bet · GR01UU7 · 2003-09-25 00:00:00 — mellan Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater och SammanfattningUtskottet tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag (prop. 2002/03:108) attriksdagen godkänner omupprättande av en associering mellan Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater och Libanon.Utskottets förslag till riksdagsbeslutEuropa-Medelhavsavtalet med godkänner, med bifall till proposition2002/03:108, mellanEuropeiska gemenskapen och dess medlemsstater ochLibanon om upprättande av en associering mellanEuropeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å enasidan, och Republiken , å andra sidan.Stockholm den 25 september 2003På utrikesutskottets vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GöranLennmarker (m), (), (), (), (), GöranLindblad (m), (), (), (), (),(), (), IngerSegelström (s), () och BirgittaOhlsson (fp).Ärendet och dess beredningI enlighet med beslut av Europeiska unionens råd den2 inledde Europeiska kommissionenförhandlingar om ett nytt avtal mellan Europeiskagemenskapen (EG) och dess medlemsstater å ena sidanoch Republiken å den andra. Det nya avtaletskall ersätta dels samarbetsavtalet som ingicksmellan parterna , dels samarbetsavtalet somingicks mellan medlemmarna i Europeiska kol- ochstålgemenskapen och samma år.Förhandlingarna avslutades ochavtalet undertecknades . kan träda i kraft skall det godkännas av deavtalsslutande parterna, i enlighet med varjeavtalsslutande parts konstitutionella bestämmelser.Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater och ärett blandat avtal. I avtalet är det Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater som äravtalsparter å den ena sidan och Republiken den andra sidan.BakgrundUtvecklingen i LibanonLibanons ekonomi präglas fortfarande av sviterna avdet långa inbördeskriget . inleddes ett omfattande åter-uppbyggnadsprogram som gav godtillväxt i ekonomin. Den förda politiken ledde docktill stora budgetunderskott, som finansierades genomkortsiktig upplåning till höga räntor. Mot slutet av1990-talet stagnerade ekonomin, delvis beroende påstatens enorma skuldbörda.Hösten 2000 inleddes ett reformprogram, syftandetill att återskapa balans och tillväxt i ekonomin.Vissa tecken på en ljusning i ekonomin har kunnatskönjas . De akuta statsfinansiellaproblemen kvarstår dock och förvärras alltjämt. Denfortsatta konflikten i har därtill haften negativ inverkan på den libanesiska ekonomin.Statsskulden är av BNP och räntanpå statsskulden motsvarar av statensintäkter.Europa-Medelhavsavtalet som undertecknades den17 bidrog till att öka förtroendetför den libanesiska ekonomin. Libanonsmålsättning är att fullfölja förhandlingarna ommedlemskap i ()under 2003.Handeln mellan och LibanonSverige har ett stort överskott i handeln medLibanon. Svensk export till uppgick år 2002till , vilket var en nedgång jämfört med . Importen frånLibanon uppgick till ,vilket var en ökning med från år2001.Handeln mellan EG och LibanonEG har ett kroniskt handelsöverskott med istorleksordningen 10 till 1. EG är största exportörtill . EG:s export till beräknas år2001 ha uppgått till . EG:s importfrån ökade dock med tillknappt 250 miljoner euro.Förhandlingarnas bakgrundMedelhavsstrategin syftar till samarbete som skallstärka fred och säkerhet samt politisk och socialstabilitet i och i . Viktigtär också att bidra till en ökad integration mellanländerna i regionen. Strategin vilar på tre pelare.Den första utgörs av nya former för en fördjupadpolitisk dialog som grundas på respekten fördemokrati och de mänskliga rättigheterna. Den andrautgörs av ett särskilt frihandelsområde som skallkombineras med ökat finansiellt bistånd och dentredje pelaren av samarbete på det sociala ochkulturella planet.De tre pelarna reflekterades även i den s.k.Barcelonadeklarationen, som antogs i inovember 1995 av utrikesministrarna från de femtonEU-länderna och från tolv partnerländer iMedelhavsregionen, nämligen , ,, , , , ,, , och samt denpalestinska myndigheten. I Barcelonadeklarationenställer EU och partnerländerna upp det gemensammamålet att upprätta ett frihandelsområde runtMedelhavet . EU:s bilateralaassocieringsavtal med partnerländerna är degrundläggande byggstenarna för dettafrihandelsområde.Hittills har Europa-Medelhavsavtal slutits medTunisien (prop. 1995/96:34, bet. 1995/96:UU10, rskr.1995/96:48), (prop. 1995/96:185, bet.1995/96:UU22, rskr. 1995/96:293), (prop.1995/96:195, bet. 1996/97:UU3, rskr. 1996/97:25)samt (prop. 1998/99:57, bet. 1998/99:UU6,rskr. 1998/99:181) och ett interimsavtal medPalestinska befrielseorganisationen (PLO) för denpalestinska myndigheten på och i (skr. 1997/98:74, bet. 1997/98:UU10, rskr.1997/98:209). Avtalet med PLO trädde i kraft den 1juli 1997, med , med Marockoden , med och medJordanien . Europa-Medelhavsavtal medEgypten undertecknades (prop.2001/02:78, bet. 2001/02:UU9, rskr. 2001/02:169),med och med i juni2002. Dessa avtal har ännu inte trätt i kraft.Kommissionen har inlett förhandlingar medSyrien, vilka väntas fortsätta under år 2003.Cypern, och är kandidatländer till EUoch har tidigare associeringsavtal med EG.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkännerEuropa-Medelhavsavtalet om upprättande av enassociering mellan Europeiska gemenskapen och dessmedlemsstater å ena sidan och Republiken åden andra sidan. Syftet med associeringsavtalet ärbl.a. att inom ramen för EU:s nya Medelhavspolitikbidra till stabilitet och en positiv ekonomisk ochsocial utveckling i regionen. Avtalet innehållerbestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandelsamt ekonomiskt och socialt samarbete. En väsentligbeståndsdel av avtalet är respekten för demokratiskaprinciper och mänskliga rättigheter.Genom avtalet inrättas vissa organ som skallövervaka avtalets tillämpning.Innehållet i avtaletGenom upprättas enassociering mellan gemenskapen och dessmedlemsstater och . Avtalet omfattar 92artiklar indelade i åtta avdelningar med följanderubriker: politisk dialog (I), fri rörlighet förvaror (II), etableringsrätt och tillhandahållande avtjänster (III), betalningar, kapital, konkurrens ochandra ekonomiska bestämmelser (IV), ekonomisktsamarbete och sektorssamarbete (V), socialt ochkulturellt samarbete (VI), finansiellt samarbete(VII), institutionella och allmänna bestämmelsersamt slutbestämmelser (VIII). Avtalet omfattar äventvå bilagor, fem protokoll och parternasdeklarationer. Vidare har parterna genomskriftväxling enats om samarbete mot terrorism.Bilagorna, protokollen samt slutakten utgör enintegrerad del av avtalet. I slutakten återfinnsparternas förklaringar.Godkännande av avtaletRegeringen anför att , sedanSveriges EU-inträde, har fått en ökad betydelse förvårt land. Gemenskapens Medelhavsstrategi ochBarcelonaprocessen syftar till att ge en nydimension åt förbindelserna med de icke-europeiskaMedelhavsländerna och understödja den politiska,ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder.Målsättningen är att säkerställa en fredligutveckling i samt främjastabiliteten och en positiv ekonomisk och socialutveckling.I propositionen föreslås att godkännerEuropa-Medelhavsavtalet om upprättande av enassociering mellan Europeiska gemenskapen och dessmedlemsstater å ena sidan, och Republiken , åandra sidan.Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen.2003/04UU7Utskottets övervägandenInom ramen för den nya Medelhavsstrategin ärassocieringsavtalet med det åttonde avtaletsom sluts med en icke-europeisk Medelhavsregeringeller myndighet. Det föreliggande avtalet utgör ettviktigt steg på vägen mot ett utökat partnerskapmellan EU och länderna kring östra ochsödra strand, och syftar till att på ett positivtsätt fördjupa och utöka de europeisk-libanesiskaförbindelserna.Utskottet tillstyrker att godkännerEuropa-Medelhavsavtalet om upprättande av enassociering mellan Europeiska gemenskapen och dessmedlemsstater, å ena sidan, och , å andrasidan.Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2002/03:108 föreslår regeringen attriksdagen godkänner mellanEuropeiska gemenskapen och dess medlemsstater ochLibanon om upprättande av en associering mellanEuropeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å enasidan, och Republiken , å andra sidan.