bet · GR01UBU2 · 2003-11-20 00:00:00 — I motion2003/04:Ub344 (kd) begär motionären en översyn avCSN:s praxis när det gäller inackorderingstilläggför elever som vill gå i fristående gymnasieskola.Problemet är att CSN inte beviljarinackorderingstillägg till utifrån kommande elever,heter det i motionen.I den andra motionen, 2003/04:Ub257 (c), begärsatt regeringen skall lägga fram förslag tilländringar i lagar och förordningar där det klartframgår att inackorderingstillägg skall utgå omelever måste bo inackorderade på studieorten.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet ombeloppet för studiebidraget.Studiehjälpsutredningen har redovisatbetänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU2003:28). Uppdraget har varit att klargörastudiehjälpens syfte, dess roll som studiestöd irelation till olika ekonomiska samhällsstöd, främstpå det familjepolitiska området, samt graden avmåluppfyllelse i systemet. Utskottet anser attriksdagen bör avvakta regeringens beredning avärendet, som pågår i Utbildningsdepartementet.Riksdagen bör enligt utskottets mening också avslåmotion 2003/04:Ub418 yrkande 7, eftersom det är möjligt att dra in studiebidraget om en elevär frånvarande i sådan utsträckning att hon ellerhan inte kan anses bedriva de studier som bidragetär avsett för. Även på denna punkt bör regeringensberedning av förslagavvaktas innan tar någon ställning tilleventuella förändringar.Frågan om underrättelse till föräldrar om att myndigelev skolkar har tagits upp av ibetänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121). Betänkandet bereds iRegeringskansliet. bör avvakta regeringensberedning av ärendet.Utskottet anser också att bör avslåyrkandena om inackorderingstillägg. Även den fråganär föremål för förslag i den nämndaStudiehjälpsutredningen.Utskottet vill klargöra att det endast ärelever utanför det offentliga skolväsendet som kanfå inackorderingstillägg genom CSN. Elever som går ikommunal gymnasieskola skall få ekonomiskt stöd avsin hemkommun om de behöver inackordering till följdav skolgången. Denna bestämmelse finns i 5 kap. 33 §skollagen. Som sagts bereds Skollagskommitténsförslag för närvarande.Studiemedel till studenter med barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå förslag attstuderande med barn skall kunna fåtilläggslån oavsett sin ålder, medan rättentill tilläggslån för studenter över 25 åravskaffas. bör också avslåKristdemokraternas förslag om ettbarntillägg, eftersom den frågan är underutredning.Jämför reservationerna 6 (fp) och 7 (kd).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub396 yrkande1 att studerande med barn skall få möjlighet tilltilläggslån i studiemedelssystemet. Tilläggslånetskall kunna uppgå till . Enligtpartiet bör möjligheten till tilläggslån för den somär och har haft inkomst över en vissnivå avskaffas, eftersom den uppmuntrar studenteratt vänta med sin utbildning. Resurserna som användsför tilläggslån behövs bättre för studerande medbarn, anser motionärerna. Samma förslag framförs iFolkpartiets motion 2003/04:Ub415 yrkande 2.Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:Ub516yrkande 7 förslag om att ett barntillägg på ca 250kr per student och barn skall införas istudiemedelssystemets bidragsdel . I motionen nämns att en tredjedelav alla studenter med barn, och en stor majoritet avensamstående föräldrar som studerar, uppbärsocialbidrag. Det är ett grundläggande fel isystemet när så många är hänvisade till socialbidragför sin vardagliga försörjning trots heltidsstudier,anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till att frågan ombarntillägg i studiemedelssystemet ingår i uppdragettill den studiesociala utredningen (dir. 2002:120och 2003:13). Utredaren skall redovisa sitt uppdragsenast den 31 december 2003.Riksdagen bör enligt utskottets mening inteföregripa utredningen och regeringens beredning avfrågan.Bidragsdelen i studiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om höjningav den normala bidragsdelen istudiemedelssystemet.Jämför reservationerna 8 (kd) och 9 (c).Gällande bestämmelserStudiebidraget i studiemedelssystemet regleras istudiestödslagen (1999:1395) 3 kap. 12 och 13 §§.Studiebidraget enligt 12 § utgör en vissprocentandel av prisbasbeloppet för somden studerande har rätt till studiemedel.Procentandelen beror på om studierna bedrivs påheltid eller deltid. Studiebidrag enligt 12 § är detnormala vid eftergymnasiala studier.Ett högre studiebidrag kan enligt 13 § lämnas tillstuderande som är . Det lämnashuvudsakligen för studier på grundskole- ochgymnasienivå. Bidraget, uttryckt som procentandel avprisbasbeloppet, är mer än dubbelt så stort somenligt 12 §.Uttryckt som procentandel av totalbeloppet istudiemedel utgör den normala bidragsandelen (enligt12 §) vid heltidsstudier . Den högrebidragsnivån enligt 13 § innebär ett bidrag på 82 %.MotionernaKristdemokraterna framför i motion 2003/04:Ub513yrkande 3 förslag om ett tillkännagivande om att dennormala bidragsdelen i studiemedlen föruniversitets- och högskolestudier skallhöjas till av totalbeloppet. I ett första stegbör den höjas till av totalbeloppet . För detta har Kristdemokraternaberäknat en höjning av anslaget till studiemedel med300 2005 och det dubbla 2006.Centerpartiet vill enligt motion 2003/04:Ub390yrkande 9 att det så snart statsfinanserna medgerdet skall införas ett system där bidrag och lånvardera utgör av totalbeloppet i studiemedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Studiemedelssystemets funktion är att göra detmöjligt för människor att studera oavsett vilkaekonomiska resurser de har själva. Bidragsnivån istudiemedlen har visat sig ha stor betydelse försystemets rekryteringsfrämjande förmåga. Av denanledningen höjdes också den normala bidragsnivånhögst påtagligt när det nya studiemedelssystemetträdde i kraft (prop. 1999/2000:10,bet. UbU7, rskr. Värdet av en hög bidragsandelär således väl känd av regeringen. Etttillkännagivande om att - men utan angivandeav tidpunkt - höja bidragsdelen till avtotalbeloppet är enligt utskottets mening intelämpligt. Varje höjning av bidragsnivån får storaeffekter på statens kostnader, och måste därförvägas mot andra viktiga ändamål inomutbildningssektorn eller andra samhällssektorer.Den höjning av den normalabidragsnivån till avtotalbeloppet som förordas iKristdemokraternas motion, ryms inteinom den beräkning av utgifterna föråren 2005 och 2006 som riksdagennyligen har godkänt (prop. 2003/04:1volym 1 punkt 11, bet. FiU1).Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet)Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om att avskaffainkomstprövningen i studiemedelssystemet.Jämför reservation 10 (m, fp, kd).Gällande bestämmelserStudiemedel med fullt belopp lämnas bara om denstuderandes inkomst under ett kalenderhalvår inte ärhögre än ett visst belopp, kallat fribeloppet. studerande högre inkomst än fribeloppetreduceras det belopp som hon eller han kan få istudiemedel för det halvåret av den del avinkomsten som överstiger fribeloppet. Bidragsdelenoch lånedelen minskas proportionellt.Vid heltidsstudier under ettkalenderhalvår utgör fribeloppet avprisbasbeloppet. innebär det attfribeloppet är . Fribeloppet är högre vidstudier på deltid.För en heltidsstuderande upphör rätten tillstudiemedel om studiernabedrivs och inkomsten överstiger 112 169kr.Bestämmelserna om fribelopp finns i 3 kap.studiestödslagen (1999:1395).MotionernaModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna framför i sina motioner förslag omatt avskaffa inkomstprövningen.Moderaterna vill enligt motion 2003/04:Ub385yrkande 2 avskaffa inkomstprövningen för att göradet möjligt för studenterna att arbeta utan att fåminskade studiemedel. Därmed kan åtgärden bidra tillatt minska studenternas skuldsättning och till atthögre utbildning lönar sig bättre än nu ekonomiskt.Folkpartiet pekar i motion 2003/04:Ub396 yrkande 8på att inkomstprövningen leder till att arbetebestraffas och att studenterna drabbas av storamarginaleffekter. Motionärerna vill att regeringenskall återkomma till med förslag tillstrategi för hur inkomstprövningen skall avskaffas.Kristdemokraterna anser enligt motion2003/04:Ub513 yrkande 4 att det skall vara fritt förstudenter att komplettera studiemedlen med egetarbete utan att bidragsdelen påverkas. De föreslagnaförändringarna skall också kompletteras med högakrav på resultat och principen att lånen skallbetalas tillbaka, heter det i motionen. Även imotion 2003/04:Ub443 (kd) yrkande 2 föreslås attinkomstprövningen skall avskaffas. Det huvudsakligaskälet är enligt motionärerna att det är studentensjälv som skall avgöra hur hon eller han vill läggaupp sitt liv, inte staten.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades vidförra hänvisar utskottet till att med deregler som gäller finns det goda möjligheterför studenter att begränsa sin skuldsättning om dehar arbetsinkomster vid sidan av studiemedlen. Ominkomstprövningen skulle avskaffas utan några andraförändringar av studiemedelssystemet skulle ävenpersoner med mycket höga inkomster få rätt tillbidragsdelen. Det skulle kunna leda till storakostnadsökningar för staten som enligt utskottetsmening inte är skäliga.Studiemedelsbelopp i direktproportion till uppnåddastudieresultatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för ett systemmed "peng per poäng".Jämför reservation 11 (fp).Gällande bestämmelserEn student som har bedrivit studier vid universiteteller högskola får beviljas studiemedel förfortsatta studier endast om hon eller han har klaratstudierna så väl att det kan anses sannolikt attstudierna kommer att slutföras inom normal tid (3kap. 6 § andra stycket studiestödslagen, 1999:1395).Vilket belopp som därvid kan beviljas är beroendeav hur många poäng studenten avser att läsa och omdet gäller heltids- eller deltidsstudier, samt aveventuella inkomster över fribeloppet.MotionenFolkpartiet för i motion 2003/04:Ub396 yrkande 6 pånytt fram förslag om ett system med "peng perpoäng", dvs. att studiemedelsbeloppet skall sättas idirekt relation till hur många poäng studentenuppnått under föregående period.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår liksom vid förra attriksdagen avslår yrkandet.Riksdagen har behandlat motsvarande yrkande fleragånger tidigare, (bet.2002/03:UbU2 s. 23). Liksom då och tidigare hänvisarutskottet till att , somövervägt idén, kom fram till att nackdelarna med ettsådant system överväger fördelarna (Sammanhålletstudiestöd, SOU 1996:90 s. 113 f.). Utskottet delarutredningens uppfattning att huvudprincipen bör varaatt studiestödet inte skall verka styrande på valetav utbildning. Om ett system med "peng per poäng"infördes skulle det kunna förstärka lockelsen förstudenter att välja kurser som anses lätta framförsådana som anses mer krävande, vilket inte ärönskvärt.Stöd till högre utbildning påminoritetsspråkUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attstudenter som läser på ett minoritetsspråkutomlands skall få ett särskilt bidrag tillmerkostnader. Utskottet hänvisar tillmöjligheterna till merkostnadslån.MotionenVikten av att de nationella minoritetsspråken iSverige får stöd från samhället för att hållaslevande tas upp i motion 2003/04:Ub363 (fp).Motionären pekar på att det är svårt att i Sverigege högre utbildning på minoritetsspråken, medandessa språk har en betydligt starkare ställning iandra länder. Hon vill därför att studenter som intekan få utbildning på minoritetsspråket i Sverigeskall få ett särskilt stöd för att bedriva studiernautomlands. Stödet bör utformas som ett utökatstudiebidrag som söks hos CSN. Bidragets storlekskall anpassas för att täcka de särskildamerkostnader som uppstår i samband med studierna iannat land, anser motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.De regler som gäller för studiemedel vidstudier utomlands tar hänsyn till kostnadsläget istudielandet. För merkostnader i form av resor ochstudieavgifter kan studenten få särskilt lån. Dessaregler gäller för studiemedelsberättigade studierutomlands, oavsett ämne. Motionen handlar om attmerkostnader för den som läser på ettminoritetsspråk skulle finansieras med bidrag.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ensärbehandling av studier just på minoritetsspråk.Den övre åldersgränsen förrekryteringsbidragUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att den övre åldersgränsenför rekryteringsbidraget inte skallavskaffas.Jämför reservation 12 (c).Gällande bestämmelserFör rekryteringsbidrag till vuxenstuderande gälleren övre åldersgräns (5 § lagen omrekryteringsbidrag till vuxenstuderande, 2002:624 ).MotionenCenterpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub391yrkande 12 att det inte finns något skäl att ha enövre åldersgräns för rekryteringsbidraget. Det finnsi dag personer som är och varken hargrundskole- eller gymnasiekompetens och som riskeraratt bli arbetslösa, heter det i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har fastställt en utgiftsram förutgiftsområde 15 som inte inrymmer den höjning avanslaget till rekryteringsbidrag på 700 miljonerkronor som föreslagit.Förslag att inte ha någon övre åldersgräns förrekryteringsbidraget och förslag om en högreåldersgräns än behandlades av ävenvåren 2002 när propositionen Rekryteringsbidrag vidvuxenstudier (prop. 2001/02: 161) behandlades.Utskottet skrev då följande (bet. 2001/02:UbU15 s.13):Utan en koppling till åldersgränsen förstudiemedel är risken stor att enskilda personerkommer att rekryteras till studier som inte kanavslutas med statligt finansierat studiestöd. Enhögre åldersgräns än förrekryteringsbidraget innebär att ocksååldersgränsen för studiemedel skulle behövahöjas, vilket skulle medföra ökade utgifter förstaten. Utskottet noterar att regeringen anseratt det måste finnas många sätt attmöjliggöra ett livslångt lärande för denenskilde, och att regeringen avser att noga följadels studiemedelsreformen, dels utvecklingen inomandra näraliggande politikområden. Detta ärenligt utskottets mening angeläget.Utskottet har fortfarande samma uppfattning.Försäljning av studielånsstocken påmarknadenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår avslag på ett förslag omatt utreda möjligheterna att säljastudielånsstocken på marknaden utan attvillkoren för studenterna försämras. Idén ärenligt utskottet orealistisk.MotionenI motion 2003/04:Ub264 (kd) yrkande 1 framhållermotionärerna att det är viktigt att hantera dennuvarande studielånsstocken på ett ekonomisktförsvarbart sätt. De önskar att regeringen skallutreda alternativet att sälja studielånsstocken påmarknaden, vilket skulle göra en osäker fordran säker tillgång för staten. En försäljning skullevara den mest radikala lösningen, underförutsättning att villkoren för studenterna blirlika fördelaktiga som i dagens situation ellerbättre.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har behandlat motsvarande förslag vid defyra senaste riksmötena. Utskottet anser liksomförra året (bet. 2002/03:UbU2 s. 24) attmotionärernas idé är orealistisk. De trygghetsreglerför låntagaren som finns inbyggda istudiemedelssystemet medför en kostnad för staten,som det är osannolikt att någon aktör på marknadenskulle vara villig att ta på sig.Enklare regler och mindreförhandsprövning istudiestödssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra några uttalanden omenklare regler och om mindre förhandsprövningoch mer efterhandskontroll istudiestödssystemet.Jämför reservation 13 (fp, kd).Riksdagens revisorers förslagRiksdagens revisorer har genomfört en granskning avhur CSN uppfyller sitt uppdrag. Bakgrunden var delånga handläggningstiderna för studiestöd ochbristerna i service till studenterna i samband medterminsstarterna.I revisorers förslag angående CSN:shandläggningstider och tillgänglighet (förs.2002/03:RR15) görs bedömningen att regeringen börgenomföra ytterligare förenklingar av reglerna förstudiestödet. Revisorerna föreslår att görett tillkännagivande till regeringen om detta(punkt 1). Regler som är enkla och lätta att förståunderlättar administrationen av studiestödet och görsystemet begripligt för de studerande och låntagaresom berörs av det, heter det i den rapport somföregått revisorernas förslag till riksdagen.Revisorerna anser också att en försöksverksamhetmed mindre förhandsprövning och merefterhandskontroll är värd att pröva. De föreslåratt gör ett tillkännagivande om detta tillregeringen (punkt 2).MotionernaFolkpartiet (mot. 2003/04:Ub2 yrkande 2) ochKristdemokraterna (mot. 2003/04:Ub1 yrkande 2)instämmer i revisorernas förslag om regelförenkling.Folkpartiet skriver i samma motion, yrkande 3, attpartiet inser fördelarna med att minska påförhandskontrollen, men att det också finns riskermed det som måste tas på allvar. Med tanke på CSN:sstora problem anser dock att man börpröva förslaget om minskad förhandsprövning.Efterhandskontrollen bör kunna ske så snabbt attinte mer än en felaktig utbetalning skall kunnagöras. Dessutom måste informationen till de sökandevara så tydlig att de inte av misstag sökerstudiemedel som de inte har rätt till, framhållermotionärerna.Kristdemokraterna anser också (mot. 2003/04:Ub1yrkande 3) att en del av den kontroll som görsinnan studierna påbörjas bör ersättas avefterhandskontroll. Om reglerna mer inriktas på genomfört sina studier och uppnåttstudieresultat kan beslutskvaliteten blir bättre,som måluppfyllelsen och effektivitetenockså förbättras, heter det i motionen.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör enligt utskottets mening avslåRiksdagens revisorers förslag och motionsyrkandenaom tillkännagivanden.Studiemedelssystemet har ganska nyligenreformerats. Den nya studiestödslagen trädde i kraftden . Som framgår av budgetpropositionen(utg.omr. 16 s. 150) har vissa smärreregelförändringar redan gjorts, och ytterligareförenklingar av reglerna för studiestödet kan enligtregeringen bli aktuella.Revisorerna tar själva upp risken för att enkontroll i efterhand i stället för prövning i förvägkommer att medföra att fler sökande kan fåstudiestöd beviljade på felaktiga grunder och attåterkrav av studiestöd därmed kan bli vanligare.Detta påpekas även i motion. Utskottetvill understryka att återkrav av beviljade ochutbetalade studiemedel skapar stora problem förstudenten och så långt som möjligt bör undvikas.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Beloppet för studiebidrag inom studiehjälpen(punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub513 yrkande 2.StällningstagandeStudiebidraget till ungdomar i gymnasial utbildningbör höjas till per månad.Det skall vara tydligt att bidraget är kopplat tillstudier och att ett aktivt deltagande krävs. Denenskilde skall från början upplysas om att statenger bidrag fullföljda studier. Skolkskall kunna medföra avdrag på bidraget.2. Indragning av studiebidrag (punkt 4) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub418 yrkande 7.StällningstagandeSkolk är ett växande problem i många skolor. Skolkgör det svårt att bedriva en meningsfullundervisning och skapar ordningsproblem både i ochutanför klassrummet. Närvarokravet måste hävdasockså i en frivillig skolform som gymnasieskolan.Studiebidraget skall dras in vid stor ogiltigfrånvaro. förslag attelever i gymnasieskolan skall få barnbidrag istället för studiebidrag är därför olyckligt och börinte genomföras.3. Underrättelse till föräldrar om att myndigelev skolkar (punkt 5) - kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub391 yrkande 7.StällningstagandeEn familjs ekonomi kan drabbas hårt av attstudiebidraget dras in för en gymnasieelev på grundav att eleven skolkar. Det är bekymmersamt attföräldrarna har försörjningsansvaret förgymnasieeleven intill men inte harsjälvklar rätt till information om elevensuppförande i skolan, t.ex. om att han eller honskolkar. Detta skulle kunna lösas genom att rättenatt underrätta föräldrar till myndiga elever om deskolkar skrivs in i skollagen.4. Inackorderingstillägg till ungdomar igymnasial utbildning (punkt 6) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub344och bifaller delvis motion2003/04:Ub257.StällningstagandeFlera av de fristående gymnasieskolorna får ettförhållandevis stort antal ansökningar frånintresserade ungdomar från andra orter i änden egna kommunen. Ett problem är då att CSN intebeviljar inackorderingstillägg till utifrån kommandeelever. Det blir därmed mycket svårt för dessaungdomar att förverkliga sin dröm om att få gå påett fristående gymnasium. Regeringen bör tainitiativ till en översyn av CSN:s praxis när detgäller inackorderingstillägg.5. Inackorderingstillägg till ungdomar igymnasial utbildning (punkt 6) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub257och bifaller delvis motion2003/04:Ub344.StällningstagandeFör att bevilja inackorderingstillägg kräver CSN attden studerande inte kan gå motsvarande program ellernationella inriktning på hemorten. CSN tar ingenhänsyn till om eleven har valt en skola för att denarbetar med en särskild pedagogik eller en skola sominom utrymmet för valbara kurser eller individuellaval erbjuder kurser som inte finns på hemorten. hantverksprogrammet finns på elevens hemortanses som ett hinder för att eleven skall fåinackorderingstillägg för att gå samma program påannat håll, fastän det kan vara fråga om utbildningtill tapetserare på hemorten och till florist på denskola på annan ort som eleven vill gå i.Regeringen bör ta initiativ till ändring av lagaroch förordningar som reglerar inackorderingsstödetså att elever inte blir utestängda från utbildningtill det yrke de vill arbeta inom.6. Studiemedel till studenter med barn (punkt7) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub396 yrkande 1 och2003/04:Ub415 yrkande 2och avslår motion2003/04:Ub516 yrkande 7.StällningstagandeStudenter som har barn är en kategori som befinnersig i en mycket utsatt ekonomisk situation. Dessabör ges möjlighet till ett tilläggslån på imånaden. finns möjlighet till tilläggslån förhögskolestudenter som fyllt och haft högarbetsinkomst . Detta kan uppmuntrastudenter att vänta med sin utbildning. Sådanaomvända incitament är det viktigt att ta bort.Resurser frigörs därmed så att studenter med barnkan få tillläggslån.7. Studiemedel till studenter med barn (punkt7) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub516 yrkande 7och avslår motionerna2003/04:Ub396 yrkande 1 och2003/04:Ub415 yrkande 2.StällningstagandeStuderande som har barn stöter på en rad problem.