bet · GQ01MJU13 · 2003-03-27 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 59 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden med avseende på vatten-och luftvårdspolitiska frågor. Inom området luftvårdbehandlar utskottet motioner om bl.a. detklimatstrategiska arbetet, handel medutsläppsrätter, miljövänliga drivmedel och fordonsamt utsläpp av dioxin, flyktiga organiska ämnenm.m. Inom området för vattenvård behandlar utskottetmotioner om politik för att skydda den marinamiljön, oljeutsläpp från fartyg samt övergödning avvattendrag och kuster.Utskottet avstyrker samtliga motioner bl.a. motbakgrund av antagnamiljöpolitiska beslut om delmål ochåtgärdsstrategier för de nationellamiljökvalitetsmålen, lagstiftningsbeslut för attkomma till rätta med utsläpp av olja och annatavfall från fartyg samt det omfattande arbete sompågår inom de behandlade områdena.Till betänkandet har fogats 19 reservationer och 3särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Svenska klimatmålRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande1.Reservation 1 (c)2. Handel med utsläppsrätterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ315yrkande 4 samt 2002/03:MJ420 yrkandena 9 och 10.Reservation 2 (fp)3. Andra flexibla mekanismerRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande2.Reservation 3 (m, c)4. Beräkningsmetoder vid utsläppRiksdagen avslår motion 2002/03:N264 yrkande 8.5. Miljökrav för flygbränslenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ289 och2002/03:MJ310.Reservation 4 (v, mp)6. Alternativa drivmedel m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ321,2002/03:MJ360, 2002/03:MJ377 yrkandena 1 och 4samt 2002/03:N307 yrkande 4.Reservation 5 (m, fp, kd, c)7. Miljövänliga drivmedel ochkonkurrenskraftRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk350 yrkande1.8. Miljöklasser för drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ413 och2002/03:MJ468.Reservation 6 (v, mp)9. Gröna certifikat för drivmedelRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ418 yrkande2.Reservation 7 (v)10. Svavelfri dieselRiksdagen avslår motion 2002/03:T460 yrkande 2.Reservation 8 (m, kd)11. Miljöklassning av fordon m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ214,2002/03:MJ377 yrkande 6, 2002/03:MJ461 samt2002/03:T466 yrkandena 29 och 30.Reservation 9 (c)12. EntreprenadmaskinerRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ230 yrkandena1 och 2.Reservation 10 (mp)13. Avgaskrav för historiska fordonRiksdagen avslår motionerna 2002/03:T461yrkande 3 och 2002/03:T467 yrkande 3.14. DioxinutsläppRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ270yrkande 7, 2002/03:MJ419 yrkande 11 och2002/03:MJ428 yrkande 26.Reservation 11 (v)Reservation 12 (kd, c)15. Utsläpp av flyktiga organiska ämnenRiksdagen avslår motion 2002/03:T464 yrkande 9.Reservation 13 (kd)16. NaturgasRiksdagen avslår motion 2002/03:N268 yrkande 2.17. miljöRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ269yrkande 5 och 2002/03:MJ474.Reservation 14 (m)18. HelsingforskommissionenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ245yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:MJ339.Reservation 15 (kd)19. Vattenkvaliteten i StockholmsområdetRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ262 yrkande1.20. Utsläpp från fartyg m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ212yrkande 3, 2002/03:MJ246, 2002/03:MJ313 yrkande 3, 2002/03:MJ426yrkande 10 samt 2002/03:MJ491 yrkandena 2 och 4.Reservation 16 (v)21. Lagstiftning mot avfallsutsläpp frånfartygRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ212yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ290, 2002/03:MJ428yrkande 25, 2002/03:MJ478 yrkande 3,2002/03:MJ489 yrkande 11 samt 2002/03:MJ491yrkande 3.Reservation 17 (mp)22. Övergödning och försurningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ245yrkande 3, 2002/03:MJ313 yrkande 2, 2002/03:MJ406yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ420 yrkande 11 samt2002/03:MJ422 yrkandena 18 och 19.Reservation 18 (m)Reservation 19 (fp)23. Miljöundersökning av VätternRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ417 yrkande 1.Stockholm den 27 mars 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), RuneBerglund (s), (), (), (), (), (), (), JanAndersson (c), (), Bengt-AndersJohansson (m), (), CeciliaWidegren (m) och ().2002/03MJU13Redogörelse för ärendetBakgrundVåren 1999 godkände med anledning avregeringens proposition Svenska miljömål ett systemmed 15 nationella miljökvalitetsmål för detfortsatta miljöarbetet (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Det övergripande syftet medmiljökvalitetsmålen är att till nästa generationlämna över ett samhälle där de stora miljöproblemeni är lösta. De nationellamiljökvalitetsmålen omfattar bl.a. Begränsadklimatpåverkan, luft, Bra naturlig försurning,Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag,Grundvatten av god kvalitet och slutligen Hav ibalans samt levande kust och skärgård. På riksdagensbegäran återkom regeringen medförslag till delmål, åtgärder och strategier för attnå miljökvalitetsmålen (Kemikaliestrategi förgiftfri miljö, prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15,rskr. 2000/01:269; Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier, prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36 och Sverigesklimatstrategi, prop. 2001/02:55, bet.2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Riksdagengodkände vad regeringen föreslagit och ersattedärmed de miljömål som tidigare antagitinom ramen för miljöpolitiken.Riksdagen behandlade dessutom enproposition om genomförande av Östersjöstrategin(prop. 1999/2000:133, bet. 2000/01:TU5, rskr. 15),vilken är benämningen på den gemensamma strategi somländerna runt har enats om för att skyddamiljön i från skadlig påverkan frånfartyg. Strategin har utarbetats inom ramen förHelsingforskonventionen, vars syfte är att skyddaÖstersjöområdets miljö från föroreningar.Riksdagen beslutade enhälligt att bifallaregeringens förslag om vissa lagändringar som varnödvändiga för att genomföra strategin.Som ett ytterligare led i genomförandet avÖstersjöstrategin lämnade regeringen under våren2001 en proposition med förslag till åtgärder motförorening från fartyg (prop. 2000/01:139).Propositionen innehöll en rad förslag omlagändringar i syfte att förbättra möjligheterna attmotverka, kontrollera och beivra olagliga utsläpptill sjöss av olja och andra skadliga ämnen. Vidareföreslogs skärpta bestämmelser i fråga om tillsynoch sanktioner för att genomföra Östersjöstrategin.Riksdagen beslutade att anta de föreslagnalagändringarna (bet. 2001/02:MJU4, rskr.2001/02:81).Riksdagen antog dessutom under hösten 2002lagändringar med avseende på mottagning av avfall ihamnar (prop. 2001/02:181, bet. 2002/03:MJU3, rskr.13) Härigenom genomfördes det s.k.mottagningsdirektivet (2000/59/EG). Genom beslutetinfördes en bestämmelse om möjlighet att hindra ettfartyg som i närmast föregående hamn inom EES intefullgjort den obligatoriska avfallslämningen frånatt avgå från svensk hamn.Med anledning av ett inträffatfartygshaveri utanför den spanska kusten medomfattande oljeläckage som följd och mot bakgrund avde kraftigt ökande oljetransporterna på Östersjönbehandlade ett antal motioner iämnet. gav därvid regeringen till kännaatt regeringen hos skulle ansöka om attsvenskt vatten i skall få status somsärskilt känsligt havsområde samt att regeringenytterligare bör påskynda arbetet inom Helcom för attäven övriga länder i skall kunna fåsina vatten klassade som särskilt känsligahavsområden (bet. 2002/03:MJU6, rskr. 2002/03:97).Regeringen tillsatte en kommission,(dir. 2002:102), för att göraen sammanfattning av kunskapsläget, såväl nationelltsom regionalt, avseende miljötillståndet i Sverigeskust- och havsområden både i och iVästerhavet. Kommissionen fick även i uppgift attutforma övergripande strategier på kort och långsikt samt föreslå åtgärder som kan bryta denpågående negativa utvecklingen i havsmiljön så attde tre miljömålen Hav i balans samt levande kust ochskärgård, Giftfri miljö och Ingen övergödning kannås till år 2020.Som ett led i arbetet med luftvården under senareår presenterade regeringen förslagtill en ny lag om motorfordons avgasrening ochmotorbränslen (prop. 2001/02:31). Förslagetföranleddes främst av behovet av att anpassa densvenska lagstiftningen om bilavgaser till de nya EG-rättsliga regler som gäller på området. Dedittillsvarande reglerna i ommotorbränslens indelning i miljöklasser och förbudmot saluförande av sådana bränslen som inteuppfyllde baskraven inom EU överfördes därmed tillden nya lagen. Eftersom systemet med miljöklasser ärkopplat till skattelagstiftningen föreslogs dessutomföljdändringar i fordonsskattelagen (1988:327) ochlagen (1994:1776) om skatt på energi. Riksdagenantog regeringens förlag (bet.2001/02:MJU6, rskr. 2001/02:82)Med anledning av miljöprogram() utarbetade strategi för atteliminera eller reducera långlivade organiskaföroreningar, inleddes ett förhandlingsarbete för englobal konvention för begränsning av användning ochutsläpp av ett antal långlivade organiska ämneneller ämnesgrupper (POP). Förhandlingsarbetet leddetill att en konvention antogs vid en konferens iStockholm , den s.k.Stockholmskonventionen. Denna konvention syftar tillatt förhindra skadlig påverkan av långlivadeorganiska föroreningar på människors hälsa ochmiljön genom att förbjuda, avveckla eller begränsaanvändning och produktion samt att minimera ellerdär så är möjligt eliminera utsläpp av oavsiktligtbildade biprodukter. Initialt omfattar konventionentolv ämnen eller ämnesgrupper, vilka samtliga redanvar förbjudna eller strängt reglerade i . Imars 2002 antog regeringens förslag omtillträde till (prop.2001/02:79, bet. 2001/02:MJU14, rskr. 2001/02:186).I maj 2002 behandlade dessutomregeringens skrivelser 2001/02:50 Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling samt 2001/02:172 Nationell strategi förhållbar utveckling jämte ett stort antal motioner. Iskrivelsen om hållbar utveckling lyfte regeringenfram ett antal strategiska kärnområden som viktigaför det fortsatta arbetet med hållbar utveckling.Regeringen anförde därvid att för att uppnå deuppställda nationella miljökvalitetsmålen behövs deteffektiva styrmedel för genomförande, indikatorerför uppföljning och, inte minst, ett brettdeltagande från hela samhället. Frågor av stor vikti arbetet med vatten- och luftvård kom därvid attbehandlas av utskottet.UtfrågningUtskottet har i ärendet anordnat utfrågning medföreträdare för Havsmiljökommissionen.Utskottets övervägandenKlimatstrategiskt arbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omatt höja den svenska ambitionen iklimatarbetet med hänvisning till denlångsiktiga klimatpolitiska strategiriksdagen tidigare antagit. Vidare avstyrkerutskottet tre motioner (m, fp) om handel medutsläppsrätter, eftersom frågan är underberedning. Utskottet avstyrker dessutom ettmotionsyrkande om andra flexibla mekanismermed hänvisning till tidigareställningstagande i frågan. Utskottet anserdärmed att motionen är tillgodosedd.Slutligen avstyrker utskottet ettmotionsyrkande (fp) om beräkningsmetoder vidutsläpp.MotionernaI motion MJ428 (c) yrkande 1 anförs att regeringensmål att minska utsläppen av växthusgaser med fram till perioden 20082012 enligt preliminärasiffror från och redan äruppnådd. I tidigare sammanhang har Centerpartietföreslagit en höjd ambitionsnivå där ytterligare 2 %minskning av växthusgasutsläppen skall eftersträvas.Det är viktigt att intar en stark positionför att driva klimatarbetet vidare internationelltoch sätter nya och högre mål i klimatarbetet.I tre motionsyrkanden, MJ315 (fp) yrkande 4 samtMJ420 (m) yrkandena 9 och 10, förespråkas ettinförande av ett system med handel medutsläppsrätter.Motion MJ428 (c) yrkande 2 behandlar frågan omflexibla mekanismer och kolsänkor. Motionärernaanser att flexibla mekanismer och upptag i kolsänkorär viktiga verktyg i klimatarbetet genom att dessakan nyttjas som komplement till andra styrmedel föratt höja ambitionen.I motion N264 (fp) yrkande 8 anförs att granskningav den officiella statistiken av utsläpp ger vidhanden att de koldioxidutsläpp som genereras videlproduktion i utländska kolkraftverk inte kommermed i statistiken om elen exporteras till Sverige.Den bokförs inte heller i den svenska statistikeneftersom vi inte räknar koldioxidutsläpp påimporterad el. Regeringen bör ändra sinaberäkningsmetoder så att även dessa utsläpp blirsynliga i statistiken.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion MJ428 (c) yrkande 1 om målenför det svenska klimatarbetet vill utskottet hänvisatill vad utskottet anförde i samband med attregeringen i proposition klimatstrategi(prop. 2001/02:55) presenterade en rad delmål ochåtgärdsstrategier för det nationellamiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (bet.2001/02:MJU10). Utskottet anförde att regeringensförslag om ett reduktionsmål skall ses mot bakgrundav beslut om att koldioxidutsläppen frånfossila bränslen skall stabiliseras på 1990års nivå för att därefter minska (prop. 1992/93:179,bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). Det avregeringen föreslagna målet, vilket ocksåkom att anta, innebär att utsläppen för avde sex växthusgaserna som ett medelvärde förperioden 20082012 skall vara lägre änutsläppen . Utsläppen skall räknas somkoldioxidekvivalenter och omfatta de sexväxthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s(Intergovernmental Panel on Climate Change)definitioner. Som regeringen också påpekade ipropositionen skall utsläppsvärdenanormalårskorrigeras för att underlätta det svenskaklimatarbetet mellan åren med avseende påvariationer i temperatur och nederbörd. Utskottetanförde att en långsiktig politik bäddar för attomställningen kan ske med bibehållen stabilitet isamhällsutvecklingen så att hänsyn kan tas till detkapital som är bundet i dagens infrastruktur. Det ärdärför, anförde utskottet, viktigt med klara ochstabila mål för hållbar utveckling. Utskottetinstämde vidare i regeringens uppfattning att genomatt ytterligare skärpa det nationella målet, jämförtmed det åtagande som överenskommits i EU:spreliminära interna bördefördelning för åren20082012, vilken innebär en ökning relativtmed nivå, understryks vikten av att tidigtsöka möta den utmaning som hotet omklimatförändringar utgör. Den klimatstrategi somriksdagen antagit utgör en ambitiös och långsiktigstrategi med flera uppföljningsstationer, vilkenutskottet inte finner skäl att nu ompröva. Utskottetavstyrker därför motion MJ428 (c) yrkande 1.EG-kommissionen har till ochrådet lagt fram förslag till direktiv om system förhandel med utsläppsrätter för växthusgaser inomgemenskapen (KOM [2001] 581). Förslaget innebär attdirektivet skall omfatta samtliga deväxthusgaser som tas upp i det protokoll till FN:sramkonvention om klimatförändringar som antogs vidkonventionens tredje partsmöte i (Kyotoprotokollet). I en första fas, åren 20052007,omfattar systemet dock enbart koldioxidutsläpp.Direktivförslaget innefattar utsläpp av växthusgaserfrån kraft- och värmeverk med en tillförd effekt somöverstiger 20 MW, samt energiintensiv industri.Detta motsvarar av EU:s totalakoldioxidutsläpp. Enligt förslaget kan det antalsektorer som omfattas av handeln ändras vid enframtida översyn av direktivet. Kommissionenföreslår att systemet skall vara obligatoriskt ochatt medlemsstaterna delar ut utsläppsrätterna gratistill de deltagande anläggningarna för perioden20052007. Syftet är att ge lika villkor förkonkurrensutsatt industri i medlemsstaterna.Kommissionen kommer att göra en översyn av erfaren-heterna av direktivet och på grundval av dettaföreslå eventuella förändringar och lämna en rapportom detta . Förslagetgenomgick en första läsning i parlamentet i oktober2002, och rådet antog en gemensam ståndpunkt idecember 2002. En andra läsning i parlamentet är attvänta . För svenskt vidkommande villutskottet hänvisa till vad regeringen i skrivelsentill angående aviserade omövergripande riktlinjer för det fortsatta arbetet(skr. 2000/01:15). beslutaderegeringen att ge näringsministern i uppdrag atttillsätta en parlamentarisk delegation i syfte attföreslå ett system och regelverk förKyotoprotokollets flexibla mekanismer (N 2001:08).Utredningen koncentrerar sig därvid på enimplementering av ett EU-förslag härom. Kommitténsförslag planeras att överlämnas till regeringen den30 . Enligt direktiven skall delegationenvidare bistå regeringen i utformningen av kriterierför klimatprojekt inom ramen för gemensamtgenomförande och mekanismen för ren utveckling samtpå regeringens begäran yttra sig överEnergimyndighetens förslag till klimatprojekt. Dennadel av uppdraget skall pågå fram till den 31december 2004. Delegationen skall följa och tahänsyn till de internationella förhandlingarna samtdessutom utfallet av det europeiskaklimatförändringsprogrammet (ECCP), EG-kommissionensoch rådets direktivförslag om handel medutsläppsrätter (KOM[2001] 581 slutlig), det nordiskaarbetet samt Östersjösamarbetet. Det arbete sompågår för att få till stånd ett system för handelmed utsläppsrätter innebär enligt utskottetsförmenande att motionerna MJ315 (fp) yrkande 4 samtMJ420 (m) yrkandena 9 och 10 är tillgodosedda.Utskottet avstyrker därför motionerna.I samband med propositionen om Sverigesklimatstrategi uttalade utskottet att utskottetdelade regeringens uppfattning att användningen avflexibla mekanismer kan bidra till att ytterligarereducera utsläppen för . Utskottet ansågdessutom att de flexibla mekanismerna skulle kunnastimulera ett ökat engagemang från marknaden, genomatt svenska företag får drivkrafter att handla ochinvestera. har jämfört med många andraindustriländer kommit långt när det gäller minskningav utsläppen av koldioxid, vilket innebär attmarginalkostnaden för begränsning avkoldioxidutsläpp är högre än för många andraindustriländer. Användningen av Kyotoprotokolletsflexibla mekanismer skulle därför kunna minskakostnaderna för åtagandena betydligt. Utskottetansåg därför i likhet med vad regeringen anförde attdet finns skäl att vid den kontrollstation somsattes , som komplement, överväga ettmål som innefattar de flexibla mekanismerna.Utskottet framhöll emellertid att upptag i kolsänkorendast innebär en tidsbegränsad lagring av kol. Detupplagrade kolet släpps förr eller senare ut i formav koldioxid, t.ex. till följd av avverkning,insektsangrepp, sjukdomar eller skogsbränder.Utskottet ansåg därför i likhet med regeringen attaktiviteter som syftar till att öka upptaget avväxthusgaser i kolsänkor i första hand har betydelseför att vinna tid i strävan efter att reducerakoncentrationen av växthusgaser i atmosfären. Dettahar vid tidigare tillfälle konstaterat (sebl.a. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr.1992/93:361). En grundförutsättning är också att detråder klarhet från vetenskaplig synpunkt om vilkaeffekter olika åtgärder syftande till ökatkoldioxidupptag har samt att man utifrån detta kanutveckla styrmedel som kan integreras i depolitikområden som berörs. Åtgärder för att ökaeller vidmakthålla kolupptaget i sänkor kan kommaatt stå i konflikt med natur- ochkulturmiljövårdsintressen såsom skydd av biologiskmångfald, liksom utvecklingen av biobränslen. Likasåkan en politik för främjande av kolsänkor påverkaandra viktiga samhällsintressen, såsomskogsnäringens konkurrenskraft. Politiken bör därförutformas så att den integreras med miljö-,jordbruks- och skogsbruks-, kultur- ochallmänpolitiska hänsyn på ett sätt som bidrar tillett mer uthålligt skogs- och jordbruk. Utskottetvill i sammanhanget hänvisa till den parlamentariskadelegation som tillsats för att föreslå ett systemför Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (N2001:08) och vars förslag beräknas bli presenteradei . Utskottet anser attmotion MJ428 (c) yrkande 2 är tillgodosedd med detanförda. Motionen i behandlad del avstyrks.När det gäller motion N264 (fp) yrkande 8 omberäkningsmetoder vid utsläpp vill utskottet anföraföljande. I motionen hävdas att koldioxidutsläpp somgenereras vid elproduktion i utländska kolkraftverkinte kommer med vare sig i det exporterande eller idet importerande landets utsläppsstatistik. Dennauppfattning synes enligt utskottet vila på ettmissförstånd. I Kyotoprotokollet föreskrivs en klaroch verifierbar rapportering av utsläpp avväxthusgaser. EU har därvid gjort ett gemensamtåtagande om utsläppsminskningar om jämfört med1990 års utsläppsnivå. Som regeringen påpekar ipropositionen om klimatstrategi (prop.2001/02:55 s. 114 och 128 f.) innebär åtagandena omrapportering och granskning krav på ett nationelltsystem för rapportering av utsläpp. Ett sådantsystem, eller rutin, är grundförutsättningen för attkunna efterleva protokollet. Förhandlingsfrågornaomfattar utformning och omfattning av nödvändiginformation från parterna, samt hur dennainformation skall granskas för att säkerställariktigheten i informationen. Rapporteringen ärnödvändig för att parten skall kunna visa ettuppfyllande av förpliktelsen att minska ellerbegränsa utsläppen av växthusgaser och för att kunnastyrka sin rätt att sälja överskott av tilldeladmängd utsläppskrediter jämfört med åtagandena enligtprotokollet. Uppfattningen i motionen torde ha singrund i att i samband med att EU:smedlemsstater fördelade utsläppsminskningarna enligtKyotoprotokollet inbördes hävdade att landet år 1990hade haft en särskilt hög elexport och att landetsutsläpp till följd av produktion av exporterad eldet året inte fullt ut skulle ligga till grund fördet danska utsläppsåtagandet. Enligt den danskauppfattningen skulle dessa utsläpp i ställetredovisas av importlandet. förslag hadeemellertid inte framgång på denna punkt, och landethar att följa samma beräkningsmetoder som övriga EU-länder. officiella statistik skall såledesta med alla koldioxidutsläpp som sker i ävenom de avser produktion av el som exporteras frånDanmark. När det gäller rapportering av de svenskautsläppen vill utskottet hänvisa tillmiljömålsrådets uppgift att svara för insamling,bearbetning, sammanställning och kvalitetsgranskningav utsläppsstatistik för årlig rapportering tillregeringen och underlag för en mer omfattandeutvärdering samt att sammanställaunderlag till internationell rapportering. Utskottetavstyrker motion N264 (fp) yrkande 8.Drivmedel m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (v, mp) omatt införa miljökrav på flygbränslen medhänvisning bl.a. till att sådant bränsle ärunder utveckling. Vidare avstyrker utskottetnio motionsyrkanden (kd, v, c, mp) om bl.a.miljöklassning av bränslen med hänvisningtill tidigare riksdagsuttalanden och till attfrågan är under utredning. Utskottetavstyrker slutligen ett motionsyrkande (kd)om svavelfri diesel i avvaktan på det arbetesom pågår.MotionernaEnligt motion MJ289 (v) bör regeringen inleda enprocess för att kunna ställa relevanta miljökrav påflygbränslen som tankas inom landet. Motionärernaanser vidare att regeringen även bör ta initiativ påEuropanivå och internationellt för att få i gång enprocess för miljövänligare flygbränslen. Sammauppfattning framförs i motion MJ310 (mp).Motionärerna i motion MJ321 (kd) lyfter framnödvändigheten av att satsa på alternativadrivmedel. De anser att det är hög tid attregeringen tar vara på de möjligheter somalternativa bränslen ger, t.ex. inblandning avetanol i bränslet för redan befintliga motorer.Samma yrkande framförs i motion MJ360 (kd). I motionMJ377 (kd) framförs vikten av att fordon ochtransportsystem miljöanpassas i så stor utsträckningsom möjligt. Motionärerna anser också att det ärviktigt att forskningen på olika bränslen som kanersätta dagens fossila bränslen fortsätter. Måletbör enligt motionärerna vara att till år 2020halvera användningen av fossila drivmedel inomtransportsektorn (yrkande 1). I motionen behandlasockså frågan om låginblandning av etanol.Motionärerna anför att en introduktion av biobränslelämpligen kan ske genom låginblandning av störstamöjliga halt, som kan utan modifieringar ibefintliga motorer. Detta skulle enligt dem ge enmarknad för inhemsk produktion i stor skala. Därmedskulle förutsättningarna för en introduktion avfordon med ren alkoholdrift och för bilar som kandrivas med olika bränsleblandningar gynnas (yrkande4). Samma uppfattning kommer till uttryck i motionN307 (kd) yrkande 4.