bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Enligt budgetpropositionenär det regeringens avsikt att påbörja utvärderingen under2003 för att användas som ett underlag i nästaforskningspolitiska proposition.Med det anförda föreslår utskottet avslag på motion2003/04:Ub497 yrkande 7 om permanentning av kommitténsuppdrag.26:2 : FörvaltningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:2 : Förvaltning.Anslaget avser förvaltningskostnader för Vetenskapsrådet.Regeringen föreslår att anvisar 99 676 000 krunder anslaget för budgetåret 2004.U t s k o t t e t anser att bör anvisaföreslaget anslagsbelopp.26:3 RymdforskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:3 Rymdforskning.Riksdagen bör vidare lämna regeringen begärtbemyndigande att 2004 besluta om bidrag som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst900 under åren 20052009.Anslaget utnyttjas för internationellt forskningssamarbeteinom ramen för Europeiska rymdorganet () och för stöd tillnationell grundforskning inom rymdområdet. Anslagetdisponeras av Rymdstyrelsen.Regeringen föreslår för att 154 742 000 kranvisas till anslaget 26:3 Rymdforskning. Regeringen föreslårvidare att skall bemyndiga regeringen att 2004besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst under åren20052009.U t s k o t t e t tillstyrker att anvisarföreslaget anslagsbelopp och lämnar begärt bemyndigande.26:4 förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:4 för rymdfysik () har till uppgift att bedrivaforskning, utbildning och utvecklingsarbete samt mät- ochregistreringsverksamhet inom främst områdena rymdfysik,atmosfärfysik och rymdteknik.Regeringen föreslår att till institutet anvisar . IRF har under åren20012003 som tillfälliga åtgärder disponerat extra medel,6,, för att klara både sitt ansvar förmiljö- och atmosfärforskningen och sina ökade kostnader iövrigt. Enligt regeringen behöver institutet tillföras extramedel även . Regeringen avsätter 2,5 miljoner kronortill IRF under anslaget 26:11 Särskilda utgifter förforskningsändamål.U t s k o t t e t har inget att invända mot regeringensmedelsberäkning. bör anvisa medel till IRF ienlighet med regeringens förslag.26:5 Kungl. biblioteketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:5 Kungl. (KB) är . KBsamlar in, bevarar och tillhandahåller det svenska trycktaordet och förvärvar viss utländsk litteratur om Sverige.Myndighetens uppgifter baseras på lagen (1993:1392) ompliktexemplar av dokument. KB främjar ocksåinformationsförsörjningen till svensk forskning, genom bl.a.det nationella databassystemet Libris och genom insatser föratt utveckla och förvalta ansvarsbibliotek inom olikaämnesområden.Regeringen föreslår att till KB för anvisas234 004 000 kr.U t s k o t t e t anser att bör anvisaföreslaget anslagsbelopp.26:6 PolarforskningssekretariatetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:6 främjar svensk polarforskninggenom att delta i planeringen av vetenskapliga expeditionertill och samt svara för den logistik ochutrustning som krävs för expeditionerna. Sekretariatet ärockså ansvarig myndighet för prövning av tillstånd förvistelse i och utövar tillsyn över svenskverksamhet i Antarktis.Regeringen föreslår att tillPolarforskningssekretariatet för anvisar25 080 000 kr.U t s k o t t e t föreslår att anvisar medelunder anslaget i enlighet med regeringens förslag.26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbeteinom EUUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:7 Rådet för forsknings- ochutvecklingssamarbete inom EU.Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU(EU/) främjar svenskt deltagande i EU:s ramprogramför forskning och utveckling genom att erbjuda informationoch rådgivning i frågor som rör svensk medverkan i dessaprogram. Rådet svarar också för statistik och utvärdering somrör det svenska deltagandet i programmen. Rådet är nationelltkontaktorgan gentemot Europeiska kommissionen för frågor somrör samarbetet inom EU:s ramprogram.Regeringen föreslår att anvisar 14 389 000 krtill EU/för nästa budgetår.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.Riksdagen bör anvisa begärt anslagsbelopp.26:8 SunetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:8 Sunet.Ett motionsyrkande om bredbandsutbyggnad för attmöjliggöra distansstudier bör avslås.Jämför reservation 31 (c).Sunet () binder samman iförsta hand universitet och högskolor, men också vissafolkbibliotek och länsmuseer i ett gemensamt datanätverk föröverföring av elektronisk information. Sunet finansierasgenom detta anslag samt genom avgifter från universitet ochhögskolor. Anslaget disponeras av Vetenskapsrådet.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget för nästa budgetår. Intäkterna från denavgiftsbelagda verksamheten beräknas till ca 145 miljonerkronor för 2004.U t s k o t t e t har inget att invända mot regeringensmedelsberäkning. Det föreslagna anslagsbeloppet på 39 258 000kr bör anvisas av riksdagen.Centerpartiet begär i motion 2003/04:Ub390 yrkande 23 etttillkännagivande till regeringen om behovet avbredbandsutbyggnad för att möjliggöra distansstudier i helalandet. Elektroniska kommunikationsmöjligheter till rimligapriser är en avgörande förutsättning för sådana studier,påpekar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Vetenskapsrådet som ansvarar för det svenskauniversitetsdatanätet Sunet har genomfört enutbyggnad av nätet. Det består nu av ett stamnät medkapaciteten /s som ansluter till högskolorna med2,/s. Härigenom har kapaciteten ökats i takt med detförväntade behovet.Styrelsen för Sunet har utsett en arbetsgruppsom skall kunna ge styrelsen råd i vad avser Sunets roll ochuppgifter. Arbetsgruppen skall inhämta synpunkter direkt frånuniversitet och högskolor och olika grupper av användare.Bland annat skall undersökas utbildningens behov avnätanvändning och särskilt då krav som ställs avdistansutbildningen.26:9 Centrala etikprövningsnämndenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:9 Centrala etikprövningsnämnden.Den nya organisationen för etikprövning av forskning somavser människor startar sin verksamhet den 1 januari 2004.Centrala etikprövningsnämnden skall pröva överklagande avbeslut som fattats av de sex regionala nämnderna företikprövning. Nämnden skall även utöva tillsyn överefterlevnaden av lagen (2003:460) om etikprövning avforskning som avser människor samt de föreskrifter sommeddelats med stöd av lagen.Regeringen föreslår under ett nytt anslag att till för anvisas 4 110 000kr.U t s k o t t e t anser att skall anvisa begärdamedel till den nya myndigheten.26:10 Regionala etikprövningsnämnderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:10 Regionala etikprövningsnämnder.Ett motionsyrkande med förslag om annat anslagsbeloppbör därmed avslås.Jämför särskilt yttrande 4 (kd).De regionala etikprövningsnämnderna är sex nya myndighetersom fr.o.m. prövar ansökningar ometikprövning enligt lagen (2003:460) om etikprövning avforskning som avser människor. Nämnderna har även tilluppgift att pröva vissa frågor enligt lagen (2002:297) ombiobanker i hälso- och sjukvården m.m. De regionala nämndernaskall ha kansli vid universiteten i , , ,och respektive vid institutet.I budgetpropositionen anges att myndigheternas verksamhetfinansieras genom avgifter. beräknar regeringenkostnader för verksamheten till 40 miljoner kronor.Regeringen föreslår att till Regionalaetikprövningsnämnder under ett nytt anslag för budgetåret2004 anvisar 40 miljoner kronor.Därutöver tillförs de regionala etikprövningsnämndernaengångsvis från anslaget 25:73 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för att delsbygga upp infrastrukturen, dels utjämna skillnader i faktiskoch förväntad ärendevolym under det första verksamhetsåret.Kristdemokraterna framför i sin budgetmotion 2003/04:Ub514yrkande 3 att etikprövningsnämndernas arbete är viktigt.Enligt är det dock sannolikt att nämndernai ett uppbyggnadsskede inte kan utnyttja de beräknade medlen,varför partiet vill överföra av dessa tillforskning och forskarutbildning.U t s k o t t e t har inhämtat närmare upplysningar omanslaget från Utbildningsdepartementet.Enligt en promemoria som inkom till utskottet den 28oktober skall verksamheten vid de sex nyaetikprövningsnämnderna finansieras med avgifter. Enligtgjorda beräkningar kommer avgiftsintäkterna attuppgå till . För att avgifterna på etttransparent sätt skall synas i statsbudgeten har en modellvalts, där avgifterna inte betalas in till myndigheterna utanpå s.k. inkomsttitel. I stället konstrueras ett anslag påstatsbudgeten om som kommer att fördelasmellan etikprövningsnämnderna. Konstruktionen blirsaldoneutral för staten. Den totala summan för verksamhetenär densamma som de beräknade avgifterna. Regeringen kommeratt noga följa utvecklingen av avgiftsintäkterna påinkomsttiteln för att reglera anslaget efter verksamhet.Mot bakgrund av vad som redovisats föreslår utskottetatt anvisar det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet på till de regionalaetikprövningsnämnderna. Därmed bör avslåmotionsyrkandet om ett lägre anslagsbelopp.26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamålUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet, , för budgetåret 2004under anslaget 26:11 Särskilda utgifter förforskningsändamål. Ett motionsyrkande med förslag omannat anslagsbelopp bör därmed avslås.Jämför särskilt yttrande 4 (kd).Regeringen föreslår att under anslaget 26:11Särskilda utgifter för forskningsändamål anvisar 110 872 000kr för nästa budgetår.Från anslaget har överförts till anslaget26:9 . Som tidigare nämntsberäknar regeringen under anslaget tillfälliga medel om 2,5miljoner kronor till (26:4).Regeringen avser att utnyttja anslaget för följande ändamålmed fördelning på anslagsposter:I. Bidrag till Kungl. Bidrag till i RomIV.V. Bidrag till i AthenVI.VII. Bidrag till i IstanbulVIII.IX. Bidrag till FulbrightkommissionenXII.XIII. Bidrag till Imego ABXVI.XVII. Bidrag till EISCAT (European Incoherent ScatterFacility)XVIII.XIX. NobelmuseumXXII.XXIII.Bidrag till Vetenskap och allmänhet samtXXIV.XXV. Till regeringens förfogande.XXVI.Kristdemokraterna minskar anslaget med isitt budgetalternativ (motion 2003/04:Ub514 yrkande 3).Minskningen avser hela anslagsposten Till regeringensförfogande.U t s k o t t e t, som inte har något att invända motmedelsberäkningen under anslaget, föreslår att medavslag på motionsyrkandet i denna del anvisar det avregeringen föreslagna anslagsbeloppet.Vissa forskningsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga motionsyrkanden omprioritering av vissa forskningsområden. Utskottethänvisar till att den närmare fördelningen av destatliga forskningsresurserna ankommer påforskningsfinansierande myndigheter och påuniversitet och högskolor.MotionernaI ett stort antal motioner läggs fram förslag om prioriteringav vissa forskningsområden.Vänsterpartiet framhåller i motion 2003/04:MJ410 yrkande 7betydelsen av fortsatt forskning för att vetenskapligtfastställa elöverkänslighet. Det krävs en allsidig forskningdär tekniker, medicinsk kompetens av alla slag och människorsom upplever problem med elöverkänslighet samarbetar.Forskningen bör också inriktas mot att dokumentera ochutvärdera åtgärder för rehabilitering och symtomlindring.I motion 2003/04:Ub455 (s) begärs att regeringen snarastlåter göra en översyn av den forskning som utförts om hurelektromagnetiska fält och särskilt strålning från förmobiltelefonnät påverkar människor. Enligt motion2003/04:Ub476 (s) är det nödvändigt med fortsatt forskning omeffekter på människors hälsa av elektromagnetisk strålningfrån t.ex. mobiltelefoner. Regeringen bör i den kommandeforskningspolitiska propositionen peka på behovet av dennaforskning.Enligt motion 2003/04:Bo296 (s) yrkande 4 bör man övervägamöjligheten till ett framtida forskningsanslag för utvecklingav medicinsk forskning om elöverkänslighet och om effekternapå hälsan av elektromagnetiska fält.Ökade resurser till forskning kring elöverkänslighetefterfrågas i motion 2003/04:Bo256 (c) yrkande 5. Det ärockså viktigt med forskning om hur skador från den nyatekniken skall kunna undvikas, framhåller motionärerna.I motion 2003/04:Ub268 (mp) föreslås en utredning ominrättande av dels ett nationellt forskningsprogram, dels enforskarskola avseende biologiska effekter avelektromagnetiska fält. Enligt motion 2003/04:MJ398 (mp)behövs forskning på radiofrekventa fält (yrkande 4) ochforskning om interaktion mellan elektriska fält i luftrummet(yrkande 8) för att utröna hur alla dessa fält påverkarmänniskors hälsa. Ökad forskning behövs också vad avserstrålning från elektromagnetiska fält vid basstationer ochmaster för mobiltelefoni, enligt motion 2003/04:Bo259 (mp)yrkande 3.Vikten av att stödja forskning inom funktionsgenomikenbetonas i ett par motioner. I motion 2003/04:Ub403 (kd, m,fp) begärs att regeringen låter utreda den framtidafinansieringen av den funktionella genomforskningen och attnämnda utredning skall vara slutförd införbudgetpropositionen . I motion 2003/04:Ub508 (s)framhåller motionären att ett nytt femårigt nationelltprogram, Biobank , bör tas fram med början 2005. Ibåda motionerna hänvisas till att forskningsstödet till tvånuvarande konsortier, Swegeneprogrammet i ochWallenberg Consortium North i resten av landet, kommer attupphöra.I motion 2003/04:Sf401 (kd) yrkande 4 begärs etttillkännagivande om behovet av att inrätta en professur iförsäkringsmedicin. Regeringen bör enligt motionärerna verkaför att inrätta kliniska professurer vid högskolorna isamarbete med sjukvården och lokala ochregionala kontor.Behovet av forskning som gäller patienter påpekasi motion 2003/04:So418 (m) yrkande 9. Vetskapen om de äldstaoch sjukaste patienterna är ofta bristfällig. Forskningenmåste intensifieras och klinisk forskning säkerställas.Riksdagen bör enligt motion 2003/04:So642 (kd) yrkande 7 göraett uttalande om behovet av forskning och kompetensutvecklingkring rehabiliteringen av funktionshindrade. Som en resurs idetta sammanhang nämner motionärerna Centrum förhandikappvetenskap vid universiteten i och ,där omfattande forskning kring funktionshinder bedrivs.Ökat stöd till forskning om grön rehabilitering begärs imotion 2003/04:Ub395 (c) yrkande 1. Motionärerna påpekar att många som i daggår sjukskrivna skulle ha nytta av rehabilitering inom detgröna området, dvs. av att vistas och röra sig i parker,trädgårdar och naturområden.Den kroniska smärtsjukdomen fibromyalgi drabbar allt yngremänniskor, framhåller motionärerna i motion 2003/04:Ub461(m). De flesta är kvinnor. Forskning om vad som orsakarfibromyalgi behövs och är av största vikt.Enligt motion 2003/04:Ub501 (s) behövs forskning om migränför att öka kunskaperna om migrän, dess orsaker ochbehandling.Forskning inom designområdet lyfts fram i motion2003/04:Kr230 (m) yrkande 2. Motionärerna anser attkonsthantverkets, formgivningens och industridesignenshistoria, liksom den samtida designen, behöver bådedokumenteras och analyseras.I motion 2003/04:Ub434 (s) begärs att uttalar sigför etablering av ett forskningsinstitut i län, ett projekt somRegionförbundet i län och tagitinitiativ till. Motionärerna framhåller att samarbete iÖstersjöregionen inte bara är en regional utan också ennationell angelägenhet. Det bör därför finnas ett statligtintresse att aktivt stödja förslaget om ettforskningsinstitut.Behovet av forskning om social ekonomi understryks i motion2003/04:Ub489 (s). Enligt motionen finns det viss forskning meningen heltäckande kartläggning av den sektor i samhället sombedriver ekonomisk verksamhet i demokratiska organisationeroch föreningar.Enligt motion 2003/04:Ub510 (c) är det viktigt attkunskaperna om ekologi ökar, så att människansnyttjande av kustområdet och skärgården kan ske på ettlångsiktigt hållbart sätt. Möjligheterna att inrätta enmarinbiologisk forskningsstation på i bör därför utredas.Vetenskapsrådet bör enligt motion 2003/04:T474 (c) yrkande 9ges i uppdrag att initiera forskning kring interactiondesign. Frågan om användarvänlighet och utformning avspecialanpassade gränssnitt för funktionshindrade och äldreanvändare har varit eftersatt i den svenska IT-diskussionen,hävdar motionärerna. Regeringen bör ta initiativ till attstärka forskningen kring interaction design som ett led i attöka den offentliga sektorns IT-baserade service tillmedborgarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå samtligamotionsyrkanden som i och för sig rör angelägna ochintressanta forskningsområden.Utskottet erinrar om att statsmakterna vad gällerresurserna till grundforskning endast fattar övergripandebeslut om fördelningen av de statliga forskningsmedlen. Dennärmare fördelningen av de statliga forskningsresursernaankommer på forskningsfinansierande myndigheter, som bl.a.Vetenskapsrådet, och på universitet och högskolor, vilka haratt fatta beslut utifrån vetenskapliga kvalitetsbedömningar.Genom bl.a. för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) och för miljö, areella näringar ochsamhällsliv (Formas) ges stöd till behovsstyrd forskning inomrespektive myndighets område. Också här är det myndighetensom svarar för den närmare fördelningen av forskningsmedlen.Som exempel på forskning som uppfyller såväl krav på högvetenskaplig kvalitet som samhällelig relevans vill utskottetpeka på de insatser som redan gjorts och görs inom ett områdesom aktualiseras i flera av motionerna, nämligenelektromagnetisk strålning och ohälsa. I regleringsbrevet fick för arbetsliv ochsocialvetenskap (FAS) regeringens uppdrag att bevaka frågorsom rör forskning om elöverkänslighet. Genom bl.a. dettaforskningsråd finansieras projekt om elöverkänslighet ochhithörande frågor. Enligt regeringsbeslut skallFAS , med början , dokumentera ochinformera om kunskapsläget i samråd med de forskningsaktörer,myndigheter och andra som FAS finner lämpligt. Enligt uppgiftberäknas en rapport föreligga i december 2003.6 Anslagen inom utgiftsområde 16Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att för budgetåret 2004anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligtregeringens förslag.Jämför särskilda yttranden 2 (m), 3 (fp), 4 (kd) och5 (c).Regeringens och oppositionspartiernas förslagEn sammanställning av regeringens och oppositionspartiernasbudgetförslag för utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning finns i bilaga 3 till detta betänkande.Utskottet har i avsnitten 2 Barnomsorg, skola ochvuxenutbildning, 3 Högskoleverksamhet, 4 Vissa centralamyndigheter m.m. och 5 Nationella och internationellaforskningsresurser m.m. redogjort för innehållet i förslagen.Utskottets ställningstagandeI de föregående avsnitten har utskottet redovisat sinbedömning av regeringens och oppositionspartiernas förslaginom olika delar av utgiftsområdet och där tagit ställningtill samtliga berörda yrkanden. Utskottet har tillstyrktregeringens förslag.Utskottet föreslår att för budgetåret 2004anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligt regeringensförslag (kolumnen Regeringens förslag i bilaga 3).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Förberedelser för förändring av gymnasieskolan(punkt 1) fpav (), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub515 yrkande 1.StällningstagandeVi menar att förberedelserna för att driva igenom en storförändring av gymnasieskolan skall avbrytas. Någonproposition på grundval av gymnasiekommitténs betänkande börinte läggas fram då detta inte duger som beslutsunderlag. Detär flera remissinstanser som instämmer med oss i dennaslutsats. Kommittén beräknar omställningskostnaderna till 500miljoner kronor men det kan befaras att de blir ännu högre.Folkpartiet anser att dessa resurser bättre kan användas tillatt höja kvaliteten inom utbildningsväsendet.2. roll (punkt 2) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub439 yrkande 33.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det är positivt att Skolverketsuppgifter blivit mer renodlade i samband med att Myndighetenför skolutveckling inrättades liksom att verkets roll blivittydligare när det gäller tillsyn av skolor. I dettasammanhang vill vi betona alla skolors likhet inför lagen ochpåpeka att tillsynen skall gälla alla skolor oavsett huvudmanoch inriktning. anser att Skolverketbehöver ha en friare roll gentemot regeringen och att verketinte bör vara ett stabsorgan. Genom att det fungerar somstabsorgan försämras verkets trovärdighet och kritiken motregeringen försvåras.3. (punkt 3) m, fp, cav (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2003/04:Ub252,2003/04:Ub367 yrkande 29,2003/04:Ub388 yrkande 15,2003/04:Ub392 yrkande 11,2003/04:Ub427 yrkande 3 samt2003/04:Ub472 yrkandena 1 och 4.StällningstagandeStatens uppföljning och utvärdering av skolans resultat måsteförstärkas och vi anser därför att ett fristående nationelltkvalitetsinstitut bör inrättas. Genom att förbättrauppföljning och utvärdering och göra den mer tillgänglig förelever, föräldrar och personal höjs kvaliteten i skolan.Institutet bör såväl granska och bedöma enskilda skolor somsammanställa övergripande uppgifter för nationellajämförelser. Syftet bör vara att utveckla kvalitetsarbetetoch kvalitetsutvecklingen inom skolan.4. Insatser mot läs- och skrivsvårigheter m.m. (punkt4) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub392 yrkande 10.StällningstagandeCenterpartiet vill genomföra en satsning för att stärkakompetensen och öka insatserna mot läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. I genomsnitt finnsdet ett till två barn i varje klass med läs- ochskrivproblem/dyslexi. Likaså finns elever med svårigheter meddet matematiska tänkandet, dyskalkyli. Med rätta insatser itidig ålder kan skolan ge dessa elever möjlighet och lust attlära samt ett stärkt självförtroende. Det behövs stöd ochlämpliga insatser, t.ex. extra undervisning,specialundervisning, särskilda hjälpmedel.Enligt vår mening bör ett antal olika åtgärder genomförasför att utveckla detta område. Specialisttjänster för lärare,t.ex. resurslärare för läs- och skrivutveckling samtmatematik, bör inrättas. bör sammanställa ennationell databas med exempel på hur olika skolor arbetar medläs- och skrivproblem. Olika typer av tester bör införas isyfte att tidigt kunna upptäcka de elever som har olika slagsläs- och skrivsvårigheter. Vidare bör forskning stimuleras ifrågor om läs- och skrivsvårigheter och lärare bör också istörre utsträckning eller på deltid kunna ägna sigåt forskning.