bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Ipropositionen föreslås bl.a. attprecisionen vid sjukskrivningar ska ökasgenom att heltidssjukskrivningar undviks,att avstämningsmöten mellan densjukskrivne och berörda parter införs,beslutsunderlagen förbättras,utbildningen i försäkringsmedicinförstärks, antalet försäkringsläkareutökas och deras roll förändras. Vidareföreslås att arbetsgivarens utredningarom rehabiliteringsåtgärder ska bliobligatoriska och att tiden med vilandesjuk- eller aktivitetsersättning förlängsmed . Dessutom föreslås attförsäkringskassorna senast eftersjukanmälningsdagen ska ha utrettmöjligheterna att ge den försäkrade sjuk-eller aktivitetsersättning i stället försjukpenning. Förslaget påverkar dock intedem som redan varit sjukskrivna längre änett år.Några av de åtgärder som föreslås ivårpropositionen är:· Den s.k. sjuklöneperiodenförlängs till 21 dagarfr.o.m. införsett högkostnadsskydd för småföretagen.·· Beräkningen av sjukpenningenförändras fr.o.m. i år.Ersättningen minskas genom att basen förvilken sjukpenningen beräknas reduceras.·· Sjukpenningen till arbetslösajusteras så att den inte överstigerarbetslöshetsersättningen. Förändringenträder i kraft den 1 juli 2003.·· Ett anställningsstöd inrättasför att underlätta förlångtidssjukskrivna att åter börjaarbeta. Stödet är utformat som entidsbegränsad subvention av lönen för delångtidssjukskrivna som får anställninghos annan arbetsgivare. Stödet beräknasomfatta ca 3 000 personer.·· Tillämpningen av karensdagen skases över. Utgångspunkten är attkarensdagen ska gälla lika för allaoavsett tidpunkt för sjukanmälan.·· Den av regeringen tidigareaviserade höjningen av taket isjukförsäkringen senareläggs.·Om målet om en halvering av antaletsjukdagar till 2008 ska nås krävs dock,enligt utskottets mening, att flerinsatser görs. Regeringen anger också ivårpropositionen att de åtgärder som nuvidtagits eller föreslagits endast är ettförsta steg på vägen. Regeringen avserdärför att i budgetpropositionen för 2004återkomma med överväganden och förslag ombl.a. en förstärkning av det förebyggandearbetet inom t.ex. företagshälsovården,ökat ansvar för sjukskrivna för attunderlätta återgång till arbetet och enbegränsning av sjukersättningen tillhögst i taget. Dessutom aviserarregeringen att den avser att föreslå ettsystem med ekonomiska drivkrafter medsyftet att skapa incitament förarbetsgivaren som bidrar till att ohälsani arbetslivet minskar.I bl.a. motion Fi15 (fp) ärmotionärerna kritiska mot en del avförslagen om ekonomiska drivkrafter.Åtgärderna riskerar att försvåra förpersoner som har en svag ställning påarbetsmarknaden och kan dessutom ledatill att olika former av avtalsbaseradeoch privata lösningar breder ut sig,enligt motionärerna.Enligt utskottets mening är det viktigtatt olika former av drivkrafter ochincitament införs så att enskildaarbetsgivare tar ett större ansvar fört.ex. arbetsmiljön och förebyggandeåtgärder på arbetsplatserna. Förslagenmåste dock i vanlig ordning anpassas ochavvägas mot t.ex. den ekonomiskapolitikens övriga mål. I vårpropositionenanger regeringen hur systemet meddrivkrafter bör byggas upp. Inriktningenbör vara följande:· Systemet ska omfatta helaarbetsmarknaden och utformas på ett sättsom långsiktigt stärker både individeroch företagande.·· Arbetsgivarna ska betala en delav ersättningen vid sjukdom utöversjuklöneperioden.·· Drivkrafterna utformas så attinsatser som leder till minskad ohälsaoch lägre sjukpenningkostnader gerarbetsgivarna lägre kostnader.·· Anpassning måste ske motgällande kollektivavtalslösningar.·· Högkostnadsskydd försmåföretagare måste ges så att ett ökatkostnadsansvar även eftersjuklöneperioden inte blirtillväxthämmande. Småföretag ska intedrabbas av för höga kostnader vid långasjukskrivningar.·· Sanktioner mot arbetsgivare sominte utarbetar fullständigarehabiliteringsunderlag övervägs.·· Särskild uppmärksamhet måsteriktas mot de grupper som harsvårt att komma in på arbetsmarknaden.Annars finns risk för att selekteringenpå arbetsmarknaden ökar.·I bl.a. motion Fi17föreslår motionärerna att finansieringenav t.ex. rehabilitering samordnas mellanolika myndigheter.Utskottet vill med anledning av dettaerinra om att regeringen i början av majöverlämnade en remiss till Lagrådet om enfinansiell samordning inomrehabiliteringsområdet. I remissenföreslås att en frivillig samverkanmellan försäkringskassorna,länsarbetsnämnderna, landstingen ochkommunerna införs. Samordningen ska ökaeffektiviteten i användningen av resurserför personer som är i behov avsamordnande insatser från olika partersamt i förlängningen leda till attpersonerna snabbare kommer ut påarbetsmarknaden.Den starka sysselsättningstillväxtenstannade av 2002Utskottet övergår nu till att diskuteraarbetsmarknaden.I motion Fi16 (kd) hävdar motionärernaatt regeringen inte når sina viktigastemål. Den öppna arbetslösheten når intetill målet , trots en rad statistiskamanipulationer av statistiken, ochsysselsättningsmålet kommer inte attinfrias.Även motionärerna i motion Fi14 (m)menar att det ser ut som omregeringen inte kommer att uppfylla någotav målen. Den öppna arbetslöshetenstiger. Sysselsättningsgraden faller ochfjärmar sig från 80-procentsmålet. Imotion Fi17 (c) hävdas att regeringenbrutalt har misslyckats och att detbehövs en grundläggande reformering avarbetsmarknadspolitiken. Liknandeargument framförs i motion Fi15 (fp).Till skillnad från motionärerna kanutskottet konstatera att den svenskaarbetsmarknaden förbättrades markant islutet av och . Sysselsättningen steg samtidigtsom både den öppna och den totalaarbetslösheten sjönk. Från mitten av 1997till mitten av ökadesysselsättningen med omkring 320 000personer, och den öppna arbetslöshetengick ned med omkring 4 procentenheter.Till följd av bl.a. den svagainternationella konjunkturen och deomfattande strukturförändringarna inomt.ex. IKT-sektorn, dvs. sektorn förinformations- och kommunikationsteknik,har dock efterfrågan på arbetskraftavtagit högst väsentligt. Trots det stegsysselsättningen något under förra året,bl.a. som en följd av det s.k.tillfälliga sysselsättningsstödet tillkommuner och landsting. Möjligtvis harockså den ökade sjukfrånvaron bidragittill att sysselsättningen ökat, trots detsvagare konjunkturläget. Statistiskacentralbyråns arbetskraftsundersökningar() visar dock att sysselsättningenminskat i år.Enligt den senaste undersökningen var 4200 000 personer sysselsatta i mars i år.Det är 19 000 personer färre än i mars2002. Den öppna arbetslösheten låg i marspå mot samma månad i fjol.Målet för den öppna arbetslösheten nåddeshösten 2000Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten till 2000 som regeringoch riksdag satte upp 1996 nåddes ioktober 2000, och den öppnaarbetslösheten var i genomsnitt underbåde 2001 och 2002. Den öppnaarbetslösheten började emellertid stigamot slutet av 2002 och uppgången harfortsatt under inledningen av 2003 tillden ovan redovisade nivån på4,. Men enligtArbetsmarknadsstyrelsens (AMS)månadsstatistik steg det s.k.obalanstalet, dvs. andelen öppetarbetslösa plus andelen personer ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program, medendast 0,1 %enheter jämförtmed från till 6,9 %.Orsaken är att antalet deltagare i deolika arbetsmarknadspolitiska programmenminskat jämfört med i fjol.Med tanke på konjunkturavmattningen ochden kraftiga nedgången i IT-sektorn måstedet senaste årets utveckling påarbetsmarknaden enligt utskottets meningbetecknas som relativt god. Utskottetvill dock framhålla attarbetsmarknadsstatistiken visar attskillnaderna mellan olika regioner ärstora. Som redovisades ovan uppgickobalanstalet i hela riket till imars 2003, enligt AMS uppgifter. IStockholms län var siffran medan deni uppgick till . Ennärmare genomgång av siffrorna visar attden totala arbetslösheten under detsenaste året sjunkit i tio län, stigit inio län och varit oförändrad i två län.Störst var uppgången i Västernorrlandslän där den totala arbetslösheten ökademed . Störst varnedgången i län. I de flesta ländär den totala arbetslösheten sjunkit harnedgången berott på ett minskat antalpersoner i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder medan den öppna arbetslöshetenstigit. Undantagen är ochSödermanlands län där både den öppnaarbetslösheten och antalet åtgärdersjunkit.Sysselsättningsmålet utvecklades gynnsamtfram till 2001 men ...SCB:s undersökningar visar att ävenriksdagens och regeringens s.k.sysselsättningsmål, dvs. att antaletsysselsatta i åldern som andelav befolkningen i samma åldersgrupp skauppgå till 2004, utvecklades välfram . Den högsta nivånhittills nåddes dåsysselsättningsgraden säsongrensatuppgick till . Därefter harsysselsättningsgraden successivt sjunkittill följd av lågkonjunkturen och densvagare sysselsättningstillväxten. I mars2003 låg sysselsättningsgraden påsäsongrensat 77,6 %.Samtidigt kan utskottet konstatera attde flesta indikatorer - vakanstal,antalet nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingarna, företagensuppgifter om anställningsplaner iKonjunkturinstitutets (KI) olikabarometrar och AMS varselstatistik -tyder på att sysselsättningen totalt settfortsätter att sjunka framöver.Detta visar, enligt utskottets mening,att det måste vidtas åtgärder inom en radolika områden för att ökaförutsättningarna för att nåsysselsättningsmålet.... det krävs omfattande insatser föratt målet ska nåsUtbudet av arbetskraft måste öka och densvenska arbetsmarknadens sätt att fungeramåste förbättras ytterligare. Itraditionell svenskarbetsmarknadspolitisk anda måstearbetslinjen, som kan betraktassom en arbets- och kompetenslinje,hävdas. Matchningen mellan arbetssökandeoch lediga platser måste effektiviserasytterligare så att sysselsättningen kanfortsätta att öka utan attinflationsdrivande och tillväxthämmandeflaskhalsar uppstår.Arbetsförmedlingarnas verksamhet måste iännu högre grad inriktas på att förhindrabristsituationer och att förmedla ledigajobb. Vakanstiderna måste kortas ochlångtidsarbetslösheten minskas.Förmedlingarna måste i ännu högre gradprioritera personer som är långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna. Storaansträngningar måste göras för att ökasysselsättningsgraden bland t.ex. äldre,funktionshindrade och utomnordiskagrupper, även om utskottet med glädje kankonstatera att arbetslösheten för delarav dessa grupper sjönk påtagligt framt.o.m. 2002.Arbetsmarknadspolitiken har lagts omTill skillnad från vad som hävdas ipartimotionerna kan utskottet konstateraatt arbetsmarknadspolitiken under desenaste tre till fyra åren lagts om i enklart tillväxt- ochsysselsättningsfrämjande inriktning.Volymmålen har tagits bort och inslagenav matchning och utbildning har ökatmarkant.I t.ex. regleringsbrevet tillArbetsmarknadsverket anges attmålen för arbetsmarknadspolitiken bl.a.ska vara att vakanstiderna för ledigaplatser och arbetslöshetstiden förarbetssökande ska hållas nere.Arbetslöshetstiderna ska kortas genom eneffektiv sökprocess och antaletlångtidsinskrivna ska minskakontinuerligt och uppgå till i genomsnitthögst 37 000 personer per månad.Kompetenshöjande åtgärder ska sättas inför dem som har svårast att komma in påarbetsmarknaden. Ett konkret mål inomdetta område är att andelen personer somfått arbete efter avslutadarbetsmarknadsutbildning i genomsnitt skauppgå till . Dessutom ska igenomsnitt minst 60 000arbetshandikappade personer halämpligt arbete. Andelen personer som gårfrån lönebidragsfinansierat arbete tillosubventionerat ska öka under året.Åtgärderna inriktas i allt högre gradmot sektorer där brist på arbetskraftbedöms uppkomma. Till exempel har enförsöksverksamhet medbristyrkesutbildning för redan anställdagenomförts och ett förstärktanställningsstöd införts för att öka delångtidsinskrivnas möjligheter att få ettreguljärt arbete. Det förstärktaanställningsstödet för personer som varitinskrivna i arbetsförmedlingen under tvårespektive omfattade i mars 2003drygt 11 000 personer. Utskottet vill isammanhanget erinra om att regeringen ipropositionen om en förstärkning avarbetsmarknadspolitiken (prop.2002/03:44), som lades fram på riksdagensbord , bl.a.föreslår att försöksverksamheten medbristyrkesutbildning för redan anställdagenomförs på nytt fram t.o.m. 2005.Dessutom föreslås att reglerna för detsärskilda sysselsättningsstödet förändrasför att öka jobbchanserna för personersom befunnit sig i dens.k. aktivitetsgarantin men som trots detinte lyckats få fotfäste påarbetsmarknaden. Aktivitetsgarantininfördes för personer som är ellerlöper risk att bli långtidsarbetslösa.Antalet deltagare i aktivitetsgarantinuppgick till omkring 37 500personer.Till följd av konjunkturnedgångenuppgick antalet deltagare i dekonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen till igenomsnitt 117 000 , vilket varfler än vad regeringen räknade med i bådevårpropositionen ochbudgetpropositionen . väntasantalet deltagare minska till igenomsnitt 97 000 personer. Detta kanjämföras med att antalet deltagare 1994var drygt 235 000 personer - en nedgångmed nästan 140 000 personer perioden1994-2003, om prognoserna för i åruppfylls.Under 2000 beslutade även omen relativt omfattande reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Reformeringeninnebar bl.a. att försäkringens roll somomställningsförsäkring förtydligades.Kraven på den arbetslöse tydliggjordessamtidigt som rättssäkerheten för denenskilde förstärktes. I den propositionom en förstärkning avarbetsmarknadspolitiken, som refereradesovan, föreslår regeringen ytterligareförändringar i försäkringen för att bl.a.effektivisera samverkan mellanförsäkringen och aktivitetsgarantin ochför att förbättra matchningsprocessen.Regeringen har under de senaste årenföreslagit ett antal nya åtgärder för atthöja arbetsutbudet, öka sysselsättningenoch förbättra tillväxtmöjligheterna ialla delar av landet. Bland annat har deextra somArbetsmarknadsverket de senaste årenanvänt för tillfällig personal vidarbetsförmedlingarna permanentats. Föratt minska deltidsarbetslösheten har 100miljoner kronor avsatts under perioden2002-2004. För att ökaarbetshandikappades möjligheter att kommaut på arbetsmarknaden har ytterligaremotsvarande 1 000 lönebidragsplatserinrättats. För att bl.a. minskatendenserna till flaskhalsar ocharbetskraftsbrist i storstadsregionernahar ett tidsbegränsat investeringsbidraginförts för att öka produktionen avfrämst små och medelstorahyreslägenheter. Regeringen föreslogockså (prop. 2002/03:98)ytterligare stimulanser för att ökaproduktionen av mindre hyresrätter ochstudentbostäder. påbörjadesdessutom en försöksverksamhet med etts.k. Friåret innebär att anställdpersonal ska få möjlighet att ta ledigtupp till under förutsättning attarbetsgivaren anställer enperson som varit arbetslös som vikarie.Försöket ska hålla på till december 2004och omfattar tolv kommuner - ,, , ,, , , ,, , och Åmål.Sysselsättningen bland invandrare måsteökaDessutom genomförs under perioden2001-2003 ett program för att ökainvandrarnas deltagande påarbetsmarknaden. Bland annat förstärksden kompletterande utbildningen förarbetslösa invandrare med utländskutbildning inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Vidare genomförs enkompletterande utbildning för personermed utländsk utbildning inom lärarområdetoch inom teknik och naturvetenskap. valideringen av utländskyrkeskompetens har utökats, och enförsöksverksamhet med alternativplatsförmedling för invandrare prövas. Ipropositionen om en förstärkning avarbetsmarknadspolitiken föreslårregeringen också att en försöksverksamhetmed arbetsplatsintroduktion för vissainvandrare ska inrättas vidarbetsförmedlingen. Utskottet vill idetta sammanhang också nämna attregeringen i samarbete med SvensktNäringsliv startade enarbetsgrupp som bl.a. ska undersöka hurnäringslivets engagemang i arbetet föratt integrera invandrare påarbetsmarknaden bättre kan tas till vara.Satsningarna på utbildning och kompetenshöjer arbetskraftsutbudetTill insatserna för att ökaarbetskraftsutbudet ska enligt utskottetsmening också läggas de reformer och demedel som satsas på att effektivisera ochöka utbildningen ochkompetensutvecklingen. Ytterligareåtgärder är att fått iuppdrag att analysera hur högskolansutbildningsutbud bättre ska kunnaanpassas till arbetsmarknadens behov.Enligt utskottets mening bidrar ocksåmaxtaxan i barnomsorgen och deskattesänkningar för särskilt låg- ochmedelinkomsttagare som genomförts underde till att öka utbudet avarbetskraft. Vidare kan också den infördamöjligheten att fortsätta att arbetaefter bidra till stigandesysselsättning.Nya åtgärder i vårpropositionen för attöka sysselsättningen ...I vårpropositionen föreslår regeringenett antal nya åtgärder och insatser föratt öka sysselsättningen och förbättraolika gruppers möjligheter påarbetsmarknaden.För att öka ungdomarnas (åldern 20-24år) sysselsättning avser regeringen attge i uppdrag att göraeffektstudier av högskoleutbildningen föratt öka ungdomarnas kunskaper omhögskoleutbildningarnas betydelse föranställningsbarheten. skaockså få i uppdrag att se över hurtidigare högskolestudier tillgodoräknassamt föreslå åtgärder som gör att detblir lättare att tillgodoräkna sigtidigare kurser. Regeringen föreslårvidare att repetitions- ochkompletteringsstudier på gymnasienivå medhögre studiebidrag tas bort. Dessutom skaövergången direkt från gymnasiet tillhögskolan förbättras och utökas.För att öka invandrarnas deltagande påarbetsmarknaden anger regeringen att denavser att återkomma med förslag om ettutökat och förbättrat system förvalidering av invandrares utländskayrkeskompetens. Dessutom anger regeringenatt den kommer att föreslå enreformering av svenskundervisningen förinvandrare samt öka möjligheterna förinvandrare att lära sig svenska genomarbetsplatspraktik.Regeringen anger vidare att de olikaformerna av anställningsstöd ska ses överför att öka effektiviteten och prioriteradem som varit arbetslösa under en långtid och har svårt att få en reguljäranställning. För att minskaarbetslöshetstiderna ska styrningen avarbetsmarknadspolitiken ytterligareförbättras. Skillnaderna i resultatmellan olikaregioner ska mer noggrant följas uppsamtidigt som arbetsförmedlingarnasarbete med handlingsplaner skautvärderas. För att minskadeltidsarbetslösheten ska bl.a. enutredning om möjligheterna att införa enrätt till heltidssysselsättningtillsättas. I syfte att höjaarbetskraftsutbudet och ökaarbetskraftsdeltagandet anger regeringenvidare att den avser att se över hurmarginaleffekterna vid inträde påarbetsmarknaden kan sänkas. I dagslägetkan höga marginaleffekter i skatte- ochbidragssystem resultera i att människoravstår från att söka sig ut påarbetsmarknaden.Ytterligare åtgärder ska vidtas för attöka sysselsättningen bland äldre. Tilldetta ska också läggas åtgärderna för attminska sjukfrånvaron som utskottetredovisat ovan. För att vi långsiktigtska nå en hög sysselsättning är detnödvändigt att vi får bukt med ohälsanoch de höga sjukskrivningstalen.Vidare föreslår regeringen ivårpropositionen att det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting som infördes förra åretförlängs till att gälla även 2004.... fler åtgärder kommer ibudgetpropositionenUtskottet vill också erinra omatt regeringen i vårpropositionen angeratt det krävs ytterligare insatser föratt sysselsättningsmålet ska nås och attregeringen därför avser att återkomma medytterligare åtgärder ibudgetpropositionen för 2004.I anslutning till diskussionen omarbetsmarknaden vill utskottet kommenteradet påstående som görs i bl.a. motionFi16 (kd) om att den kraftigasysselsättningsökningen är enbubbla eftersom sjukfrånvaron ökat starktunder . Den faktiskasysselsättningen skulle ha ökat medendast av befolkningen , enligt motionärerna.Som utskottet tidigare konstaterat ärde senaste årens dramatiska ökning avantalet sjukskrivna ett mycket allvarligtproblem, ur både ett privat och ettsamhälleligt perspektiv. Utskottet harockså ovan tagit upp frågan om olikaetgärder för att öka hälsan och ökaandelen människor i arbete. Däremot ärbeskrivningen i motionmissvisande. Enligt SCB:s AKU-undersökning, vilken är den officiellasvenska arbetsmarknadsstatistiken, stegsysselsättningen under perioden 1997-2001med eller ca 320 000 personer.Under samma period ökade antalet personeri arbete (dvs. sysselsatta exklusive desom varit frånvarande )eller ca 190 000 personer.Skillnaden på eller130 000 personer förklaras av ökadfrånvaro av olika slag, däribland framförallt sjukfrånvaro.Innan utskottet övergår till attdiskutera lönebildningen vill utskottetbestämt avvisa förslaget i Folkpartietliberalernas motion Fi232 om ennedläggning av stora delar av AMS för atti stället bl.a. lägga utjobbförmedlingsverksamhet på en flora avplatsförmedlingar som drivs av olikahuvudmän. Utskottet vill också starktavvisa de omfattande nedskärningar av AMSolika program som föreslås i såvälFolkpartiet liberalernas motion, Moderatasamlingspartiets motion Fi14,motion Fi16 somCenterpartiets motion Fi17. Ommotionernas förslag genomfördes skullesituationen för många arbetslösaförsämras på ett mycket allvarligt sätt,speciellt för personer som bor i regionerdär efterfrågan på arbetskraft är svag.Förslagen skulle öka de skillnader iregional sysselsättning som redan finnsoch som utskottet redogjort för tidigare.Lönebildningen spelar stor roll förtillväxten och sysselsättningenOm sysselsättningsmålet ska kunna nås ochtillväxten fortsätta att stiga i nivå medutvecklingen ochbörjan av är det av avgörandebetydelse att den svenska lönebildningenfungerar väl och att löneökningarna ialla sektorer ligger på en rimlig nivå.Om de totala lönekostnaderna ökarsnabbare än produktiviteten riskerar densvenska ekonomin att hamna i en situationmed stigande inflation, räntehöjningar,svagare tillväxt och ökad arbetslöshetsom följd. I ett sådant läge äventyrasockså utrymmet för framtida reformer ochskattesänkningar.Enligt utskottets mening är degrundläggande förutsättningarna för enbra fungerande svensk lönebildning goda.Förtroendet för låginflationspolitikenbland ekonomins olika aktörer är hög,vilket innebär att risken minskat för attavtalade löneökningar ska gröpas ur av enkraftig och okontrollerad inflation.Löntagarna har också under de senasteåren fått historiskt högareallöneökningar trots att de nominellalönepåslagen varit måttfulla. steg reallönerna med igenomsnitt . Det kanjämföras med utvecklingen då reallönerna var i stort settoförändrade som de nominellalöneökningarna ökade dubbelt så mycketsom . Till detkommer att företagen och arbetsgivarna är medvetna om svårigheterna attvältra över stigande lönekostnader påkonsumenterna. Utskottet kan i det härsammanhanget även konstatera attlönebildningens institutionella omgivninghar förändrats påtagligt de senaste åren.Inom t.ex. industrin och inom delar avhandeln har nya samarbetsavtal tecknats.Avtalen utgör den ram inom vilkenavtalsförhandlingarna bedrivs. inrättats, varsuppgift är att understödja avtalsparternai deras strävan att uppnå både en stabilreallöneutveckling och en snabb ochuthållig uppgång i sysselsättningen.Utskottet kan dock konstatera att denominella lönerna under 2001 och 2002stigit snabbare än tidigare, trots densvagare konjunkturen. ochKonjunkturinstitutet (KI) steg de totalalönekostnaderna 2001 och 2002. Det är högre än löneökningarnai t.ex.euroområdet och i undersamma tid. hararbetskraftskostnaderna i det svenskanäringslivet stigit med ungefär 1,5procentenheter mer än motsvarandekostnader i EU, mätt i nationell valuta.Den svenska konkurrenskraften har trotsdet förstärkts genom engod produktivitetsutveckling och fallandekrona. I den årliga rapport om desamhällsekonomiska förutsättningarna förlönebildningen i som KIpublicerade och som tas fram påuppdrag av regeringen konstaterade KI attSverige skullebehöva komma ned i en lägrelöneökningstakt för att uppnå en fortsattgynnsam utveckling med fortsatt stigandesysselsättning och minskad arbetslöshet.Arbetsmarknadens parter har ett särskiltansvarUtskottet utgår från att de senaste årenshöga nominella löneökningstakt framöveranpassas nedåt så att svenskkonkurrenskraft inte försämras.