bet · GQ01UBU10 · 2003-03-20 00:00:00 — Även kunskaper och färdigheter som harförvärvats i yrkesverksamhet får tillgodoräknas påsamma villkor. En motsvarande bestämmelse finns iförordningen (2001:1131) om kvalificeradyrkesutbildning. I ledningsgruppen för varje KY-utbildning skall det finnas minst en företrädare förett universitet eller en högskola. Kontakter medhögskolan bör ge möjligheter att klara ut vilkadelar i respektive KY-utbildning som de studerandedär kan räkna med att få tillgodoräkna sig vidsenare studier inom högskola.Regelverket för kvalificerad yrkesutbildning (KY)tas upp i tre motioner.Centerpartiet anser enligt motion 2002/03:Ub429yrkande 15 att systemet bör göras mer flexibelt såatt man skall kunna anpassa utbudet av KY-utbildningar efter behov på den lokalaarbetsmarknaden. Det bör vara möjligt att bemötavarsel och uppsägningar lokalt med att erbjuda KY-utbildningar för att utbilda till bristyrken, heterdet i motionen.I motion 2002/03:Ub375 (c) föreslås att man skallpermanenta KY-utbildningarna (yrkande 1). Det går åtför mycket kraft till att inför varje start ansökaom statsbidrag. Om man permanentar utbildningarnafår man bättre resursutnyttjande och tryggarverksamheten för framtiden, framhåller motionärerna.De vill också att regelverket för KY skall anpassasså att de i ännu högre grad än passar delokala behoven (yrkande 2).En översyn av regelverket för KY-utbildningar föratt möjliggöra entreprenörsutbildning föreslås imotion 2002/03:Ub363 (s). Dagens regelverk kräveratt det finns en arbetsmarknad, men när det gällerentreprenörsutbildningar är det studenterna självasom skapar arbetsmarknaden. Det går inte attstatistiskt bevisa behovet av entreprenörer på sammasätt som behovet av andra yrkesgrupper, där det redan finns en etablerad arbetsmarknad, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En av grundtankarna bakom inrättandet av KY som ensärskild utbildningsform har varit att utbudetskulle vara mycket mer flexibelt än t.ex. utbudet avhögskoleutbildning. Utskottet ser ett stort värde iatt KY-utbildningar kan uppstå, fungera under enperiod när de behövs och sedan läggas ned för attbereda ekonomiskt utrymme för nya KY-utbildningar.Eftersom varje KY-utbildning initieras av enutbildningsanordnare, som kan vara en kommun, ettlandsting, en enskild fysisk eller juridisk person,en högskola eller ett universitet, finns det storautsikter att lokala behov av yrkesutbildning kan blitillgodosedda.När det gäller entreprenörsutbildning harutskottet inhämtat att det anordnas fleraentreprenörsutbildningar i form av KY. De nuvarandereglerna har alltså inte hindrat sådan utbildning.I motion 2002/03:Ub236 (m) skriver motionären ombehovet av välutbildade hantverkare. Redan i dagbetraktas många hantverksyrken som bristyrken. Isyfte att värna och utveckla hantverksutbildningarnaär det viktigt att inrätta enlärlingsutbildning med färre kärnämnen och enyrkeshögskola som skall vara ett mellanting mellangymnasium och högskola, anser motionären.Yrkesutbildningarnas längd skall tillåtas variera.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Ungdomar kan i dagens gymnasieskola få utbildningför hantverksyrken dels inom hantverksprogrammet,som är ett nationellt program och innehåller åttakärnämnen, dels genom lärlingsutbildning som skerinom ett individuellt program, där eleven kombineraranställning som syftar till yrkesutbildning medstudier av kärnämnena svenska eller svenska somandraspråk, engelska, samhällskunskap,religionskunskap och matematik. Den senaremöjligheten har utnyttjats i liten utsträckning.Utskottet anser inte att det skulle vara önskvärtatt minska omfattningen av kärnämnen för de ungdomari gymnasieskolan som siktar mot ett hantverksyrke.Gymnasiekommittén 2000 har i betänkandet Åttavägar till kunskap (SOU 2002:120) föreslagit en nystruktur för gymnasieutbildningen, som bl.a. innebäratt utbildning inriktad mot hantverksyrken kananordnas inom flera av de åtta sektorer somkommittén föreslår skall ersätta de nationellaprogrammen. har också föreslagitatt den nuvarande möjligheten tilllärlingsutbildning där eleven kombinerar anställningmed att läsa vissa kurser i gymnasieskolan skallfinnas kvar. Remissbehandling pågår för närvarandeoch kommer att följas av beredning iRegeringskansliet.För vuxna finns numera utbildningsformen KY. InomKY anordnas hantverksutbildning påflera ställen i landet. Knappt 90 studerande finnsinom KY-utbildningar för tre olika hantverksyrken , och ytterligare ca 60 utbildningsplatser inomfyra andra hantverksyrken har prioriterats avMyndigheten för kvalificerad yrkesutbildning införhösten 2003. Behörighetskravet för KY är detsammasom för grundläggande behörighet tillhögskoleutbildning. Sådan behörighet har den som harfått slutbetyg från ett nationellt ellerspecialutformat program i gymnasieskolan och harlägst betyget Godkänd på kurser som omfattar minst90 % av de gymnasiepoäng som krävs för ettfullständigt program. Det finns inget krav på attden sökande skall ha godkänt betyg just ikärnämnena. Urvalet till en KY-utbildning kananpassas till den aktuella utbildningens karaktär.Det som är generellt föreskrivet är att en ellerflera av följande urvalsgrunder får användas vidurvalet: betyg, särskilt prov, tidigare utbildningoch yrkeserfarenhet. KY-utbildningar omfattarnormalt 80 KY-poäng men kan, om det finns särskildaskäl med hänsyn till bl.a. arbetsmarknadens behoveller utbildningens art, omfatta ett lägre ellerhögre poängtal, dock lägst 40 och högst 120 KY-poäng.Som utskottet har beskrivit i det föregående skallden kommunala vuxenutbildningen numera på ettbetydligt mer flexibelt sätt än tidigare erbjudavuxna stöd i deras lärande. Utöver nationella kurserskall kommunen för en enskild person kunna göra enindividuell studieplan som innehåller s.k.individuella kurser, allt för att möta just denpersonens behov med hänsyn till hans eller hennesmål för studierna. Den nya förordningen om kommunalvuxenutbildning har varit i kraft i mindre än tremånader.Vid sidan av det offentliga utbildningsväsendetfinns det i enskild regi s.k. kompletterandeutbildningar som får statens stöd. Detta kan haformen av statlig tillsyn, att eleverna ärberättigade till statligt studiestöd eller attutbildningen får statsbidrag. fanns det 205kompletterande utbildningar med statligt stöd inågon av dessa former. Bland dessa ingick 45hantverksutbildningar som hade 865 elever.Medelåldern bland eleverna i hantverksutbildningarnavar (källa: 218).Vid folkhögskolor anordnas inom hantverksområdetsärskilda kurer som är yrkesförberedande ellerdirekt yrkesutbildande. fanns drygt 50sådana kurser vid 37 folkhögskolor.Folkbildningsrådets kansli uppskattar antaletstuderande till ca 800. Dessutom finns vid 16folkhögskolor allmänna kurser med konsthantverk somsärskild profil.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att detregelverk som finns lämnar stort utrymme föratt anordna yrkesutbildningar inom hantverksområdet.Behovet av utbildning av yrkesförare tas upp imotion 2002/03:Ub287 (kd) yrkande 1. Motionärenskriver att det finns ett stort behov av utbildadarbetskraft inom branschen, men att utbildningarnaär alltför få.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I dagens gymnasieskola finns utbildning tillfordonsförare inom fordonsprogrammet, som är ettnationellt program. Fordons- ochmaskinförarutbildningar finns också inom komvux.Detsamma gäller utbildning till bussförare.I motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 31 tarmotionärerna upp behovet av vuxenutbildning inomlantbrukssektorn. gör människor i dagett senare val av yrkesväg än vad man gjordetidigare, heter det i motionen. Det behövs enligtmotionärerna garanti för att en person kan fåtillgång till yrkesinriktad grund- ochvidareutbildning inom lantbrukssektorn oberoende avhans eller hennes tidigare val avgymnasieutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Enligt de bestämmelser som gäller , iskollagen (1985:1100) och i förordningen om kommunalvuxenutbildning (2002:1012), skall man vid urval avsökande till gymnasial vuxenutbildning prioriteraden som har kort tidigare utbildning. För att envuxen person skall kunna delta i gymnasialvuxenutbildning eller påbyggnadsutbildning i enannan kommun krävs normalt att hemkommunen är bereddatt betala interkommunal ersättning till denanordnande kommunen. Skyldig att göra detta ärhemkommunen endast när det gäller sådanautbildningar som har förklarats varariksrekryterande. finns ett mindre antalsådana utbildningar inom lantbruksområdet.Som utskottet nämnt i det föregående avserregeringen att i den planerade skriften i Ds-serienom validering även ta upp planerna för utvecklingenav den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Förslag till lag (Ds 2002:66) underremissbehandling tillsammans med förslagen frånSkollagskommittén.Målet för utvecklingen av vuxnas lärande är attalla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sinakunskaper och utveckla sin kompetens i syfte attfrämja personlig utveckling, demokrati,jämställdhet, ekonomisk tillväxt samt en rättvisfördelning. Utskottet vill dock klargöra att engaranterad rätt till yrkesutbildning inom ett visstområde efter fullföljd gymnasieutbildning inte finnsför något yrkesområde.Svenskundervisning för invandrare(sfi)Utskottets förslag i korthetMed hänvisning till den pågående utredningenbör avslå yrkanden om bristernainom sfi och åtgärder mot dessa.Jämför reservationerna 10 (m, c), 12 (kd), 13(v), 14 (c) och 15 (mp).Införande av ett peng-system för att konkurrensutsättasfi avstyrks.Jämför reservation 11 (m, fp).Utskottet avstyrker yrkanden om hur sfi skallorganiseras för att invandrarkvinnor skalldelta, eftersom detta är en fråga förkommunerna.Jämför reservation 16 (fp).Utskottet anser att sex- ochsamlevnadsundervisning är ett naturligtinslag i sfi men inte bör regleras avstatsmakterna.Jämför reservation 17 (mp).Gällande bestämmelserSvenskundervisning för invandrare (sfi) är enskolform inom det offentliga skolväsendet för vuxnaoch regleras i den nuvarande skollagen (1985:1100) iett särskilt kapitel (13 kap.). Sfi syftar till attge vuxna invandrare grundläggande kunskaper isvenska språket och om det svenska samhället.Utbildningen anordnas som kurser (1 §). Utbildningenskall vara avgiftsfri för eleverna (8 §). Kommunerfår uppdra åt andra att anordna sfi (9 §).I förordningen (1999:895) om svenskundervisningför invandrare föreskrivs i 3 § att sfi skall vilapå de grundläggande värden som anges i läroplanenför de frivilliga skolformerna (Lpf 94).För sfi finns en kursplan, som fastställs avregeringen. Den kursplan som gäller fr.o.m. den 1januari 2003 publicerades i SKOLFS 2002:19. Därinryms tre olika studievägar, som riktar sig tillelever med olika bakgrund, förutsättningar ochstudiemål. Var och en av studievägarna består av tvåolika kurser, som tydliggör progressionen inomutbildningen. Det finns fyra olika kurser: A, B, Coch D. I studieväg Sfi1 ingår kurserna A och B, iSfi 2 kurserna B och C samt i Sfi 3 kurserna C ochD.Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet hävdar i motion2002/03:Sf332 att den nuvarande sfi-undervisningenhar stora brister (yrkande 15). Många hoppar avutbildningen. Indelning efter yrkesbakgrundförekommer . Praktik i kombination med sfiförekommer eller aldrig i mer än hälften avkommunerna. En stor andel av lärarna saknarutbildning i svenska som andraspråk. Motionärernavill att regeringen skall låta utreda orsakerna tillsfi-undervisningens svaga resultat (yrkande 16).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Ännu finns inte några erfarenheter av om den nyakursplanen för sfi - som inte hade börjat tillämpasnär motionerna väcktes - möter olika invandraresförutsättningar och behov på ett bättre sätt, vilketvarit ett av syftena.En särskild utredare arbetar meduppdraget att pröva hur skolformen sfi kan förnyasoch organiseras (dir. 2002:105). En avutgångspunkterna är att möjligheterna att anpassautbildningen och utbildningsmålen till individernasbehov och förutsättningar skall öka. Utbildningen isvenska skall kunna ske parallellt med t.ex. olikaformer av annan utbildning, praktik eller arbete.Utredningen skall bedrivas i nära samråd ochparallellt med översynen av mottagande av ochintroduktion för flyktingar (dir. 2001:87).Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 1september 2003 (dir. 2003:3).Flertalet av de brister som påtalas i motionenberörs också i direktiven till utredningen. Någotbehov av de begärda tillkännagivandena finns därförinte.Motioner från och för framförslag om system för konkurrensutsättning av sfi.Moderaterna föreslår i motion 2002/03:Sf332yrkande 17 införande av en sfi-check som skall gemöjlighet till individuell anpassning avutbildningen. Konkurrensen mellanutbildningsanordnarna kommer att höja kvaliteten.Checkbeloppet kan behovsprövas, så att var och enges möjligheter till undervisning utifrån sinaförutsättningar, heter det i motionen. Ett liknandeförslag framförs i motion 2002/03:Ub201 (m) därmotionärerna särskilt framhåller att undervisningeninte skall begränsas till den egna kommunen ellerregionen, eftersom det finns många tekniskaförutsättningar för flexibelt lärande.Folkpartiet anser enligt motion 2002/03:Sf226yrkande 5 att det, i syfte att förbättra sfi-undervisningens kvalitet, är angeläget att öppna förprivata alternativ. Detta kan ske genom en "sfi-peng". Invandrarna skall ha möjlighet att väljamodell för undervisningen och hos vilken anordnarede skall få sin sfi. framför sammaförslag i motion 2002/03:Ub244 yrkande 31.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Att invandrare som saknar tillräckliga kunskaper isvenska skall få undervisning i vårt språk börenligt utskottets mening förbli kommunens ansvar.Kommunerna har möjlighet att uppdra åt andra attanordna sfi.Andra åtgärder för att förbättra sfi föreslås i fyramotioner.Kristdemokraterna anser enligt motion2002/03:Sf334 att svenskundervisning som kombinerasmed praktik, lärlingsplats eller arbete skullefrämja språkinlärningen och underlätta det fortsattasteget ut på arbetsmarknaden (yrkande 36). Vidarevill motionärerna att lågutbildade skall kunna fåmer yrkesspecifik svenskundervisning genom kortabranschinriktade kurser i svenska, varvade medyrkesarbete (yrkande 37). Sfi bör förekomma på fleraolika nivåer, och det bör finnas möjlighet att läsasfi på högskolenivå (yrkande 32).Vänsterpartiet föreslår i motion 2002/03:Sf336yrkande 28 att sfi skall göras till en del av komvuxoch förbättras genom en tydligare individanpassning,tätare praktikperioder och fördjupadsamhällsinformation. Regeringen bör se överinvandrades studieekonomiska situation och återkommamed förslag till ändring.Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Sf214yrkande 11 ett tillkännagivande att sfi-undervisningen skall kombineras med praktik vidarbetsplatser.Miljöpartiet anser enligt motion 2002/03:Sf289yrkande 3 att en kraftigt förbättrad och merindividualiserad sfi-undervisning, som kombinerasmed praktik, är viktig för att förbättraspråkkunskaperna hos dem som kommer nya tillSverige.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till den pågåendeutredningen och till den nya kursplan som nyligentagits i bruk bl.a. i syfte att tillgodose behov somtagits upp av motionärerna.Förslaget att göra sfi till en del av skolformenkomvux har prövats. lade framett sådant förslag. Regeringen lät Statskontoretutreda konsekvenserna av en sådan ändring och komfram till att den skulle åsamka staten storamerkostnader, varför regeringen gjorde bedömningenatt sfi bör kvarstå som särskild skolform (prop.2000/01:72 s. 63).För att ge invandrarkvinnor möjligheter till störresociala kontakter utanför den egna familjegruppenbehöver formerna för sfi anpassas för dem. IFolkpartiets motion 2002/03:Sf226 yrkande 12 och imotion 2002/03:Ub557 (c, m, fp) yrkande 2 föreslåsatt det skall finnas möjlighet att inrätta separataundervisningsgrupper för män och kvinnor och att manskall kunna kombinera barngrupper med mammagrupper isvenskundervisningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Invandrade kvinnor har självfallet samma rätt tilloch behov av sfi som invandrade män. Utskottet delarmotionärernas bedömning att det är viktigt attkvinnorna inte lämnas att leva isolerade från detomgivande samhället i . Varje kommun skallenligt skollagen aktivt verka för att nå dem ikommunen som har rätt till sfi och för att motiveradem att delta i utbildningen. De åtgärder sommotionärerna föreslår är fullt möjliga förkommunerna att genomföra utan några förändringar avde bestämmelser om sfi som utfärdats avstatsmakterna.Miljöpartiet anser enligt motion 2002/03:Sf289yrkande 4 att undervisning i sex- ochsamlevnadsfrågor, inklusive jämställdhet, skall ingåi sfi. Samma uppfattning framförs i motionerna2002/03:Ub280 (m, fp, kd, v, c, mp) och2002/03:Ub474 (s).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Kursplanen för sfi säger att sfi, utöver att gespråkfärdigheter, syftar till att deltagaren skallfå kunskap om och förståelse av samhälletsorganisation och dess grundläggande värderingar.Därigenom underlättas elevens integration, aktivamedverkan i och bidrag till utvecklingen avsamhällsliv, arbetsliv och kultur i Sverige.Förmågan att reflektera över likheter och skillnadermellan egna kulturella erfarenheter och kulturer someleven möter i ingår i utbildningen ochbidrar till förståelse av olika kulturer och därmedtill interkulturell kompetens, heter det vidare ikursplanen. Det är enligt utskottets mening bådenaturligt och viktigt att frågor om sex ochsamlevnad och om jämställdhet tas upp iundervisningen inom sfi. Utskottet anser däremotinte att innehållet i undervisningen bördetaljstyras genom statsmaktsbeslut.I motion 2002/03:Ub555 (s) yrkande 1 föreslårmotionären att direktiven till sfi-utredningen ochtill utredningen om mottagning och introduktion avflyktingar skall vidgas. Han anser attbrukarperspektivet nu saknas i dessa.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Direktiven till sfi-utredningen tar sinutgångspunkt i att en alltför liten andel av dem sompåbörjar sfi också uppnår målen för utbildningen ochatt alltför många avbryter studierna. Utredarensuppdrag är att föreslå hur sfi kan förnyas ochorganiseras på ett sätt som ökar möjligheterna attanpassa utbildningen och utbildningsmålen efterindividernas behov och förutsättningar. Utskottetutgår från att brukarperspektivet därför måste kommaatt aktualiseras i utredningens arbete.Validering och komplettering avinvandrares yrkeskunskaperUtskottets förslag i korthetYrkanden om validering och komplettering avinvandrares yrkeskunskaper avstyrks medhänvisning till pågående arbete med fråganinom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 18 (m) och 19 (fp, kd,c).Motioner och utskottets ställningstagandenBättre validering av invandrares yrkeskunskaper ochbättre möjligheter till komplettering av dessabegärs i fyra motioner.Moderaterna anser enligt motion 2002/03:A321yrkande 9 att formerna för validering måste ses överoch bli mer flexibla och trovärdiga. Alla som villmåste få möjlighet att komplettera sina kunskaper,vare sig det gäller språkkunskaper i svenska ellerengelska eller det gäller yrkeskunskaper.Centerpartiet framhåller i motion 2002/03:A239yrkande 4 vikten av att invandrares utbildningarvalideras och att det erbjuds fortbildning för attde skall kunna praktisera sina kunskaper i Sverige.Partiet vill enligt motion 2002/03:Sf214 yrkande 12att flyktingars kunskaper skall valideras snabbareän . I motion 2002/03:Ub429 yrkande 17 skriverCenterpartiet att den försöksverksamhet medvalidering som har genomförts i åtta kommuner harvisat att validering ökar invandrares möjligheteratt få arbete. Regeringen bör nu återkomma medförslag om ett nationellt kvalitetssäkrat system förvalidering, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Den nya förordningen om vuxenutbildninginnebär att kommunerna på ett mer flexibelt sätt änhittills kan och bör anpassa den utbildning somerbjuds invånarna - vare sig de är invandrare ellersvenskar - till respektive individs behov ochförutsättningar. I det stöd som kommunerna skall gevuxnas lärande ingår också vägledning och bedömningav måluppfyllelse och kunskaper. Som utskottet harnämnt i det föregående planerar regeringen att inomkort ge ut en skrift i Ds-serien om validering m.m.och låta remissbehandla den, innan regeringen tarställning till vilka åtgärder som bör vidtas ochvilka förslag som eventuellt behöver läggas fram förriksdagen.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett yrkande om ettallmänt uttalande om vikten av utbildning ochkompetensutveckling och finansiering av dennamed kompetenskonton.Jämför reservation 20 (kd).Riksdagen bör inte begära en utredning om hurutbildningssystemen skall anpassas till denallt äldre befolkningen i , eftersomett sådant arbete pågår inom ramen förLissabonprocessen.Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna lyfter i motion 2002/03:N395yrkande 17 fram kunskap som den viktigastekonkurrensfaktorn . Motionärerna skriveratt utbildningsnivån inom industrin förefaller attvara lägre i än i andra länder och att dennasituation är särskilt alarmerande i små ochmedelstora företag. Utbildningen i ,inom eftergymnasial utbildning och vid universitetoch högskolor bör mer än inriktas påföretagande och entreprenörskap. Olika metoder föratt stimulera såväl egen kompetensutveckling somutbildning inom arbetslivet måste prövas. En väg kanvara att införa utbildningskonton, som innebär attarbetsgivare och arbetstagare ges möjlighet att upptill en viss nivå avsätta pengar till ettavdragsgillt konto, från vilket man kan ta ut pengarför att finansiera inkomstbortfall under studier.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motionsyrkandet berör flera skilda frågor somutskottet har behandlat i olika betänkanden undersenare år. Genom , inrättandet av KYoch den kraftiga utbyggnaden av högskoleutbildningenhar möjligheterna att höja kunskapsnivån inäringslivet förbättrats. har fattatprincipbeslut om ett system för individuellkompetensutveckling (prop. 2001/02:175, yttr. UbU5y,bet. AU10, rskr. Innan systemet kan tas i brukmåste dock ett antal frågor redas ut. Eninterdepartemental arbetsgrupp inomRegeringskansliet har fortsatt arbetet med dessafrågor.I motion 2002/03:Ub267 (kd) begär motionären enutredning om hur utbildningssystemen skall anpassastill den allt äldre befolkningen i . Det krävsen bred strategi på europeisk nivå för att mötabristen på kunskap och kompetens som kommer attuppstå till följd av sjunkande födelsetal, ansermotionären. Hon tar upp vikten av livslångt lärande,behovet av bättre incitament för högre utbildning,att det måste blir lättare att jämföra examina ochkvalifikationer mellan länderna, att det behövs enyrkeshögskola, att människor från övriga världen börfå bättre möjligheter att komma hit för att studeraeller arbeta och att utbildningssystem och arbetslivbör göras mer barnvänliga.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet om tillkännagivande.Vid i antogsmålet att EU skall vara "världens mestkonkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi medhållbar ekonomisk tillväxt, fler arbetstillfällenoch social sammanhållning". Utbildning är ett avhuvudområdena i det arbete som har inletts för attförverkliga detta. Under det svenskaordförandeskapet antogutbildningsministrarna tre gemensamma framtidsmålför utbildningssystemen:- att säkerställa en hög utbildningskvalitet ocheffektiva system,-· att underlätta tillgång för alla till godutbildning under hela livet och·att öppna utbildningssystemen mot omvärlden: mot detomgivande samhället på lokal och nationell nivå, motEuropa och mot s.k. tredje länder.Målen, inklusive 13 olika delmål, beskrivs närmare iden rapport som rådet lämnade till Europeiska rådeti .