bet · GQ01SKU11 · 2003-03-25 00:00:00 — (c) att ett väl fungerande system för handelmed utsläppsrättigheter, på ett bättre sätt änlaborerande med skattesatser, kan användamarknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Enskatteväxling måste, framhåller motionärerna,utformas så att en framtida handel medutsläppsrättigheter underlättas. Regeringen ochsamarbetspartierna har inte klarat av detta utanförstärkt skillnaden i miljöbeskattning mellanhushåll och industri. Centerpartietsbudgetalternativ innebär, enligt motionen, ett stegi riktning mot att jämna ut skillnaden imiljöbeskattning mellan hushåll och industri.Centerpartiet anför slutligen i partimotion U326yrkande 9 av m.fl. (c) att en starkaremiljöpolitik kräver att beslut om miljöskatter i EUkan tas med majoritetsbeslut.I motion Sk370 av () sägs atthotell- och restaurangnäringen bör ges samma villkorsom övrig tillverkningsindustri i fråga omenergibeskattning.I motion Sk404 av och (c, mp) påtalas behovet av attkoldioxidskatten på bränslen justeras så att denåter blir strikt proportionell mot kolinnehållet. Enkorrekt koldioxidskatt kommer, enligt motionen, atttydligare styra användningen mot merkoldioxideffektiva alternativ.I motion Sk408 av m.fl.(mp, fp, kd, c)föreslås att inom EU skall vara pådrivandeför att det införs en miniminivå för koldioxidskatt.Enligt motionärerna kan detta utgöra ett värdefulltkomplement till handel med utsläppsrättigheter ellervara ett alternativ i avvaktan på ett effektivtsystem för handel med utsläppsrättigheter.I motion N271 yrkande 2 av ochAnna (kd, m) anförs att effektskatten påkärnkraftsel behöver ses över för att fastställa hurden kan avvecklas.I motion U324 yrkande 14 av m.fl. (mp)anförs att regeringen i EU bör verka för en plan föratt underlätta användandet av miljörelateradeskatter bl.a. genom gemensamma miniminivåer förenergi- och koldioxidskatter.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har ställt sig bakom den strategi för ensuccessivt ökad miljörelatering av skattesystemetgenom grön skatteväxling som presenterades i budget-propositionen (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:FiU1). Grunden för strategin är att höjdaskatter på energi- och miljöområdet växlas motsänkta skatter på arbete. Det främsta syftet medskatteväxlingen är att bidra till att fastställdamiljömål uppnås genom en ökad miljöstyrning viaskattesystemet. Genom miljöskatter sätter man ettpris på miljön, och det blir dyrare att släppa utföroreningar. Härigenom får hushållen ekonomiskamotiv att välja en mer miljövänlig och resurssnållivsstil medan företagen stimuleras att utveckla enmer miljövänlig teknik. En grön skatteväxlinginnebär inte en höjning av det totala skatteuttagetdå höjningar av de miljörelaterade skatternabalanseras av sänkningar av skatterna på arbete.Skatteväxlingsstrategin beräknas under entioårsperiod omfatta sammanlagt 30 miljarder kronor.Under inledningsåren 2001 och 2002 var den totalaomslutningen . Inriktningen2001 var att ge koldioxidskatten en ökad tyngd iförhållande till energiskatten. Skattehöjningarna påenergiområdet koncentrerades till fossila bränslenför uppvärmning, till elförbrukning och tilldieselolja. Dessa höjningar växlades mot höjdagrundavdrag för löntagare och pensionärer och sänktaarbetsgivaravgifter och egenavgifter föregenföretagare. Skatteväxlingen 2002 bestod av höjdagrundavdrag i inkomstskatten, höjd koldioxidskatt påbränslen för uppvärmning, höjd energiskatt på elsamt höjd avfallsskatt.Riksdagen har vidare i samband med den gångnahöstens budgetbehandling godtagit det tredje stegeti skatteväxlingen som innebär enskatteväxling på . Skatteväxlingenbestod av en sänkt inkomstskatt för låg- ochmedelinkomsttagare finansierad med höjningar avkodioxidskatten, elskatten, avfallsskatten ochnaturgrusskatten (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:FiU1).En reformering av energiskattesystemet utgör encentral del av en grön skatteväxling, ochSkatteväxlingskommitténs principskiss utgör utgångs-punkten för reformarbetet. Utredningar harinitierats i fråga om utformningen avnedsättningsreglerna för tillverkningsindustrin,växthusnäringen samt jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna, vägtrafikbeskattningen och ifråga om övriga miljörelaterade skatter. Dessutomgörs analyser av alternativa ekonomiska styrmedel.Det gäller bl.a. handel med utsläppskvoter. Ettförslag om ett system för handel med förnybar el medhjälp av s.k. gröna certifikat har lämnatstill . Ytterligare styrmedel som studerasvid sidan av skatter är driftsbidrag ochinvesteringsbidrag.Riksdagen antog slutligen riktlinjerför energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17).De motioner som behandlas i avsnittet rör bl.a.frågor om energiskattesystemets utformning, dengröna skatteväxlingen och dess regionala effekter,kärnkraftverkens effektskatt och skatten på el,hotell- och restaurangnäringens energiskatter,gemensam miniminivå för koldioxidskatt inom EU, EU:sbeslutsordning i fråga om miljöskatter samtkraftvärmebeskattningen. Utskottet anser attifrågavarande motioner i allt väsentligt rör frågorsom redan tagit ställning till eller somomfattas av överväganden i olika utredningar.Utskottet begränsar sig därför till följandekommentarer.När det först gäller energiskattesystemetsutformning har förslag med olika inriktning väckts imotionerna Sk266, Sk400, Sk404, Sk413, Sk417 yrkande7, Fi286 yrkande 24, N301 yrkande 10, N390 yrkandena5 och 6 samt MJ428 yrkande 13.I fråga om motion Sk266 och en miljöklassning aveldningsoljor för uppvärmning konstaterar utskottetatt det inte finns något sådantmiljöklassystem. Däremot utgår svavelskatt somverkar miljöstyrande. I det av godkändabetänkande /02:MJU10 ansåg miljö- och jord-bruksutskottet att en ökad miljöanpassning aveldningsoljor var önskvärd och förutsatte attregeringen verkade för detta utan särskilttillkännagivande från sida. Utskottet haringen annan uppfattning i frågan än miljö- ochjordbruksutskottet.Beträffande motion Sk417 yrkande 7 och frågan omenergiskatterna i den energikrävande industrisektornvill utskottet erinra om att ingen energiskattbetalas på den el som förbrukas inomtillverkningsindustrin.Frågan i motion N301 yrkande 10 delvis där dettalas om en avveckling av produktionsskatterna ienergiskattesystemet har utskottet behandlat underflera år. Utskottet vidhåller att dagens svenskaenergibeskattning i huvudsak är utformad somkonsumtionsskatt. Kvarvarande rester av enproduktionsskatt på el finns endast i form av deneffektskatt som tas ut på kärnkraftverk.Förslaget i motion N390 yrkande 5 om att beläggadansk kolkraftel med miljöavgift vid import tillSverige anser utskottet knappast vara genomförbart.Utskottet är övertygat om att elproduktion som inteär miljövänlig kommer att bli dyrare och därmedmindre konkurrenskraftig i samband med att staternaskall minska utsläppen av koldioxid för attsäkerställa åtagandena under Kyotoprotokollet.Danmark skall inom ramen för EU:s internabördefördelning minska sina utsläpp av drivhusgasermed jämfört med nivå. Enligt dendanska genomförandeplanen kommer danska kolkraftverkatt kunna exportera el endast om de köper kvoter somuppväger utsläppen.När det gäller förslaget i motionerna Fi286yrkande 24 och MJ428 yrkande 13 om en utjämning avmiljöbeskattning mellan hushåll och industri anserutskottet att resultatet avSkattenedsättningskommitténs arbete bör avvaktas.Vad sedan gäller frågan om den grönaskatteväxlingen och dess regionala effekter, som tasupp i de två motionerna Sk400 och Sk413, harutskottet tagit del av uppgifter om att höjdakoldioxidskatter i allmänhet skulle belasta gles-bygdsbor hårdare än tätortsbor. Utskottet utgår frånatt det är en fråga som är uppmärksammad iRegeringskansliet. När det gäller el försöker statenkompensera elkonsumenter i områden med kallareklimat. Energiskatt på el utgår därför medreducerade belopp i vissa kommuner i ,, och samt isamtliga kommuner i , ochNorrbottens län. Fordonsskatten på personbilar somägs av boende i vissa glesbygdskommuner är nedsattsedan 1980.Utskottet tar härefter upp frågan om skatten påel och kärnkraftverkens effektskatt som berörs imotionerna Sk252, Sk335, N262 yrkande 1, N271yrkande 2, N301 yrkande 10 delvis och N390 yrkande4. har i samband med den gångna höstensbudgetberedning tagit ställning till skatten på el.Förslaget i motion Sk252 om en skattesänkning på elär därför inaktuellt. Vid budgetberedningen avslogriksdagen vidare förslag från Moderatasamlingspartiet om att sänka skatten påkärnkraftverk samt att omvandla effektskatten skatt på producerad energi. Utskottet är nu inteberett att föreslå en avveckling aveffektskatten eller en utredning om skattensavveckling. När det gäller valet avbeskattningsmetod för kärnkraftverk genomfördes enomläggning från en produktionsskatt till nuvarandeeffektskatt för att på det sättetminska risken för snedvridningar inomelproduktionssystemet, och utskottet finner ingenanledning att föreslå en återgång till dentidigare beskattningstekniken. Utskottet vill ocksåerinra om att skallanalysera avgränsningen av det nuvarande området förenergiskattenedsättning mot andra sektorer, bl.a.mot elproduktionen.Med anledning av vad som sägs i motion N262yrkande 1 om att effektskatten skall betalas oavsettom el produceras eller ej vill utskottet påpeka attreglerna medger skatteavdrag om en reaktor varit urdrift mer än 90 dygn.Vad sedan gäller hotell- och restaurangnäringensenergiskatter som uppmärksammats i motionerna Sk204,Sk268, Sk269, Sk417 yrkande 25 och Sk370 konstaterarutskottet att skall seöver avgränsningen av det nuvarande området förenergiskattenedsättning mot andra sektorer, t.ex.tjänstesektorn. Utskottet anser att kommitténsarbete inte bör föregripas.Utskottet övergår härefter till de motioner somrör EU-samarbetet och frågor om bl.a. en gemensamminiminivå för koldioxidskatt i EU, att miljöskatterskall kunna beslutas med kvalificerad majoritet irådet och om en internationell överenskommelse omminimiavgifter på kodioxidutsläpp som inkluderarflygbränsle. Dessa frågor tas upp i motionernaSk408, MJ315 yrkande 3, N390 yrkandena 16 och 17,U239 yrkande 6, U326 yrkande 9 och U324 yrkande 14.Som utskottet har redovisat harSverige i EU verkat för att gemensamma minimiskatterskall införas också på naturgas och kol. hartillsammans med andra länder sökt få till stånd enlösning som innebär att nuvarandemineraloljedirektiv byggs ut till ettenergiskattedirektiv. Dessa ansträngningar leddetill att kommissionen föreslog ettramdirektiv om energibeskattning där skattebasenutvidgas till samtliga energiprodukter. Förslagetinnebär höjda minimiskattesatser och enökad flexibilitet för medlemsstaterna i förhållandetill det nuvarande mineraloljedirektivet, vad gällermöjligheterna till differentiering utifrån bränsletsmiljöegenskaper. har kraftfullt stöttarbetet med ett ramdirektiv på energiskatteområdetoch lyckades under sitt ordförandeskap driva fråganvidare. Det nuvarande ordförandeskapslandet hartagit upp frågan vid möte i den 18februari 2003.Enligt mineraloljedirektivet får medlemsstaternainte beskatta mineraloljor som används för bl.a.kommersiell flygtrafik. Undantaget för flygbränslefinns också med i kommissionens förslag tillenergiskattedirektiv. Under arbetet meddirektivförslaget har rådet och kommissionendeklarerat att av rent principiella skäl och avhänsyn till skattesystemets enhetlighet bordebränsle för kommersiell luftfart beskattas på sammasätt som allt annat bränsle. Rådet och kommissionenanser dock att frågan om konkurrens med tredje landmåste beaktas och att man bör undvika allsnedvridning av konkurrensen med socioekonomiskaåterverkningar. En lämplig strategi enligt rådet ochkommissionen är att fortsätta diskussionen i fråganmed ()och att när beskattning av flygbränsle blir tillåteninternationellt besluta att upphäva undantaget ienergiskattedirektivet. Utskottet anser attförslaget i motion U239 inte bör bli föremål förnågot tillkännagivande från sida.Frågan om utvidgad användning av kvalificeradmajoritet i rådet var aktuell vidregeringskonferensen i i december 2000.Konferensen beslöt att enhällighet även ifortsättningen skall gälla alla bestämmelser ifördraget som rör beskattning. Beslutetöverensstämmer med den svenska inställningen. anser att den nuvarande ordningen för attfatta beslut i skattefrågor i EU är den somlångsiktigt gynnar svenska intressen och attriksdagen inte bör uttala sig i någon annanriktning. Det kan i detta sammanhang framhållas attAmsterdamfördraget innebar att miljöfrågorna fick enökad tyngd inom EU:s målformuleringar och attformerna för beslut om åtgärder för att uppnåmiljömålen ändrades. har fått enstörre roll i lagstiftningsarbetet. Fördragetinnebar också att området för beslut med kvalifi-cerad majoritet utsträcktes till nya områden.När det gäller frågan om bättrekonkurrensvillkor för kraftvärme, som berörs imotion N262 yrkande 3, erinrar utskottet om attfrågan om att förbättra kraftvärmens konkurrenskraftvar aktuell vid den senaste budgetberedningen (prop.2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1). Regeringen föreslogen temporär omläggning av kraftvärmebeskattningen iavvaktan på översyn.Enligt förslaget skall en övergång ske till indu-stribeskattning av kraftvärmeverken, vilket kommeratt stimulera denna produktionsform. Skatteutskottetställde sig i yttrande till finansutskottet bakomförslaget men ansåg att erforderliga besked frånkommissionen borde avvaktas innan ärendet föreladesriksdagen. följde utskottet.Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtligai avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.Jordbrukets och trädgårdsnäringensmiljö- och energiskatterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om sänkta skatterpå bränslen och drivmedel, om skatten påhandelsgödsel och bekämpningsmedel, om attavveckla 0,8-procentsregeln och om att slopagränsen på för att få tillbaka skattpå el och eldningsolja.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (kd), 8 (c)och 9 (mp).Gällande bestämmelserSedan den 1 juli 2000 omfattas jordbrukssektorn avsamma skattelättnader som tillverkningsindustrin vidförbrukning av el och bränslen. På bränslen somanvänds för uppvärmning och drift av stationäramotorer vid yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet (inklusive växthusnäringen)utgår således ingen energiskatt, och en reduceradkoldioxidskatt motsvarande av den generellanivån tas ut. De reducerade skattesatserna gällerdock inte för alla typer av bränslen och inte förbränslen som förbrukas för drift av motordrivnafordon. Ingen energiskatt betalas heller på el somförbrukas i dessa sektorer.Företag med stor energiförbrukning kan få vissytterligare nedsättning av koldioxidskatten. Om denkoldioxidskatt som belastar ett företag överstiger0,av försäljningsvärdet sätts skatten ned så attden överskjutande skattebelastningen inte överstiger24 % av det överskjutande skattebeloppet förbränslet (0,8-procentsregeln). EG-rätten innehållerdock minimiskattesatser som inte får underskridas.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedelinfördes båda 1984. Basen för uttag avgödselmedelsavgift var från början innehållet avkväve och fosfor i handelsgödsel. slopadesavgiften på fosfor. I stället infördes avgift påkadmiuminnehållet i fosforgödselmedel.Gödselmedelsskatten är för varje helt kilokväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är minst2 %, och för varje helt gram kadmium igödselmedel, till den del kadmiuminnehålletöverstiger per ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är för varje heltkilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.MotionernaModerata samlingspartiet anför i kommittémotionMJ268 yrkande 6 av Per m.fl. (m) att detär beklagligt att regeringen inte föreslagit sänktdieselskatt på jordbrukets arbetsmaskiner. Skattenär kraftigt betungande och konkurrenshämmande, ävenför trädgårdsodlingen. Jordbrukets och träd-gårdsnäringens produktionsskatter måste ses i ettsammanhang där växthusodlingens fossilabränsleanvändning ingår och stäms av efterkonkurrenssituationen.Moderata samlingspartiet anför vidare ikommittémotion N304 yrkande 5 av . (m) att de areella näringarna måste fåmöjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor medövriga EU-länder. Bland annat måste skatterna påproduktionsmedel som diesel och handelsgödselsänkas.I motion Sk260 yrkande 2 av ()anförs att svenskt jord- och skogsbruk harproduktionsskatter på en nivå som ger betydandekonkurrensnackdelar. Dieselskatten behöver sänkastill en med omvärlden jämförbar nivå.I motion Sk316 av de ()anförs att dieselskatten måste sänkas till 53 öreper liter för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner.I motion Sk332 av de ()begärs att skatten på handelsgödsel skall avskaffasutan krångliga återföringsmodeller.I motion MJ429 yrkandena 2 och 5 av CristinaHusmark m.fl. (m) anförs att jordbruketsproduktionsskatter bör sänkas så att näringen kankonkurrera på lika villkor i EU. Motionärernaföreslår sänkt dieselskatt på arbetsmaskiner till 53öre per liter och slopad kväveskatt påhandelsgödsel.Kristdemokraterna anför i partimotion MJ424yrkande 3 av m.fl. (kd) att iEU måste driva frågan om harmonisering av jordbru-kets skatter och avgifter. Böndernas extraskatteryggsäck, bl.a. i form av hög dieselskatt,måste lyftas av så att företagaren kan konkurreramed omvärlden på lika villkor.Kristdemokraterna vill vidare enligt sammapartimotion (yrkande 21) avveckla koldioxidskattenför trädgårdsnäringen eller reducera den i nivå medkonkurrentländernas skatt i avvaktan på ettnivåmässigt enhetligt beskattningssystem i EU. Manvill slutligen också avveckla 0,8-procentsregelntill förmån för ett generellt likformigtnedsättningssystem. Samma yrkande framställs imotion Sk347 yrkande 1 av m.fl.(kd).I motion MJ314 yrkande 1 av ()hemställer motionären att lantbrukare skall gessamma konkurrensvillkor som i övriga EU. sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruketsmaskiner. Motionären vill också slopa kväveskattenpå handelsgödsel samt slopa gränsen på föratt få tillbaka skatt på el och eldningsolja.Miljöpartiet anför i partimotion MJ489 yrkande 5av m.fl. (mp) attkvävebelastningen från jordbruket måste minskakraftigt genom en rad åtgärder. I motionen föreslåshöjd miljöavgift på konstgödsel för att gynnaekologiskt lantbruk eftersom det är lönsammareatt använda konstgödsel än naturgödsel.Utskottets ställningstagandeMotionärerna framför krav på sänkta skatter påbränslen och drivmedel och yrkanden med olikainriktning om skatten på handelsgödsel och bekämp-ningsmedel i jord- och skogsbruk samtträdgårdsnäringen. Härutöver framställs yrkanden omatt avveckla 0,8-procentsregeln och om slopad gränspå för att få tillbaka skatt på el ocheldningsolja.Riksdagen höjde fr.o.m. 1 januari 2003koldioxidskatten på bränslen . För bensinoch dieselolja sänktes energiskattesatserna likamycket som koldioxidskattesatserna höjdes. Härutöverskedde en uppräkning med förändringen ikonsumentprisindex (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:FiU1). Jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna (inklusive trädgårdsnäringen)kompenserades genom att koldioxidskattelättnaden förbl.a. dessa näringar höjdes från 70 till 75 %.Riksdagen avslog i det sammanhanget oppositionenskrav på bl.a. sänkt skatt på bensin och diesel.Skattenedsättningskommittén (Fi 2001:09) skall seöver utformningen av nedsättningssystemet för bl.a.jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna(inklusive trädgårdsnäringen). Översynen skallomfatta beskattningen av såväl fossila bränslen somel. Kommittén skall bl.a. utreda förutsättningarnaför en annan avgränsning av området förenergiskattenedsättning för de konkurrensutsattasektorerna än vad som gäller och särskiltbeakta gränsytorna mot andra sektorer samt el- ochvärmeproduktionen. Konsekvenserna för de berördaverksamheterna när det gäller bl.a. deraskonkurrenskraft skall analyseras. Utredningenberäknas avsluta sitt arbete den 31 mars 2003.Beskattningen av dieselolja för jordbruketsarbetsmaskiner ses med förtur över avVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08). Utredningenhar i en promemoria i ettpreliminärt ställningstagande ansett att om diesel-oljebeskattningen för arbetsmaskiner skall sänkasbör det ske till den s.k. uppvärmningsnivån, vilketskulle motsvara sänkt skatt med per liter.Det slutliga ställningstagandet i frågan tas närutredningen utrett de grundläggande principerna förtrafikbeskattningen. Utredningen skall lämna sittslutbetänkande senast den 31 december 2003.För skatten på el gäller som huvudregel attåterbetalningen sker på årsbasis, med möjlighet förföretag med förbrukning i större omfattning att fååterbetalning kvartalsvis. Vad gäller återbetalningav elskatt finns det en administrativ gräns sominnebär att endast den del av skattebeloppet somöverstiger betalas tillbaka. mening har de regler som gäller förnedsättning av skatterna på eldningsolja och elutformats med industrin som förebild, ochåterbetalningsreglerna har med de anpassningar somkrävs på grund av de annorlunda förutsättningarna enliknande utformning. Utskottet är inte berett atttillstyrka att dessa regler nu ändras.Riksdagen har efter förslag i budgetpropositionenför 2002 beslutat om en återföring av skatten påbekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruks-näringen (vilken inbegriper växthusnäringen).Uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve ihandelsgödsel återförs till jordbruket via ettsärskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skattenanvänds till åtgärder för att minskaväxtnäringsförluster från jordbruket och minskamiljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre delav beloppet återförs kollektivt till jord-bruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-,rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte attfrämja hållbara produktionsmetoder. Skatten påbekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings-och utvecklingsinsatser med syfte att främja enhållbar utveckling inom jordbruket och trädgårds-näringen.En särskild utredare tillkallades meduppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedeloch handelsgödsel. Utredningen (dir. 2001:55) skalldels analysera och bedöma skatternas påverkan påanvändningen, dels bedöma vilka effekter de har påmiljön. I uppdraget ingår också att se över omskatterna bör förändras så att de fungerar someffektivare styrmedel på miljöområdet utan attkraven på kostnadseffektivitet eftersätts.Utredningen har avgettslutbetänkandet (SOU 2003:9) Skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel? Betänkandet bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Av den lämnade redovisningen framgår att de frågorsom aktualiserats i motionerna är föremål förutredning i olika sammanhang eller harprövats i . Innan resultatet avutredningarna föreligger är det inte aktuellt mednågra sådana ändringar som motionärerna föreslår.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga iavsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.VägtrafikbeskattningÅkerinäringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om bl.a. sänktskatt på diesel, införande av kilometerskatt,vinjettsystem för bussar och åtgärdsplan föråkerinäringen.Jämför reservationerna 10 (m) och 11 (kd).BakgrundBindande minimiskattesatser för motorfordon finns iEuropaparlamentets och rådets direktiv /62/EG omavgifter på tunga godsfordon för användning av vissainfrastrukturer.Sverige deltar i detgemensamma vägavgiftssystem som , ,, och tidigareinfört, det s.k. Eurovinjettsystemet (prop.1997/98:12, bet. 1997/98: SkU7). Avgiften gäller förlastbilar och lastbilsekipage med en totalvikt påminst . För dessa fordon har fordonsskattensänkts. Betald vägavgift ger rätt att trafikeravägarna i anslutna länder. beslöt hösten2000 (bet. 2000/01:SkU11 och 2000/01:SkU13) attvägavgiften i enlighet med rådets direktiv1999/62/EG skall differentieras efter vilka krav påutsläpp av föroreningar som ett fordons motoruppfyller.Tyskland har aviserat att man har för avsikt attlämna vägavgiftssamarbetet och istället införa en kilometerskatt (avståndsrelateradskatt). Det pågår en diskussionmellan samarbetsländerna huruvida det är möjligt attfortsätta samarbetet mellan de kvarvarande ländernaoch, om så är fallet, vilka förändringar som krävs.En samlad handlingsplan för åkerinäringenredovisades för (prop.1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11).