bet · GQ01MJU13 · 2003-03-27 00:00:00 — antogunder en rad lagändringar om åtgärdermot förorening från fartyg vilka trädde i kraft ifebruari 2002 (prop. 2000/01:139, bet. 2001/02:MJU4,rskr. 2001/02:81). Lagändringarna innebär bl.a.ökade möjligheter till inspektion av utländskafartyg och utökad svensk domsrätt. Vidareförenklades ansvarsfördelningen vi påförande avvattenföroreningsavgift. Avgiften skärptes dessutom.Vattenföroreningsavgiften bygger på strikt ansvaroch är en viktig del i det rättsliga beivrandet avoljeutsläpp och som sanktionsform effektivare änstraffrättsligt ansvar. Vidare förtydligadesbefälhavarens ansvar genom att det i lagen inskrevsatt denne kan undgå sitt straffansvar endast om haneller hon har delegerat ansvaret för tillsynen tillett annat befäl. Det bör i sammanhanget påpekas attbefälhavaren som huvudregel har tillsynsansvaretombord. Han kan dömas till böter eller fängelse ihögst om han brister i den tillsyn som behövsför att utsläpp inte skall ske i strid med lagen.Enligt vad utskottet erfarit är det för tidigt attmed säkerhet konstatera några effekter avlagändringarna. uppger dock attantalet förundersökningar om olagliga oljeutsläpphar ökat, troligen till följd av de ökadebefogenheter erhöll genomlagändringarna. Mot bakgrund av att reglerna nyligenvarit föremål för behandling anserutskottet inte att bör vidta någraytterligare åtgärder med anledning av motionernaMJ212 (kd) yrkandena 1 och 2, MJ290 (fp), MJ428 (c)yrkande 25, MJ489 (mp) yrkande 11 och MJ491 (c)yrkande 3. Med det anförda avstyrker utskottetjämväl motion MJ478 (s) yrkande 3.Övergödning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fem motionsyrkanden (s,fp, kd, v) med krav på initiativ i arbetetmot övergödning med hänvisning till attpågående arbete tillgodoser motionskraven.Utskottet avstyrker vidare tvåmotionsyrkanden (m, fp) med förslag tillåtgärder mot försurning och övergödning.Utskottet stöder sig här på det omfattandearbete som pågår. Slutligen avstyrkerutskottet ett motionsyrkande (c) med krav påen miljöundersökning av såsom varandetillgodosedd.MotionernaMotion MJ245 (kd) yrkande 3 behandlar frågan omåtgärder mot kustnära övergödning. Denna frågabehandlas också i motion MJ313 (v) yrkande 2 enligtvilken regeringen bör återkomma tillriksdagen med förnyade initiativ iövergödningsfrågan. Det påpekas i motionen attlångsiktiga mål och strategier för att nå miljömålenär den viktigaste delen i arbetet med att hanteraövergödningsproblemet. Det har emellertid enligtmotionärerna visat sig att situationen är akut ochatt det därför krävs omedelbara och direkta åtgärderom unika liv skall kunna räddas. Enåtgärd som visat sig kunna minska kväveläckaget ärenligt motion MJ422 (fp) yrkande 18 att satsa på enväxande gröda som suger uppkväveresterna. Fånggrödor och vallodling är ur dennasynvinkel oerhört viktiga hävdas det. Enligt motionMJ406 (s) yrkande 1 måste det finnas en möjlighettill balans mellan näringstillförseln på brukad markoch totaluttaget i skörden. Det måste bli en uppgiftför växtförädlingen att finna effektiva odlingssättdär denna balans uppnås. I motion MJ406 (s) yrkande2 föreslås metoder för att minska närsaltläckagettill våra vattendrag. Genom att låta restprodukter,såsom halm, betblast, m.m., genomgå enrötningsprocess mineraliseras delar av det organisktbundna kvävet och blir lättillgängligt för växternanär man återför detta till grödan. Med denna metodkommer närsaltläckaget att minska med upp till 40 %och lantbrukaren sparar pengar genom att behovet avatt köpa handelsgödsel minskar, hävdas det.De kommunala reningsverken borde på relativt kortsikt kunna omfattas av ett system med köp- ochsäljbara utsläppsrätter för närsalter hävdas det imotion MJ420 (m) yrkande 11. Härigenom kaninvesteringar i reningsverk och annan vattenreningstyras så att de sker där marginalkostnaden för attreducera utsläppen är lägst. Dessutom bör enligtmotionärerna anläggandet av våtmarker iodlingslandskapet och skyddszoner utmed vattendragstödjas i syfte att öka naturens egen förmåga attbromsa näringsläckaget. Kalkningsinsatserna avförsurade sjöar och vattendrag måstefortsättningsvis genomföras på en tillräcklig nivå.Principen skall vara att sjöar och vattendrag somhittills kalkats skall ingå i den nationellakalkningsplanen. Ett sammanhållet program förskogskalkning bör utformas. Det internationellasamarbetet i samt inom EU måsteytterligare intensifieras för att få till ståndbindande avtal om utsläppsminskningar. Motion MJ422(fp) yrkande 19 tar upp frågan om styrmedel för attminimera övergödningen. har Europasbönder använt handelsgödsel med höga halter kadmiumi fosfaterna hävdas det. Det finns kadmiumfriafosfater, men dessa är mycket dyra. harlyckats förlänga tillstånd i EU att ha högre krav pålägre nivåer av kadmium än övriga EU. bördriva grundtanken att miljöavgifterna skall betalaspå utsläpp, ej på insats.Slutligen behandlas miljö i motionMJ417 (c) yrkande 1. Enligt motionärerna bör detföretas en ordentlig undersökning av sjön. En sådanundersökning bör ske i samarbete mellan militäramyndigheter, länsstyrelserna runt sjön,vattenvårdsförbundet och andraintresseorganisationer skriver motionärerna.Utskottets ställningstagandeI samband med att regeringen presenterade delmål förmiljökvalitetsmålet Ingen övergödning (prop.2000/01:130) och särskilt för delmålet Minskadeutsläpp av kväveföreningar till havet redogjorderegeringen för olika åtgärder. Regeringen påpekadeatt förutom att vidta de åtgärder som ersätts inomramen för miljö- och landsbygdsprogrammet måstejordbruksföretagen anpassa sin gödsling så attöveroptimala givor undviks och så attväxtnäringsinnehållet i stallgödsel utnyttjasbättre. Skatten på handelsgödsel ger ett incitamentatt utnyttja stallgödseln effektivt, men enligtregeringen finns en potential att ytterligareanpassa gödslingen och därmed öka effektiviteten.Informationsinsatser för att anpassa gödslingenpågår, bl.a. inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Användning avväxtnäringsbalanser på gårdsnivå kan enligtregeringen vara ett medel som bidrar till eneffektiv växtnäringsanvändning. Frågan kommer ävenatt behandlas i den förestående översynen av demiljöstyrande effekterna av avgifter och skatter.Denitrifikationen behöver enligt regeringen öka,exempelvis genom anläggande av våtmarker eller andraåtgärder som förlänger uppehållstiden för vattnet.Vissa sådana åtgärder har vidtagits inom ramen förmiljö- och landsbygdsprogrammet. Vidare harregeringen beviljat medel förnärmare våtmarker inom ramen för delokala investeringsprogrammen. Eftersomövergödningen är ett miljöproblem som tar mycketlång tid att komma till rätta med är det enligtutskottets mening viktigt att föreslagna åtgärderkommer till stånd . Det behövsockså beredskap för att vidta ytterligare åtgärderoch utveckla nya styrmedel för att minskaväxtnäringsanvändningen i jordbruket om intetillfredsställande resultat nås inom de närmasteåren. har presenterat sinmiljömålsuppföljning för . Miljömålsrådetframhåller därvid skyldighet inom ramen förEG:s vattendirektiv att ta fram ett åtgärdsprogramsom syftar till att nå god ekologisk status förSveriges sjöar och vattendrag samt 2009. För att nå detta krävs enligtmiljömålsrådet åtgärder mot övergödningen såvälnationellt som internationellt. De nya förslagentill miljökvalitetsnormer för nitrat i grundvattenoch fosfor i sjöar kan komma att få stor betydelselokalt. En åtgärd för att minska påvekan avnäringsämnen från jordbruket är att anläggavåtmarker. Inom miljö- och landsbygdsprogrammetskall våtmarker återskapas ochrestaurerats under 20002006, bl.a. för dettaändamål. I samverkan mellan ett omfattande rådgivningsprogram, greppanäringen. framhåller attövergödningen i princip skulle kunna reducerasytterligare om djurhållningen minskade. Detta skulleå andra sidan kunna komma i konflikt med biologiskaoch kulturhistoriska mål vad gäller betesmarker,öppet odlingslandskap, småbiotoper och kulturbärandeelement i landskapet. Genom åtgärdsprogrammet motväxtnäringsförluster inom jordbruket och åtgärderinom industrin och avloppssektorn kan enligtmiljömålsrådet belastningen på havet minska med2530 % . Den samladebelastningen på våra hav från alla sektorer måsteminska års nivå för att någenerationsmålet. Utskottet anser med hänvisningtill det anförda att syftet med motionerna MJ245(kd) yrkande 3, MJ313 (v) yrkande 2, MJ406 (s)yrkandena 1 och 2 samt MJ422 (fp) yrkande 18 ärtillgodosett. Utskottet avstyrker på grund häravmotionerna i berörda delar.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motionerna MJ420 (m) yrkande 11 och MJ422(fp) yrkande 19 om vikten av att fortsätta bekämpaförsurning och övergödning samt om att kraftfullaåtgärder mot kustnära övergödning bör vidtagas.Enligt skrivelsen Nationell strategi för hållbarutveckling (skr. 2001/02:172 s. 78) berör flera avde av beslutade miljökvalitetsmålen, medtillhörande delmål och strategier, jordbruket. MåletEtt rikt odlingslandskap innebär attodlingslandskapets och jordbruksmarkens natur- ochkulturvärden skall skyddas och den biologiskamångfalden stärkas. Miljökvalitetsmålet Myllrandevåtmarker innebär att minst 12 000 ha våtmarker ochsmåvatten skall anläggas eller återställas iodlingslandskapet . harfastställt miljökvalitetsmålet Bara naturligförsurning, som innebär att de försurande effekternaav nedfall och markanvändning skall underskridagränsen för vad mark och vatten tål. Riksdagensbeslut beträffande miljökvalitetsmålet Ingenövergödning innebär att halterna av gödande ämnen imark och vatten inte skall ha någon negativ inverkanpå människors hälsa, förutsättningarna för biologiskmångfald eller möjligheterna till en allsidiganvändning av mark och vatten. Inriktningen är attmiljökvalitetsmålet skall nås inom en generation(prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Målet innebär för jordbrukets del ettaktivt arbete för att minska förlusterna avväxtnäringsämnen till hav och andra vatten och attnå målet Giftfri miljö genom insatser som syftartill att begränsa riskerna vid användning avbekämpningsmedel. Enligt delmål 2 undermiljökvalitetsmålet Ingen övergödning skall desvenska vattenburna utsläppen av fosforföroreningarfrån mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag ochkustvatten ha minskat kontinuerligt årsnivå fram . Utskottet anförde vidbehandlingen av delmålspropositionen (bet.2001/02:MJU3 s. 60) att de största källorna tillfosforbelastningen på sjöar och vattendrag utgörs avkommunala och enskilda avlopp. De svarar för närmarehälften av utsläppen medan jordbruk och industribidrar med en knapp fjärdedel vardera. I dettasammanhang vill utskottet dessutom hänvisa till vadregeringen anför i budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1 utg.omr 20 s. 33 f.) om de insatsersom gjorts för att få ner utsläppen. Enligtregeringen har de lett till att nedfallet avförsurande ämnen har minskat kraftigt . Enligt varutsläppen av svaveldioxid ca 57 000 tonexklusive utsläpp från internationell sjö- ochluftfart. Delmålet för utsläpp av svaveldioxid hardärmed redan nåtts, medan de årliga utsläppen avkväveoxider måste minska med ytterligare nästan för att delmålet för utsläpp av kväveoxiderskall nås. Kalkningsprogrammets vattenkemiska målhar uppnåtts till av sjöytan eller avantalet kalkade sjöar och till av de kalkadevattendragen. Regeringen redogör vidare för insatsersom görs för att minska utsläppen av fosfor- ochkväveföreningar från avloppssektorn. Kväveutsläppenfrån kommunala reningsverk har minskat sedan år1985. Reningsgraden för fosfor i reningsverkenuppgår till . Bidrag har lämnats till utbyggnadav moderna reningsverk i länder runt Östersjön.Jordbrukets kvävebelastning har minskat mellan åren1985 och 1995. Ytterligare åtgärder har vidtagitsför att minska utsläppen bl.a. inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Ett mål är att 6 000 hektarvåtmarker skall återskapas och restaureras underåren 20002006. Måluppfyllelsen var 30 %.Miljöstödet som ges för vårbearbetning ochfånggrödor omfattar ca ,långt över målet om . Anläggning avskyddszoner har en måluppfyllelse omca . Alla länder i harundertecknat Helsingforskonventionen till skydd förÖstersjöns miljö (Helcom). Ländernasamarbetar också genom Baltic 21 för att nå enuthållig utveckling inom alla samhällssektorer.Baltic 21 kan beskrivas som en förÖstersjöregionen. Det europeiska samarbetet är ocksåviktigt; EU ställer hårda krav både på medlemsländeroch kandidatländer när det gäller miljölagstiftningoch genomförandet av miljöskyddsåtgärder, ochmiljösamarbete med görs i ökande grad inomramen för EU:s nordliga dimension. Sedan början av1990-talet har genom Sida bidragit till attförbättra miljön i , och sedanSovjetunionens fall har satsats. Med hjälp av Sida har tillexempel sju avloppsreningsverk tagits i drift i debaltiska länderna. I har stödet bidragit tillbättre va-service i sex städer och till enanläggning för hantering av fartygsavfall ocholjespill. Avtal har ingåtts om investeringar iytterligare fem avloppsreningsverk i ,och de baltiska länderna. Sammanlagt berörsdrygt 2,6 miljoner människor av investeringarna iavloppsrening. Sida bidrar också till tvåavfallsdeponier i samt miljösäkring av enanläggning för miljöfarligt avfall i radioaktivt avfall i Sillamäe, . Påenergiområdet har stödet inriktats påenergieffektivisering. Ett stort projekt tillsammansmed har lett till bättrefjärrvärmeförsörjning i tre största städer.Liknande projekt förbereds och pågår i ,, och . Förutom de direktamiljöåtgärderna strävar projekten efter attåstadkomma reformer. Till exempel satsas mycket påuppbyggande av moderna och effektiva organisationer,som på ett vettigt sätt kan fortsätta driva ochsköta anläggningarna när projekten är slutförda.Svenskt investeringsstöd riktas framför allt tillplatser där utsläppen bedöms som särskilt svåra ochdär kostnadseffektiva förbättringar är möjliga.Projekt för finansiering väljs ut i samarbete medländerna och internationellafinansieringsinstitutioner som Nordiskamiljöfinansieringsbolaget , Nordiskainvesteringsbanken, NIB, och Europeiskautvecklingsbanken, . Det svenska stödet användsför att finansiera tjänster, varor och utrustningfrån svenska aktörer; experter och konsultföretag,tillverkare, leverantörer, entreprenörer,myndigheter, organisationer, kommuner och vatten-och energibolag. deltar i ettsamarbete för att bygga upp en godmiljöadministration och miljöpolitik isamarbetsländerna. () driver med stöd av Sida ett program för attminska läckage av näringsämnen till frånjordbruk. Mot bakgrund av det mycket omfattandearbete som ägnas frågan om försurningen både inomSverige och i anser utskottet inteatt nu bör göra något uttalande medanledning av motionerna MJ420 (m) yrkande 11 ochMJ422 (fp) yrkande 19. Motionerna avstyrks.När det gäller motion MJ417 (c) yrkande 1 med kravpå en miljöundersökning av vill utskottetanföra följande. I miljöövervakningens årsskrift förår 2002 redogörs för miljöövervakningen av Vättern.Miljöövervakningen av sker genom detnationella delprogrammet som samordnasav sjö ochNaturvårdsverket. Miljöövervakningsprogrammenfinansieras i huvudsak av vattenvårdsförbunden,och . Syftet medprogrammet är att beskriva kemiska och biologiskatillstånd och utveckling, bedöma hotbilder och följaupp miljömål och miljöförbättrande åtgärder och attge underlag för nationella och regionalamiljöanalyser, miljökvalitetsnormer, framtagande avmiljömål och beslut om åtgärder, underlag förregional och lokal planering,miljökonsekvensbedömningar och vattenvårdsprogram.Vidare syftar programmet till att i samverkan medandra program ge underlag för beräkningar avämnestillförsel från olika källor samt förupprättande av materialbalanser för beskrivningar avolika ämnens omsättning och att vara referens förregionalt och lokalt miljövårdsarbete samt stödjasamordning och gemensam kvalitetssäkring av olikaövervakningsinsatser. Dessutom möjliggör programmeten informationsspridning för ökad kunskap hosallmänheten och övriga intressenter om sjöarnastillstånd. Utskottet avstyrker motion MJ417 (c) iden mån dess syfte inte är tillgodosett genom detanförda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Svenska klimatmål (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ428 yrkande 1.StällningstagandeRegeringens ambition är att minska utsläppen avväxthusgaser med fram till perioden20082012. Preliminära siffror från Naturvårdsverketoch visar att regeringensmålsättning redan är uppnådd. hartidigare föreslagit en höjd ambitionsnivå därytterligare minskning av växthusgasutsläppenskall eftersträvas, och det är viktigt att Sverigeintar en stark position för att driva klimatarbetetvidare internationellt. Nya och högre mål iklimatarbetet måste sättas. Detta bör ges regeringentill känna.2. Handel med utsläppsrätter (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen 2002/03:MJ315 yrkande 4 samt avslår motion2002/03:MJ420 yrkandena 9 och 10.StällningstagandeUtsläppsrätter bör införas som ett styrmedel inomflera områden i miljöpolitiken. En europeiskkoldioxidavgift kommer inte att vara nog för attklara av den utmaning växthuseffekten innebär.Unionen bör skapa en gemensam valuta förväxthusgaser, en ekologisk euro i form avutsläppsrätter. Kyotoprotokollet skapar möjligheterför länder att klara sina åtaganden genom att handlamed utsläppsrätter. Metoden har använts med framgångför att påverka svavelutsläppen i . Att fördelautsläppsrätter via marknaden har stora fördelarjämfört med administrativa regleringar, skatter ochsubventioner. Företag och hushåll får därmedincitament att påverka den tekniska utvecklingen irätt riktning. Det blir lönsamt att forska omtekniker och innovationer som minskar utsläppen. Detär därför angeläget att ägna kraft åt att införa ettsystem för handel med utsläppsrätter. Detta bör gesregeringen till känna.3. Andra flexibla mekanismer (punkt 3)av (), (), () och CeciliaWidegren (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ428 yrkande 2.StällningstagandeSystemet med flexibla mekanismer kommer att införasinom EU omkring . Med anledning av detta börSverige aktivt medverka till att utforma och delta ien försöksverksamhet med flexibla mekanismer. Genomatt delta i såväl utformandet somförsöksverksamheten av ett system för flexiblamekanismer främjas den miljödrivnateknikutvecklingen hos svenska företag. Dettafrämjar den svenska miljöexporten och ger på siktsvenska företag konkurrensfördelar.Kolsänkor är åtgärder som ökar naturens förmågaatt binda kol, t.ex. skogsplanteringar. I ettinledande skede utgör kolsänkor ett komplement tillflexibla mekanismer och andra styrmedel. Det är dockviktigt att poängtera att kolsänkor i sig självainte bidrar till att minska utsläppen avväxthusgaser. Möjligheten att tillgodoräkna sigkolsänkor bör därför i ett längre perspektiv fasasut.Flexibla mekanismer och upptag i kolsänkor ärviktiga resurser i klimatarbetet, eftersom de gerytterligare möjligheter. Dessa verktyg skulle kunnanyttjas som komplement till andra styrmedel för atthöja ambitionen i klimatarbetet.Vad som anförs bör ges regeringen till känna.4. Miljökrav för flygbränslen (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ289 och2002/03:MJ310.StällningstagandeVi anser att regeringen bör inleda ett arbete somsyftar till att relevanta miljökrav kan ställas påflygbränslen som tankas inom landet. Regeringen böremellertid även på Europanivå och internationelltverka för att få i gång en process förmiljövänligare flygbränslen. Detta bör gesregeringen till känna.5. Alternativa drivmedel m.m. (punkt 6)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ321, 2002/02:MJ360,2002/03:MJ377 yrkandena 1 och 4 samt 2002/03:N307yrkande 4.StällningstagandeVi anser att det är hög tid att regeringen tar tillvara de möjligheter som alternativa bränslen ger.Ett exempel härpå är inblandning av etanol ibränslet för redan befintliga motorer. Vi anser detvara anmärkningsvärt att dessa möjligheter intekommit längre trots att regeringen säger sig viljagå i täten för ett ekologiskt hållbart samhälle.Genom låginblandning av största möjliga halt, somkan utan modifieringar i befintliga motorer,skulle en introduktion av biobränsle kunnaunderlättas. Detta ger en marknad förinhemsk produktion i stor skala. Därmed skapas ocksåförutsättningar för en introduktion av fordon medren alkoholdrift och för bilar som kan drivas medolika bränsleblandningar, s.k. (FlexibleFuel Vehichles). Det är också viktigt attforskningen på olika bränslen som kan ersätta dagensfossila bränslen fortsätter. Regeringen böråterkomma till med förslag tillpreciserade mål för minskad användning av fossilabränslen inom transportsektorn. Vad som anförs börges regeringen till känna.6. Miljöklasser för drivmedel (punkt 8)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ413 och2002/03:MJ468.StällningstagandeGenom att införa nya miljöklasser för bränslenskulle man stimulera utvecklingen av renarebränslen. Regeringen bör därför se över möjlighetenatt utvidga miljöklassystemet till att även omfattaeldningsoljor. Vi anser att även bränslen tillfartyg och flygplan bör omfattas av miljöklassning.Detta bör ges regeringen till känna.7. Gröna certifikat för drivmedel (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ418 yrkande 2.StällningstagandeI propositionen klimatstrategi (2001/02:55)beskriver regeringen en strategi för att främjaförnybara drivmedel. Regeringen uttrycker ipropositionen avsikten att återkomma med förslagtill ett nationellt mål för vidare introduktion avförnybara drivmedel. Ett förslag är att införa grönacertifikat för förnybara drivmedel på samma sätt somman nu introducerar grön el. Detta bör gesregeringen till känna.8. Svavelfri diesel (punkt 10)av (), (), () ochCecilia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T460 yrkande 2.StällningstagandeDen svenska åkerinäringens miljöambitioner skallpremieras, inte bestraffas. Regeringen harmisslyckats med att föra en näringspolitik föråkarna som gör att säkerhet och miljötänkande ökarkonkurrenskraften. Ett exempel på detta ärregeringens höjningar av dieselskatten de senasteåren. Det har enbart lett till fler utländskalastbilar i med sämre diesel ochföljaktligen ökad belastning för miljön. Vi anseratt regeringen bör verka för att svavelfri dieselsnarast blir standard inom EU. Detta bör gesregeringen till känna.9.