bet · GQ01UU4 · 2003-02-11 00:00:00 — Barn i ett internationellt perspektiv har återkommande berett frågorrörande barns rättigheter. I detta betänkandebehandlas regeringens skrivelse 2001/02:186 Ettbarnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete, vilken föreslås bli lagd tillhandlingarna. Utskottet behandlar också motioner somhar väckts med anledning av skrivelsen samt ettantal motioner från den allmänna motionstiden.Senast barnfrågorna behandlades ställde sig ettenigt utskott bakom den av regeringen fördapolitiken på barnområdet. Utskottet anser attarbetet med att främja respekten för barn och attuppfylla kraven i ävenfortsättningsvis bör utgöra en viktig och integreraddel av svensk utrikes- och biståndspolitik.Utskottet konstaterar att ratificerattilläggsprotokollet till angåendeförbud mot barnsoldater, vilket förbjuder deltagandei väpnad konflikt och tvångsrekrytering av personerunder . Tilläggsprotokollet om barn i väpnadekonflikter riktar sig både till regeringar och tillgerillarörelser och andra väpnade grupper. Utskottetmenade att agerande i förhandlingarna omtilläggsprotokollen i sig innebär en kraftfulluppmaning till FN:s medlemsstater att också anslutasig till dessa.År 2002 genomförde ettsärskilt möte, UNGASS, kring uppföljningen av målenfrån barntoppmötet . Även om viktigaförbättringar för barn har uppnåtts under detsenaste decenniet står det klart att förnyadeåtaganden är nödvändiga. I dagens problemspektrumintar de renodlat sociala frågorna en merframträdande plats . Enligt utskottetsuppfattning vore det därför av värde om detinternationella samfundet kan bidra till att stärkabarnets ställning också i dessa avseenden.Inför behandlingen beslutade utrikesutskottet attinbjuda allmänheten att lämna synpunkter, via e-post, fax och brev, på de frågor som väckts iskrivelsen och i motionerna.Utskottet anser att de frågor som motionerna väcktär besvarade och avstyrker samtliga motionsyrkanden.I ärendet finns 3 reservationer och 1 särskiltyttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottetatt fattar följande beslut:1. FN:s barnkonventionRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L264 yrkande 1,2001/02:U209 yrkandena 2 och 4, 2001/02:U327 yrkande 14,2001/02:U345 yrkande 23, 2002/03:U228 yrkande 20,2002/03:U282 yrkande 12 samt 2002/03:U313 yrkande 24.Reservation 1 (kd, c, mp)2. Barnarbete och handel med barnRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U209 yrkande 6,2001/02:U222 yrkandena 4 och 5, 2001/02:U287, 2001/02:U327yrkande 3, 2001/02:U345 yrkande 22, 2002/03:U282 yrkande 2samt 2002/03:U319.3. Barns rätt till familj och skolaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U209 yrkande 7,2001/02:U222 yrkandena 1-3, 2001/02:U327 yrkande 5 samt2002/03:U282 yrkande 4.4. Kommersiell sexuell exploatering av barnRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U209 yrkande 8,2001/02:U327 yrkandena 1 och 2, 2001/02:U345 yrkande 21samt 2002/03:U282 yrkande 1.Reservation 2 (c)5. Barnsoldater och barn i väpnade konflikterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U222 yrkande 7,2001/02:U305 yrkande 10, 2001/02:U327 yrkandena 12 och 13,2001/02:U338, 2001/02:U345 yrkande 57, 2002/03:U282 yrkandena10 och 11, 2002/03:U290 yrkande 15 samt 2002/03:U296 yrkande 8.6. Barn med behov av särskilt stödRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U327 yrkandena 4 och 8samt 2002/03:U282 yrkandena 3, 5 och 7.7. Flickors situationRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U327 yrkande 9,2001/02:U345 yrkande 25, 2001/02:U349 yrkandena 16-20,2002/03:L277 yrkande 5, 2002/03:A323 yrkande 4 samt2002/03:U282 yrkandena 8 och 9.8. Barn och hivRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U9, 2001/02:U327yrkande 7 samt 2002/03:U282 yrkande 6.Reservation 3 (kd, c)9. Regeringens skrivelseRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2001/02:186Ett barnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete till handlingarna.Stockholm den 11 februari 2003På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), ()och Sermin Özürküt (v).2002/03UU4Redogörelse för ärendetRegeringen lämnar i skrivelse 2001/02:186 Ettbarnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete en redogörelse för deerfarenheter som vunnits i samband med svenska ochinternationella ansträngningar för att iutvecklingssamarbetet skapa förutsättningar för attförverkliga de rättigheter som varje barn har enligtFN:s konvention om barnets rättigheter,. Utskottet konstaterar attskrivelsen ger en framåtblickande presentation avhur regeringen avser att ta till vara dessaerfarenheter och annan ny kunskap i strategiskaöverväganden och prioriterade åtgärder för att genomsvenskt internationellt utvecklingssamarbete bidratill att de gemensamma internationellautvecklingsmålen uppnås.BakgrundInternationelltDen första internationella överenskommelsen ombarnets rättigheter antogs av år1924 under namnet Genèvedeklarationen om barnetsrättigheter. Med Genèvedeklarationen som förebildpåbörjades efter FN:s arbete meden ny deklaration om barnets rättigheter.Deklarationen antogs av generalförsamlingen år 1959.I den erkändes barnets rätt till ett namn och ennationalitet. Detta var första gången medborgerligaoch politiska rättigheter nämndes i samband medbarn. FN:s deklaration om barnets rättigheter ärinte ett juridiskt bindande instrument och saknardärmed kontrollmekanismer för verkställighet.Arbetet med påbörjades dåett initiativ togs till att, med deklarationen somutgångspunkt, skapa ett juridiskt bindandeinstrument - en konvention för barnets rättigheter.Det fanns en önskan om att konventionen skulle antasi samband med FN:s internationella barnår 1979, mendet första utkastet visade sig vara alltförbristfälligt. Arbetet med konventionstexten pågickunder en tioårsperiod i en arbetsgrupp inom för de mänskliga rättigheterna. I dendeltog även representanter för enskildaorganisationer. trädde i kraft iseptember 1990 i och med att 20 stater ratificeratkonventionstexten. representanter speladeen framträdande roll i utarbetandet av konventionen.I dag har alla länder, utom och ,anslutit sig till den.De grundläggande principerna i äratt:1. alla barn har samma rättigheter,2. barnets bästa skall vara vägledande vid allabeslut som rör barn,3 barnet har rätt till liv och utveckling till detyttersta av samhällets resurser, samt att4 barnet har rätt att delta ibeslutsprocess som gäller henne eller honom,uttrycka sin åsikt och att få den respekterad.Barnet som egen individ. Den förstabarnkonventionen, Genèvedeklarationen ,underströk universalitetsprincipen, att konventionengäller alla barn, oavsett ras, kön och ålder, samtatt alla barn har rätt till skydd och omsorg.Deklarationen lyfte fram föräldrarnasansvar. Det nya och speciella i konventionen från1989 är att den så tydligt markerar barnet somindivid med egna mänskliga rättigheter. Det är intelängre enbart alla barns rätt till liv ochöverlevnad, till trygghet och skydd som lyfts framutan också barnets rätt till egen identitet, tillrespekt och medinflytande. Barnet får egna politiskaoch civila rättigheter, det är inte enbart en del ifamiljen, utan också en egen individ. Konventionenär lika viktig och giltig för alla barn i allaländer och är således inte ett dokument i förstahand för fattiga länder eller speciellt utsattagrupper.Civila och politiska rättigheter. Barnet har enligtkonventionen samma politiska och civila fri- ochrättigheter som vuxna, utom rösträtt. Viktigt förmånga barn är rätten till födelseregistrering, tillnationalitet och medborgarskap, liksom rätten tillprivat- och familjeliv. Barnet har rätt att vetavilka föräldrarna är och i möjligaste mån vårdas avdem. Barn skall skyddas mot tortyr och annanomänsklig och kränkande behandling ellerbestraffning.Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.Barnets rätt till liv, överlevnad och utveckling hörtill konventionens grundprinciper. Konventionenbeskriver de olika områdena såsom rätten till hälso-och sjukvård, rätten till meningsfull utbildning,rätten till rehabilitering, rätten till fritid ochlek, rätten till omsorg och välfärd. För mångafattiga länder är det svårt att uppfylla alla dessarättigheter för alla barn.Skydd mot utnyttjande. Barn har rätt att skyddasfrån alla olika former av utnyttjande och övergreppsom kan skada det i något avseende. Det har rätt attleva i en trygg miljö som skyddar och respekterarbarnet som individ. Barn får inte utnyttjasekonomiskt och i sådant arbete som kan vara skadligteller hindra dess utbildning. Det skall skyddas motsexuellt utnyttjande och från olaglig användning avnarkotika. Det har rätt till skydd i väpnadekonflikter och skall inte tas ut till militärtjänstföre ålder.Tillämpning och uppföljning. FN:s barnrättskommittébestår av tio ledamöter från olika delar av världen,valda i sin egenskap av experter på olika områdensom rör barn. Kommittén granskar ländernas rapporteroch initierar specialstudier kring viktiga områden.Unicefs uppdrag är att stödja förbättringar förbarnens situation i varje land och bl.a. att stödjaarbetet med nationella handlingsplaner för barn ochutarbetandet av regelbundna analyser av barnenssituation. är den som har ettspeciellt ansvar för att bistå länderna i arbetetmed att förverkliga konventionen.Det svenska arbetetBarn och ungdomar har alltid varit en viktigmålgrupp i det svenska internationellautvecklingssamarbetet. En stor del av det bilateralabiståndet har gått och går till barn och ungdomar.Sverige har också varitstarkt drivande i barnfrågor i olika internationellaforum. Utgångspunkten för det barninriktadebiståndet har länge varit att förse barn ochungdomar med nödvändig service och att skydda demfrån följder av fattigdom, sjukdomar och väpnadekonflikter. har barn och ungdomar varit idet närmaste osynliga i planering och genomförandeav t.ex. satsningar på miljö, infrastruktur eller isamhällsplanering i stort. De har ingått isamlingsbegrepp som "familjen" eller "kvinnor ochbarn".Alltsedan ratificerade ijuni 1990 har svensk lagstiftning och praxisanpassats till intentioner ochanda. antog en strategi föratt förverkliga i , och iett flertal budgetpropositioner och regleringsbrevtill Sida har regeringen markerat attbarnrättsperspektivet skall tydliggöras i detinternationella utvecklingssamarbetet.Inom såväl som Sida har ettomfattande utbildnings- och metodutvecklingsarbetepågått. beslutades att en översyn skullegöras för att utforma en mer sammanhållen policy förbarnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet. har Sida ochUtrikesdepartementet tillsammans, och var för sig,arbetat aktivt med att ta fram riktlinjer som ärövergripande för utvecklingssamarbetet och förspecifika områden. Sida har utvecklat etthandlingsprogram för fattigdomsbekämpning, miljö,rättvisa och fred samt för jämställdhet.Grundläggande dokument är också regeringensskrivelser till "De fattigas rätt - vårtgemensamma ansvar" (rskr. 1996/97:169), "Demokratioch mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik"(rskr. 1997/98:89) samt skrivelser, propositioneroch betänkanden som redogör för förverkligandet avbarnkonventionen i (prop. 1997/98:182; rskr.1999/2000:137; bet. 2000/01:SoU7, rskr.2001/02:166).Inom ramen för barnprojekthar ytterligare riktlinjer för arbete för barnetsrättigheter utarbetats. Projektet har bl.a.resulterat i en studie av biståndsmålens relationtill barnets rättigheter. Rapporten samt delstudier ochriktlinjer för arbete med barn som utnyttjassexuellt, barn med funktionshinder, barn somdrabbats av hiv och aids, barn i väpnade konfliktersamt barn på institutioner och barnarbete har tagitsfram av projektet.Behandlingen av skrivelse och motionerSkrivelsens huvudsakliga innehållRegeringen presenterar i skrivelsen 2001/02:186 Ettbarnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete ett tiopunktsprogram som skallses som riktlinjer för en fortsatt integrering avbarnrättsperspektivet i utvecklingssamarbetet.Skrivelsen lyfter även fram fyra strategiska områdenför att främja respekten för barnets rättigheter:socialt reformarbete, hälso- och sjukvård, en skolaför alla samt insatser för särskilt utsatta barn.Tiopunktsprogrammet sammanfattas i följande:1. Sätt barnen först! skall i dialogen medvåra samarbetsländer tydliggöra det gemensammaansvaret för barnets välfärd. skallstödja åtgärder som ökar medvetenheten om barnetsrättigheter och ge stöd till socialt reformarbetesom riktas till barnfamiljer, barn och ungdomar.2. Lyssna på barnen! Svenskt utvecklingssamarbeteskall främja barns och ungdomars deltagande ochmöjligheter att påverka.3. skall iinternationella sammanhang och i dialogen medsamarbetsländer verka för att mobilisera resurserför ökade satsningar på barn och ungdomar.4. Lämna ingen utanför! Svenskt utvecklingssamarbeteskall motverka diskriminering. Barn medfunktionshinder och andra särskilt utsatta barnskall ges samma möjligheter som andra barn.Registrering av nyfödda barn och insamling avdata och statistik om barns villkor är viktigaredskap för att motverka diskriminering ochexploatering.5. En skola för alla! Svenskt utvecklingssamarbeteskall fortsatt ha inriktningen mot en skola föralla. Utbildning är kärnan i kampen motfattigdom, mot utnyttjande och exploatering avbarn. Kunskap ger aktiva medborgare - grunden ivarje demokrati.6. Lika möjlighet för flickor och pojkar! Svensktutvecklingssamarbete skall främja jämställdhet.Riktade insatser för flickor krävs för att deskall ges samma möjligheter som pojkar att gå iskolan, få tillräckligt med mat, få uttrycka sinåsikt och få tillgång till hälso- och sjukvård.7. Hälsa för alla! Svenskt utvecklingssamarbeteskall fortsatt ha inriktning mot en hälsa föralla. En god hälsa är ett mål, men också ettmedel för ekonomisk utveckling. Graviditeten, deförsta levnadsåren och tonåren är särskiltutsatta perioder i livet, och svenska insatserskall därför ha fokus på dessa perioder.8. Skydda barn i krig! Svenskt utvecklingssamarbeteskall förstärka insatserna för att skydda barnoch hjälpa dem till utveckling även under väpnadekonflikter och när de tvingas på flykt. Barn somtvingats delta i krigshandlingar skallrehabiliteras och kunskapen om barnetsrättigheter måste öka bland både militär ochcivil personal.9. Bekämpa hiv/aids! Svenskt utvecklingssamarbeteskall lindra effekterna av hiv/aids och minskarisken för spridning. Insatser för ökadjämställdhet och öppenhet är avgörande, liksomsexualupplysning för ungdomar. Barn som lever medhiv/aids eller som blivit föräldralösa kräversärskilda satsningar.10. Stoppa exploateringen av barn! Svensktutvecklingssamarbete skall motverka exploateringoch utnyttjande av barn. Det gäller framför alltskadligt barnarbete och sexuell exploatering.Vårt arbete skall inriktas på förebyggandeinsatser, men också på rehabilitering och på attge utsatta barn ett alternativ. Mer kunskapbehövs om förövare och de som utsätts. Därförskall vi stödja forskning och utveckling avstatistik.I skrivelsen framhålls att fattigdom inte bara ärbrist på ekonomiska resurser utan också brist påmakt. Fattigdom är sjukdomar, epidemier och ohälsa,våld och otrygghet. Att vara fattig är att ha småeller inga möjligheter att skapa sig en tryggframtid för sig själv och sina barn. För att hävadenna negativa utveckling kan stöd ges för att t.ex.utveckla nationella strategier i de svenskasamarbetsländerna och stöd till att utvecklaalternativ till institutionsvård genom stöd till denutvidgade familjen. För att kunna följa utvecklingeninom hiv/aids-området (punkt 9 ovan) och sätta ininsatser där de bäst behövs krävs ökad kunskap ochstatistik.Att anlägga ett barnrättsperspektiv iutvecklingssamarbetet innebär att barnkonventionensgrundläggande principer skall vara vägledande i detinternationella utvecklingssamarbetet genom följandeprinciper:Barnets bästa skall vara en övergripande principvid alla beslut som rör barn. Det kräver att detgörs analyser av olika beslutsalternativ och att detalternativ som bedöms vara det bästa för barnprioriteras.Icke-diskriminering. Barn får inte diskrimineras iförhållande till vuxna, men inte heller iförhållande till varandra, vilket kräver särskildainsatser för utsatta barn. Alla barn har sammarättigheter, men alla barn har inte sammamöjligheter och förutsättningar i livet. Principenom icke-diskriminering ställer krav på en aktivpolitik som röjer undan hinder för varje barns rätttill utveckling, oavsett kön, etnisk eller religiöstillhörighet eller föräldrars sociala och ekonomiskaställning.Barns rätt till liv och utveckling är den tredjegrundläggande principen för utvecklingssamarbetet.Alla barn har rätt att utveckla sina personligaförmågor. Det betyder att barn med behov av särskiltstöd, t.ex. barn med funktionshinder eller sjukdomarav olika slag, har rätt till hälso- och sjukvård,socialt stöd och omvårdnad så att de kan utvecklas isin egen takt.Slutligen skall utvecklingssamarbetet utgå frånbarns rätt att komma till tals. För att insatser somrör barn och ungdomar skall vara bärkraftiga krävsdet att insatserna har rötter i dem det ytterstberör - dvs. barnen själva och deras företrädare.Ett barnrättsperspektiv handlar såväl om barns ochungdomars egna bidrag till samhällets utveckling,som om vuxnas vilja och förmåga att värna barn ochungdomar. Ett barnrättsperspektiv iutvecklingssamarbetet innebär att utvecklingsmålenockså måste ses i ett barn-vuxen-perspektiv och attbekämpa fattigdomen genom att sätta barnets bästa ifrämsta rummet.Inför behandlingen av regeringens skrivelse ochmotionerna som väckts vad gäller frågor om barnssituation i ett internationellt perspektiv beslutadeutrikesutskottet att inbjuda allmänheten att lämnasynpunkter och kommentarer på de frågor somuppmärksammas i skrivelsen och i motionerna.Information om denna möjlighet har funnitstillgänglig på hemsida, som i sin turvarit länkad till annan relevant information påwebben. Utskottet anser att detta experiment med endirekt dialog med allmänheten i en aktuell frågavarit positiv och utskottet kommer, tillsammans medandra berörda enheter i , att utvärderadetta experiment i s.k. e-demokrati.Sammanfattning av motionerna ochutskottets övervägandenFN:s barnkonventionMotionernaCenterpartiet kräver i motion 2001/02:L264 (c)yrkande 1 att regeringen bör verka för att FN:sbarnkonvention bättre tydliggör föräldrarnas ansvarsamt även att en alltför tidig myndighetsålder intebör tillåtas. Vidare krävs i motion 2001/02:U209 (c)yrkande 2, liksom i motion 2002/03:U313 (c) yrkande24, att starkt uppmanar att ratificeraFN:s barnkonvention. I motion 2001/02:U209 (c)yrkande 4 krävs att utan dröjsmål börratificera tilläggsprotokollet till FN:sbarnkonvention.I motion 2001/02:U327 (kd) yrkande 14, liksom imotion 2002/03:U282 (kd) yrkande 12, framhållerKristdemokraterna att miljö- och naturresursfrågorär viktiga för barns och ungdomars rättigheter.Sverige bör verka för att ländernas rapporteringtill FN avseende kompletteras medredovisning av miljösituationen och barns utsattheti detta avseende.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att i barnkonventionenframhålls barndomens och ungdomens egenvärde förbarnet, varje ung flicka och pojke, i . Denbetonar också att åren från födelsen till dessbarnet självt är vuxet präglas av vuxenvärldensvärderingar. Lagstiftning, administration samtpolitiska och ekonomiska beslut hargenerationsöverskridande konsekvenser men taralltför sällan hänsyn till barn och ungdomar.Barnkonventionen handlar om människors ochsamhällens utveckling i såväl som i framtiden.Genom sin anslutning till barnkonventionendeklarerar en stat sin politiska vilja att ta sittansvar för alla barns och ungdomars liv, hälsa,utveckling och delaktighet i samhället.Internationell solidaritet hjälper stater attuppfylla dessa åtaganden och respekten för allasmänskliga rättigheter främjar fred, trygghet ochvälfärd.Utskottet menar att internationellautvecklingssamarbete av tradition har kännetecknatsav ett omfattande stöd till olika barngrupper ochatt det finns fortsatt behov av direkta insatser förbarn och ungdomar.Sverige ger stöd till genomförandet avbarnkonventionen bl.a. genom omfattande bidrag tillFN:s barnfond, , som har en viktig uppgift vadgäller att verka för att FN:s medlemsländeruppfyller sina åtaganden enligt konventionen. Fondenarbetar bl.a. med att mobilisera politisk vilja ochmateriella resurser hos samarbetsländerna för attbygga upp deras egen kapacitet att tillgodosebarnets behov och säkerställa barnets rättigheter. Iarbetet med att stödja utvecklingen av nationellahandlingsplaner är det viktigt att understryka detnationella ansvaret. Omvärlden kan vara med ochstödja utarbetandet av sådana planer, men för att deskall bli långsiktigt hållbara och verkningsfullamåste de först förstås och förankras i respektiveland.Sverige var en av sex initiativtagare till det avUnicef arrangerade toppmöte om barn 1990 som starktbidrog till att nu har universellanslutning. Till de stater som ännu inte anslutitsig till konventionen hör och . Sverigeverkade också med kraft inom EU och gentemot andraländer, särskilt , för att uppföljningen avbarntoppmötet i i maj 2002skulle vila på ett uttalat barnrättsperspektiv somutgår från barnet som bärare av egna rättigheter ochvad som är bäst för barnet som individ. ochett antal andra länder verkade vid tillkomsten avbarnkonventionen för att myndighetsåldern 18 årskulle utgöra men fick acceptera att vissaländer hade en annan syn på frågan ommyndighetsålder. Arbetet fortsätter dock på olikaområden för högre åldersgränser, t.ex. vad gällerarbete, äktenskap och militär rekrytering.Under våren 2000 antogs ett tilläggsprotokoll tillbarnkonventionen angående förbud mot barnsoldater.Protokollet, som förhandlades fram under svensktordförandeskap, förbjuder deltagande i väpnadkonflikt och tvångsrekrytering av personer under 18år. anslöt sig till detfakultativa protokollet till ombarns indragning i väpnade konflikter. Utskottet hartidigare konstaterat att agerande iförhandlingarna om protokollet i sig innebär enkraftfull uppmaning till FN:s medlemsstater attockså ansluta sig till det.Utskottet har inhämtat att tredje rapporttill är under utarbetande.Underlaget för rapporteringen är ett omfattandefrågeformulär som har utarbetats avbarnrättskommittén. Bland de frågor som tas upp ochsom skall redovisas av varje land på nationell nivåingår även sådan information som rör en redovisningav miljösituationen i respektive land och barnsutsatthet för miljöförstöring.FN:s generalförsamling antog etttilläggsprotokoll till om handelmed barn, barnprostitution och barnpornografi. Destater som tillträder protokollet åtar sig attförbjuda och straffbelägga bl.a. barnpornografi.Sverige har undertecknat och ratificerat protokolletoch verkar för att regelverket nu får genomslagbl.a. i de svenska samarbetsländerna.Sverige verkar för att barns och ungdomars hälsaoch utveckling uppmärksammas inom olika program,t.ex. i , WHO:s, arbete.Arbetet har i stor utsträckning koncentrerats tillatt bekämpa barnsjukdomar medan barn- ochungdomsfrågor sett från sociala, medicinska ochfolkhälsopolitiska aspekter inte har uppmärksammatsi den utsträckning som vore önskvärt. Från svensksida understryks vikten av att den globalafattigdomsbekämpningen ges en klar barn- ochungdomsprofil och att alla barn skall få det stödsom föreskrivs i barnkonventionen.USA:s inställning till liksom tilldet rättighetsperspektiv som konventionenkonkretiserar är negativ. Den amerikanskaadministrationen framhåller att man värnar ommänskliga rättigheter och barns välfärd, men man kaninte godkänna att ett dokument av överstatligkaraktär skall kunna ställas över nationell ochlokal lagstiftning, som enligt den amerikanskaadministrationen är fullt tillräcklig. Återkommandebi- och multilaterala överläggningar har förts ochförs med i denna fråga.