bet · GQ01KU15 · 2003-03-20 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas riksdagsstyrelsensförslag 2002/03:RS1 Moderniserad riksdagsordningjämte en motion som väckts med anledning avförslaget. I riksdagsstyrelsens förslag redovisas enöversyn av riksdagsordningen som huvudsakligen varitinriktad på lagtekniska, redaktionella och språkligafrågor. Där en fast praxis utbildats i riksdagensarbete föreslår styrelsen i flera fall en reglering.Det gäller t.ex. yttranden mellan utskotten ochsärskilda yttranden i utskottsbetänkanden. Vidareföreslås en begränsning av förslagsrätten förriksdagens organ till de organ som faktisktutnyttjar den, riksdagsstyrelsen, (fullmäktige och direktionen), ombudsmänoch revisorer. Förslaget innebär ocksåatt en minoritet bestående av fem utskottsledamöterskall kunna få till stånd ett utskottssammanträde.Talmannen får rätt att avvisa en interpellationeller en skriftlig fråga.Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslagmed de ändringar som föranleds av beslutom inrättande av och med vissa andraändringar av i huvudsak mer redaktionell karaktär.Motionen, som tar upp bestämmelser för EU-nämndensverksamhet, tillstyrks delvis.Föreslagen till lag om ändring i riksdagsordningenoch sex lagar med följdändringar föreslås träda ikraft den 1 juli 2003.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riksdagsordningen antar utskottets i bilaga 2 intagnaförslag till1. lag om ändring i lagen (2002:1021) om ändringi riksdagsordningen,2. lag om ändring i riksdagsordningen,3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i lagen (1986:765) medinstruktion för ombudsmän,5. lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank,6. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvodenm.m. för uppdrag inom , dess myndigheteroch organ,7. lag om ändring i lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheter.Därmed bifaller delvisriksdagsstyrelsens förslag 2002/03:RS1 i dessa delaroch delvis motion 2002/03:K4.Stockholm den 20 mars 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (m), AndersBengtsson (s), (), (), (), (), () och ().2002/03KU15Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagsstyrelsen beslutade attuppdra åt att företa en teknisköversyn av riksdagsordningen. Kommittén harredovisat resultatet av översynen i betänkandetModerniserad riksdagsordning. Riksdagsstyrelsen har ställt sigbakom kommittéförslaget.Utskottet har med anledning av att lagförslagenberör inhämtat yttrande från Europeiskacentralbanken (ECB). ECB har ingen erinran motförslaget, bilaga 3.Riksdagsstyrelsen föreslår ändringar iriksdagsordningen och följdändringar isex andra lagar. Ett av dessa lagförslaggäller lagen (2000:419) med instruktionför riksdagsförvaltningen (7). Utskottetberäknar att behandlaförslag om andra ändringar iinstruktionen. Det nu aktuella förslagetsåvitt avser instruktionen förriksdagsförvaltningen bör behandlas i detsammanhanget. Det behandlas sålunda intenu.Utskottets övervägandenRiksmöten (1 kap.)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker med vissa ändringar avredaktionell karaktär riksdagsstyrelsensförslag som innebär bl.a. att underrättelsetill riksdagsledamöterna om tidpunkten förförsta sammanträdet inte behöver varaskriftlig eller telegrafisk och attföreskrifterna om Valprövningsnämndensberättelse om granskning av bevis om val avledamöterna anpassas till praxis liksombestämmelserna om när öppnas.Gällande reglerTidpunkten för val till och riksmötetsstart behandlas i 1 och 2 §§.Enligt 5 § riksdagsordningen föredras vid förstasammanträdet med kammaren under berättelseav om granskning av bevis om valav ledamöter och ersättare. Berättelse om granskningav bevis som inkommer under föredras såsnart det kan ske.Enligt riksdagsordningens tilläggsbestämmelse1.5.1 andra stycket skall kammarkansliet om möjligtskriftligen eller telegrafiskt underrättaledamöterna om tidpunkten för det förstasammanträdet.I 6 § finns bestämmelser om öppnandevid särskilt sammanträde. Enligt tilläggsbestämmelse1.6.1 äger sammanträdet för öppnande rumklockan 14 under om intetalmannen bestämmer annan tidpunkt.I 7 § med tilläggsbestämmelser finns bestämmelserom talmannens och riksdagsstyrelsens ledning avriksdagsarbetet och i 8 och 9 §§ finns bestämmelserom ledighet från uppdraget som riksdagsledamotrespektive inkallande av ersättare.Ordförandekonferensen behandlas i 11 §.FörslagetRiksdagsstyrelsens förslag innebär vidare att det i3 §, som ersätter nuvarande 5 §, skall föreskrivasatt berättelse om granskning avbevis om val av ledamöter och ersättare endast skallförekomma under valår. Detta överensstämmer med denpraxis som utbildats och som innebär att en sådanberättelse - om inte någon förändring inträffatunder sommaruppehållet - bara lämnats valår. Omförändringar inträffar täcksdetta av de generella bestämmelserna i tredjestycket som i likhet mot motsvarande bestämmelser inuvarande 5 § andra stycket föreskriver att enberättelse om granskning av bevis som kommer inunder valperioden skall föredras så snart sommöjligt.Riksdagsstyrelsens förslag till lydelse avtilläggsbestämmelsen 1.3.1, som ersätter nuvarande1.5.1, innebär att underrättelse tillriksdagsledamöterna om tidpunkten för det förstasammanträdet inte behöver vara skriftlig ellertelegrafisk. Formen för meddelandet spelar enligtförslaget ingen roll, men självklart skall det skepå ett betryggande sätt.Enligt förslaget bör den fasta praxis som innebäratt under valår öppnas på andrasammanträdesdagen och under icke-valår på förstasammanträdesdagen komma till uttryck i lagtexten(1.4.1, gamla 1.6.1).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar i huvudsak bedömningarna iriksdagsstyrelsens förslag.När det gäller den föreslagna tilläggsbestämmelsen1.3.1 andra stycket föreslår utskottet dock en någotannorlunda lydelse. Enligt förslaget innebärbestämmelsen att kammarkansliet om möjligt skallunderrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten förförsta sammanträdet. Det är fråga om enserviceåtgärd som inte är en förutsättning för attriksmötet skall få inledas. Bestämmelsen fyllerenligt utskottets meningen en viktig funktion.Enligt utskottets mening bör det tydligare framgåatt det åligger kammarkansliet att alltid försökaunderrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten för detförsta sammanträdet genom att skicka enunderrättelse. I likhet med vad som gäller för detförsta sammanträdet med kammaren när ett uppehåll ikammarens arbete avbryts bör bestämmelsen inteinskränkas genom orden "om möjligt".Utskottet förordar vidare en förenklad lydelse av6 § andra stycket sista meningen utan betydelse isak.Utskottet tillstyrker i övrigt riksdagsstyrelsensförslag såvitt avser 1 kap. riksdagsordningen.Kammarsammanträden (2 kap.)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker med vissa ändringar avredaktionell karaktär riksdagsstyrelsensförslag bl.a. om att grunderna förregeringens beslut om att kammaren skallsammanträda inom stängda dörrar skall varasamma som dem som gäller för , omatt bestämmelserna om att föredragningslistanskall anslås i plenisalen tas bort och om attdet skall föreskrivas en bestämd tid förförhandsanmälan om anförande.Gällande reglerI 1-3 §§ och en tilläggsbestämmelse finnsföreskrifter om talmannens uppgifter, ersättare förtalmannen och ledamöternas placering i plenisalen.Enligt 4 § första stycket är sammanträde medkammaren offentligt. kan besluta om attsammanträde skall hållas inom stängda dörrar om detpåkallas av hänsyn till rikets säkerhet eller iövrigt till förhållandet till annan stat ellermellanfolklig organisation. Skall regeringen vidsammanträde lämna meddelande kan ävenregeringen förordna om stängda dörrar.I 5 § finns bestämmelser om kallelser tillsammanträden. Enligt tilläggsbestämmelsen 2.5.1första meningen skall kallelse till sammanträde ommöjligt införas i en eller flera dagliga tidningar.Enligt tilläggsbestämmelsen 2.6.1 skallkammarkansliet skriftligen underrättariksdagsledamöterna om tidpunkten för det förstasammanträdet med kammaren när ett uppehåll ikammararbetet avbryts.I 7 § med tilläggsbestämmelser finns bestämmelserom föredragningslista. Enligt tilläggsbestämmelsen2.7.4 skall föredragningslistan anslås i plenisalenföre sammanträdet.I 8 § finns bestämmelser om avslutning ochajournering av sammanträde och i 9 § om talmannensställande av proposition.Bestämmelser om rätten att yttra sig underkammarsammanträde finns i 10 § och entilläggsbestämmelse. En jävsbestämmelse finns i 11§.I 12 § finns föreskrifter om yttranden som stridermot god ordning eller som ej avser behandlade ämnenoch i 13 § om uppläggningen av debatterna.Bestämmelser om begränsningar i yttranderätten finnsi 14 §. Enligt tilläggsbestämmelsen 2.14.1 skall densom önskar ordet vid överläggning såvitt möjligtgöra anmälan därom till kammarkansliet senast dagenföre. I 2.14.2 finns en bestämmelse att talmannenefter samråd med de särskilda företrädarna förpartigrupperna bestämmer tiden för anföranden i ensärskilt anordnad debatt. I 15 § finns bestämmelserom talarordningen. Enligt andra stycket kan ettstatsråd utan hinder av talarordningen få ordet förett anförande och med talmannens medgivande kanstatsråd och ledamot få ordet för genmäle till annantalare.FörslagetRiksdagsstyrelsens förslag när det gällersammanträden inom stängda dörrar (4 §) innebär attgrunderna för regeringens beslut om att kammarenskall sammanträda inom stängda dörrar skall varasamma som de som gäller för riksdagen.Enligt förslaget bör meningen om kallelse idagstidningar i tilläggsbestämmelse 2.5.1 tas borteftersom bestämmelsen inte längre tillämpas. Vidarebör ordet skriftligen i tilläggsbestämmelsen 2.6.1bortfalla eftersom formen för meddelandet intespelar någon roll.Bestämmelsen att föredragningslistan skall anslåsi plenisalen (2.7.4) bör tas bort eftersom detenligt förslaget är tillräckligt attföredragningslistan är tillgänglig för ledamöternapå deras platser.Före bestämmelserna i 2 kap. 12 § om yttranden somstrider mot god ordning eller som ej avser detbehandlade ämnet föreslås rubriken införas.Förslaget till lydelse av tilläggsbestämmelsen2.14.1 innebär att en bestämd tid ()föreskrivs för när en förhandsanmälan om anförandesenast skall anmälas till kammarkansliet.1 2 kap. 15 § föreslås en ny reglering på grundvalav gällande regler och praxis när det gäller när ochhur talarordningen kan brytas i debatterna iutskottsärenden. Meningarna "Utan hinder av vad somsägs i första stycket kan statsråd som inteföranmält sig få ordet för ett anförande. Medtalmannens medgivande kan statsråd och ledamot fåordet för genmäle till annan talare" ersätts av"Oberoende av talarordningen och utanförhandsanmälan får talmannen medge att ett statsrådsom inte har hållit ett anförande får ordetför ett anförande och ett statsråd eller en ledamotsom redan har hållit ett anförande får ordet för enreplik som innehåller upplysning eller rättelse medanledning av en föregående talares anförande ellerbemötande av angrepp från talarens sida".RemissvarenDocenten i offentlig rätt vid universitetThomas anser att det är en rimlig hållning attregeringen i varje fall skall var lika bunden somriksdagen när det gäller möjligheterna att förordnaom stängda dörrar och tillstyrker förslaget i dennadel. Han efterlyser emellertid en analys om detverkligen är rimligt att regeringen har kvar sinbefogenhet att ensam förordna om stängda dörrar. Hanifrågasätter om det inte vore mer förenligt med dengrundläggande principen om primat sompräglar den svenska författningen att det är upptill att bestämma detta, möjligen efterframställan från regeringen.Chefsjustitieombudsmannen föreslåren rad ändringar av redaktionell karaktär.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar i huvudsak de bedömningar förslagetbygger på. Det är talmannen som leder sammanträdenaoch efter samråd med de särskilda företrädarna förpartigrupperna beslutar om uppläggningen avkammarens överläggningar. Mot denna bakgrund serutskottet inte något hinder mot att regeringen undervissa särskilt angivna omständigheter får besluta omstängda dörrar.Riksdagsstyrelsens förslag innebär attbestämmelsen i tilläggsbestämmelse 2.5.1 om attkallelse till sammanträde om möjligt bör införas itidningar faller bort. Utskottet delar bedömningenatt en sådan kallelse inte behövs i de falltidpunkten för sammanträde framgår avriksdagsordningen eller bestämts medan kammarbetetpågått. Talmannen kan emellertid om regeringen ellerminst 115 ledamöter begär det besluta att avbrytaett uppehåll i kammarens arbete. För att det i dessafall inte skall råda någon tvekan om attkammararbetet återupptas och om tidpunkten för dettabehövs enligt utskottens mening en regel om atttalmannens beslut skall offentliggöras. Enbestämmelse om detta bör införas itilläggsbestämmelsen 2.6.1 som innehållerföreskrifter om underrättelse tillriksdagsledamöterna när uppehåll i kammararbetetavbryts. Som en konsekvens av vad utskottet anfört ifråga om tilläggsbestämmelsen 1.3.1 föreslårutskottet en motsvarande lydelse av bestämmelsen omunderrättelse till riksdagsledamöterna.Utskottet föreslår också några smärre språkligaändringar i 6 § tredje stycket, 12 § tredje stycket,14 § första och tredje styckena, 16 § första stycketsamt tilläggsbestämmelserna 2.4.1, 2.10.1 och2.14.1.Ärendenas väckande (3 kap.)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker i huvudsakriksdagsstyrelsens förslag. Utskottetförordar dock vissa ändringar i bestämmelsenom vad budgetpropositionen skall innehållasom överensstämmer med praxis.Riksdagsstyrelsens förslag innebär attuttrycket "meddelande (från regeringen) tillriksdagen" ersätts av "information tillriksdagen". Termen utskottsinitiativ förs ini riksdagsordningen. Förslagsrätten förriksdagens organ begränsas till dem somfaktiskt utnyttjar den och förslagen skallbetecknas framställningar. Rätten attmotionera med anledning av uppskjutnapropositioner respektive återkalladepropositioner utvidgas till att omfatta ävenskrivelser, framställningar och redogörelser.Gällande regler m.m.I 1 § och en tilläggsbestämmelse finns bestämmelserom avlämnandet av propositioner. Bestämmelser ombudgetpropositionen finns i 2 § medtilläggsbestämmelser. I 3-5 §§ finns bestämmelser omnär propositioner skall lämnas. Regeringensskriftliga och muntliga information till regeringenregleras i 6 § med tilläggsbestämmelser. Utskottensförslagsrätt regleras i 7 §, och i 8 § medtilläggsbestämmelser finns bestämmelser om förslagoch redogörelser från riksdagsorgan.I 9-15 §§ och en tilläggsbestämmelse finnsbestämmelser om motioner. Frågor om anmälande avvilande beslut, yrkande om folkomröstning i engrundlagsfråga och misstroendeförklaring finns i 16och 17 §§. I 18 § med tilläggsbestämmelse finnsbestämmelser om medgivande om åtal eller ingripandei den personliga friheten. I 19 § medtilläggsbestämmelse finns bestämmelser omåterkallelse av propositioner och motioner. I 20 §finns en bestämmelse om beräkningen av lagstadgadtid.Riksdagen har beslutat vissa ändringar iriksdagsordningen till följd av inrättandet den 1juli 2003 av den nya (bet.2002/03:KU12, rskr. 2002/03:22). Lagändringeninnebär bl.a. att 3 kap. 8 § ochtilläggsbestämmelsen 3.8.3 ändras den 1 juli 2003för att omfatta även Riksrevisionen.FörslagetNär det gäller bestämmelserna om budgetpropositioneni 3 kap. 2 § jämte tilläggsbestämmelser föreslåsendast vissa omredigeringar.Enligt förslaget bör uttrycket meddelande (frånregeringen) till i 3 kap. 6 § ersättas avuttrycket information till . I konsekvensmed vad som föreskrivs beträffande propositionerföreslås vidare nya bestämmelser (3.6.1) omavlämnande och anmälan i kammaren av skrivelser.Sådana bestämmelser saknas . För tydlighetsskull fastslås i en ny tilläggsbestämmelse (3.6.3)att kommittéberättelsen skall lämnas i form av enregeringsskrivelse. Termen utskottsinitiativ och enbestämmelse om att utskottsinitiativ tas genom ettutskottsbetänkande föreslås föras in iriksdagsordningen (7 §).Förslagsrätten för organ (3 kap. 8 §jämte tilläggsbestämmelser) föreslås ändrad.Riksdagsstyrelsens förslag innebär en begränsning avförslagsrätten för organ till att gällade organ som faktiskt utnyttjar den, nämligenriksdagsstyrelsen, fullmäktige ochdirektion, ombudsmän och Riksdagensrevisorer. Enligt förslaget är rätten att taformella initiativ i form av förslag till riksdagenen viktig del av den självständighet i förhållandetill som , revisoreroch ombudsmän bör åtnjuta. Det bör alltsåinte komma i fråga att ändra på förslagsrätten fördessa myndigheter. När det gäller riksdagsstyrelsenär motivet för ett bibehållande av den formellaförslagsrätten styrelsearbetets breda inriktning påfrågor som gäller verksamheten i och dessorgan.För de övriga organen, bl.a. ,svenska delegation, Europarådetssvenska delegation, svenska delegation,och ,som inte begagnat sig av sin formella initiativrättunder den nuvarande riksdagsordningens tid, behöverenligt förslaget en sådan möjlighet i intefinnas. Om dessa organ vill ha till stånd enförändring som rör deras kompetens, organisation,personal eller verksamhetsformer kan de skriva tillriksdagsstyrelsen och föreslå ett initiativ.Enligt förslaget bör det i tilläggsbestämmelserinföras föreskrifter om omfattningen av denspeciella förslagsrätten.Riksdagsstyrelsen anser vidare att det inte ärsärskilt lämpligt att ordet förslag används sombeteckning på förslagsdokumenten från riksdagsorgan.I stället bör en återgång ske till den terminologisom användes genom att ordet framställninganvänds.Riksdagsstyrelsens förslag innebär även att rättenatt motionera med anledning av att behandlingen avpropositioner uppskjuts till nästa valperiodutvidgas så att den omfattar propositioner,skrivelser, framställningar och redogörelser (12 §).Riksdagsstyrelsen föreslår en komplettering i 3kap. 14 § (gamla 16 §) mot bakgrund av att denordning som gäller för ändring av riksdagsordningenockså skall användas vid ändring av lagen omtrossamfund och lagen om Svenska kyrkan.Det föreslås också i 3 kap. 17 § en lydelse sominnebär att utöver propositioner och motioner kanframställningar från riksdagsorgan, liksomskrivelser från regeringen och redogörelser frånriksdagsorgan återkallas. Den särskildamotionsrätten med anledning av återkallelser avregeringens propositioner bör också gällaåterkallade framställningar, skrivelser ochredogörelser.Återkallelser som utlöser motionsrätt, dvs.återkallelser av propositioner, framställningar,skrivelser och redogörelser bör göras i en särskilddokumentform kallad skrivelse med återkallelse.RemissvarenExpeditionschefen i ThomasRolén delar synpunkten att det för tydlighets skullbör anges att kommittéberättelsen skall lämnas iform av en regeringsskrivelse. Kommittéberättelsen,som enligt nuvarande regler skall lämnas senast den1 mars , skall redovisa verksamheten inomkommittéerna för hela det föregående året. Den tidsom står till buds för att sammanställa berättelsenblir därmed knappt tilltagen, särskilt när detgäller statistikuppgifter och redovisningen avkommittékostnaderna. Expeditionschefen anser detönskvärt att tidpunkten för när kommittéberättelsensenast skall överlämnas kunde flyttas något framåt itiden, exempelvis till ellertill ''''''''''''''''''''''''''''''''stoppdatum'''''''''''''''''''''''''''''''' för avlämnande av propositioneri slutet av mars.Expeditions- och rättschefen i FinansdepartementetLilian framhåller att det i 3 kap. 2 §första stycket riksdagsordningen föreskrivs att ibudgetpropositionen skall ingå en redovisning avstatens tillgångar och skulder trots att en sådanredovisning aldrig ingått i budgetpropositionen.Däremot finns en sådan redovisning i denårsredovisning för staten som regeringen lämnar till i skrivelseform. Honpekar också på att det i andra stycket anges attbudgetpropositionen skall innehålla bl.a.nationalbudget och att det sedan åtskilliga år intefinns något avsnitt i budgetpropositionen sombenämns nationalbudget. Däremot finns det enbedömning av den internationella och svenskaekonomiska utvecklingen.Riksbanken tillstyrker att det också iriksdagsordningen anges omfattningen avframställningsrätten för de två organen i Riksbankenoch att det hänvisas till den bestämmelsen i 4 kap.1 § riksbankslagen.Riksdagens besvärsnämnd anför att nämnden aldrigutnyttjat sin förslagsrätt. Nämnden kan inte hellerse ett reellt behov av att behålla förslagsrätten.Nämnden tillstyrker förslaget att slopaförslagsrätten. Också Valprövningsnämndentillstyrker förslaget. hänvisartill att den aldrig begagnat sig av initiativrätten.Professorn i statskunskap vid universitetBarry anser att kommitténs förslag omförslagsrätten för organ är svagtunderbyggt och argumenteringen föga konsistent.Organens självständighet blir inte större av att dehar ett privilegium som bäst beskrivs i termer avtvång för att behandla dessa organsförslag. Den fråga som bör ställas är varför vissaorgan, som inte leds av förtroendevalda, bör haprivilegiet att kräva att deras förslag skallberedas och behandlas av . Denna gynnadeställning för vissa tjänstemannaorgan, som intebehöver rättfärdiga sina åtgärder och ansvara införväljarna ifrågasätts. Krav på riksdagsbehandling kanendast de organ ha som leds av förtroendevalda ochinför väljarna ansvariga. Detta bör vara en styrandeprincip. Organ som består av tjänstemän kan gesbetydande självständighet, men bör intevara skyldig att behandla deras förslag eftersom detstrider mot den representativa demokratinsprinciper.Förslaget borde i stället enligt så att organ med folkvalda i ledningen kanlägga fram förslag eller göra "framställningar"enligt det föga adekvata förslaget tillspråkbruksändring. Däremot borde tjänstemannaorganhänvisas till metoden att skriva till berört utskottoch föreslå initiativ. Den av ombudsmänredan tillämpade praxisen och den för den nyaRiksrevisionen föreslagna ordningen, borde alltsålagfästas och gälla generellt. Det innebär attombudsmännen, riksbanksdirektionen och de nyariksrevisorerna inte bör ges någon förslagsrätt.Docenten i offentlig rätt vid sammauniversitet pekar däremot på den särskilda roll somRiksdagens ombudsmän har som riksdagenskontrollorgan över domstolar och förvaltning.Ombudsmännen får en god inblick i hur lagstiftningenfungerar i praktiken. Den bibehållna förslagsrättenför de i förslaget angivna organen tillstyrks.Chefsjustitieombudsmannen framhålleratt de föreslagna föreskrifterna i riksdagsordningenom rätten att göra framställningar till riksdagenbrister i överensstämmelse med JO-instruktionen.Ombudsmännens och vissa andra organs förslagsrätt iandra frågor än sådana som rör institutionenskompetens, organisation, personal ellerverksamhetsformer regleras nu i riksdagsordningenendast på det sättet att tilläggsbestämmelsen 3.8.3innehåller en erinran om förekomsten av särskildaföreskrifter i detta ämne. För ombudsmännens delfinns sådana föreskrifter i 4 § lagen (1986:765) medinstruktion för ombudsmän (). Kommitténs förslag innehåller en nytilläggsbestämmelse 3.8.4, med materiella regler omRiksdagens ombudsmäns rätt att göra framställningarhos med anledning av frågor som uppkommeri deras verksamheter. Enligt denna bestämmelse fårvar och en av ombudsmännen göra sådanaframställningar utan att det anges attsamråd skall ske medchefsjustitieombudsmannen. Enligt förslaget kvarstårdock föreskriften om en sådan samrådsskyldighet i 4§ JO-instruktionen. Chefsjustitieombudsmannenföreslår en komplettering av 3.8.4 med en hänvisningtill att ytterligare föreskrifter finns iinstruktionen.Chefsjustitieombudsmannen föreslår också vissaredaktionella ändringar i 3 kap.Utskottets ställningstagandeExpeditionschefen i har i sittremissvar framhållit att beskrivningen i 3 kap. 2 §riksdagsordningen av vad budgetpropositionen skallinnehålla inte står i överensstämmelse med defaktiska förhållandena. Enligt utskottets mening börbestämmelsen i 2 § justeras så att enöverensstämmelse med praxis uppnås.