bet · GQ01KU25 · 2003-03-13 00:00:00 — Utskottetvidhöll sin inställning att pågående arbete medmyndighetsstruktur och pornografifrågan bordeavvaktas och avstyrkte motionen (bet. 2000/01:KU18s. 36).Konstitutionsutskottet behandlade också enliknande motion under föregående . Utskottetvidhöll sitt tidigare ställningstagande ochavstyrkte motionen (bet. 2001/02:KU33 s. 25).ÖvrigtI budgetpropositionen anförde regeringenatt verksamheterna inom , samtVåldsskildringsrådet fyller en viktig funktion isträvandena att motverka skadligt medieinnehåll(prop. 2001/02:1, utg.omr. 17, s. 119). Regeringenerinrade om att sprider kunskapoch medvetenhet om dessa frågor genom sin verksamhetsamt att och Biografbyrån har iuppgift att övervaka efterlevnaden av debestämmelser som rör våldsskildringar och pornografii radio och TV respektive film. Enligt regeringenvar regelverken föremål för överväganden.När det gäller politikens inriktning under 2003avseende skadligt medieinnehåll anför regeringen ibudgetpropositionen att arbetet med att moderniserauppdraget till kommer attbreddas och intensifieras (prop. 2002/03:1, utg.omr.17, s. 101).Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att i enlighet med vad somanförs i motion K373 (yrkande 2) förorda enutvärdering av verksamhet.Motionen bör därför avslås i berörd del.Sändningar i TV 4Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om utökadtextning av program iTV 4. Någon åtgärd från sida ärenligt utskottet inte påkallad. Medhänvisning till tidigare bedömning avstyrkerutskottet vidare en motion om regionalasändningar i . Jämför reservation 10.Textade program i TV 4MotionenI motion 2002/03:K404 av () yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det i nyasändningstillstånd skall framgå att allaprogram som sänds i skall vara textade senastår 2010. Motionären påpekar att gällandesändningstillstånd endast kräver att skall görastora underhållningsprogram och svensk dramatiktillgängliga. Vidare anför motionären att FN:sstandardregler framhåller att staterna skall se tillatt massmedier är tillgängliga för människor medfunktionsnedsättning. Han pekar också på att dennationella handlingsplanen för handikappolitikenkonstaterar att de krav som ställs på publicservice-bolagen skall vara vägledande även förkommersiella TV-bolag.BakgrundSändningstillståndRegeringen beslutade omsändningstillstånd för (SVTför perioden t.o.m. den 31december 2005. Som villkor för sändningarna angesbl.a. att SVT:s insatser för att göra programmentillgängliga för funktionshindrade skall öka undertillståndsperioden jämfört med (14 §). Minst50 % av sändningstiden för förstagångssändningar medsvenskt ursprung bör vara textad vid utgången avtillståndperioden.Samma dag beslutade regeringen också om tillståndför att sända rikstäckande marksändtelevision med analog teknik. Under 5 § itillståndet anges som villkor att skall görastora underhållningsprogram och svensk TV-dramatiktillgängliga för funktionshindrade i minst sammaomfattning som . Verksamheten förfunktionshindrade skall under tillståndsperiodenutökas i den mån nya tekniska förutsättningar gördetta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader.Tidigare riksdagsbehandlingI proposition 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare en nationell handlingsplan förhandikappolitiken föreslog regeringen nationella måloch inriktning för handikappolitiken. Härvid bedömderegeringen att statens insatser för ökadtillgänglighet till kultursektorn förfunktionshindrade behövde förstärkas. När det gälldeTV-området ansåg regeringen att de krav som ställspå public service-bolagen att göra programmentillgängliga för funktionshindrade skall varavägledande även för de privata TV-bolagen.Regeringen avsåg att verka i denna riktning (a.prop. s. 103).I samband med socialutskottets behandling avpropositionen avlämnade kulturutskottet ett yttrande(yttr. 1999/2000:KrU4y) När det gälldetillgänglighet till radio och TV hänvisadekulturutskottet till att det framgick av direktivenför den särskilde utredaren, som då arbetade medunderlag för besluten om nya sändningstillstånd förpublic service-bolagen, att en utgångspunkt i hansarbete borde vara att radio- och TV-programmenstillgänglighet skulle öka. Utredaren skulleundersöka om det behövde ställas ytterligare krav påprogramföretagen i detta hänseende och föreslå hursådana krav i så fall skulle utformas. Vidareförutsatte utskottet att utredaren skulle lägga framett sådant underlag som gjorde det möjligt för denparlamentariska beredningsgruppen, som skullebearbeta utredarens förslag, att ange vilka krav somskulle kunna ställas på SVT för att synskadade,andra läshandikappade, hörselskadade och döva skullefå bättre möjligheter att ta del av SVT:sprogramutbud under den kommande tillståndsperioden.Utskottet ansåg mot bakgrund av det anförda attnågot tillkännagivande till regeringen om hörbaratextremsor och ökad medietillgänglighet förfunktionshindrade, som begärdes i fyra motioner,inte var påkallat.Socialutskottet ställde sig bakom regeringensinriktning på området och såg positivt på attstatens insatser för ökad tillgänglighet förfunktionshindrade till kultursektorn förstärktes(bet. 1999/2000:SoU14 s. 62). I övrigt deladeutskottet kulturutskottets bedömningar och avstyrktemotionerna.Under föregående behandladekulturutskottet motioner som rörde SverigesTelevisions AB:s programtextning (2001/02:KrU11 s.21 f.). Utskottet erinrade om sitt ställningstagandevåren 2001. Då instämde utskottet i den uppfattningsom framfördes av regeringen i proposition2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst20022005 och i då aktuella motioner som syftadetill att andelen textade program av det totalarikssända utbudet med svenskt ursprung skulle ökapåtagligt. Utskottet utgick från att andelen textadeförstagångssända program med svenskt ursprung skulleöka till minst hälften under den kommandetillståndsperioden (bet. 2000/01:KrU8 s. 32). Vidarepåpekade utskottet att det ankommer påGranskningsnämnden att tillse att programföretagetefterlever villkoren i sändningstillståndet.Utskottet ansåg sig också kunna utgå från att denännu icke tillsatta parlamentariska kommitté somskall få i uppgift att förbereda sändningstillståndför tiden följer upp det aktuellasändningsvillkoret samt att kommittén tar ställningtill om ytterligare utökning av programtextningenskall aktualiseras inför nästa tillståndsperiod.Därmed ansåg utskottet att inte nu bordegöra något uttalande i denna fråga. Motionernaavstyrktes.ÖvrigtRegeringen anför i skrivelsen 2002/03:25 Uppföljningav den Nationella handlingsplanen förhandikappolitiken när det gäller sina fortsattainsatser på radio- och TV-området att det ärangeläget att radio- och TV är tillgängligt för alla(s. 65). Regeringen framhåller attteknikutvecklingen kan innebära att tillgänglighetentill TV- och radioprogram ökar ochregeringen följer noggrant utvecklingen på området.Vidare anför regeringen att den avser att tillsättaen parlamentarisk kommitté som får i uppdrag attutifrån en bred och djupgående omvärldsanalys göraen samlad översyn av public service-uppdraget ochpublic service-företagens förutsättningar attuppfylla detta uppdrag i en ny och föränderligmediesituation. Uppdraget har aviserats ipropositionen om en radio och TV i allmänhetenstjänst (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr.2000/01:268).Vid en muntlig information inför utskottet harKulturdepartementet upplyst att kommittén om ensamlad översyn av public service-uppdraget inom kortskall tillkallas.Kulturminister har i svar den 5 mars2003 anfört följande på en skriftlig fråga(2002/03:555) gällande vad hon avser att göra föratt det i kommande sändningstillstånd för skallframgå att antalet förstagångssända svenska TV-program successivt skall öka och varatextade i samtliga fall. Hon anför att regeringenhar för avsikt att genom tilläggsdirektiv ge Radio-och (Ku 2000:01) i uppdrag attbl.a. överväga behovet av lagändringar för attförbättra tillgängligheten till TV-program förpersoner med funktionshinder. Vidare kommerKulturdepartementet att inledadiskussioner med när det gäller utformningen avnya tillståndsvillkor. Kulturministern kommer attverka för att frågor som rör förbättradtillgänglighet för olika grupper avfunktionshindrade lyfts fram i beredningsarbetetinför en ny tillståndsperiod.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att har ställt sigbakom regeringens mål för handikappolitiken att närdet gäller TV-området skall de krav som ställs påpublic service-bolagen att göra programmentillgängliga för funktionshindrade vara vägledandeäven för de privata TV-bolagen. Som redovisats ovananges i gällande sändningstillstånd för attverksamheten för funktionshindrade skall utökasunder tillståndsperioden i den mån nya tekniskaförutsättningar gör detta möjligt inom ramen föroförändrade kostnader. Utskottet utgår från attregeringen inför kommande tillståndsperiod följerupp det aktuella villkoret för sändningarna samt tarställning till om ytterligare krav påprogramtextning bör aktualiseras. Någon åtgärd frånriksdagens sida i enlighet med vad som anförs imotion K404 är därför inte påkallad. Motionen börsåledes avslås.Regionala sändningar i TV 4MotionenI motion 2002/03:K417 av m.fl. (s)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om avtal med TV 4om regionala sändningar. Motionärerna anför att TV 4under beslutade att lägga ned deregionala sändningarna i . Anledningentill detta uppgavs enligt motionärerna varabristande lönsamhet. En ny sändningsplats öppnades iGävle. I och med detta uppfyller vad som sägs iavtalet om att regionala sändningar skall ske frånminst 16 områden. Motionärerna anser att det somhänt visar på behovet av att staten i avtalen omsändningstillstånd bör reglera i vilka områden somregionala sändningar skall ske. Vidare framhållermotionärerna att det behövs en lokal nyhetsbevakningsom motvikt till den alltför Stockholmsfixerademediebevakningen som riksmedierna ägnar sig åt. Fören levande samhällsdebatt är det enligt motionärernaviktigt, även i glesbygd, att det finns olikaaktörer på mediemarknaden. Motionärerna anser attdetta bör regleras i avtal mellan staten och dem sombeviljas sändningstillstånd.BakgrundGällande regler, m.m.För att sända TV-program med hjälp av radiovågor påfrekvens under tre gigahertz krävs enligt 2 kap. 1och 2 §§ radio- och TV-lagen tillstånd avregeringen. Efter en ändring av 3 kap. 2 §, somträdde i kraft (prop. 1996/97:101,bet. 1996/97:KU19, rskr. 1996/97:208), föreskrivs ilagen att villkor för sändningstillstånd får avsebl.a. skyldighet att regionalt sända och produceraprogram.Som villkor för AB:s sändningstillstånd förperioden den 1 januari 2002den 31 december 2005gäller bl.a. att bolaget regionalt skall sända ochproducera program i minst samma antal områden och iminst samma omfattning som . I avtaletmed som gällde fanns inga direktakrav på regionala sändningar. åtog sig ensidigtatt upprätta redaktioner i , ochNorrland. Detta åtagande uppfylldes inte, utan TV 4valde att i stället träffa avtal med ett flertallokala om att sända regionala programpå fasta tider i sändningar (se prop.1996/97:101).Tidigare riksdagsbehandlingVid /98 behandlade utskottet en motionom regionala aspekter i koncessionsgivningenavseende bl.a. . Utskottet, som avstyrktemotionen, hänvisade till att tillståndsvillkoren förTV 4 innehåller klara krav på regional verksamhet.Mot denna bakgrund saknades enligt utskottets meninganledning för att göra etttillkännagivande till regeringen om behovet avregionala aspekter i koncessionsgivning (bet.1997/98:KU16).Under föregående behandlade utskottet enmotion med ett liknande innehåll som den nuaktuella. Utskottet vidhöll sin tidigare bedömningoch avstyrkte motionen (bet. 2001/02:KU33 s. 31).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller alltjämt sin tidigare bedömningoch avstyrker motion K417.Digital radioUtskottets förslag i korthetUtskottet avslår en motion om digital radiomed hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Jämför reservation 11.MotionenI motion 2002/03:K333 av m.fl. (m) yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om digital radio(yrkande 6 delvis). Motionärerna anför bl.a. attregeringen inte kan göra mycket åt priset påmottagare, men utbudet styrs av politiska regler.Enligt motionärerna är det viktigaste vilka villkorsom ställs upp för den privata radions deltagande.Långa tillståndsperioder och möjligheter attförändra programutbud och ägande är av avgörandebetydelse. Motionärerna anser att långsiktighet ochförutsebarhet måste vara grundläggande iutarbetandet av en ny ordning för digital radio.Vidare anför motionärerna att det fortsatta arbetetinte får låsas fast vid enbart en av möjligastandarder och tekniker. Den valda teknikenmåste förutsättningslöst prövas mot såväl nätradiosom sändningar via 3 G eller andra mobiltelefonnät.BakgrundUtredningRiksdagen beslutade att (),Utbildningsradion (UR) och privata programföretag,efter särskilda beslut av regeringen, skulle fåpåbörja försök med digitala radiosändningar (prop.1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369).Som motiv för beslutet anfördes bl.a. att dendigitala tekniken ger bättre ljudkvalitet,effektivare utnyttjande av frekvensutrymme, störretålighet mot störningar och möjlighet att sändabilder och text i radio. I samband medriksdagsbeslutet uttalades att verksamheten skulleutvärderas sedan mottagare funnits på marknadennågra år och företagen och allmänheten hade fåtterfarenheter av den nya tekniken.Regeringen beslutade atttillkalla en särskild utredare, som i ett förstasteg skulle kartlägga och analysera situationen förden digitala distributionen av radio i och iutlandet (dir. 2001:88). Utredaren skulle bl.a.behandla frågor som rör den tekniska utvecklingen,programutbud, frekvensfördelning, ekonomiskaaspekter, andra distributionsmetoder för digitalljudradio än DAB (Digital Audio Broadcasting).Grundlagsfrågor skulle inte behandlas.I ett andra steg skulle utredaren analysera dendigitala radions framtidsförutsättningar. I dettaandra skede skulle parlamentarisk medverkan kommaatt krävas. Regeringen avsåg att återkomma i fråganom analysens omfattning och inriktning samt om sådankompletterande medverkan.Utredningen, som antagit namnetDigitalradioutredningen, avlämnade i april 2002delbetänkandet Digital radio Kartläggning ochanalys (SOU 2002:38).Regeringen har därefter utfärdattilläggsdirektiv till utredningen som fr.o.m. dennadag skall utföra sitt arbete som en parlamentariskkommitté (dir. 2002:85). Kommittén skall medutgångspunkt i vad som framkommit i delbetänkandetgöra en samlad analys av den digitala radionsframtidsförutsättningar, ta ställning till dendigitala radions framtid samt lämna förslag tilllagändringar och andra åtgärder som följer avkommitténs överväganden. Grundlagsändringar skalldock inte föreslås. Uppdraget skall vara slutförtden 30 maj 2003.Tidigare riksdagsbehandlingKulturutskottet behandlade under föregående riksmötemotioner som rörde frågor om att endigitalradiokommitté borde tillsättas samt omåtgärder för att rädda ()nuvarande digitala sändningar (bet. 2001/02:KrU11 s. 2830).När det gällde den första frågan utgick utskottetfrån att regeringen , dvs. förevalet , skulle utse de parlamentarikersom skulle medverka i den andra etappen avDigitalradioutredningens arbete. Med hänvisning tilldet anförda avstyrkte utskottet motionerna.I fråga om den andra frågan framhöll utskottet attregeringen beslutade om ettkompletterande sändningstillstånd för med rättatt sända ljudradio med digital teknik. Tillståndetgäller fr.o.m. den1 t.o.m. , ellertill dess att regeringen har fattat beslut om denframtida användningen av frekvensutrymme för digitalljudradio. Utskottet konstaterade vidare att det avde anslagsvillkor för som gäller för SRframgår att programföretaget i avvaktan påregeringens ställningstagande till resultaten av dentillsatta skall minskakostnaderna för de digitala sändningarna. Därefterkonstaterade utskottet att de digitala sändningarnafortgick om än på en lägre ekonomisk nivå än vad somgällde under föregående tillståndsperiod. Utskottetframhöll att programföretaget, dvs. SR, ansvararsjälvt för sändningarna som nämndes iden aktuella motionen. Något särskilt riksdagensuttalande om att regeringen skulle rädda SR:sdigitala sändningar till dess attDigitalradioutredningen lämnat förslag om dendigitala radions framtid torde enligt utskottet intevara påkallat. Därmed avstyrkte utskottet motionen.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan skall Digitalradioutredningeninom kort redovisa sitt uppdrag. Detta arbete börenligt utskottets mening inte föregripas. MotionK333 (yrkande 6 delvis) avstyrks därför i berörddel.Must carry-skyldighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om begränsningav must carry-skyldigheten. Jämförreservation 12.MotionenI motion 2002/03:K333 av m.fl. (m) yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om begränsning av mustcarry-principen (yrkande 11). Enligt motionärernafinns ingen anledning att ålägga kabelägare attkostnadsfritt distribuera kommersiella program. Deanser vidare att det kan ifrågasättas om dagensomfattande must carry-skyldighet är förenlig medyttrandefrihetsgrundlagen. Motionärerna anför attkravet på allmänhetens tillgång till allsidiginformation måste anses tillgodosett genom att delicensbetalda public service-kanalerna och omfattas av must carry-skyldigheten. Must carry-regeln bör enligt motionärerna därför begränsas tillenbart public service-kanalerna.BakgrundGällande bestämmelseI 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen finns regler omskyldighet att vidarebefordra vissa sändningar ikabelnät, s.k. must carry. Skyldigheten gäller sedanden1 TV-sändningar som sker med tillståndav regeringen, dock högst tre sända TV-program från tillståndshavare vars verksamhetfinansieras genom TV-avgiftsmedel samt högst ettprogram från andra tillståndshavare. Skyldighetengäller endast för sändningar för vilkasändningstillståndet har förenats med krav påopartiskhet och saklighet samt ett villkor om ettmångsidigt programutbud där det skall ingå nyheter.Program som har sänts ut med endast digital teknikbehöver endast sändas vidare med samma teknik ikabelnäten.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandling av förslagettill nu gällande regel om s.k. must carry-skyldigheti radio- och TV-lagen avstyrktekonstitutionsutskottet två motionsyrkanden som togsikte på att skyldigheten att vidarebefordra programinte skulle omfatta fler program än de somfinansieras genom TV-avgift, dvs. och (bet. 1998/99:KU6). Utskottet konstaterade att det i3 kap. 1 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagenstadgas att friheten enligt första stycket att sändaprogram genom tråd inte hindrar att det i lagmeddelas föreskrifter i fråga om skyldighet förnätinnehavare att ge utrymme för vissa program i denutsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetensintresse av tillgång till allsidig upplysning. Detfanns enligt utskottet således ett uttryckligtgrundlagsstöd för bestämmelsen om sändningsplikt i 8kap. 1 § radio- och TV-lagen. Grundlagsstödetförutsätter dock att vidaresändningar behövs medhänsyn till allmänhetens tillgång till allsidigupplysning. Enligt utskottets mening innebarregeringens förslag att skyldigheten attvidarebefordra TV-sändningar i kabelnät skulle få enrimlig omfattning när de digitala sändningarna imarknät inleddes.Utskottet har därefter vid riksmötena /2000,2000/01 och 2001/02 vidhållit sin tidigare bedömningoch avstyrkt motionsyrkanden om begränsningar avmust carry-skyldigheten (bet. 1999/2000:KU15,2000/01:KU18 och 2001/02:KU33).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning attgällande skyldighet att vidarebefordra TV-sändningari kabelnät har en rimlig omfattning. Motion K333(yrkande 11) avstyrks därför.PresstödUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om avvecklingeller minskning av presstödet. Därutöveravstyrker utskottet motioner som rör detsärskilda distributionsstödet förlördagsutdelning samt om tröskeleffekt förlågfrekventa tidningar och riksspridning.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden omstöd till invandrartidningar och omtvåspråkiga medier med hänvisning till attnågon åtgärd från sida inte ärpåkallad. Utskottet är inte heller berett attnu förorda en översyn av presstödet. Jämförreservationerna 1316.MotionernaI motion 2002/03:K268 av m.fl. (v)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförs om behovet aven allsidig utredning av presstödet, antingen isärskild ordning eller inom ramen för en bredaremassmedieutredning. Enligt motionärerna harpresstödet varit oförmöget att påverka situationenför de delar av landet som saknar lokala medier, dekommuner som ligger i medieskugga. Motionärernaanser att andra problem med presstödet är följande.Presstödet är inriktat på stöd till andratidningardefinierade i upplagetermer, trots attannonsintäkter i regel är viktigaste inkomstkällan.Vidare bör det prövas om presstödet kan varakvalitativt inriktat i stället för kvantitativt.Kravet på att tidningar som uppbär presstöd skallvara heltäckande kan också behöva omprövas, eftersommånga typer av material nås enklare ochsnabbare via text-TV eller Internet.Presstödsreglerna bör därutöver anpassas för attmotverka utarmning av tidningar som särskilt vändersig till invandrargrupper. Vidare bör presstödetsanpassning till den tekniska utvecklingen utredas.Motionärerna påpekar också att en lösning förandratidningar ibland har varit att den ledandetidningen har köpt konkurrenten och samordnat detredaktionella materialet, men fortsatt utgivningenmed en särskild redaktion för den mindre tidningen.Enligt motionärerna bör det övervägas om presstödetskall stödja sådana lösningar för att räddatidningar som annars inte skulle överleva.Motionärerna anser att dessa och andra problem somhänger samman med dagens presstödsregler bör utredasi en parlamentarisk utredning med uppgift att läggafram förslag som anpassar den statligamediepolitiken till dagens och morgondagensverklighet i syfte att garantera den fria pressen,mångfalden och den journalistiska kvaliteten som ettav demokratins fundament.I motion 2002/03:K289 av m.fl. (s)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om lördagsutdelningav tidningar. Enligt motionärerna har fleratidningar aviserat att lördagsutdelningen har blivitalldeles för dyr och att man överväger att upphöramed den. Detta gäller speciellt tidningar pålandsorten. Denna utveckling bör enligt motionärernases över.I motion 2002/03:K333 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att avveckla presstödet ienlighet med vad i motionen anförs (yrkande 7).Enligt motionärerna har tidningarna anpassat sigefter presstödet och blivit permanent beroende avdet. Följden har blivit att ekonomiska problem intehar åtgärdats. Motionärerna anser att presstödetockså innebär att konkurrensvillkoren gentemot icke-presstödstidningar snedvrids.I motion 2002/03:K373 av m.fl. (kd)yrkas att begär att regeringen lägger framförslag enligt vad i motionen anförs om reglerbeträffande tröskeleffekt för lågfrekventa tidningaroch riksspridning (yrkande 3). Enligt motionärernabör sådana tidningar vars upplaga tillfälligtunderstiger 7 000, men inte 6 500 exemplar, fåbibehållet presstöd under två år.I motion 2002/03:K399 av och (mp) yrkas att tillkännager förregeringen som sin mening att vissa justeringarbehöver göras i presstödet i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 4). Motionärernaframhåller att dagens urbanisering ochmassmediekoncentration bl.a. innebär att en femtedelav landets befolkning, de som bor i stor-Stockholm,inte har egna lokala tidningar att tillgå. Vidarepåpekar motionärerna att många unga människor i dagläser tidningar via Internet. Enligt motionärerna ärdet inte rimligt att dessa utgåvor saknar presstöd.Motionärerna anser också att en viss del av deinvandrartidskrifter, där man skriver på sitt egetmodersmål, bör skrivas på svenska.