bet · GQ01SOU10 · 2003-02-18 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas huvuddelen av Riksdagensrevisorers förslag angående Familjehemsvården,2002/03:RR8, samt nio motionsyrkanden som väckts medanledning av förslaget.Barnombudsmannen och företrädare förSocialstyrelsen har, på socialutskottets initiativ,lämnat information och synpunkter i ärendet.Riksdagens revisorers förslag rörande ändraderegler för arbetslöshetsförsäkringen (avsnitt 2.4)jämte ett motionsyrkande härom har överlämnats tillarbetsmarknadsutskottet.Ett enigt utskott ställer sig bakom Riksdagensrevisorers förslag såvitt nu är i fråga. Utskottetpåpekar att regeringen tillkännagivit sinavsikt att tillkalla en utredning för att genomföraen samlad analys av den sociala barn- ochungdomsvården samt presentera en nationellhandlingsplan på området. Med delvis bifall tillrevisorernas förslag och till fyra motionsyrkandenföreslår utskottet ett tillkännagivande tillregeringen om den kommande utredningens uppdrag.Utskottet anser att utredningens uppdrag bör vara såheltäckande som möjligt och därför uttryckligenockså bör omfatta de olika frågor som Riksdagensrevisorer påtalar som brister inomfamiljehemsvården. Utskottet delar revisorernasuppfattning att det bör utarbetas en strategi förfamiljehemsvårdens långsiktiga utveckling. Vidarebör det göras en kartläggning av den pågåendeutvecklingen på området samt en satsning somunderlättar kommunernas rekrytering av nyafamiljehem. Utskottet framhåller också vikten av attutredningen belyser vissa frågor rörande bl.a.dokumentation och uppföljning, utredning ochutbildning av familjehem, forskning om vårdenseffekter samt tillsyn av familjehemsvården.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden medhänvisning till att de får anses i huvudsaktillgodosedda.I betänkandet finns ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utredningen om den sociala barn- ochungdomsvårdenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. bifallerdärmed delvis revisorers förslagpunkterna 13 och 57 samt motionerna 2002/03:So8yrkandena 2 och 4 och 2002/03:So9 yrkandena 1 och2.2. Metodutveckling och utbildning, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:So8yrkandena 1 och 3 samt 2002/03:So9 yrkandena 3, 4och 6.Stockholm den 18 februari 2003På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), CristinaHusmark (), (), CatherinePersson (s), (), MarinaPettersson (s), (), ChristerEngelhardt (s), (), Kerstin-MariaStalin (mp), (), (), (), UlrikLindgren (kd), () och MaritaAronson (fp).2002/03SoU10Redogörelse för ärendetBakgrundRiksdagens revisorer granskade familjehemsvård avbarn och ungdomar . Resultatetpekade på en rad brister när det gällde tillgångenpå familjehem, handläggningen av familjehemsärendensamt tillsyn och uppföljning av pågåendeplaceringar.Riksdagens revisorer beslutade attgenomföra en ny granskning av familjehemsvården avbarn och unga. Som underlag för beslutet låg en pårevisorernas eget initiativ framtagen förstudie(2000/01:19) om vården av unga och vården avmissbrukare. Revisorerna konstaterade att det redanpågick granskningsarbete när det gällde vård avmissbrukare och vård av unga vid institution. Avförstudien framgick vidare att det är svårt attrekrytera familjehem och att allt färre av de barnoch unga som placeras i vård utanför hemmet får vårdi familjehem, vilket inte är i linje med deintentioner som fanns när socialtjänstlagenutarbetades. Revisorerna ansåg mot bakgrund avförstudien att det fanns anledning att följa upputvecklingen inom familjehemsvården under 1990-talet.Förslagets huvudsakliga innehållRiksdagens revisorer har granskat i vilkenutsträckning de mål och regler somsocialtjänstlagstiftningen formulerar förfamiljehemsvården efterlevs. Resultatet avgranskningen redovisas i rapporten (2001/02:16), som finns som bilaga till det aktuellaförslaget.Riksdagens revisorer föreslår att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförsom· en nationell strategi för familjehemsvårdensutveckling (avsnitt 2.1),·· en kartläggning av familjehemsvårdens utveckling(avsnitt 2.2),·· stöd till kommunernas arbete med att rekryterafamiljehem (avsnitt 2.3),·· stöd till metodutvecklingen av socialtjänstensarbete med familjehems-vård (avsnitt 2.5),·· forskning rörande familjehemsvård (avsnitt 2.6)samt·· skärpt statlig tillsyn (avsnitt 2.7).·Ärendets beredningVid sammanträden den 21 respektive 28 januari 2003har barnombudsmannen respektiveöverdirektören och avdelningschefenÅsa från lämnatinformation och synpunkter i ärendet.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med delvis bifall tillRiksdagens revisorers förslag och till vissamotionsyrkanden, som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om uppdragettill en kommande utredning om den socialabarn- och ungdomsvården. bör avslåövriga motionsyrkanden om bl.a.metodutveckling, utbildning och forskningkring familjehemsvård. Yrkandena bedöms varatillgodosedda.Nationell strategi förfamiljehemsvårdens utvecklingRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.1 om en nationell strategi för familjehemsvårdensutveckling.Revisorernas granskning har visat att detfortfarande finns stora problem inomfamiljehemsvården. Revisorerna framhöll särskiltföljande problem:1. Familjehemsplacerade barns skolgång fungerardåligt.2.3. Andelen tonårsplaceringar som bryter sammanuppgår till beroende på hursammanbrott definieras.4.5. Andelen barn som placeras på institution har ökatkraftigt på familjehemsvårdens bekostnad.6.7. Det förekommer ofta att inte leverupp till de krav socialtjänstlagen ställer påbarnavårdsutredningar.8.9. Det är ovanligt att använder enstrukturerad metod för att följa placerade barnsutveckling.10.Granskningen har visat att det pågår en utvecklingmot en professionalisering av familjehemsvården,bl.a. genom att det utvecklas företag som säljerförstärkt familjehemsvård till . Detsaknas dock kunskap om vad denna utveckling innebärpå regional och nationell nivå.Bristen på familjehem i kommunerna leder bl.a.till att barn får bo kvar hemma alltför länge, attde placeras på institution i stället för ifamiljehem och att de placeras alltför långt bortfrån sina föräldrar.Kunskapen om vilka effekter familjehemsvården harför de barn som omhändertas har stora luckor.Statliga tillsynsmyndigheter (ochlänsstyrelserna) har inte undersökt hursocialtjänsten sköter familjehems- vården i någonstörre utsträckning sedan mitten på 1990-talet.I sitt förslag nämner revisorerna attStatskontoret och i sina remissvarpå granskningsrapporten ansett att den nationellastrategin förutom familjehemsvården även bör omfattaolika former av institutionsvård ochöppenvårdsinsatser för barn och unga. Revisorernauppger sig ha förståelse för denna uppfattning menär inte beredda att här föreslå att en strategiskall utarbetas för den sociala barn- ochungdomsvården i dess helhet. Revisorerna delarbedömningen att familjehemsvården är en del av densociala barna-vården och inte kan ses som enisolerad företeelse. Några av de problem somuppmärksammas i rapporten har familjehemsvårdengemensamt med andra delar av den sociala barn- ochungdomsvården. Huvuddelen av problemen berör dockfamiljehemsvården. Revisorerna påpekar vidare attdet finns stora problem inom såvälinstitutionsvården som familjehemsvården.Familjehemsvården är den volymmässigt klartdominerande vårdformen. De båda vårdformerna ställsofta inför liknande utmaningar när det gäller attmöta barnens behov. Det faktum att det i det enafallet handlar om vård på en institution och i detandra fallet om vård i en vanlig familj innebär dockstora skillnader i de förutsättningar som finns förvårdens genomförande, anförs det.Revisorerna anför i sitt förslag att det förnärvarande saknas en idé om hur familjehemsvårdenbör utvecklas, vilket är olyckligt eftersomsamhälls-utvecklingen kontinuerligt driver fram enförändring av familjehemsvården och dess villkor.Arbetet med en nationell strategi bör leda fram tillett ställningstagande om vilka delar i den pågåendeutvecklingen som är bra eller nödvändiga förfamiljehemsvårdens fortsatta utveckling. En centralfråga är i vilken utsträckning ettfamiljehemsuppdrag bör jämställas med ettförvärvsarbete. Revisorerna anser mot denna bakgrundatt regeringen bör ta initiativ till att ennationell strategi utarbetas för familjehemsvårdenslångsiktiga utveckling.MotionerI motion So8 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om behovet av en nationell strategiför hela den sociala barn- och ungdomsvården(yrkande 2). Motionärerna anser att det på längresikt behövs en strategi för all barn- ochungdomsvård.I motion So9 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att skallutgöra grunden för utarbetandet av nationellastrategier för familjehemsvården (yrkande 1).Motionärerna anser att den strategi som tas fram börutgå från barnets bästa. Det bör redan iproblemformuleringsarbetet tydliggöras att det är urbarnets perspektiv som familjehemsvården skallbelysas, anförs det. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om att jourhemmen skall inkluderasi utarbetandet av nationella strategier förfamiljehemsvården (yrkande 2). Slutligen begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs omkommunala planer (yrkande 3). Motionärerna anser detväsentligt att den nationella strategin får enkonkretisering och en lokal förankring i kommunerna.En förändring och förbättring av familjehemsvårdensom ger direkt effekt för barnen är i huvudsak ettkommunalt ansvar. Enligt motionärerna bör kommunernadärför åläggas att upprätta lokala planer förinriktningen av familjehemsvården.Kartläggning av familjehemsvårdensutvecklingRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.2 om en kartläggning av familjehemsvårdensutveckling.I sin granskningsrapport framhöll revisorerna attdet är angeläget att en noggrann kartläggning görsav den utveckling som pågår inom familjehems-vården.Enligt revisorerna är det en förutsättning för attstödja en positiv utveckling på området liksom föratt kunna motarbeta negativa utvecklingstendenser.Revisorerna konstaterade att familjehemsvårdenförändras . som antalet barnplacerade hos släkt och övrigt nätverk ökar sker deten långsam professionalisering av den del av vårdensom äger rum i främmande hem. Som exempel härpånämner revisorerna tillväxten av privataorganisationer som säljer förstärkt familjehemsvårdtill . Förstärkt familjehemsvårdinnebär att en organisation sluter avtal medfamiljehem om att de skall tillhandahålla en ellerflera platser för organisationens räkning.Organisationens verksamhet består i att rekrytera,utreda och arvodera familjehem samt att stödjafamiljehemsföräldrarna under pågående vård. Antaletfamiljehemsföräldrar som har ett uppdrag medanställningslika former ökar sannolikt förfamiljehemsvård i både privat och regi,anförs det. De berörda aktörerna har enligtrapporten bristfälliga kunskaper om de regler somgäller för möjligheter att köpaförstärkt familjehemsvård. Det förekommer attsocialtjänsten, i strid mot gällande bestämmelser,tecknar avtal om förstärkt familjehemsvård med ettföretag men underlåter att sluta något parallelltavtal med respektive familjehem.Enligt revisorerna har granskningen visat attkunskapen är dålig när det gäller hur långtutvecklingen av familjehemsvården har gått och vaddet innebär för de barn som placeras.Socialstyrelsen anförde i sitt remissvar attskillnaden mellan ett familjehem och ett hem förvård eller boende (HVB) i praktiken kan vara mycketliten samt att tydliga kriterier bör utarbetas föratt kunna skilja vårdformerna åt. Revisorernainstämmer i synpunkter.Revisorerna ansluter sig även till förslaget frånFöreningen inom ()om att det bör utredas om länsstyrelserna skall haett tillsynsansvar för de organisationer som säljerförstärkt familjehemsvård.Revisorerna anser därmed att regeringen bör tainitiativ till en ordentlig kartläggning av landetsfamiljehem, att regeringen bör ta initiativ till attkriterier utarbetas som klargör vad som ärfamiljehem och vilka krav som kan ställas på ett HVBför att skilja det från ett familjehem, attregeringen bör ta initiativ till att en kartläggninggenomförs av de avtal som tecknat medorganisationer som säljer förstärkt familjehemsvårdsamt att regeringen bör överväga om länsstyrelsernaskall ha ett tillsynsansvar för de organisationersom säljer förstärkt familjehemsvård.MotionI motion So9 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om tillståndskrav för förstärktfamiljehemsvård (yrkande 4). Motionärerna anser attdet skall krävas tillstånd motsvarande vad somgäller för ett HVB för att få driva s.k. förstärktfamiljehemsvård. Ett sådant krav skulle bl.a.underlätta en särskiljning mellan HVB-vård,familjehemsvård och förstärkt familjehemsvård.Stöd till kommunernas arbete med attrekrytera familjehemRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.3 om stöd till kommunernas arbete med attrekrytera familjehem.Revisorernas rapport har visat att det finns enbrist på familjehem i kommunerna. Detta medför bl.a.att barn får bo kvar hos sina föräldrar trots attdetta bedömts olämpligt, att tvingasplacera barn i institutionsvård samt att för mångabarn placeras i samma familjehem.Revisorernas granskning har visat att det harblivit svårare att rekrytera nya familjehem, främstberoende på samhällsförändringar och på attfamiljehemsuppdraget är mer krävande nu än tidigare.Revisorerna påpekade också att många av de familjersom fungerat som familjehem avåldersskäl snart kommer att behöva ersättas av yngrefamiljer.Landets största kommuner har enligt revisorerna enväl utvecklad organisation för att arbetalångsiktigt med att rekrytera familjehem. Småkommuner har inte samma förutsättningar förlångsiktigt rekryteringsarbete eftersom behovet avnya familjehem uppstår så pass sällan i mindrekommuner. Revisorerna bedömde att antalet nyafamiljehem skulle kunna öka med ett utvecklatsamarbete mellan kommunerna.I rapporten drog revisorerna slutsatsen att detkrävs bättre information till landets familjer omvad ett familjehemsuppdrag innebär. Vidare krävs attdet blir mer attraktivt att åta sig ett sådantuppdrag. Enligt revisorernas undersökning handlardet därvid inte i första hand om att höja denekonomiska ersättningen utan om att underlättafamiljehemmens insatser genom olika former avavlastning och stöd.Socialstyrelsen har i sitt remissvar avstyrktförslaget om en statlig satsning med hänvisning tillatt rekryteringsarbetet bedrivs bäst på lokal nivå.Revisorerna delar denna uppfattning men anser att delokala rekryteringsinsatserna med fördel kankombineras med ett statligt initiativ.Revisorerna anser att regeringen bör ta initiativtill en satsning som underlättar kommunernas arbetemed att rekrytera fler familjehem. En sådan satsningbör bl.a. syfta till att öka allmänhetens kunskaperom vad det innebär att vara familjehem. Vidare ärdet viktigt att ett regionalt samarbete röranderekrytering av familjehem kommer till stånd mellanlandets kommuner.MotionI motion So8 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om en landsomfattande kampanj kringfamiljehemsvården (yrkande 4). Kampanjen börgenomföras i syfte att informera om och ökarekryteringen till familjehemsvården.Stöd till metodutvecklingRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.5 om stöd till metodutvecklingen avsocialtjänstens arbete med familjehemsvård.Revisorernas rapport har visat att kommunernassocialtjänst har svårt att leva upp till de krav somstatsmakterna formulerat för arbetemed familjehemsvården. Det har dock skett vissaförbättringar , då revisorernas förragranskning av familjehemsvården avslutades.Enligt revisorerna finns det några få metoder somutvecklats särskilt för arbete medfamiljehemsvård. Vid utredningar av familjer införett familjehemsuppdrag dominerar olika varianter avden s.k. Kälvestensmetoden. Metoden upplevs delvissom ålderdomlig, och någon egentlig systematiskutvärdering av modellen har aldrig gjorts.Socialstyrelsen utvecklade under åren 19952000den s.k. Dartingtonmodellen som kan användas för attfölja barns utveckling inom sju centralalivsområden. Utvecklingsarbetet fortsatte därefter iprojektet i Centrum, vars syfte är attden utvecklade modellen även skall kunna användasvid anmälan, förhandsgranskning och utredning.Socialstyrelsens egen utvärdering har visat att denförsta delen av utvecklingsarbetet har fått godaomdömen av dem som provat den. Revisorernasgranskning visar att två tredjedelar av dem somarbetar med familjehemsvård inom socialtjänstenkänner till utvecklingsarbete menatt enbart två av tio socialtjänstenheterregelmässigt använder en strukturerad metod för attfölja upp placerade barns utveckling.Revisorerna anför att barn som placeras ifamiljehem är mycket utsatta som insynen ivad som sker i familjehemmen är dålig. Den utredningsom föregår en familjehemsplacering är därförcentral för att skydda barn och för att kunna matchabarns behov med familjehemmens resurser. Revisorernaanser det viktigt att undersöka om de metoder somanvänds för att utreda familjehem fullgör sittsyfte.Socialstyrelsen har i sitt remissvar angett attmålet med projektet i Centrum är attutveckla ett enhetligt system för den sociala barna-vården som alla kommuner kan få tillgångtill. Projektet beräknas vara klart under 2004.Revisorerna anser att den föreslagna strategin förfamiljehemsvårdens utveckling skall innefatta delsen plan för hur de dokumentations- ochuppföljningsinstrument utvecklat ochutvecklar för barnavårdsarbete skallföras ut till , dels en utvärdering avde metoder som används för att utreda och utbildablivande familjehem.MotionerI motion So8 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om metodutveckling rörandestödfamiljer, kontaktpersoner, nätverksarbete ochgruppverksamheter (yrkande 1). Familjehemsplaceringfår betecknas som en förhållandevis drastisk åtgärd.Genom metodutveckling även av förebyggande ochstödjande insatser kan enligt motionärerna behovetav familjehemsvård minskas något. I motionen begärsvidare ett tillkännagivande om utbildning avföräldrar i blivande familjehem (yrkande 3). Ianslutning till att olika metoder för utbildning avfamiljehem utvärderas bör enligt motionärernasmening även utbildningskrav fastställas förverksamheten. Kraven bör utarbetas i samarbete medSvenska , anförs det.I motion So9 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att bl.a. metodutvecklingen avfamiljehemsvården skall ha ett klass- ochkönsperspektiv och ett etniskt perspektiv samt utgåfrån (yrkande 6 delvis).Forskning om familjehemsvårdRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.6 om forskning rörande familjehemsvård.I rapporten anges att systematiska studier omfamiljehemsvårdens resultat historiskt sett varitovanliga. har det, främst socialt arbete vidSocialstyrelsen, börjat publiceras undersökningar omvårdresultaten. Enligt rapporten har forskningenhittills haft svårt att visa att familjehemsvårdgenerellt sett ger några positiva effekter för debarn som placeras. Däremot har forskningen visat attdet finns stora problem inom familjehemsvården.I rapporten ansåg revisorerna att det är oroandeatt kunskapen om familjehemsvårdens effekterfortfarande är så dålig. Revisorerna framhöll attfamiljehemsvård, om den genomförs på rätt sätt, ären värdefull socialpolitisk insats som staten börvärna om.Revisorerna anser att det i den föreslagnastrategin för familjehemsvårdens utveckling bör ingåen satsning på forskning som bygger upp kunskap omfamiljehemsvårdens effekter. Det är viktigt attundersöka vad det är som gör att familjehemsvårdlyckas och vad det är som gör att vården intelyckas.MotionI motion So9 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att bl.a. forskningen kringfamiljehemsvården skall ha ett klass- ochkönsperspektiv och ett etniskt perspektiv samt utgåfrån (yrkande 6 delvis).Skärpt statlig tillsynRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.7 om skärpt statlig tillsyn.Revisorernas granskning har visat att statligatillsynsmyndigheter (ochlänsstyrelserna) inteägnat sig åt att i någon större utsträckningkontrollera hur sköterfamiljehemsvården. De tillsynsinsatser somlänsstyrelserna genomför är främst individbaseradeoch initieras huvudsakligen av en anmälan.Revisorernas förra granskning i början på 1990-taletledde bl.a. till en omfattande tillsynsinsats frånlandets länsstyrelser . Enligtrevisorernas bedömning har länsstyrelserna sedandess inte gjort någon generell kontroll av hurfamiljehemsvården hanteras i kommunerna.Enligt rapporten finns det starka skäl för att enliknande tillsynsinsats genomförs igen. Genom attinom ramen för en verksamhetstillsyn granskaomhändertagna barns akter och socialtjänstensarbetsmetoder i olika kommuner är det möjligt attdra slutsatser om hur vården utvecklas regionalt ochnationellt. Enligt revisorerna är den kunskapencentral för arbetet med att utvecklafamiljehemsvården.Revisorerna anser att det som en del i denföreslagna strategin för familjehemsvårdensutveckling bör ingå att ta ställning till hurlänsstyrelsernas kontinuerliga tillsyn avfamiljehemsvården skall kunna förstärkas samt attregeringen bör ge ochlänsstyrelserna i uppdrag att gemensamt genomföra enrikstäckande verksamhetstillsyn av socialtjänstensinsatser inom familjehemsvården. Resultatet av ensådan tillsynsinsats bör utgöra en grund förutarbetandet av en nationell strategi förfamiljehemsvården.Bakgrund och tidigare behandling,m.m.Enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) skallsocialnämnden sörja för att den som behöver vårdaseller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ettfamiljehem eller i ett hem för vård eller boende.Av 3 kap. 1 § socialtjänstförordningen (2001:937)framgår bl.a. att med hem för vård eller boendeavses ett hem inom som tar emotenskilda för vård eller behandling i förening medett boende. Om ett sådant hem drivs av ett bolag, enförening, en samfällighet, en stiftelse eller enenskild individ krävs dessutom att verksamhetenbedrivs yrkesmässigt. I 5 § samma kapitel stadgasatt det vid varje hem för vård eller boende skallfinnas en person med lämplig utbildning som förestårverksamheten samt sådan personal som i övrigt behövsför en ändamålsenlig verksamhet.Med familjehem avses enligt 3 kap. 2 §socialtjänstförordningen ett enskilt hem som påuppdrag av socialnämnden tar emot barn förstadigvarande vård och fostran eller vuxna för vårdoch omvårdnad och vars verksamhet inte bedrivsyrkesmässigt.I anslutning till revisorers förragranskning av familjehemsvården lämnade revisorerna ett förslag tillriksdagen. behandlade förslaget ibetänkande 1992/93:SoU4. Utskottet anförde bl.a. attfamiljehemsvården är en viktig resurs i det socialaarbetet. I flertalet fall är vård i familjehemöverlägsen vård i institution på grund av den näraanknytningen till vuxna ersättare för de biologiskaföräldrarna och den känslomässiga relation somuppstår mellan dem och det placerade barnet. Ävenkontinuiteten i relationer är ett grundläggandemotiv till att familjehem är attföredra framför andra vårdformer. Vårdformen ärockså den ekonomiskt mest fördelaktiga. Utskottetkonstaterade dock att kommunerna hade svårigheteratt rekrytera kvalificerade familjehem, särskilt förtonåringar. Orsakerna härtill var enligtrevisorernas rapport flera. Familjehemsföräldrarnafick inte den utbildning som de behöver för attkunna fullgöra sitt uppdrag och möta de ökade kravsom ställs på dem. Även stöd ochhandledning till familjehemsföräldrarna varbristfälliga. Utskottet ansåg att åtgärder behövdesför att utveckla och stärka familjehemsvården, bl.a.genom utbildning, stöd och handledning tillfamiljehemsföräldrarna.