bet · GQ01UU8 · 2003-05-15 00:00:00 — Motionärernamenar att det är mycket allvarligt att ställt sig utanför ICC ochatt bör motverka undertecknandet av bilaterala avtal somgaranterar amerikanska medborgare immunitet i ICC.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att var mycket aktivt underförhandlingsprocessen och som 36:e stat ratificerade stadgan för ICC.I juni 2000 antog under svenskt ordförandeskap engemensam ståndpunkt, som omfattar en rad åtgärder som unionen skallvidta för att stödja domstolen. Bland annat skall unionen ge stöd ochhjälp till andra stater att ratificera och implementera stadgan samtstödja ansträngningarna att etablera själva domstolen. Vidare skall EUta upp frågan om ratifikation av stadgan till ICC i bilateralakontakter med andra stater och organisationer. har på olikasätt försökt påverka , som intar en negativ attitydtill Romstadgan, vilket i sin tur har en negativ inverkan påratifikationsprocessen i vissa länder.Utskottet har inhämtat att driver frågan om en universellanslutning till Romstadgan för den internationella brottmålsdomstoleni kontakter med enskilda länder samt genom stöd tillfrivilligorganisationer och internationella seminarier om ICC. Frågandrivs också i EU, som gjort ett stort antal demarcher i valda länder.Vad gäller åtal av amerikanska medborgare i den permanentainternationella brottmålsdomstolen har för allmänna frågoroch yttre förbindelser enats om riktlinjer för hurman skall hantera frågan om bilaterala avtal med och vad gälleratt överlämna amerikanska medborgare till domstolen. Enligt EU är detamerikanska avtalsförslaget oacceptabelt, och utskottet konstateraratt inte har några planer på att ingå ett bilateralt avtal.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U8 (fp)yrkande 10, 2002/03:U212 (c) yrkande 4 samt 2002/03:U228 (fp)yrkandena 12 och 13.7 FN - särskilda initiativBefolkningsfrågorI motion 2002/03:U8 (fp) yrkande 4 framhålls att deltagarna vid i (ICPD) 1994 beslutade om enrekommendation att av det nationella biståndet skall avsättas tillverksamhet om sexuell och reproduktiv hälsa. Det dokument somundertecknades vid styr även verksamheten för FN:sbefolkningsorgan UNFPA. Sedan 2002 beslutat att dra tillbaka sittbidrag till UNFPA ligger ett extra stort ansvar på liberala länder somSverige att vara generösa med stöd till UNFPA. Därför bör låtaen större del det svenska biståndet gå till sexuell och reproduktivhälsa. I yrkande 6 konstateras att kvinnorörelsen världen över idecennier har kämpat för kvinnors rätt till sin kropp, sin sexualitetoch till fri abort. Frågor om abort på kvinnans egna villkor bördrivas tydligt av i t.ex. FN. Vidare konstateras i yrkande 7att det är positivt att tilläggsprotokollet till konventionen omavskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor (CEDAW) har trätti kraft, och motionärerna menar att bör vara pådrivande föratt fler länder skriver under och implementerar konventionen. Iyrkande 8 framhålls att varit drivande i arbetet med attinkorporera skrivningar om sexuell läggning i de enda FN-resolutionerdär begreppet förekommer. Kraftigare åtgärder måste dock vidtas föratt undanröja diskriminering på grund av sexuell läggning ellerkönsidentitet. En internationell konvention, baserad på samma grundersom de konventioner som förbjuder diskriminering mot kvinnor, börutarbetas och konventionen bör utgå ifrån FN:s förklaring om demänskliga rättigheterna och ingå i FN:s konventionssystem.Motionärerna menar att bör ta initiativ för att frågan lyftsfram i FN.I motion 2002/03:U328 (kd) yrkande 16 framhålls att det finns allanledning för att som ett föregångsland i arbetet fördemokrati och mänskliga rättigheter målinriktat arbeta för att fråganom prenatal könsdiskriminering behandlas seriöst i FN och att den försupp på dagordningen för FN:s generalförsamling.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan om prenatal könsdiskriminering utgören stor och komplex problematik med kulturella och ekonomiskaaspekter. I arbetet med denna fråga är det nödvändigt att arbeta medinsatser på flera nivåer både . Det är viktigtatt se bekämpningen av prenatal diskriminering i sammanhanget avjämställdhet mellan könen i stort och att aktivt verka för attflickors mänskliga rättigheter skyddas.Könsdiskriminering gör kvinnor och flickor till offer förföreställningen om att deras liv är mindre värda än mäns och pojkars.Denna attityd har medfört att det i länder som och finnsett stort underskott på flickebarn. Kvinnounderskottet leder bl.a.till att fattiga kvinnor och flickor från omgivande länder utsätts förvåld och kidnappning för sexuella ändamål och för påtvingadegiftermål. Viktiga framsteg har gjorts vad gäller kvinnors ochflickors situation världen över tack vare FN:s arbete på området,bl.a. med kvinnokonventionen CEDAW och dess uppföljning samt medhandlingsplanen från fjärde kvinnokonferensen i och dessuppföljning. Centralt i detta arbete har varit ett antal frågor somvarit högt prioriterade av , bl.a. våld mot kvinnor och flickorsamt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Utskottet kanvidare konstatera att har undertecknat och ratificeratkvinnokonventionen, CEDAW, inklusive det underprotokoll som medgerindividuell klagorätt.Det svenska utvecklingssamarbetet har som övergripande mål att bekämpafattigdom och omfattar bl.a. utbildnings- och informationskampanjer omkvinnors och barns rättigheter. Medvetenheten om våld mot kvinnor ochflickor och om könsdiskriminering och dess konsekvenser är i mångaländer betydligt högre än . Utskottet menar attdet är viktigt att fortsätter att aktiva arbeta i FN och följautvecklingen på detta område. FN:s speciella rapportör om våld motkvinnor - en tjänst som finns i högkommissariens kontor sedan 1994bl.a. på initiativ - konstaterar att man i kampen mot våldmot kvinnor och barn i hemmet gjort vissa framsteg, bl.a. genom attflera länder infört lagstiftning som syftar till att skydda kvinnorfrån sådant våld.Sverige var aktivt i utarbetandet av och fortsätternu arbeta med utgångspunkt från dess grundprinciper. är ocksådrivande på olika sätt vad gäller att se till att ,barns situation och staters ansvar ständigt finns som en viktig punktpå säkerhetsrådets och generalförsamlingens dagordning.Barnkonventionens principer och rekommendationer utgör utgångspunktenför regeringens skrivelse 2001/02:186 Ett barnrättsperspektiv iinternationellt utvecklingssamarbete. Skrivelsens tiopunktsprogrambetonar bl.a. främjande av barns hälsa och lika möjligheter för bådeflickor och pojkar.Utskottet konstaterar att varit drivande i arbetet med attinkorporera skrivningar om sexuell läggning i de FN-resolutioner därbegreppet förekommer. Senast års kommission för mänskligarättigheter (MRK) lyftes frågan fram av . Den svenskeombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO),talade , på regeringens vägnar, inför FN:s kommission förmänskliga rättigheter och lyfte fram den positiva utveckling som trotsallt sker kring frågan om individens åtnjutande av sina mänskligarättigheter utan diskriminering på grund av sexuell läggning, menunderströk att det fortfarande finns många länder i världen somkränker homo- och bisexuellas rättigheter, och därför måste insatsernapå området ökas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U8 (fp)yrkandena 4, 6-8 samt 2002/03:U328 (kd) yrkande 16.Fredsinitiativ och övervakningsstyrkaI motion 2002/03:U249 (v) framhålls att det tidigare var självklartatt ansåg att grunden för alla fredsinitiativ i Mellanösternmåste bygga på FN:s resolutioner. erkände rätt tillnationell säkerhet inom internationellt erkända gränser men samtidigtfördömde att förtrycker palestinier och ockuperarlandområden som tillhör det palestinska folket. I yrkande 1 krävs attSverige i FN och andra internationella organisationer kraftfulltreagerar mot den fortsatta israeliska bosättningspolitiken och för attden israeliska ockupationen av palestinska områden upphävs, och iyrkande 2 begärs att i FN och andra internationellaorganisationer verkar för att en internationell övervakningsstyrkasänds till Palestina.Utskottets ställningstagandeEU samverkar med , och FN inom den s.k. kvartetten för attfå i gång fredsprocessen i . Kvartetten har utarbetat engemensam s.k. färdplan, som presenterats för parterna och varsmål är bildandet av en palestinsk stat senast 2005.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regimär borta och konstaterar att den beklagat attkriget i bröt ut och att regimskiftet inte har åstadkommits medfredliga medel. delar inte och den USA-leddakoalitionens åsikt om att folkrättsligt stöd föreligger för attanvända militärt våld.Kriget i har en tydlig koppling till konflikten mellan ochPalestina och i bästa fall kan den nya situationen i leda tillökade ansträngningar för att uppnå fred i hela . Utskottetanser att konflikten mellan och måste få ett slut ochatt detta kräver ett kraftfullt internationellt agerande. Utskottethoppas att den nya situationen i regionen kommer att leda till attIsraels ockupation av får ett slut och att terroristdåd ochsjälvmordsattacker mot israeler upphör.Utskottet konstaterar att en ny palestinsk regering underpremiärminister tillträtt och att den s.k. färdplanensom presenterades för parterna kan innebära ett välkommetgenombrott i fredsprocessen. och EU har vid upprepadetillfällen fördömt den israeliska bosättningspolitiken, senast vidKöpenhamnsmötet uttryckte EU stor oro över denfortsatta bosättningsaktiviteten. EU uppmanade att upphäva sinbosättningspolitik och som ett första steg frysa allbosättningsverksamhet. För varje bosättning som byggs skapas ett nytthinder för en fredlig lösning. Bosättningarna strider mot folkrättenoch mycket av våldet och oron i de palestinska områdena hänför sigtill bosättningarna och spänningen mellan den palestinska befolkningenoch bosättarna.Sverige och EU står bakom kravet på en internationell närvaro iregionen. stöder FN:s generalsekreterares förslag att sända enmultinationell fredsstyrka till regionen. och EU har aktivtarbetat för att färdplanen skall åtföljas av en övervakningsmekanism,med uppgift att övervaka hur parterna följer sina åtaganden enligtfärdplanen. En internationell övervakningsmekanism är en förutsättningför att färdplanen skall bli det verktyg som EU och detinternationella samfundet önskar.Israel har inte accepterat omvärldens krav på eninternationell styrka och säkerhetsrådet har ännu inte kunnat enaskring ett sådant beslut. kommer att fortsätta att arbeta inomFN och andra organisationer för att en internationell närvaro skallkomma till stånd och för att konflikten mellan israeler ochpalestinier skall få en fredlig lösning och att den folkrättsstridigaockupationen upphör i enlighet med säkerhetsrådets resolutioner.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionenväckt är besvarade och avstyrker därmed motion 2002/03:U249 (v)yrkandena 1 och 2.Sanktionspolitik och flygförbudszonerVid flera tillfällen har den sudanesiska armén startat kraftigamilitära offensiver i södra . Civilbefolkningen som bor i stadenTorit och de oljerika regionerna vid har drabbats av bombningar.I motion 2002/03:U257 (mp) yrkande 2 krävs att inom FN tarinitiativ till upprättandet av en militär flygförbudszon i södraSudan.I motion 2002/03:U272 (v) framhålls att flygförbudszonerna i intehaft något stöd i FN som de funnits. I yrkande 2 krävsatt i FN verkar för att säkerheten för de olikabefolkningsgrupperna som berörs av flygförbudszonerna garanteras av FNoch att konkreta åtgärder vidtas för att detta skall förverkligas förden kurdiska befolkningen i norr och den shiitiska minoriteten isöder. I yrkande 3 krävs att i FN måste verka för att bombningar av upphör och vidare krävs iyrkande 4 att i FN verkar för att FN-inspektörerna först måsteundersöka situationen i innan FN vidtar ytterligare åtgärder och,i yrkande 5, att i FN skall verka för att sanktionerna motIrak hävs eftersom de inte haft den effekt som avsetts. I yrkande 6krävs att i FN måste verka för att den irakiska befolkningenges snabb och effektiv hjälp med livsmedel och mediciner så snartsanktionerna hävts och bombningarna upphört, då mat-för-olja-programmet inte fungerar. I yrkande 8 framhålls att i FN börrikta uppmärksamhet på resolution 688 och verka för attvärldssamfundet gör aktivt bruk av den resolutionen i kampen mot denirakiska diktaturen för att ge stöd till försvaret av alla irakiskamedborgares demokratiska och mänskliga rättigheter. I yrkande 9 krävsvidare att i FN verkar för att en nedtrappning av sanktionerförbinds med att den kurdiska befolkningen i norr och den shiitiskaminoriteten i söder garanteras försörjning med livsmedel ochmediciner. Även i motion 2002/03:U273 (v) yrkande 1 anser man attSverige i FN bör driva frågan om att det internationella samfundetmåste ge garantier för säkerheten för befolkningen i norraIrak/irakiska . Vidare krävs, i yrkande 6, att i FNdriver frågan att regimen i inte skall ha vetorätt vad gällerstödet från mat-för-olja-programmet till norra /irakiska Kurdistanoch, i yrkande 10, att i FN bör verka för att norraIrak/irakiska garanteras kompensation för mat-för-olja-programmet i takt med att sanktionerna mot hävs.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att det är säkerhetsrådet som i varje enskiltfall beslutar om hur sanktioner skall vara utformade och om hur deskall gälla. stöder aktivt FN:s arbete i dessa frågor ochverkar för att relevanta säkerhetsrådsresolutioner genomförs.Erfarenheterna visar att breda ekonomiska sanktioner inte alltid fårgenomslag eller avsedd effekt när det gäller att påverka regeringareller andra ansvariga aktörer. Utgångspunkten för all sanktionspolitikmåste vara att utöva så stor press som möjligt mot landetsbeslutsfattare och att effekterna på civilbefolkningen minimeras. Isyfte att utveckla sanktionsinstrumentet till ett mer verkningsfullt,ändamålsenligt och humant verktyg deltar aktivt i FN:sdiskussioner kring dessa frågor.Sverige har lett en internationell arbetsgrupp omgenomförande och övervakning av riktade sanktioner, den s.k.Stockholmsprocessen, vilken är ett led i en internationell verksamhetsom syftande till att förbättra Förenta nationernassanktionsinstrument. Den primära avsikten har varit att arbeta fram enoperativ handbok som kan användas som vägledning för FN:s ochmedlemsstaternas praktiska arbete vid utformning, genomförande ochövervakning av riktade sanktioner. Genom tydliga riktlinjer ochrekommendationer kan nya sanktioner minimera sidoeffekter samtidigtsom de träffar just de individer och enheter man önskar nå.Stockholmsprocessen har samlat en bred krets av länder, enskildaorganisationer, akademiker och FN-aktörer. Totalt har mer än 120experter deltagit och 35 länder har varit representerade i arbetet.FN:s säkerhetsråd följer noga utvecklingen i , ochgeneralsekreteraren beslutade att förlänga förordnandet förden särskilde rådgivaren för , . Sahoun harett övergripande ansvar för alla FN-insatser i och har deltagiti fredsförhandlingarna i sedan de inleddes. Förhandlingarna medmedverkan av FN har löpt enligt planen och förhoppningen är att ettfredsavtal kan undertecknas av parterna . Från FN:shåll avser man avvakta denna utveckling, och några diskussioner omupprättande av en flygförbudszon i södra pågår för närvarandeinte. Inte heller från svensk sida finns några planerpå att ta ett initiativ i frågan. Med ett fredsavtal torde frågan omupprättande av en flygförbudszon vara överspelad.Även om den militära insatsen i genomförts utan FN-mandat har FNen central roll att spela, inte minst i hanteringen av den humanitärasituationen efter kriget. Frågan om konfliktens hanterande måsteåterföras till FN och säkerhetsrådet, som har det yttersta ansvaretför internationell fred och säkerhet.Utskottet konstaterar vidare att beträffande norra harstött områdets begränsade självstyre och den demokratiseringsprocesssom påbörjats . Den tidigare närvaron av FN:sskyddsvakter (in - UNGCI) bidrogockså till att skapa en säkrare situation, framför allt så att dehumanitära aktörerna kunde genomföra sina uppgifter. UNGCI skapades1991 i syfte att skydda FN:s humanitära insatser i den norra , ochSverige, , och var de största finansiärernaav styrkan. har totalt bidragit med drygt 100miljoner kronor.Utskottet konstaterar att kommer att fortsätta sinaansträngningar att, såväl bilateralt som multilateralt, arbeta för attalla skall ha möjlighet att utöva grundläggande rättigheter som iinternationella instrument erkänns dem i egenskap av etnisk minoritet.Sverige kommer att fortsätta samarbetet med FN och kommer att verkaför en fredlig utveckling i Mellanöstern.Det irakiska folket måste möjligt självt tillåtas ta ansvaretför sin framtid. Detta skulle kunna ske genom sammankallandet av ennationell konferens med syfte att nå fram till en representativregering. Det internationella samfundet måste i denna process särskiltuppmärksamma kvinnornas situation och roll i det irakiska samhället.När säkerhetsläget är sådant att återuppbyggnaden av det irakiskasamhället kommer i gång bör FN spela en central roll. Säkerhetsrådetmåste återta det politiska initiativet och definiera FN:s uppgifter iIrak efter kriget. Även EU har en viktig roll att spela i detinternationella samfundets bidrag till frihet, välfärd och demokratiför den irakiska befolkningen.Utskottet anser att kravet på irakisk avrustning avmassförstörelsevapen kvarstår även efter ett krig. Inspektionernaskall slutföras och en förstörelseprocess verifieras. harsuspenderat sin verksamhet, men utskottet menar att det mandatsäkerhetsrådet har gett Unmovic kvarstår.En normalisering av situationen i innebär att den mängd FN-resolutioner som antagits och som innehåller en mängd olikaelement (frysning av tillgångar, skadeståndsanspråk, sanktionsregim,inspektioner, etc.) måste hanteras av säkerhetsrådet. Frågorna omIraks framtida uppbyggnad måste tydligt kopplas till utvecklingen iregionen.Utskottet konstaterar att situationen i sedan tiden för motionensinlämnande har förändrats radikalt. Vad gäller yrkandena om olja-för-mat-programmet råder nu andra förutsättningar, och frågeställningarnaingår därmed i den totala problematiken kring krigets slut och dethumanitära arbetet. Det återuppstartade olja-för-mat-programmet börkunna utgöra en plattform för FN:s fortsatta engagemang i Irak.Utskottet menar att ockupationsmakterna måste överlämna hanteringen avIrak till FN. Detta måste ske genom antagande av en resolution somlanserar en politisk process i syfte att legitimera det interimistiskastyret, IIA (Iraqi Interim Authority), som bas för det internationellasamfundets deltagande i uppbyggnaden av . Antagandet av enresolution skulle innebära ett viktigt första steg mot en nödvändignormalisering av relationen mellan och omvärlden. Resolutionenfår inte innebära att avkall görs på de folkrättsliga skyldigheter somåvilar ockupationsmakterna. Det är också av största vikt att en sådanresolution utformas utan möjlighet till tolkning av en legitimeringeller legalisering av kriget i efterhand.Utskottet konstaterar att i resolution 688 redan1991 har fördömt förtrycket mot kurderna och uttryckt sin avsikt attfortsätta följa frågan. Skydd för mänskliga rättigheter och värnandeom den irakiska civilbefolkningen är centrala element i FN:s och EU:sagerande gentemot . har en central roll när detgäller att avgöra vilka eventuella insatser som kan komma att krävasför att skydda kurderna och/eller andra befolkningsgrupper i närsanktionerna hävs.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U257 (mp)yrkande 2, 2002/03:U272 (v) yrkandena 2-6, 8 och 9 samt 2002/03:U273(v) yrkandena 1, 6 och 10.InternflyktingarInternflyktingar är människor som tvingats fly från sina hem,huvudsakligen på grund av väpnad konflikt, brott mot mänskligarättigheter eller naturkatastrofer, utan att ha passerat eninternationellt erkänd statsgräns. Till skillnad från de flyktingarsom har tillerkänts flyktingstatus utgör inte internflyktingar någonenskild kategori i juridisk mening och har därmed heller inte någotspecifikt folkrättsligt skydd. I motion 2002/03:U286 (mp och v) krävsatt måste arbeta för att frågan om internflyktingars utsatthetförs upp på den internationella dagordningen för att skapa stärktskydd för denna flyktinggrupp.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att de humanitära behoven för internflyktingarsedan länge är stora och kommer att kräva ett omfattandeinternationellt engagemang . I detta arbete kommerSverige att vara fortsatt aktivt.FN:s flyktingkommissarie () tillsattes av FN:s generalförsamling1951 för att bistå de 1,2 miljoner flyktingar i som fortfarandevar hemlösa efter . omfattas mer än 20miljoner människor i över 140 länder av UNHCR:s mandat. Under senareår har UNHCR också fått i uppdrag att ta sig an människor som formelltsett inte omfattas av organisationens mandat. Det är människor somlever i flyktingliknande situationer, t.ex. internflyktingar som harflytt från sina hem men inte passerat en internationell gräns. UNHCRsamarbetar med regeringar och icke-statliga organisationer och detövriga FN-systemet. UNHCR:s närmaste samarbetspartner ärVärldslivsmedelsprogrammet (WFP) som bidrar med mat och andrabasförnödenheter till flyktingar, och även (),(), ochFN:s samordningsorgan för humanitära frågor (OCHA), liksom Röda Korsetoch Internationella migrationsorganisationen (IOM), är allierade iolika insatser för flyktingar. UNHCR har dessutom kontakt med närmareett tusental icke-statliga organisationer som arbetar med och förflyktingar. bidrar med betydande belopp till många av dessaorganisationer.Andra organisationer, som traditionellt sett har haft väldigt litetmed flyktingar att göra, har börjat samarbete med UNHCR, på grund avatt flyktingproblematiken blivit mer komplex. kommertroligen finansiella institutioner som och de regionalabankerna att få större betydelse för detta arbete eftersom mångaflyktingproblem ofta orsakas av sociala och ekonomiska förhållanden.Sverige har bidragit med betydande belopp till t.ex.Angola, där inbördeskrig härjat och civilbefolkningen är hårt drabbad.Nästan var fjärde invånare beräknades i ett skede vara flykting i sitteget land och två miljoner är helt beroende av internationell hjälpför sin överlevnad. Andra stora insatser har gjorts iColombia, , och , särskiltvad gäller flyktingåtervändande och återuppbyggnad.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som väckts imotionen är besvarade och avstyrker därmed motion 2002/03:U286 (mp ochv).8 FN-konferenserI motion 2002/03:U252 (kd) framhålls att olika finska organisationersedan början av den s.k. + 5-processen verkat för attgenomföra en femte världskonferens för kvinnor. Den finska regeringenstöder tanken på en femte världskonferens och har inrättat ennationell kommitté som driver kampanjen. Motionärerna menar attFinland behöver stöd från när beslutet om världskonferensentas i FN eller nästa år.I motion 2002/03:U296 (kd) yrkande 4 framhålls att det är lika viktigtatt främja mänskliga rättigheter som att öka förståelsen för andrakulturer och religioner. Det finns en risk att FN-konventionernauppfattas som enbart västerländska och därför behövs en ödmjukhetinför andra människors kulturella seder och bruk. Olika varianter pådemokratiska samhällssystem behöver inte betyda att rätten tillpolitisk delaktighet och åsiktsfrihet kränks, och olikavälfärdsmodeller och skolsystem behöver inte betyda att rätten tillekonomisk utveckling och utbildning inte respekteras. Motionärernamenar att det är speciellt viktigt att förhindra en ny uppdelning avvärlden i en "" och "muslimsk" del.