bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Utskottet välkomnar också att Sverigesom första land utsett en särskild ambassadör för hiv/aids-frågor ochavser att intensifiera insatserna i kampen mot epidemin genom ett aktivtagerande i relevanta forum och genom kraftigt ökade finansiella satsningar.Utskottet återkommer till frågor rörande hiv/aids längre fram i betänkandetoch tar därvid ställning till specifika insatser och åtgärder inomutvecklingssamarbetet (se avsnittet Hiv/aids). Det finns dock anledningatt i detta sammanhang närmare utveckla utskottets uppfattning omläkemedelstillgång och forskning relaterad till hiv/aids och andra smittsammasjukdomar.Utvecklingsländernas tillgång till viktiga läkemedel skall vara enprioriterad fråga för hela världssamfundet. I den särskilda deklarationenfrån ges utvecklingsländerna rätt till tvångslicenser som avseratt garantera tillgången till läkemedel i krissituationer. I augusti2003 nåddes också en viktig överenskommelse som gör det möjligt förländer utan egen produktionskapacitet att få hjälp av andra länder medatt producera de nödvändiga läkemedlen vid hälsokriser. Utvecklingsländernages även förlängda övergångstider till 2016 att införa patentlagstiftningför läkemedel. Genom dessa värdefulla överenskommelser har hinder, somTRIPS-avtalet kunnat innebära, effektivt undanröjts. Effekterna på självatillgången till läkemedel är dock svår att uppskatta. Många olikafaktorer har betydelse för läkemedelstillgången, såsom ländernas hälsobudgetar,infrastrukturen i landet och bristen på tillgång till läkarvård.Ytterligare svårigheter som föreligger är att de läkemedel som finns ärdåligt anpassade till utvecklingsländernas behov och att det behövsforskning för att få fram u-landsanpassade läkemedel. Utskottet serdärför med tillfredställelse på det av EU startade programmet för dettaäven om också bidrag från den privata sektorn skulle vara värdefulla isammanhanget. Utskottet vill också framhålla att EU har arbetat fram enmöjlighet att medverka till export av läkemedel till differentierade,och i detta sammanhang lägre, priser till utvecklingsländerna. Ett stortproblem är dock läkemedelsindustrins bristande intresse för att produceraläkemedel för användning primärt i utvecklingsländerna.Särskilt utsatta grupperVissa grupper är särskilt utsatta när det gäller hälsa och social omsorg.Barns och ungdomars situation har utskottet ägnat särskilduppmärksamhet genom betänkande 2002/03:UU4. Utskottet anser det angelägetatt stryka under behovet av stöd för en socialpolitik i samarbetsländernasom också inkluderar barns och ungdomars behov. I detta sammanhang finnsdet anledning att uppmärksamma och tillvarata de positiva erfarenheterSverige haft av sin barnombudsmannainstitution. Vidare bör funktionshindradessituation särskilt uppmärksammas då dessa grupper i många fall har ensärskilt utsatt situation i fattiga länder. Utskottet finner det ocksåangeläget att homo- och bisexuellas och transpersoners rättighetergaranteras och ges stöd i det internationella arbetet.Sexuell och reproduktiv hälsaUtskottet vill särskilt lyfta fram frågor om sexuell och reproduktivhälsa, som saknas i de internationellt erkända millenniemålen. Sverigehar bedrivit ett aktivt arbete på detta område. Att främjaen trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa hos befolkningenbör utgöra en hörnsten i folkhälsoarbetet. Kunskap är en viktig källatill att nå målet, och en bra sex- och samlevnadsundervisning kan spelaen nyckelroll för ungas utveckling och är särskilt viktig för dem varshälsa riskerar att utvecklas ogynnsamt. Rätten att själv få välja partner,samlevnadsform, samt om eller när man skall få barn, borde gälla föralla människor. Denna rätt är dock långt ifrån säkerställd även om detskett vissa förbättringar inom området. Utskottet anser att det ärviktigt att denna rättighet tillkommer alla och förutsätter att Sverigeäven fortsatt aktivt arbetar internationellt för människors sexuellaoch reproduktiva hälsa. har goda förutsättningar att dela medsig av sin tradition när det gäller upplysningsarbete.Utskottet har i flera sammanhang lyft fram det angelägna i arbetet medåtgärder mot sexuell exploatering (bet. 2002/03:UU s. 18 f.). Utskottetvill t.ex., i överensstämmelse med sammansatta utrikes-, miljö- ochjordbruksutskottet (bet. 2002/03:UMJU1 s. 70 f.), framhålla att skyddetmot sexuell exploatering utgör en del av rätten till en god hälsa. Den1 infördes ett nytt brott i benämnt människohandelför sexuella ändamål. Avsikten är att förstärka det straffrättsligaskyddet mot sådan handel med människor som syftar till att de skallutnyttjas för sexuella ändamål. Lagbestämmelsen tar sikte på sådangränsöverskridande handel med människor som syftar till att dessa skallutsättas för sexualbrott, utnyttjas för tillfälliga sexuella förbindelsereller på annat sätt utnyttjas för sexuella ändamål. Samtidigtkriminaliserades försök, förberedelse och stämpling till människohandel försexuella ändamål liksom underlåtenhet att avslöja sådant brott. De nyareglerna utgör ett första steg i riktning mot utökad kriminalisering avalla former av människohandel. Utskottet betonar att det är angelägetatt detta arbete följs upp och vidareutvecklas såväl nationellt sominternationellt. Utskottet ser mycket positivt på att regeringen fortsattkommer att prioritera frågor som rör handel med människor och på Sverigessamlade ansträngningar för att genom internationellt samarbete motverkadenna brottslighet. Människohandel är också en prioriterad fråga förEuropeiska polisbyrån (Europol), där man bl.a. analyserar och utväxlarinformation och underrättelser om människohandel, organiserad illegalinvandring, övergrepp mot barn - däribland barnpornografi på Internetm.m. Utskottet anser att handeln med människor måste bekämpas medeffektiva och kraftfulla medel.Alkohol, tobak och narkotikaArbetet med att förhindra och förebygga missbruk och skadliga effekterav alkohol, tobak och narkotika är en viktig del i arbetet för en globalhållbar utveckling. politik i denna del, särskilt vad gällerinsatser på internationell nivå mot narkotikan, är känd och har riksdagensstöd. Utskottet vill i detta sammanhang, såsom också gjordes i det avriksdagen godkända betänkandet 2002/03:UMJU1 (s. 74 f.), uttrycka sinoro för den globala utveckling av narkotikahandeln som pågår och denpåverkan utvecklingen har för del, framför allt vad gällerdagens ungdomar. Utskottet konstaterar också att det alltmer utbreddamissbruket i fattiga länder har förödande konsekvenser för dessbefolkningar och är ett bidragande hot mot dessa länders möjlighet tillutveckling. I likhet med vad som tidigare anförts i villutskottet betona att det är angeläget att regeringen med kraft fortsätteratt bekämpa alla krav på legalisering av narkotika och liberaliseringav narkotikapolitiken, såväl nationellt som på det internationella planetoch att internationella narkotikapolitik är tydlig, konsekventoch långsiktig. Det är viktigt att arbetar intensivt för attförhindra angrepp på FN:s narkotikakonventioner från drogliberalaorganisationer. Utskottet förutsätter att internationella engagemangför en restriktiv narkotikapolitik ligger fast och att fortsätteratt delta aktivt i det internationella samarbetet på detta område.Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen redovisar attnarkotikabekämpning, inom ramen för utvecklingsarbetets perspektiv ochhuvuddrag, kommer att vara ett av fyra områden där särskilda satsningarkommer att göras (prop. 2003/04:1 utgiftsområde 7 s. 18och 20). Utskottet välkomnar dessa satsningar.Alkoholmissbruk är ett stort hinder mot utveckling för såväl enskildaindivider som för länder, både i den industrialiserade världen och iutvecklingsländerna. bör vara pådrivande i arbetet för attuppmärksamma företagen på värdet av att vara mer återhållsamma i sinmarknadsföring av alkoholhaltiga produkter gentemot utvecklingsländerna.Viktiga insatser kan också göras vad gäller kunskapsöverföring ochstöd till forskning om alkoholens och alkoholmissbrukets effekter påmöjligheterna att uppnå utveckling i utvecklingsländerna. Vidare kanSverige bidra med erfarenheter från en restriktiv alkoholpolitik ochdess effekter på folkhälsan.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U244 (s),2002/03:U260 (c) yrkande 4, 2002/03:U284 (kd) yrkande 23, 2002/03:U290(kd) yrkandena 7 och 14, 2002/03:U295 (m) yrkandena 6 och 21, 2002/03:U313(c) yrkandena 12-15, 2002/03:So455 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 2,2003/04:U2 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkande 2, 2003/04:U5 (s) yrkande 3,2003/04:U6 (kd) yrkandena 16 och 17, 2003/04:U7 (v) yrkande 6, 2003/04:U9(c) yrkandena 25 och 26, 2003/04:U10 (fp) yrkande 12, 2003/04:U11 (m)yrkande 6, 2003/04:U245 (m) yrkandena 3, 4, 6, 7, 15 och 18, 2003/04:U248(m) yrkande 6, 2003/04:U251 (kd) yrkandena 1,2, 4, 6 och 8, 2003/04:U261(kd) yrkande 8, 2003/04:U305 (s), 2003/04:U312 (kd) yrkandena 1, 4 och 5,2003/04:U348 (kd) yrkandena 19 och 20 samt 2003/04:So645 (s, fp, kd,v, c, mp) yrkande 5.7. Kultur- och utbildningspolitikenPropositionenKulturpolitikenKulturpolitiken har enligt regeringen varit tydligt koppladtill det internationella utvecklingssamarbetet genom insatser för ökaddemokrati och social, ekonomisk och kulturell utveckling. varett av de första länderna att ge kulturen en plats i utvecklingssamarbetet.I den handlingsplan som antogs vid (förutbildning, forskning och kultur) världskonferens i angesatt hållbar utveckling och kulturens blomstring är avhängiga varandra.Medieområdet är en viktig del av kulturpolitiken men också av avgörandebetydelse för hållbar utveckling. Yttrandefrihet och fri tillgång tillmedier är förutsättningar för demokrati. Svenskt utvecklingssamarbetebör därför fortsatt inkludera stöd till en fri och oberoende journalistikoch åtgärder för att främja oberoende mediers möjligheter att bidratill allmänhetens tillgång till information och samhällsdebatt. Det börockså motverka mediekoncentration.UtbildningspolitikenSveriges politik för rättvis och hållbar global utveckling måste utgåfrån grundläggande värderingar om solidaritet och om människors likavärde, något som måste förankras i tidig ålder. Värdegrundsfrågor ärdärför en viktig utbildningspolitisk uppgift. Demokrati förutsätteraktivt kunskapssökande medborgare och en välutbildad befolkning somvill påverka och ta ansvar och är öppen för omvärlden. Sverigesutbildningspolitik grundar sig ytterst på synen att alla människor skall harätt att växa och utveckla sina möjligheter. Rätten till utbildning ärockså något som slås fast i konventionen om barnets rättigheter.Att höja utbildningsnivån är en av de främsta åtgärderna för utvecklingi fattiga länder. Att bidra till millennieutvecklingsmålen och övrigamål från om utbildning för alla är prioriterat.Ett kraftfullt internationellt stöd behövs för att målen skall kunnauppnås. bidrar både genom utvecklingssamarbetet och en fortsattinternationalisering av utbildningen i för att uppnå dessa mål.MotionernaI motion 2002/03:U260 (c) yrkande 2 krävs att stöd till utbildningssatsningari syd måste prioritera flickors utbildning och fokusera på att kvinnorfår utbildning och tillgång till ny teknologi.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 22 framhålls speciellt flickors rätttill utbildning. Flickors och kvinnors möjlighet till utbildning ärofta liten till följd av könsdiskriminering. Motionärerna kräver ökadesatsningar på riktade utbildningsinsatser för flickor och unga kvinnoroch framhåller att all forskning pekar på den kostnadseffektiva nyttanav att satsa på flickors utbildning. I motionens yrkande 23 framhållermotionärerna att människors kulturarv är en möjlighet att finna identitetoch trygghet, vilket krävs för att utveckla öppna samhällen. Det måsteske ett medvetet arbete med att utveckla mekanismer för att skyddakulturarvet och för att snabbt återställa kulturellt viktiga institutionerefter en konflikt. Motionärerna menar att det svenska arbetet inom dettaområde bör intensifieras och att människors kulturarv måste få ökadbetydelse inom utvecklingssamarbetet.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 7 framhålls vikten av att satsa påskolor så att alla flickor och pojkar verkligen får en utbildning. Detfinns ingen ursäkt för att barn och ungdomar inte går i skolan och detmåste gälla både flickor och pojkar.Utskottets övervägandenKulturpolitikenUtskottet menar att såväl kultur- som utbildningspolitiken har en centralroll i utvecklingsarbetet och fattigdomsbekämpningen. Kulturen är ettviktigt verktyg för att uppnå målet för politiken för global utveckling.Sverige har en lång och omfattande tradition av att sätta in kulturfrågornai ett internationellt utvecklingssammanhang. var också ett avde första länderna att ge kulturen plats i det statliga utvecklingssamarbetet.Det kan, enligt utskottets mening, vara på sin plats att här närmarevisa på det omfattande arbete som bedrivit under en följd av år.Sverige har t.ex. stött kulturårtiondets arbete genom FN ochVärldskommissionen för kultur. var även värd för världskonferensenThe som avhölls i och som uppmanadeFN:s medlemsstater att anta fem mål för kulturpolitiken. Dessa fem målvar attge kulturpolitiken en nyckelroll i politiken för utveckling,främja skapande och deltagande i kulturlivet,stärka åtgärderna för att skydda och berika kulturarvet och att stödjakulturindustrier,främja kulturell och språklig mångfald i informationssamhället ochställa ökade personella och ekonomiska resurser till förfogande förkulturutveckling.Utskottet ser med tillfredsställelse hur förutseende såledesarbetat med det som genom propositionen nu framläggs som förslag politik för global utveckling.Utskottet ser det som självklart att politiken för global utvecklingmåste värna kulturarvet. Kulturarvet lever kvar genom byggnader,kulturmiljöer, språk, musik, gamla traditioner eller sagor och berättelseroch omfattar både materiella och immateriella värden. Svenska insatser,både i vårt land och internationellt, avser att verka för kulturbevarandeoch kulturminnesvård och att bygga institutioner som arbetar med detta.UtbildningspolitikenUtbildning är en av de viktigaste faktorerna när det gäller att minskafattigdomen och öka människors möjligheter att aktivt kunna delta isamhällets ekonomi, politik och kultur. Förutsättningar för utvecklingär större såväl för enskilda individer som för länder som satsar påutbildning, både basutbildning och kvalificerad utbildning. Det ärutskottets bestämda uppfattning att basutbildning, särskilt till kvinnoroch flickor, är en nyckel till ekonomisk, politisk och social utvecklingoch därmed en nyckel till en rättvis och hållbar global utveckling.Erfarenhet och forskning visar också att utbildning är central för ökadjämställdhet, förbättrad hälsa och miljö.Utskottet har i betänkande 2002/03:UU4 särskilt uppmärksammat frågorsom rör barn i ett internationellt perspektiv. Utbildningsfrågorna intari den diskussionen en central roll. Utskottet menar, i likhet med deställningstaganden som tidigare gjordes i nämnda betänkande, att skolgånginte bara innebär kunskapsutveckling utan också i sig är ett socialtskyddsnät som kompletterar familjen. Utskottet kan konstatera att desenaste årtiondenas utvecklingsarbete har burit frukt genom att flerbarn går i skolan än tidigare, men att utvecklingen fortfarandeär ojämn, och i de fattigaste länderna och bland de fattigaste barnen,särskilt bland flickorna, står fortfarande mer än hälften av barnen igrundskoleåldern utanför skolan. Utskottet vill stryka underprimärutbildningens centrala roll för utvecklingspolitiken och kan anse detmotiverat med ökade satsningar i denna del av utbildningspolitiken.Utskottet konstaterar att det finns en etablerad samsyn på värdet avutbildningsinsatser som ett av de mest verksamma medlen i kampen motfattigdom. Millenniemålen, som skall vara uppnådda ,understryker denna syn. Samtliga mål omfattar betydande utbildningsinsatseroch två av de viktigaste målen i millenniedeklarationen rör direktautbildningsinsatser:uppnå allmän grundskoleutbildning,alla flickor och pojkar skall få grundskoleutbildning senast år2015,främja jämställdhet och ökade möjligheter för kvinnor,utbildningsskillnader beroende på kön skall elimineras, helst före år2005, men inte senare än år 2015.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U260 (c)yrkande 2, 2003/04:U10 (fp) yrkandena 22 och 23 samt 2003/04:U11 (m)yrkande 7.8. Rättsliga frågor, migrations- och konsumentpolitikenPropositionenRättsliga frågorEnligt regeringen bör det internationella samarbetet på rättsområdetstärkas och fortsatta insatser göras för att stärka rättsväsendet i defattiga länderna. Regeringen menar att en rättvis och hållbar utvecklinginte kan förverkligas i samhällen med svaga rättssystem. De rättsstatsstärkandeåtgärderna kan ha stor betydelse för utveckling och fattigdomsbekämpning,jämställdhet, funktionshindrades och barns rättigheter, bl.a. genomatt göra individer medvetna om sina rättigheter och ge dem tillgångtill rättssystemet.Regeringen redovisar att efterfrågan på det svenska rättsväsendetsdeltagande i internationellt samarbete har ökat för att stärka rättsstateni andra länder. Svenska ansträngningar att stärka rättsstaten internationelltintegreras såväl inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik somi den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken.MigrationspolitikenEnligt regeringen är migration en utvecklingsfråga. När människor sökersig över gränser för att arbeta, studera eller forska skapas möjlighetertill utveckling. Vi står inför utmaningen att skapa former för internationellrörlighet som skyddar migranternas rättigheter och tar till varamöjligheterna att främja den utveckling som migration bidrar till i olikaländer. På samma sätt som en politik för en rättvis och hållbar globalutveckling främjas av en fri och regelbaserad handel, måste vi sökavägar för att göra migrationen friare och regelbaserad.Regeringen hävdar i propositionen att det nu är hög tid att samla detinternationella samfundet kring utformningen av globala regler förmigration. stöder därför ett arbete kring migration och utvecklingsom har initierats av FN:s generalsekreterare och kommer att delta aktivti det globala samarbetet kring migrationsfrågorna.Regeringens uppfattning är att bör göra insatser i alla delarav migrationskedjan. Detta innebär förebyggande av ofrivillig migration,stöd till FN:s flyktingkommissarie, medverkan till att migranternasrättigheter respekteras, stöd till uppbyggnad av rättssäkra asylsystem,stöd till mottagning och integration av migranter samt underlättandeav frivillig återvandring och återintegration i ursprungsländerna.MotionernaI motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 15 hävdas att strategier ochhandlingsplaner behövs för att undvika fortsatt s.k. brain drain från defattigaste utvecklingsländerna. Den bäst utbildade delen av befolkningenlämnar de fattiga länderna för att arbeta eller studera i rikare delarav världen. Inom utvecklingssamarbetet behövs riktlinjer och programför att locka utbildade medborgare att stanna eller återvända till sinaländer.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 14 konstateras att till utvecklingensinfrastruktur hör utvecklingen av rättsstaten. Statens uppgift är attförse människorna med ekonomiska och sociala resurser och skapa etträttsligt ramverk. Motionärerna menar att rättsstaten är grundläggandebåde för demokratin, de mänskliga rättigheterna och en fungerandemarknadsekonomi.I motion 2002/03:U313 (c) yrkande 26 konstateras att bristfälligainstitutioner hindrar den fattiga befolkningen att öka sina inkomster påen större marknad. hindras deras verksamhet av trassligaregelverk, korrupta domstolar och bristfälliga kreditsystem. Motionärernamenar att utvecklingen i fattiga länder gynnas om fungerande institutionellaregelsystem utvecklas och görs enklare och mer effektiva.I motion 2003/04:U213 (fp) kräver motionären att demokratiska krafterfrån lokala samhällen sammanbinds med kompetenta experter från detinternationella samfundet i syfte att komma till rätta med ekobrottslighet(yrkande 2).I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 20 framhålls att bistånds- ochflyktingpolitiken bör vara nära sammankopplade. För att förebygga flyktbehovär en ökad satsning på demokratifrämjande insatser mest angelägen.Motionärerna menar att det krävs större satsningar på olika former avhumanitärt bistånd såsom katastrofhjälp och insatser för flyktingar ikonflikthärdarnas närhet.I motion 2002/03:U296 (kd) yrkande 9 krävs att och EU bör arbetaför att världens länder ökar sin vilja att hjälpa flyktingar i nöd ochför att öka bidragen till internationella hjälporganisationer.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 18 framhålls att bistånds- ochflyktingpolitiken på flera sätt hänger ihop och för att förebygga flyktbehovär demokratifrämjande insatser viktiga. Motionärerna menar attdemokratibistånd kan medverka till att flyktsituationer för människor iutvecklingsländerna förhindras. Den satsning på bistånd som förordas ochsom främjar demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och minoritetersrättigheter är därför motiverad även i ett flyktingpolitiskt perspektiv.Utskottets övervägandenRättsliga frågorAvgörande för att uppnå målet om en rättvis och hållbar global utvecklingär de mänskliga rättigheterna, demokrati och fungerande rättsordningar.Den värdegemenskap som en globaliserad värld förutsätter manifesterastydligast i en fungerande folkrätt och i flera inomstatliga rättsordningar.Att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen samtrespekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternaär därför en central uppgift för internationella arbete.Utskottet anser att arbetet för rättvisa och hållbar global utvecklingförutsätter ett starkt engagemang för ett oberoende och effektivträttsväsende som upprätthåller de rättigheter och skyldigheter somfastställts i såväl den egna rättsordningen som genom internationellainstrument. Den offentliga förvaltningen har avgörande betydelse i enrättsstat. Ett fungerande rättsväsende och god samhällsstyrning ärnödvändiga för en effektivt fungerande ekonomi. En rättvis och hållbarglobal utveckling är beroende av att folkrätten är känd, respekteradoch utvecklas på ett medvetet sätt.Utskottet kan konstatera att det internationella rättssystemet harförstärkts . Med det slut har FN ochFN:s säkerhetsråd fått fler möjligheter att agera. En internationellbrottmålsdomstol (ICC) har upprättats. Utskottet välkomnar denna utvecklingoch menar att den skapar gynnsamma förutsättningar för att målet om enrättvis och hållbar global utveckling skall kunna uppnås.Korruption och ekonomisk brottslighet är allvarliga hot mot rättvisaoch utveckling och undergräver demokrati, mänskliga rättigheter ochekonomisk utveckling. snedvrids konkurrensen inom näringslivet.En effektiv korruptionsbekämpning är avgörande i både utvecklingsländeroch utvecklade stater. Utskottet välkomnar det breda engagemang somSverige har i det internationella arbetet mot korruption.MigrationspolitikenUtskottet menar att sambanden mellan migration och utveckling ärdubbelriktade och utskottet förutsätter att detta förhållande ägnas särskilduppmärksamhet i arbetet med politiken för global utveckling. Utskottetkonstaterar att frågorna har ett nära samband också sett tillorganisationen av arbetet i , där ansvaret för dem påett positivt sätt är fördelat på olika statsråd men inom samma departement.Många av sambanden mellan frågorna kan därför synliggöras och tydliggöraspå ett sätt som verkar befrämjande för koherensen mellan politikområdena.Utskottet har härvidlag kunnat inhämta att on DevelopmentIssuses (EGDI) initierat en undersökning om sambanden mellan migrationoch utveckling.