det organ som lederförhandlingarna.Sveriges strategi för WTO-förhandlingarna genomsyrasav ett utvecklingsperspektiv. Denna strategi kommerfrämst till uttryck genom att söker påverkaEG-kommissionen och de andra EU-länderna i dennariktning. arbetar sålunda för att EU skallinta en mer kompromissvillig linje påjordbruksområdet vilken särskilt beaktar u-ländersintressen. Bland annat eftersträvas ökatmarknadstillträde för produkter och enreform när det gäller handelsstörande subventioneroch exportstöd. Vidare arbetas på att EU skall drivapå så att konkreta framsteg uppnås inom systemet förimmaterialrätter (Trade Related Aspects ofIntellectual Property Rights, TRIPS). Sverigeprioriterar också en så ambitiös liberalisering sommöjligt för icke-jordbruksvaror (industrivaror), medsärskild fokus på förbättrat marknadstillträde förarbetsintensiva produkter såsom teko, samt striktareregler för fiskesubventioner och förantidumpningsåtgärder.TvistlösningMånga länder använder sig av WTO:s tvistlösningssystem för attlösa handelstvister. (En beskrivning av WTO:stvistlösningssystem återfinns i utskottetsbetänkande /2000:NU16 s. )Tvistlösningssystemet fungerar i princip men harockså uppvisat vissa brister och oklarheter. Enligtministerdeklarationen från i december 2001skall systemet ses över. Sådana förhandlingar omförbättringar och klargöranden avtvistlösningssystemet sker delvis separat från denövriga rundan och skall vara avslutade i maj 2003.Sverige stöder översynen avtvistlösningsmekanismen och har enligt uppgiftintagit en aktiv roll i förberedandet av EU:sståndpunkt i förhandlingarna. En bakgrund till densvenska positionen är analyserrörande öppenhet, kompensation eller motåtgärder ochett system med mer permanenta panelmedlemmar.Enligt diskussionspromemoria(Dnr 110-368-2002) finns det många skäl som talarför en stående panelorganisation. Ett problem i detnuvarande systemet rör tidsfördröjningar på grund avoenighet om vilka som skall utses tillpanelmedlemmar. Vidare tjänstgör en genomsnittligpanelmedlem alltför sällan för att hålla sig à jourmed den juridiska utvecklingen. Enligtdiskussionspromemorian måste ytterligareöverväganden göras när det gäller frågor om hurstående panelmedlemmar skall väljas, om parter kanresa hinder mot en särskild panelmedlem, om u-länderskall kunna kräva att åtminstone en panelmedlemkommer från ett utvecklingsland m.m.Sveriges övergripande målsättning, vilkenavspeglas i EU:s förslag, är att förbättraproceduren och att skapa ett mer transparent systemför tvistlösning. Ökad öppenhet itvistlösningsprocessen skulle t.ex. kunna erhållasgenom att allmänheten får möjlighet att lämna ininlagor till panelerna och genom att utfrågningarmed panelerna och överprövningsorganet bliroffentliga. EU:s ståndpunkt innehåller också förslagom att inrätta ett system med permanentapanelmedlemmar. Syftet är att snabba upp processenoch att höja den juridiska kvaliteten påpanelrapporterna.En annan viktig fråga som aktivt stöder äratt underlätta de minst utvecklade ländernastillgång till tvistlösningsmekanismen, bl.a. genomatt anpassa tidsgränserna i systemet efter särskilda behov. Dessutom verkar Sverigeför bättre rättshjälp till i WTO. Detrådgivande centrumet för WTO-rätt (ACWL) är ettfristående center som upprättats för att stödja att driva processer i WTO:stvistlösningssystem. Från det att ACWL inrättades år2001 har centrumet t.o.m. gjort 28skriftliga juridiska analyser och givit juridiskassistans i 8 tvistlösningsförfaranden. Under år2002 bidrog , som är en av grundarna, med 2miljoner kronor till centrumet.Frågan om hårdare sanktionsåtgärder för attförbättra länders efterlevnad av panelutslag hardiskuterats. stöder en inriktning medförbättrade möjligheter tillkompensationslösningar i stället för införande avmotåtgärder i form av strafftullar. Frågan omkollektiva motåtgärder är omfattande och är inteaktuell i de nu pågående förhandlingarna.I detta sammanhang kan också nämnas att WTO gavEU-länderna rätt att vidta motåtgärder mot Förentastaterna, t.ex. strafftullar, om inte landet upphörmed vissa skatterabatter, vilka fungerar somotillåtet exportstöd. har i slutetav presenterat ett förslag tillmedlemsländerna med en lista på ett stort antalamerikanska produkter som kan bli belagda medstrafftullar. Efter konsultation med EU:smedlemsstater kommer den slutliga listan attmeddelas till WTO.ÖppenhetEU föreslog , delvis till följd av detmisslyckade i , en radreformer av WTO:s arbetssätt. Förslaget omfattadebåde inre och yttre öppenhet. EU föreslog bl.a. att informella möten sammankallade avgeneraldirektören () eller ordföranden i enarbetsgrupp riktas till ett representativt urvalmedlemsländer och inte bara till några få störreeller rikare länder, informella möten annonseras i förväg, information om diskussioner och eventuellkonsensus vid informella möten meddelas samtligaWTO-länder skyndsamt, flera möten blir öppna för alla WTO-medlemmar, tydligare procedurer för att förbereda ochorganisera ministermötena och för att väljageneraldirektör m.fl. utarbetas, GD:s roll tydliggörs, mötesdagordningen anpassas för att undvikaparallella möten m.m., flera WTO-dokument, dagordningar m.m.publiceras, flera symposier m.m. riktade till icke-statligaorganisationer (non-governmental organizations,NGO:er) hålls och att NGO:er ges mer information avsekretariatet, NGO:er ges formell ackreditering vid WTO, ett forum skapas för parlamentariker i WTO.Sverige stödjer dessa förslag. Få formella beslut omdessa frågor har fattats, men i praktiken har WTO-arbetet kommit att närma sig vad EU (och även andrai WTO) föreslagit. Exempelvis hålls oftareinformella möten med deltagande av allamedlemsstater. Vidare har möten i mindre kretsarblivit ovanligare, och när de hålls är deannonserade i förväg. Många förhandlingsdokumentpubliceras offentligt på initiativ av de länder somlägger fram dokumenten i WTO. Motståndet är dockstort, särskilt bland , mot att ge NGO:eroch parlamentariker ökad insyn i WTO. Icke destomindre ingår representanter från dessa grupper oftai nationella delegationer till WTO:s ministermötenm.m.Sverige har även inom Bretton Woods-institutionerna(, Internationella monetära fonden, WTOoch regionala utvecklingsbanker) verkat för ökadtransparens. En förändring till större öppenhet harockså skett . Institutionernaoffentliggör systematiskt policydokument ochinformation om sin verksamhet i medlemsländerna.KorruptionUnder senare år har ansträngningar i syfte att bekämpakorruptionen gjorts inom flera olika organ.Korruption utgör ett allvarligt hinder för ett landsekonomiska och sociala utveckling. Genom att WTO:ssyfte är att verka för öppna, förutsägbara reglerför ekonomiskt utbyte, innebär WTO i sig ett verktygmot korruption.Inom FN pågår förhandlingar om en globalkonvention mot korruption. Målen för (texten är ej helt färdigförhandlad) är dels attfrämja åtgärder för att stävja korruption, dels attstödja internationellt samarbete i kampen motkorruption. Ambitionen är att förhandlingarna skallvara avslutade under år 2003.Inom har en konvention om bestickning iinternationella affärstransaktioner antagits (prop.1998/99:32, bet. 1998/99:JuU16). Vidare har Sverigeundertecknat men ännu inte tillträtt Europarådetsstraffrättsliga konvention mot korruption (EuropeanTreaty Series, ETS 173). Konventionen trädde i kraftden och täcker ett antal former avkorruptionsbeteenden, bl.a. aktivt och passivtmutande av inhemska och utländska anställda ioffentlig tjänst samt tjänstemän i internationelltjänst. pågår enligt uppgiftförberedelser för tillträde genom planering av enproposition. Inom har också encivilrättslig konvention mot korruption (ETS 174)utarbetats men ännu inte trätt i kraft. harundertecknat men inte ratificerat konventionen.Vidare kan nämnas att multilaterala finansieringsinstitutionersom och Internationella Valutafondennumera ställer krav på antikorruptionsåtgärder somvillkor för sina lån. På liknande sätt har också sågott som samtliga organ för statsstöddexportkreditgivning inom OECD-kretsen vidtagitsärskilda åtgärder mot korruption i samband med detransaktioner som de finansierar eller garanterar.WTO och u-länderVid antogs den s.k.Dohaagendan, som lyfter fram utvecklingsländernasbehov och intressen i det multilateralahandelssystemet. Resultatet av ministerdeklarationenär att intressen blir centrala i denpågående handelsrundan. (Se vidare avsnittet om EU:sförhandlingsbud i . )Vid ministermötet i bekräftadeministrarna att tekniskt samarbete ochkapacitetshöjande åtgärder är grundelement när detgäller utvecklingsdimensionen i det multilateralahandelssystemet. WTO:s tekniska bistånd syftar tillatt hjälpa utvecklingsländer och andra länder medlåga inkomster att anpassa sina regler till WTO-systemet och att ta på sig de skyldigheter och tavara på de rättigheter som följer av medlemskapet,inklusive fördelarna av ett öppet, regelbaseratmultilateralt handelssystem.WTO:s utbildningsinstitut kom till stånd i juni2001 för att fortsätta de utbildningsaktiviteter somstartade redan innan WTO bildades (inom ramen förGATT). Vidare har WTO:s sekretariat skapat s.k.Trade Reference Centers, vilka hjälperhandelsministerierna i ca 90 utvecklingsländer medden informationsteknik som krävs för att ha tillgångtill WTO:s Internetbaserade information. De s.k.Genèveveckorna syftar till att ge teknisk hjälp tillde WTO-medlemmar och observatörsländer som inte harpermanent representation i Genève.Kommittén för handel och utveckling (Committee onTrade and Development, CTD) utövar tillsyn över dettekniska samarbetet. skapades en nyrevisionsfunktion inom sekretariatet, vilkenutvärderar olika program för teknisk hjälp vid WTO.Årligen lämnas en rapport till CTD.En ny strategi för tekniskt samarbete förkapacitetsbyggande, tillväxt och integrationformulerades i samband med Dohamötet i november2001. Enligt rapporten cooperation forcapacity , growth and integration, The newWTO strategy. Note by the WTO Secretariat ärutgångspunkten för den nya strategin (i förkortatskick) att WTO skall samordna sig med andra utvecklingsorgan för attmöjliggöra ett ökat deltagande i det multilateralahandelssystemet i syfte att öka inkomster ochutveckling och minska fattigdom, biträda länder att förstå sina rättigheter, tapå sig sina skyldigheter och förbättra sin kapacitetatt dra fördelarna av ett öppet, regelbaseratmultilateralt handelssystem, höja den tekniska hjälpens kvalitet ochkvantitet i relation till en betydligt ökadefterfrågan, beakta mottagarländernas prioriteringar inomramen för en sammanhållen handelspolitik, stödja nationella ansträngningar i syfte attskapa hållbara institutioner för att formulerahandelsprinciper och driva förhandlingar, säkerställa att WTO:s tekniska hjälp ges inomramen för en sammanhållen handelspolitik, som syftartill att utgöra en effektiv motor författigdomsbekämpning och utveckling, tillhandahålla juridisk rådgivning och hjälp ifråga om tvistlösning till medlemmar som ärutvecklingsländer.Handel med tjänsterWTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (General on , GATS) omfattar alla tjänster, med ettpar undantag, bl.a. offentligt tillhandahållnatjänster. Endast de delar av en tjänstesektor som ärprivata omfattas av GATS. Privatisering är inte ettmål i GATS.Varje land avgör självt i vilka sektorer inom denprivata sektorn det vill göra åtaganden(erbjudanden). Sådana åtaganden i GATS innebär attlandet ger utländska tjänsteföretag en vissgaranterad rätt till marknadstillträde och en vissgaranterad rätt till samma behandling som inhemskaföretag i en viss tjänstesektor. GATS innebärdäremot inte ett hinder mot reglering av entjänstemarknad. Regleringar kan t.ex. göras avmiljö- eller hälsoskäl.Vilka tjänster som tillhandahålls offentligtskiljer sig åt mellan länder, vilket avspeglas iåtagandena. I är bl.a. utbildning ochhälsovård offentligt tillhandahållna, vilket innebäratt inte har gjort några åtaganden försådana tjänster i GATS.Tjänstesektorn utgör en central sektor i svenskekonomi. Omkring tre miljoner svenskar arbetar itjänstesektorn, och tjänsterna svarar för en ökandeandel av vår export. Cirka en femtedel av exportenutgörs av tjänster. I stor utsträckning verkarutländska och svenska företag på samma villkor påden svenska tjänstemarknaden. Regeringen arbetar ide nu pågående förhandlingarna inom ramen förDohaagendan för att svenska tjänsteföretag skall fåliknande möjligheter att verka på andra WTO-länderstjänstemarknader. (Se vidare avsnittet om EU:sförhandlingsbud i . )InvesteringsavtalHandel och investeringar, handel och konkurrens,transparens i offentlig upphandling samthandelsprocedurer ingår i vad som kallas Singapore-frågorna, eftersom dessa frågor togs upp vid WTO:sministermöte i år 1996.Förhandlingar om ett investeringsavtal fördestidigare inom men avbröts efter storamotsättningar. Vid ministerrådsmötet i iseptember kommer det att avgöras på vilketsätt Singapore-frågorna skall ingå i de vidareförhandlingarna.Inom ramen för WTO stöder förhandlingar omett multilateralt regelsystem för investeringar. Ettsådant regelsystem bör enligt och EU syftatill att gränsöverskridande investeringar stimulerasgenom regler om icke- diskriminering ochtransparens, deltagande i världsekonomin främjasmed beaktande av deras särskilda behov och därsärskild hänsyn tas till de minst utveckladeländernas intressen, osund konkurrens om utländska investeringarstävjas (exempelvis sänkta miljökrav, försämradarbetsrätt, subventioner), handlingsfrihet att förverkliga nationella ochinternationella målsättningar genom icke-diskriminerande åtgärder och lagstiftning bevaras(exempelvis skydd mot betalningsbalanssvårigheter), de multinationella företagens samhällsansvarbefästs genom att relevanta principer och koder,liknande dem som utarbetats i och ,förankras i avtalet.Investeringsproblematiken tas kortfattat upp i ettgemensamt yttrande från Sida och Kommerskollegiumtill , En samlad ansats för attuppfylla utvecklingsdimensionen i Dohadeklarationen förslag till svenskt agerande, från september2002. Det rapporteras att utvecklingsländerna somgrupp inte har en enhetlig uppfattning om huruvidaWTO:s agenda bör utökas med området handel ochinvesteringar (och de andra Singapore-frågorna omhandel och konkurrens, transparens i offentligupphandling samt handelsprocedurer).Enligt Sida och kan utländskadirektinvesteringar vara ett bra medel för attintegrera utvecklingsländerna i världsekonomin påett gynnsamt vis eftersom det kan ge dem tillgångtill finansiellt kapital och teknik. Under desenaste tio åren har investeringarna iutvecklingsländerna ökat markant. Ungefär hälften avinvesteringsvärdet har gått till , ,, , och Republiken ().Ett investeringsavtal skulle enligt yttrandet intelösa de bakomliggande orsakerna till bristen påutländska direktinvesteringar, såsom svagainstitutioner, ett rättsväsende som inte fungerarsamt politisk instabilitet. Dessutom är många,relativt små, fattiga länder mindre intressanta sommarknader. Däremot skulle ett avtal kunna bidra tillatt fostra en kultur som främjar investeringar idessa länder.Sociala och miljömässiga minimikrav i WTO-avtaletSom övergripande målsättningar för WTO redovisas i förordettill () att parterna erkänneratt deras förbindelser på det kommersiella ochekonomiska området bör inriktas på att höjalevnadsstandarden, säkerställa full sysselsättningsamt en stor och stadigt växande volym avrealinkomst och effektiv efterfrågan och på att ökaproduktion av och handel med varor och tjänster, sommedger ett optimalt utnyttjande av världens resurseri enlighet med målsättningen om en hållbarutveckling, i syfte att både skydda och bevaramiljön och ge ökade möjligheter för detta på sättsom är förenligt med medlemmarnas respektive behovoch intressen på skilda nivåer av ekonomiskutveckling.Vidare erkänner parterna behovet av medvetnaansträngningar för att tillförsäkrautvecklingsländerna, särskilt de minst utveckladebland dessa, en andel av tillväxten i internationellhandel som står i proportion till deras ekonomiskautvecklingsbehov. (Frågor om handel och miljö m.m. redovisas mergrundligt i ett följande separat avsnitt. )Relationen mellan och andrainternationella avtalEn hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO.Regelverket inom WTO liksom multilateralakonventioner på miljöområdet och det sociala områdetär viktiga delar av det internationella regelverksom och EU har att leva upp till. Därför ärdet ambition att verka för att dessa reglerinte spelas ut mot varandra, utan att de i samverkanstärker såväl miljöhänsynen och skyddet för demänskliga rättigheterna som frihandeln i världen.Vid i varSveriges och EU:s position bl.a. att förhållandetmellan och multilateralakonventioner på miljöområdet () skall klargöras.Syftet var inte att försöka reglera miljöfrågornainom WTO utan att verka för att WTO skall stödja detglobala samarbetet i syfte att nå en hållbarutveckling. Resultatet av ministermötet kan ansesutgöra ett politiskt genombrott för miljöfrågorna iWTO. Beslut fattades att förhandlingar skulleinledas om förhållandet mellan ochhandelsrelaterade regler i internationellamiljöavtal samt om procedurer för utbyte avinformation mellan WTO och MEA-sekretariaten m.m.Sverige och EU driver på för att få till stånd ettsnabbt beslut om informationsutbyte mellan ochWTO samt för att lägga fast kriterier förobservatörsstatus för MEA-sekretariaten i WTO-förhandlingarna.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först de här aktuellamotionerna om WTO-systemet och därefter separat på utskottets eget initiativ frågan om utbyte av WTO-systemet.WTO-systemetUtskottet anser att det finns anledning att hysaförhoppningar om resultat från den nyaförhandlingsomgången när det gällerhandelsliberaliseringar för varor och förbättraderegler för världshandeln, även om vissa förseningarkan inträffa. Det finns förväntningar på atthittillsvarande problem och tillkortakommanden iWTO-systemet bl.a. problem som redovisas imotionerna kan lösas eller komma närmare enlösning.WTO-förhandlingarna kännetecknas av att världen ärojämlik; bör arbeta för att så långt möjligtkompensera för detta, t.ex. genom att förorda bättrestöd till i fråga om såväl förhandlingaroch förhandlingsresultatens genomförande somtvistlösning, genom ökad öppenhet i form av ökatoffentliggörande av dokument och genom bättrekoordinering av arbetet i WTO med arbetet i andrainternationella organ som FN.Det är enligt utskottets mening positivt meninte tillräckligt att ministerdeklarationen frånDoha, har lett till en ökad uppmärksamhet på problem. Tillvaratagandet av u-ländernasintressen är centralt i den nya handelsrundan.Syftet med en rättvis handel är att främja sådanahandelsrelationer med producenter i fattiga ländersom förbättrar arbetsförhållanden,livsmiljö och miljön i övrigt förbättras. Varje landbör få avskaffa sina handelshinder i en takt ochordning som passar landets utvecklingsnivå. Därförmåste WTO-avtalen innehålla övergångstider förimplementering som skiljer sig åt mellan länder påolika utvecklingsnivå. är det viktigt attkomma ihåg att skydd inte bara stänger utekonkurrens från i-länder utan också från andra u-länder.Industriländerna måste i större utsträckning äntidigare acceptera tullsänkningar på varor som är avexportintresse för . Utskottet villsärskilt peka på betydelsen av handelsrelaterattekniskt bistånd till utvecklingsländerna så attdessa kan utnyttja det internationellahandelssystemet. Dock är det viktigt att komma ihågatt i WTO inte är en homogen grupp medsamma intressen och agerande. På ärockså vikten av insatser för att stärka u-ländersexport- och importkapacitet av stor betydelse.Utskottet vill påpeka att handeln inte fårses isolerat mänskliga rättigheter måste i ökandeutsträckning genomsyra alla samhällsområden.Utskottet vill starkt framhålla det angelägna iatt får ett bättre tillträde till EU:soch andra i-länders marknader för u-landsproduktersom t.ex. jordbruksvaror och teko. Eftersom Sverigesmedlemskap i har inverkat på agerande ifråga om handel på jordbruksområdet tar utskottetvidare upp frågor om handel och jordbruk i detföljande avsnittet om vissa EU-frågor. Enliberalisering av handeln måste också kombineras medskydd för miljö- och kulturvärden och medlandsbygdsutveckling.En hållbar utveckling är ett uttalatmål för WTO. Utskottet anser därmed atthandelssystemet och WTO måste engageras och ge sittbidrag till det globala arbetet med hållbarutveckling. Detta är nödvändigt för att förtroendetför organisationen skall upprätthållas och för attförståelsen för fördelarna med en öppen handel skallkunna öka. Ett särskilt problem som bör tas upp idetta sammanhang gäller relationen mellan WTO-avtalen och andra internationella avtal, t.ex.konventioner på miljöområdet. Det bör klargöras atthandelsavtal inte får slå ut andra internationelltöverenskomna avtal och normer.Den nuvarande svenska linjen att inriktningen börvara ökad öppenhet inom WTO välkomnas av utskottet.Samtidigt måste det finnas respekt för att enskildaländer i vissa fall inte vill röja sinaförhandlingspositioner. Ett parlamentarisktinflytande i WTO kan vara en väg att uppmärksammabehovet av öppenhet. Utvecklingsländernas förslag omatt förberedande konsultationer skall varatransparenta och öppna, att det skall finnastillräckligt med tid att sätta sig in i förslagenoch att utkastet till deklaration som skickas tillett ministermöte skall vara enhälligt (eller medmarkering av de punkter där oenighet finns) börföljas upp. Öppenheten bör ytterligare kunna främjasgenom att medlemsstaterna vinnlägger sig om attfästa större vikt vid en dialog med det civilasamhällets företrädare inför WTO-förhandlingarna.Inte minst viktigt är det att förbättratvistlösningsmekanismen, som uppvisat påtagligasvagheter under tidigare tvister.