bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Jordbruket har enviktig roll i norra ochbidrar, förutom med grundläggandelivsmedelsproduktion, till attupprätthålla sysselsättning,befolkning och samhällsstrukturer idessa delar av landet.Jordbruksministern redogjorde för deolika stöden för norra ochkonstaterade att åtgärderna i mål 1-programmen, det nationella stödet,miljöersättningarna ochkompensationsbidraget i mindregynnade områden bidragit till attupprätthålla ett öppetodlingslandskap och ett livskraftigtjordbruk i inland.Utskottet konstaterade i likhet medjordbruksministern att de redovisadeåtgärderna innebär att riksdagenstillkännagivande får ansestillgodosett.Jordbruksverket beskriver irapporten (2003:16) Jordbruketsutveckling i det fjällnära området1995-2002 den utveckling som ägt rumför jordbruket i det fjällnäraområdet sedan inträde i EU.I rapporten konstateras attjordbrukets utveckling i Sverigekännetecknas av en omfattandestrukturförändring, vilken är meromfattande i norra . Antaletjordbruksföretag och åkerarealensomfattning har genomgått en kraftigminskning som knappast är avslutad.Den viktigaste driftsinriktningen ärmjölkreduktionen. I stödområde 1 ochi de nordliga fjällkommunerna har enproduktionsminskning av mjölk ägtrum. De kvarvarande företagen förmårinte täcka det produktionsbortfallsom de upphörande företagen gerupphov till. I övriga stödområden,möjligtvis med undantag förstödområde 3, har trots denomfattande strukturförändringenproduktionen kunnat bibehållas. Detsödra fjällområdet, ocheventuellt , har i vissmån lyckats bromsa den ogynnsammautvecklingen på grund av lyckadesatsningar inom turistnäringen somsmittat av sig till bl.a. jordbruket.Enligt rapporten är dock utvecklingenav jordbruket i det fjällnära områdetogynnsam om strävan är att näringenskall vara livskraftig. iJordbruksdepartementet.Som har redovisats i dettabetänkande pågår enutvärdering av Miljö- ochlandsbygdsprogrammet efter halvaprogramperioden (dir. 2002:109).Utskottet föreslår att motionerna2002/03:MJ303 (kd) yrkande 2 och2002/03:MJ381 (v) yrkande 1 med detanförda och i avvaktan på resultatetav det arbete som pågår lämnas utanvidare åtgärd.Miljökvalitetsmålet Hav i balanssamt levande kust och skärgårdinnebär (jfr prop. 2001/02:130, bet.2001/02:MJU3 s. 71 f.) attVästerhavet och skall ha enlångsiktigt hållbarproduktionsförmåga och att denbiologiska mångfalden skall bevaras.Det innebär bl.a. att näringar,rekreation och annat nyttjande avhav, kust och skärgård skall bedrivasså att en hållbar utveckling främjas.Inriktningen är attmiljökvalitetsmålet skall nås inom engeneration. Utskottet konstaterar attskärgårdsjordbruken ingår i miljö-och landsbygdsprogrammet i likhet medandra landsbygdsområden. Skärgårdenär också ett målområde förstrukturfonderna - mål 2 Öarna. Mål 2skall stimuleranäringslivsutvecklingen i utsattaindustri- och landsbygdsregioner. Etthandlingsprogram för hållbarutveckling och stärkt konkurrenskrafthar formulerats. Åtgärderna inommiljö- och landsbygdsprogrammetkompletterar åtgärderna inom mål 2-programmet. pågår enhalvtidsutvärdering av miljö- ochlandsbygdsprogrammet ochstrukturfondsprogrammen.Utredningarna skall presenteras underhösten. Motion 2002/03:MJ487 (c)yrkande 7 bör i avvaktan påutredningsresultatet lämnas utanvidare åtgärd.När det gäller frågor omdieselskatt och konkurrensvillkor försvenskt lantbruk anfördeskatteutskottet följande (bet. 2002/03:SkU11 s. 19, 21-22).Sedan den 1 juli 2000 omfattasjordbrukssektorn av sammaskattelättnader somtillverkningsindustrin vidförbrukning av el och bränslen. Påbränslen som används föruppvärmning och drift av stationäramotorer vid yrkesmässig jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksverksamhet(inklusive växthusnäringen) utgårsåledes ingen energiskatt, och enreducerad koldioxidskatt motsvarande25 % av den generella nivån tasut. De reducerade skattesatsernagäller dock inte för alla typer avbränslen och inte för bränslen somförbrukas för drift av motordrivnafordon. Ingen energiskatt betalasheller på el som förbrukas i dessasektorer. Företag med storenergiförbrukning kan få vissytterligare nedsättning avkoldioxidskatten.Skatteutskottet anförde vidare attskatterna på bekämpningsmedel ochgödselmedel infördes . Basen föruttag av gödselmedelsavgift var frånbörjan innehållet av kväve och fosfori handelsgödsel. slopadesavgiften på fosfor. I ställetinfördes avgift på kadmiuminnehålleti fosforgödselmedel.Gödselmedelsskatten är förvarje helt kilo kväve, förutsatt attandelen kväve i medlet är ,och för varje helt gram kadmiumi gödselmedel, till den delkadmiuminnehållet överstiger 5 gramper ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är förvarje helt kilo verksam beståndsdel ibekämpningsmedlet.Riksdagen höjde fr.o.m. den 1januari 2003 koldioxidskatten påbränslen . För bensin ochdieselolja sänktesenergiskattesatserna lika mycket somkoldioxidskattesatserna höjdes.Härutöver skedde enligtskatteutskottet en uppräkning medförändringen i konsumentprisindex(prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1).Jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna (inklusiveträdgårdsnäringen) kompenseradesgenom att koldioxidskattelättnadenför bl.a. dessa näringar höjdes från70 till . avslog i detsammanhanget oppositionens krav påbl.a. sänkt skatt på bensin ochdiesel.Beskattningen av dieselolja förjordbrukets arbetsmaskiner ses medförtur över avVägtrafikskatteutredningen (Fi2001:08). Utredningen har i enpromemoria i ettpreliminärt ställningstagande ansettatt om dieseloljebeskattningen förarbetsmaskiner skall sänkas bör detske till den s.k. uppvärmningsnivån,vilket skulle motsvara sänkt skattmed per liter. Det slutligaställningstagandet i frågan görs närutredningen utrett de grundläggandeprinciperna för trafikbeskattningen.Utredningen skall lämna sittslutbetänkande senast den 31 december2003.Skatteutskottet anförde vidare idet ovan angivna betänkandet att förskatten på el gäller som huvudregelatt återbetalningen sker på årsbasis,med möjlighet för företag medförbrukning i större omfattning attfå återbetalning kvartalsvis. Vadgäller återbetalning av elskatt finnsen administrativ gräns som innebäratt endast den del av skattebeloppetsom överstiger per årbetalas tillbaka. mening har deregler som gäller för nedsättningav skatterna på eldningsolja och elutformats med industrin somförebild, och återbetalningsreglernahar med de anpassningar som krävs pågrund av de annorlundaförutsättningarna en liknandeutformning. är inteberett att tillstyrka att dessaregler nu ändras.Skattenedsättningskommittén (Fi2001:09) har i betänkandet (SOU2003:38 redovisat sitt uppdrag att seöver utformningen avnedsättningssystemet för bl.a.jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna (inklusiveträdgårdsnäringen). Översynenomfattar beskattningen av såvälfossila bränslen som el. Kommitténhade i uppgift att utredaförutsättningarna för en annanavgränsning av området förenergiskattenedsättning för dekonkurrensutsatta sektorerna än vadsom gäller och särskilt beaktagränsytorna mot andra sektorer samtel- och värmeproduktionen. Iuppdraget ingick även att analyserakonsekvenserna för de berördaverksamheterna när det gäller bl.a.deras konkurrenskraft. Betänkandethar remissbehandlats ochutredningsförslagen övervägs förnärvarande i Finansdepartementet.Riksdagen har efter förslag ibudgetpropositionen för år 2002beslutat om en återföring av skattenpå bekämpningsmedel och handelsgödseltill jordbruksnäringen (vilkeninbegriper växthusnäringen). Uppburenskatt på bekämpningsmedel och kväve ihandelsgödsel återförs tilljordbruket via ett särskilt anslag.Som har redovisats i dettabetänkande används huvuddelen av denåterförda skatten till åtgärder föratt minska växtnäringsförluster frånjordbruket och minska miljöriskernainom växtskyddsområdet. En mindre delav beloppet återförs kollektivt tilljordbruksnäringen för bl.a.informations-, utbildnings-,rådgivnings- och utvecklingsinsatsermed syfte att främja hållbaraproduktionsmetoder. Skatten påbekämpningsmedel återförs kollektivtför forsknings- ochutvecklingsinsatser med syfte attfrämja en hållbar utveckling inomjordbruket och trädgårdsnäringen.I detta betänkande har tidigareredovisats att en utredning meduppgift att utvärdera skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel ifebruari 2003 har avgettslutbetänkandet (SOU 2003:9) Skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel.Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Jordbruksministern har i svar påfråga 2002/03:76 om situationen förlandets bönder redovisat attregeringen hararbetat för att lätta pålantbrukarnas s.k. ryggsäck ochstärka det svenska jordbruketskonkurrenskraft. harkartavgiften tagits bort och energi-och elskatten sänkts med ca 300miljoner kronor. återförs ävengödselmedelsskatterna tilljordbruket.Motionerna 2002/03:MJ28 (kd)yrkande 2 och 2002/03:MJ30 (c)yrkande 7 avstyrks i avvaktan på detomfattande arbete som pågår medfrågorna.Motioner från allmännamotionstiden 2003Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tjugomotionsyrkanden från allmännamotionstiden vilkautskottet funnit utgöra ihuvudsak upprepningar avtidigare behandlade motioner idetta betänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet har funnit att tjugomotionsyrkanden från allmännamotionstiden i huvudsak utgörupprepningar av de motioner frånallmänna motionstiden eller deföljdmotioner till skrivelsen sombehandlas i detta betänkande underavsnittet Landsbygdspolitik -resultatredovisning. De nyamotionerna föranleder ingen ändringav utskottets bedömningar ochställningstaganden under de olikaämnesrubrikerna i avsnittetLandsbygdspolitik -resultatredovisning. Motionernaredovisas i bilaga 1 till dettabetänkande och inarbetas i utskottetsförslag till riksdagsbeslut därmotsvarande motioner från allmännamotionstiden ochföljdmotioner till skrivelsenbehandlas.ReservationerUtskottets förslag tillriksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer.I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Förändring av ersättningen förproduktionsbortfall videpizootiutbrott (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ473yrkandena 11 och 12.StällningstagandeNär fattade beslutom en ny epizootilag (1999:657)tillstyrkte regeringenslagförslag men var kritiskttill att ersättningen förproduktionsbortfall videpizootiutbrott reducerades till50 %. Enligt min mening innebär denminskade ersättningen risk för atticke seriösa lantbrukare försökerdölja sjuklighet hos sina djur. Detvore mer korrekt att utformaersättningsreglerna så attförebyggande arbete stimuleras.Ersättningsnivåerna bör vara beroendeav om djurägaren är ansluten till ettkontrollprogram. I det fall enbesättning ingår i ett frivilligtkontrollprogram bör ersättningen förproduktionsbortfall utgå med 100 %och för besättningar sominte är anslutna. Härigenom premieraspå ett tydligt sätt förebyggandedjurhälsovård.Genom den uppmärksammadespridningen av salmonella försommaren2003 påvisades en brist iersättningssystemet enligtzoonoslagen (1999:658). I avvaktan påresultatet av utredning avansvarsfrågan har utbetalningarna aversättningarna dragit ut på tiden.Enligt min mening skall enskildaföretagare, som varken har orsakateller förvärrat smittspridningen,inte behöva få hela sin ekonomikullkastad av fördröjning avutbetalningar av ersättningarna. Vidframtida salmonellautbrott måsteJordbruksverket/agerasnabbare när det gäller ekonomiskersättning enligt zoonoslagen.Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om lagändringari enlighet med motionen i denna del.Detta bör ges regeringen till känna.2. Principerna förutbetalning av vissa stöd(punkt 3)av (),(), LarsLindblad (m), (),(), AnitaBrodén (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:MJ319yrkande 1, 2003/04:MJ406 yrkande 2och 2003/04:MJ473 yrkande 5.StällningstagandeUnder senare år har tidpunkten förutbetalningarna av EU-stöd ändratsnästan . Detta innebär attmottagaren av stöden får svårt attplanera. Vi anser därför attlantbrukarna bör kunna lita på attutbetalningen av stöden ligger fastmellan olika år. Utbetalningarna börske som varfallet . Detta bör gesregeringen till känna.3. Utbetalning av stöd i euro(punkt 4)av (),(), LarsLindblad (m), Bengt-AndersJohansson (m), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ319yrkande 2.StällningstagandeEU-stöden sätts numera i euro. Föratt motverka negativa konsekvenser aveventuella kursförändringar vidutbetalningarna av arealersättningaroch för att underlätta lån i euroborde lantbruket ges valfrihet atterhålla beloppen i euro eller kronor.Detta bör ges regeringen till känna.4. Viss verksamhet vid Sverigeslantbruksuniversitet (punkt 5)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ431yrkande 18 och avslår motion2003/04:MJ239 yrkande 2.StällningstagandeSveriges är detenda universitet vars verksamhet intesorterar underUtbildningsdepartementet utan underJordbruksdepartementet. Univer-sitetets specialstatus hardiskuterats, men om verksamhetenockså i fortsättningen skall liggakvar under Jordbruksdepartementetanser vi att regeringen bör klargörai vilka frågor har ettspeciellt nationellt ansvar gentemotsina näringar. Detta borde ocksåtydliggöras genom i budgetenöronmärka pengar tillsektorsansvaret, dvs. samverkan mednäringen och myndigheter. Det senareär enligt vår mening ett sätt attgöra tydligt i vilken omfattningstaten anser att universitet skallägna sig åt den s.k. tredjeuppgifteneller åt sektorsansvaret och är ocksåen signal till universitet att tahänsyn till detta i sin internaverksamhet. Ett sådant förfarande ärinte möjligt i samband med åretsbudgetbehandling men regeringen börfå i uppdrag att se över frågan tillnästa år. Detta bör ges regeringentill känna.5. Landsbygdsforskning, forskningom ekologiska livsmedelshälsoeffekter m.m. (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 8 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ410yrkande 9 och avslår motionerna2003/04:MJ239 yrkande 1,2003/04:MJ445 och 2003/04:N328yrkande 5.StällningstagandeNyligen har även Sverigeslantbruksuniversitet (SLU)presenterat en undersökning där detvisar sig att ju närmare grisarsnaturliga foderval foderstaterutformas, desto bättre blir köttetsnäringsmässiga sammansättning. Vidproduktion av kött, ägg ellermejeriprodukter kan det även varatroligt att ett djurs välbefinnandepåverkar näringssammansättning ochkvalitet på den slutliga produkten.Kunskaperna om dessa frågor äremellertid otillräckliga, och behovetav ökad kunskap inom området ärstort. anser attregeringen bör ta initiativ till attSLU tillsammans med berördamyndigheter och statliga verkkartlägger den kunskap och dekunskapsluckor som finns när detgäller hälsoeffekterna av ekologiskalivsmedel. Detta bör ges regeringentill känna.6. Landsbygdsforskning,forskning om ekologiskalivsmedels hälsoeffekter m.m.(punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 8 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:N328 yrkande5 och avslår motionerna 2003/04:MJ239yrkande 1, 2003/04:MJ410 yrkande 9och 2003/04:MJ445.StällningstagandeKunskapen om landsbygdsutveckling ärenligt relativtbristfällig och spridd på en mängdinstitutioner. En prioritering avforskningen om landsbygdsutveckling,regionalpolitik, kulturgeografi,miljöforskning och träforskning ärönskvärd, och det finns enligt minmening dessutom behov av ensammanhållen forskning kringlandsbygdsfrågor. Detta bör gesregeringen till känna.7. Skogsforskning och forskninginom livsmedelsområdet(punkt 9)av (),() och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ476yrkande 7 och avslår motion2003/04:MJ409 yrkande 12.StällningstagandeFör att lantbruket skall kunna varakonkurrenskraftigt krävs bl.a. attkompetent och kunnig personal kanrekryteras till jordbruksnäringen.Enligt vår mening behövs fortsattaresurser för att förbättra ochutveckla den utbildning och kompetenssom finns inom näringen. Vidarebehöver forskning och utveckling inomområdet stimuleras för att lantbruketoch dess livsmedelsproduktion kansäkerställas som näringar medmöjlighet till utveckling. Detta börges regeringen till känna.8. Skogsforskning ochforskning inomlivsmedelsområdet (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 9 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ409yrkande 12 och avslår motion2003/04:MJ476 yrkande 7.StällningstagandeEnligt min mening har Formas storbetydelse för svensk forskning. Detär därför av vikt att Formasharmoniserar den grundläggandeforskningen med tillämpadeinnovationer.Industriforskningsinstitutetsstatliga grundfinansiering är enförutsättning för en långsiktigforskningsverksamhet, där näringenbidrar med huvuddelen av medlen.Regeringen måste tillse att utrymmetför den skogliga forskningen intekrymper. Detta bör ges regeringentill känna.9. Öppna landskap (punkt 10)av (),(), LarsLindblad (m), (),(), AnitaBrodén (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 9. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ356yrkande 3, 2002/03:T213 yrkande 1,2003/04:MJ311 och 2003/04:MJ399yrkandena 4 och 7.StällningstagandeVi anser att det öppna svenskalandskapet är i fara, vilket ärmycket allvarligt med tanke på denatur- och miljövärden som står påspel. och betesmarker håller påatt växa igen, antingen för att delämnas åt sitt öde eller för att deaktivt planteras med skog. Hotet ärinte enbart inriktat motlandskapsbilden utan även mot enmängd djur- och växtarter som har sinhuvudsakliga biotop i det betadelandskapet. Anledningen är att detlönar sig allt mindre att hålla djuri betesmarkerna.Det är viktigt att vi vårdar vårabygder och håller landskapet öppet.Inom alltför många områden i landet,såväl i stad och tätort som pålandsbygd, tar en ohämmad växtlighetöver. Detta bör ges regeringen tillkänna.10.Ängs- och betesmarksprogrammen(punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 11 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ428yrkande 15 samt avslår motion2002/03:MJ487 yrkande 4.StällningstagandeEU:s miljöprogram har på många sättgynnat ett öppet landskap och tillviss del den biologiska mångfalden,men det har varit svårt att riktamiljöprogrammen till de värdefullastemarkerna som ofta är intilliggandegårdar som brukar jorden. Ersättningför skötsel av betesmarker har varitbetydelsefull. Jag förespråkar enfortsatt tillämpning av ersättningtill markägare för att vårda detöppna landskapet som är ett gemensamtsamhällsintresse. Jord- ochskogsbrukarna utgör bra resurser somnaturvårdare i detta sammanhang.Denna kompetens bör användas i störreomfattning. Naturligtvis förutsätterdet att markägarna får ersättning förallt det arbete som krävs för attupprätthålla öppna landskap.Ersättningsnivåerna för ängs- ochbetesmarksprogrammen måste öka.Programmen måste dessutom utformas såatt de lättare kan anpassas tilllokala förhållanden. Detta bör gesregeringen till känna.11.Skötselplaner för naturreservat(punkt 12)av (),(), Bengt-AndersJohansson (m), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ29 yrkande6.StällningstagandeVi är positiva till att naturreservatinrättas, men vi anser attskötselplaner bör inrättas snabbare.I saknarexempelvis 88 av 315 naturreservatskötselplaner. Detta riskerar attundergräva förståelsen ochacceptansen för nyinrättningar avnaturreservat. Det är därför av storvikt att skötselplaner inrättas såfort ett naturreservat bildas. Dettabör ges regeringen till känna.12. Fäbodar (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 13 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 12. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ301och 2003/04:MJ399 yrkande 13 samtavslår motionerna 2002/03:MJ209yrkandena 1 och 3 samt 2002/03:MJ450.StällningstagandeSäterbruket var en livsnödvändigförutsättning för jordbruket i äldretid och förekom redan undermedeltiden. I där vi alltmersöker våra rötter har intresset förbl.a. finnspå ett antal platser, bl.a. i norraVärmland, sätrar i drift på somrarna.Enskilda, men också bygdeföreningar,driver det kulturarv som en säterinnebär. Värdefulla kultur- ochnaturmiljövärden hotar försvinna ominte säterkulturen stimuleras. Det ärviktigt att på olika sätt bevara denlevande säterkulturen. En nationellhandlingsplan för bevarande avlevande sätrar och fäbodar börupprättas . Detta bör gesregeringen till känna.13.Kallblodig travare (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 14 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 13. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ430yrkande 3 och 2003/04:MJ475 yrkande 3samt avslår motionerna 2003/04:MJ368och 2003/04:MJ467.StällningstagandeRiksdagen har tidigare beslutat ominsatser för bevarande av deutrotningshotade rasernagotlandsruss, ardenner och nordsvenskbrukshäst och avsätter särskildamedel inommiljöersättningsprogrammetsdelprogram för utbildning,information och demonstrationsobjektför att främja bevarandet av dessaraser. Dessvärre innefattades inteden utrotningshotade kallblodigatravaren i denna bevarandeinsats. Denkallblodiga travaren bör självfalletockså ingå i de hästraser somomfattas av regeringens insats,eftersom populationen och antaletbetäckta ston i stort sett ärdetsamma för denna ras som för andrahotade raser. Detta bör gesregeringen till känna.14.Miljöstöd till vallodling(punkt 15)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ422yrkande 9 delvis samt avslårmotionerna 2002/03:MJ428 yrkande 14och 2003/04:MJ399 yrkande 28.StällningstagandeEtt exempel på en riktadmiljösatsning är en satsning påvallodling. På våra bättre jordar iSyd- och , därnäringsläckage till havet kan befarasvara störst, har svagekonomisk konkurrenskraft gentemotspannmål och sockerbetor. Detta börges regeringen till känna.15.Fånggrödor (punkt 16)av (), JanAndersson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 15.