bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — Det anförs attkonflikter med myndigheter och fackliga företrädarepå en arbetsplats ofta grundar sig på attföretagaren har bristande kunskaper. De som har föravsikt att starta företag bör, enligt motionärerna,därför ha genomgått en grundläggande utbildning föratt få ett företagskörkort. Utbildningen bör omfattaskattelagstiftning, bokföring, arbetsrätt ocharbetsmiljölagstiftning.Arbetsgivare saknar ofta kunskap om lagar ochföreskrifter i arbetslivet och på arbetsmarknaden,anförs det i motion 2002/03:N383 (s). Det finnsenligt motionärerna ett behov av att förstärkaarbetsgivarnas incitament att skaffa sig relevantakunskaper. Ett sätt att göra detta är att utarbetaett certifieringssystem. För att ytterligareunderstödja en utveckling i positiv riktning,särskilt bland mindre företag och utländskaarbetsgivare, är det önskvärt med en riktadutbildning på området. Såvälarbetsgivarorganisationer som fackligaorganisationer bör ges en betydande roll iplaneringen och i genomförandet av utbildningen.Utbildningen bör utmynna i någon form avkompetensbevis som visar att företagaren hartillgodogjort sig gällande lagar, regler ochbranschföreskrifter. Mot bakgrund av detta begärstillkännagivanden dels om att det skall utarbetasett certifieringssystem för företagare, dels om attdet skall tas fram en utbildningsplan för att stödjaett sådant certifieringssystem. Avslutningsvisönskas ett tillkännagivande om att regeringen isamverkan med arbetsmarknadens parter ochKommunförbundet bör lägga fram förslag till hur ensådan utbildning skall kunna erbjudas ochfinansieras i samtliga kommuner.I motion 2002/03:N396 (mp) framförs önskemål omatt staten skall införa ett särskilt bidrag förmiljöcertifiering av mindre företag. Kostnaderna förett sådant bidrag bör hagranskats av en särskild utredning omsmåföretagarnas villkor.Vissa kompletterande uppgifterFöretagskörkortSåväl näringsutskottet som lagutskottet har vidflera tillfällen behandlat motionsyrkanden omsärskilda kunskapskrav m.m. på dem som önskaretablera företag och om införande av någon form avföretagskörkort. påpekade våren 1999att det naturligtvis är angeläget att det i ettnystartat företag finns kunskaper om de regler somär av betydelse för näringsverksamheten och attföretagaren allmänt sett är lämplig för uppgiften(bet. 1998/99:LU15). framhöll lagutskottetatt brister i företagskunnande dock inte böråtgärdas genom införande av krav på kompetensbeviseller liknande för företagare.Våren 2002 tog näringsutskottet senast ställningtill frågor om företagskörkort (bet. 2001/02:NU12).Utskottet redovisade bl.a. att ett enigt utskottvåren hade framhållit att ett generellt ingreppi näringsfriheten inte är rätt väg att gå för attkomma till rätta med problem som kan uppstå genomekonomisk brottslighet. I stället förordades eneffektiv tillsyn av gällande lagar och bestämmelserpå olika områden.Utskottet beskrev också i detalj i vilkasammanhang en lagstadgad auktorisation kantillgripas och i vilka sammanhang det förekommerkrav på tillståndsprövning för att bedriva aktivitetinom viss näringsverksamhet (exempelvis tillståndför servering av alkohol inom restaurangbranschenoch tillståndsprövning för yrkesmässig trafik).Utskottet refererade ävenBranschsaneringsutredningens slutbetänkande (SOU1997:111), där det bl.a. anfördes att ett krav påatt den presumtive företagaren personligen eller påannat sätt har tillgång till grundläggande kunskaperi bokföring, skatteregler, arbetslagstiftning m.m.(företagarkunskaper) kan verka förebyggande.Utskottet noterade att utredningen emellertid intehade lett till några vidare åtgärder på dettaområde. Enligt uppgifter från Näringsdepartementetär några sådana åtgärder ej heller aktuella inuläget.I sitt ställningstagande betonade utskottet attden fria etableringsrätten är den övergripandeprincipen för näringsverksamhet i . Utskottetmenade vidare att det är viktigt att företagare hargoda kunskaper om gällande regelverk. Samtidigtpåpekades att detta i sig inte är någon garanti föratt brott mot lagstiftningen beivras. Utskottetbetonade betydelsen av en effektiv tillsyn avgällande lagar och bestämmelser på olika områden,t.ex. beträffande skatter, arbetsmiljö ocharbetstider. Vidare underströk utskottet betydelsenav att information om gällande lagar ochbestämmelser är lätt åtkomlig för företagen och attbestämmelserna är klart och tydligt formulerade.Utskottet framhöll även att regelsystemet inte börutformas på ett sådant sätt att dess komplexitetutgör ett hinder för nyföretagare.När det gäller information till nyföretagare kannämnas att driver den s.k.Startlinjen. Startlinjen är en telefon- ochwebbaserad informationstjänst, genom vilkennyföretagaren kan få information om regler och kravinför företagsstarten, registreringar, skatter,företagsformer, finansiering, olika typer avtillstånd m.m.Bidrag till miljöcertifieringDe företag som arbetar efter riktlinjerna imiljöledningssystemen EMAS (EU:s miljöstyrnings- ochmiljörevisionsordning) och ISO 14001 kan låta enoberoende part granska miljöstyrningssystemet.Uppfyller miljöstyrningssystemet uppställda krav kanföretaget erhålla en EMAS-registrering eller ett ISO14001-certifikat.I regeringens skrivelse 2001/02:173 om en samladnaturvårdspolitik erinrades om att marknadskrafternager företagen möjlighet att komma längre i sittmiljöarbete än vad som föreskrivs i lagstiftningen.Utvecklingen av marknadsbaserade styrmedel börfortsätta och på så sätt bidra till att olikamiljökvalitetsmål uppnås. Regeringen framhöllemellertid att sådana verktyg i första hand börutvecklas av aktörerna på marknaden, dvs. konsumen-ter, producenter, handel samt miljö- och miljö-märkningsorganisationer. Regeringen ansåg attmyndigheterna och vetenskapssamhället har ett ansvarför att tillhandahålla och presentera underlag somkan vara relevant för utformning eller revidering avett system.Under åren 1996-1998 genomförde programmetMiljöstyrning i småföretag. Huvuduppgiften var attstärka små och medelstora företags konkurrenskraftgenom att skapa förutsättningar för att påbörja ettmiljöstyrningsarbete. Stöd gavs tillmiljöstyrningsprojekt samt till information ochvägledning i miljöstyrningsfrågor till små ochmellanstora företag.I början av februari 2003 presenterade Nutekrapporten i småföretag - en ren vinst?Av rapporten framgår att miljöledningssystem är detviktigaste verktyget i småföretagens miljöarbete.Resultat från flera undersökningar visar dock attdet är relativt sett dyrare för småföretag attmiljöcertifiera sig. I rapporten framhållsemellertid också att det är mer tveksamt omsubventioner är ett lämpligt verktyg för att ökaföretags miljöanpassning. Enligt tidigareundersökningar som refereras i rapporten har detframkommit att många företag är kritiska till bidragdå sådana lätt snedvrider konkurrensen. EnligtMiljövårdsberedningen, som också refereras irapporten, tycker dessutom många företag att det ärkrångligt att söka bidrag.Nutek menar att det måste bli lättare försmåföretag att miljöcertifiera sig enligt ISO 14001och EMAS. Myndigheten anser att språket i ISO 14001bör bli enklare och ges en tolkning som är bättreanpassad till småföretagens förutsättningar. Nutekmenar också att det finns goda skäl att utreda vilkakonsekvenser stegvis certifiering kan få när detgäller miljöarbete i småföretag. Alternativacertifieringssystem som är anpassade tillsmåföretagens villkor bör utformas på ett sådantsätt att de lägger grunden till senare anslutningtill ISO 14001 eller EMAS-standarderna.Enligt uppgift från har det inte funnitsnågot bidrag på central statlig nivå till småföretagsom vill miljöcertifiera sin verksamhet. anseratt det är ett samhällsintresse att stimuleramiljöcertifiering men att certifiering främst skallses som ett konkurrensmedel och därför inte bör gessärskilda bidrag. menar att man i stället börvisa att det lönar sig att satsa på ett aktivtmiljöarbete. Problemet är dock, enligt , attdet är få småföretag som tillräckligt snabbt kangöra kostnadsbesparingar eller öka intäkterna på ettsätt som motsvarar den höga kostnaden för att införamiljöledningssystem. Enligt skulle en metodför att göra införandet lönsamt kunna vara att gerabatt på tillsynsavgifter. Sådana rabatterförekommer i vissa kommuner. Vidareförespråkar stöd till småföretagensmiljöarbete genom information och rådgivning samtgenom att det utvecklas verktyg som underlättardetta arbete. Ett viktigt instrument är här Nutekss.k. Denna handledning syftartill att hjälpa företag att komma en bit på väg moten certifiering enligt ISO 14001 och/eller EMAS.Materialet kostar och har sålts i ca1 700 exemplar.När det gäller stimulering av företags anslutningtill miljöledningssystem genom sänkning avtillsynsavgifter bör det noteras attNaturvårdsverket i ett remissvar har motsatt sigdenna lösning. menade att detsaknas grund för en sådan sänkning, särskilt omavgiften skall fortsätta vara en renfinansieringsavgift. Verket ansåg att det behövsstarkare incitament för en anslutning, exempelvissänkt arbetsgivaravgift, för att säkerställa enfinansiering via registreringsavgifter.Naturvårdsverket menade vidare att incitamenten avmiljöskäl även bör inkludera andra samhällssektoreroch branscher än dem som betalar statligatillsynsavgifter, exempelvis areella näringar,transportsektorn samt bygg-, fastighets- ochbostadssektorn.Med program Miljö 4 kansmåföretag genom en serie gruppseminarier införa ISO14001 och/eller EMAS och en egen miljömanual. har deltagit i programmet. Ettkomplett program som skall leda till certifieringkostar (exklusive kostnader förcertifiering).I sammanhanget bör även nämnas. Företaget ägs gemensamtav staten, industrin och kommunerna genomMiljödepartementet, och . att stödja industri, näringsliv och offentligförvaltning i deras miljöarbete. verksamheter ingår bl.a. attförvalta, utveckla och informera ommiljöstyrningssystem och miljövarudeklarationer.Utskottets ställningstagandeFrågor om särskilda utbildningar för blivandeföretagare som leder fram till någon form avkompetensbevis har varit föremål för utskottetsställningstagande vid ett flertal tillfällen.Utskottet har då betonat betydelsen av den friaetableringsrätten som en grundläggande princip vidföretagsetablering samt framfört tvivel på att enmodell med företagskörkort eller motsvarandeverkligen kan motverka den typ av problem sombeskrivs i motionerna. Utskottet har i ställetförordat en effektiv tillsyn och information som deviktigaste instrumenten för det ändamålet.När nu dessa frågor på nytt tas upp i ett antalmotioner kan inte utskottet finna några nya motivsom föranleder ett annat ställningstagande äntidigare. Utskottet menar därför att det fårförutsättas att nyföretagare besitter dengrundläggande kännedom om centrala regler förföretagande som kan anses erforderlig. Omföretagaren själv finner att det finns brister idessa kunskaper skall det vara lätt att inhämtanödvändig information. I det avseendet fyller deninformationstjänst som tillhandahåller medinriktning mot nyföretagare () en viktigfunktion. Även bistår med rådgivning tillnyföretagare. I de fall ett företag uppsåtligeneller på grund av bristande kunskaper hosföretagaren drivs utanför lagarnas råmärken är det iförsta hand olika kontroll- och tillsynsmyndighetersom skall svara för att detta uppmärksammas ochbeivras. Med det anförda avstyrker utskottetaktuella yrkanden i motionerna 2002/03:N220 (s),2002/03:N284 (s) och 2002/03:N383 (s).När det gäller frågan om att underlätta försmåföretagare att miljöcertifiera sina företag, somtas upp i motion 2002/03:N396 (mp), vill utskottetinledningsvis understryka värdet av att företagensmiljöarbete stimuleras. Detta bör företrädesvis skegenom rådgivning och genom att staten på olika sätt,och i samverkan med företagar-, konsument- ochmiljövårdsorganisationer, medverkar i utarbetandetav miljöledningssystem och miljöcertifiering.Miljöstyrningsrådet tillhör också de aktörer som haren viktig funktion i sammanhanget. Utskottet anser,liksom , att företagens miljöarbete i förstahand bör grundas på synsättet att miljösatsningar ären metod för att stärka företagens konkurrenskraft.Staten bör på olika sätt påverka företagensattityder i det avseendet. Direkta subventioner äremellertid inte en metod som har den långsiktigaeffekt som eftersträvas och kan dessutom vara svåratt förena med . Med detanförda avstyrker utskottet motion 2002/03: N396(mp) i berörd del.Social ekonomiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om social ekonomi. Jämförreservationerna 8 (m, fp) och 9 (kd, c).MotionernaI motion 2002/03:N375 (s) begärs etttillkännagivande om den sociala ekonominsmöjligheter. Motionärerna menar att social ekonomi,där småföretagandet är en viktig del, är ettalternativ inte minst ur sysselsättningsskapandesynvinkel. Det är angeläget med en diskussion omalternativa driftsformer. Personalkooperativ,brukarkooperativ och ideella organisationer utanvinstsyfte måste ges större utrymme i vårt samhälle.I och finns möjligheter förarbetslösa att omvandla hela eller delar avarbetslöshetsersättningen till insatser ikooperativa företag. En sådan modell bör även varatänkbar i anser motionärerna och tilläggeratt även andra former av fonder bör undersökas.Regeringen bör ingående diskutera de möjlighetersom den sociala ekonomin kan erbjuda. Dennadiskussion bör föras i nära samband med deregionalpolitiska frågorna och mednäringslivsfrågorna.I motion 2002/03:N387 (s) refereras enundersökning där det konstateras att av svenskafolket inte kan associera till begreppet socialekonomi. Motionärerna begär därför etttillkännagivande om behovet av kunskap om densociala ekonomin. Insatser kan exempelvis innefattainformation till och utbildning av medlemmar iföreningar, kooperativ, stiftelser, lokalautvecklingsgrupper och till politiker och tjänstemäninom offentlig förvaltning. Bland de två sistnämndagrupperna är det extra viktigt att stärka kunskapenom den sociala ekonomin i samband med upphandlingar.Enligt motionärerna finns det även ett behov av attetablera en bild av begreppet social ekonomi blandelever i grundskola och gymnasium. Syftet skullevara att visa att verksamheten inom den socialaekonomin är ett alternativ till vanlig privatverksamhet. Verksamheter och organisationer medsocial ekonomi som inriktning skall även kunna fåstörre utrymme inom den högre utbildningen.Den ideella sektorn är en kraft och en tillgång idet kulturella nätverket som kan stödjas på ettpositivt sätt av statsmakterna, anförs det i motion2002/03:Kr371 (kd). Motionärerna vill se en nystartför det nationella stödet för utveckling av denideella sektorn. I motionen konstateras att det inomRegeringskansliet finns en arbetsgrupp för samrådkring social ekonomi. Motionärerna har tidigareframfört att en sådan arbetsgrupp huvudsakligenborde bestå av representanter från organisationeroch föreningar och inte enbart av representanterfrån departementen. Enligt motionärerna börregeringen återkomma till med ytterligareinformation om arbetsgruppens arbete.I motion 2002/03:N306 anförs attden sociala ekonomin har växt sig allt starkareunder senare år. Allt vanligare är att människorövertar verksamheter från den offentliga sektorn.Motionärerna menar dock att den sociala ekonomin harmotarbetats . Ett orört kommunaltsjälvstyre är nämligen en viktig del för att denskall kunna växa. De av regeringen föreslagnainskränkningarna av det kommunala självstyret harhindrat den sociala ekonomins utveckling.Motionärerna anser att den sociala ekonomin skallkunna appliceras på mindre enheter, som komplementtill hela verksamheter, inom skolor, sjukhus ochvårdinrättningar för att främja en utveckling avverksamheter som annars riskerar att avvecklas.Genom att möjliggöra för kommuner och landsting atti större utsträckning än kunna dela uppupphandlingar i mindre delar kan förutsättningarnaför den sociala ekonomins aktörer förbättras.Genom medborgarnas engagemang och delaktighet iverksamheten förstärks den lokala demokratin, vilketenligt vad som sägs i motion 2002/03: A239 (c) måsteses som positivt. Den sociala ekonomin skapar bättreförutsättningar för människorna att själva ha maktenöver sina liv, stärka och förbättra välfärden ochbidra till en mer utvecklad medborgardemokrati. sociala ekonomin reduceras inte medborgaren tillklient eller kund utan ges, enligt motionärerna,möjlighet att bära sitt medborgaransvar med derättigheter och skyldigheter som detta innebär.Motionärerna begär ett tillkännagivande om attframtidens välfärd kan utvecklas utifrån ettunderifrånperspektiv genom den sociala ekonomin.När civilsamhällets engagemang tas till varautvecklas samhällen, byar, stadsdelar och kvarter,anförs det i motion 2002/03:N396 (mp). Medlemmarsengagemang i icke-traditionella och ideellaverksamheter kan vara en inkörsport till egetföretagande. Den sociala ekonomin harförutsättningar att bidra med arbetstillfällen,speciellt för grupper som är svaga påarbetsmarknaden och kan öka samhällets service,genom nya välfärdslösningar inom vård och omsorg.Motionären menar att satsningar på den socialaekonomin kan få avsevärd betydelse för denekonomiska tillväxten och för landsbygdensöverlevnadsmöjligheter.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen behandlade frågor om social ekonomi senastvåren 2002 (bet. 2001/02:NU12), varvid utskottetframhöll att det ser mycket positivt på sådanverksamhet som bedrivs inom ramen för det sombenämns social ekonomi. Med referens till pågåendeoch planerade insatser om kooperativa företag ochsocial ekonomi avstyrkte utskottet samtliga deaktuella motionerna i berörda delar.I en motivreservation (m, kd, fp) anfördes attkooperativa företag är likvärdiga med andraföretagsformer och att det därför är angeläget attframhålla vikten av att olika företagsformer gesmöjlighet att konkurrera på lika villkor.Reservanterna menade att en generellt verkandenäringspolitik bör eftersträvas. Några ytterligareåtgärder för att främja de kooperativa företagenansågs inte vara nödvändiga. I en annan reservation(c) förordades ett tillkännagivande om att detbehövs åtgärder för att underlätta framväxten avverksamheter inom den sociala ekonomin. Inte minstgäller detta verksamheter på områden där denoffentliga sektorn dominerar. Detta skulle bl.a.underlätta för den sociala ekonomins aktörer attutveckla mindre verksamheter som annars riskerar attavvecklas.Hösten 1997 tillsatte regeringen eninterdepartemental arbetsgrupp om den socialaekonomin och dess utveckling. Gruppens arbete lågbl.a. till grund för identifierandet av ett antalområden där det behövs vidare utredning och dialogsamt ett antal frågeställningar som bedöms ha storbetydelse för de berörda verksamheternas framtidautvecklingsmöjligheter. utgav regeringenen skrift om social ekonomi i vilken arbetsgruppensslutsatser behandlades ytterligare.I budgetpropositionen för nämndes densociala ekonomin som en utvecklingsfaktor inom enrad politikområden. Regeringen lanserade också detnya politikområdet folkrörelsepolitik. Avbudgetpropositionen för framgår attpolitikområdet folkrörelsepolitik bl.a. syftar tillatt stödja och stärka den sociala ekonomin isamhället. Med social ekonomi åsyftas organiseradverksamhet som bedrivs fristående från denoffentliga sektorn i syfte att göra konkret nyttaför medlemmar eller andra grupper och därvinstintresset är underordnat.Den sociala ekonomin behandlades också i denregionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4). Där framgår att lokala kooperativautvecklingscentrum (LKU) på ett bredare sätt skullefrämja företagande och företagsutveckling i densociala ekonomin. Stöd avsattes även tillinformation om lokala och regionalakreditgarantiföreningar (se ovan). I förslagen tillnationellt program för entreprenörskap och lokalautvecklingsprogram för kommersiell service framhöllsatt den sociala ekonomins aktörer skall vararepresenterade i partnerskap. Näringsutskottetställde sig bakom dessa förslag (bet. 2001/02:NU4)och de ekonomiska åtaganden som följde ibudgetpropositionen (bet. 2001/02:NU2). Riksdagenföljde utskottets förslag till beslut.Regeringen tillsatte en nyinterdepartemental arbetsgrupp för frågor rörandefolkrörelser och social ekonomi. Gruppen har främstfungerat som ett samrådsforum och utformat underlagför en samlad politik. Då sakfrågor medfolkrörelseanknytning finns spridda på fleradepartement har gruppen spelat en viktig roll närdet bl.a. gäller kunskapssamordning. Gruppen haräven deltagit i arbetet med det i propositionen omdemokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80)aviserade folkrörelseforumet för samråd och dialogmellan regeringen och föreningslivet. Inom ramen förfolkrörelseforum genomförs tre tematiska seminarierunder . En större konferens kommer attanordnas under hösten 2003.Sedan år 1999 har ansvaret för att handläggadet statliga bidraget till kooperativ utveckling.Anslaget för kooperativ utveckling ökade till 25miljoner kronor och skall därefter årligenöka med fram . Underår 2003 kommer att fördelas till25 LKU och skall användas tillkompetensutveckling, utvecklingsprojekt samtutvärdering av LKU:s insatser. har under år2002 påbörjat en analys av effekterna av stödet tillLKU. Studien kommer att redovisas i mars 2003.Av den verksamhetsplan som har upprättat förområdet kooperativt företagande för framgåratt verksamheten syftar till att skapa godaförutsättningar för en utveckling av företagandetinom den sociala ekonomin. Målen är bl.a. att detskall startas fler och starkare företag inom densociala ekonomin och att de som startar företag inomden sociala ekonomin skall ha tillgång tillprofessionell rådgivning. Vidare skall kunskapen omföretagandet inom området höjas väsentligt hos deaktörer som företagare ofta kommer i kontakt med. Iverksamhetsplanen framhålls också att företagareinom den sociala ekonomin skall behandlas ochbedömas på samma grunder som övriga småföretagare isina kontakter med myndigheter, företag,organisationer och banker. Företagandet inom densociala ekonomin skall vara väl integrerat i Nuteksföretagsstödjande arbete.I den s.k. slutbetänkande(SOU 2001:31) presenterades förslag som bl.a. skullegöra det möjligt för kommuner och landsting att geföreträde för icke vinstsyftande företag ochorganisationer vid upphandling av vård och omsorg.Upphandlingskommittén behandlade också frågor oms.k. I begreppet lokalupphandling inkluderades bl.a. sådana uppdeladeupphandlingar som efterlyses i några av motionernaoch som kan gynna mindre och medelstora företag samtaktörer inom den sociala ekonomin.Upphandlingskommittén menade att det redan i möjlighet att dela upp upphandlingar på ettsådant sätt att även mindre och medelstoraleverantörer ges möjlighet att delta iupphandlingen.Kommitténs förslag behandlades i propositionen omändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m.(prop. 2001/02:142). Regeringen ansåg att det skullevara mot reglerna om en upphandlande enhet toglokala hänsyn vid offentlig upphandling. Regeringenmenade dock att det i likhet med vad kommittén hadeanfört finns vissa möjligheter att inom regelverketsram förbättra förutsättningarna för lokalaleverantörer att lämna anbud. Beträffande frågan omföreträde för icke vinstsyftande företag valderegeringen att avvakta med vidare åtgärder påområdet i avvaktan på en pågående utredning om ettnytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelandeverksamhet (dir. 2002:30). Denna utredning skallredovisas senast den 15 september 2003.Utredningen om vårdens ägarformer (dir. 2000:103)har behandlat situationen för personalkooperativ,ekonomiska föreningar och andra som verkar ellervill verka inom hälso- och sjukvården. I ettidébetänkande (SOU 2002:31) ägnas ett kapitel åtvillkoren för vård utan vinstsyfte. Idébetänkandethar remissbehandlats och ett slutbetänkande skallpresenteras i mars 2003.Utskottets ställningstagandeBegreppet social ekonomi innefattar en mängdverksamheter med det gemensamma att de bygger på ettengagemang underifrån utan utpräglat vinstsyfte.