bet · GQ01TU5 · 2003-05-13 00:00:00 — mening torde syftena med här behandlademotionsförslag helt eller delvis bli tillgodosedda.5 Säkerhet och miljöpåverkanavseende fritidsbåtarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att regeringen bör arbetaaktivt, såväl på EU-nivå som på nationellnivå, så långt detta är möjligt för attbullernivåerna på och invid våra vatten skallbegränsas till en miljömässigt rimlig nivå.Främjande av en säker och miljömässigthållbar utveckling av fritidsbåtstrafiken börägnas tillbörlig uppmärksamhet. Regeringenbör återkomma till med en samladredovisning av vidtagna och planeradeinsatser på området. Motionsförslagenavstyrks därmed.Tidigare behandling i riksdagenHösten 2001 avstyrkte utskottet (bet. 2001/02:TU1)en motion om åtgärder mot buller till sjöss medhänvisning till då pågående arbete inom EU medändringar i det s.k. fritidsbåtsdirektivet.Utskottet påpekade att direktivet och ändringar idetta är bindande för svenskt vidkommande.I samma betänkande behandlade utskottet motionermed krav på förarbevis m.m. för förare av motorbåtarmed större motorer liksom en lägsta åldersgräns förförande av motordrivna båtar. Utskottet åberopadehärvid sitt av godkända betänkande1997/98:TU1 med en redogörelse för de kompetenskravi form av skepparexamen som finns för förare avstörre fritidsbåtar. En redovisning gavs samtidigtför den verksamhet som driver isamarbete med fritidsbåtsorganisationerna i syfteatt stimulera fritidsbåtförare att frivilligt lärasig navigation och sjövägsregler. Bevis omförvärvade kunskaper och färdigheter utfärdas i formav ett förarintyg. Utskottet gjorde ingen annanbedömning vid den senare behandlingen och avstyrkteberörda motionsförslag, vilket därefter godkändes avriksdagen.EG-rättsligt förslagDen anmälde tillEuropeiska kommissionen att den hade för avsikt attinföra nationella krav avseende buller ochavgasutsläpp för nya fritidsbåtar. Lagförslagetgenomfördes emellertid inte i avvaktan på gemensammakrav inom EU. lade kommissionen fram ettförslag till ändring av direktiv /25/EG omtillnärmning av medlemsstaternas lagar och andraförfattningar i fråga om fritidsbåtar. Syftet är attharmonisera bestämmelserna för avgasutsläpp ochbuller från motorer som är avsedda att installeraspå fritidsbåtar. I direktivförslaget föreslås reglerför buller när det gäller båt eller båtdrivandemotor; dessa motsvarar kraven i det tidigare svenskalagförslaget. Eftersom direktivet ej tidigareomfattade vattenskotrar har det kompletterats medvissa säkerhetskrav för dessa. Direktivet harnyligen antagits efter att ha varit föremål förförlikning mellan rådet och Europaparlamentet.MotionsförslagI motion 2002/03:T308 av andre vice talman () begärs att regeringen lägger framförslag om införande av bullerregler till sjöss;dessa bör motsvara dem som gäller för land.Buller av olika slag är ett stort problem ,anförs det i motionen. Människor får sin hörselförstörd men även djur drabbas på olika sätt.Motionären pekar på ett område som inteuppmärksammats så mycket, nämligen det buller somfinns på och invid våra vatten. Alltfler båtar ärutrustade med t.ex. V8-motorer helt utanljuddämpare, och den bullernivå de åstadkommer ärhelt oacceptabel i våra kanske känsligaste miljöer.I motionen framhålls att motsvarande bullernivå inteaccepteras på vägarna.I motion 2002/03:T234 av () krävs attbåtkörkort med en lägsta åldersgräns ochhastighetsbegränsningar till sjöss inomskärs införs.I dag kan vem som helst köpa en snabb motorbåt ochrusa fram i 30-40 knop, sägs det i motionen. Denenda begränsning som finns gäller båtens storlek;däremot finns det inte någon regel omhastighetsbegränsning. har antaletbåtolyckor med dödlig utgång ökat, fortsättermotionären. De som lever utmed kusten och har sinutkomst där, men också sommarboende och turister,tvingas stå ut med buller och svallvågor, myckethöga hastigheter och ibland hänsynslösakappkörningar bland ungdomar. Även djurlivet ochmiljön drabbas; ejderungar körs över och häckandefåglar med bon sköljs bort från skären, sälkutarskräms, grunda bottnar rivs upp ochfiskreproduktionen i de grunda havsvikarna skadasoch störs.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till vad som framförs imotionerna om behovet av åtgärder mot buller tillsjöss. På många sträckor utmed den svenska kustenmen även i insjöarna är det problem med störandeljud från båtlivet. Utskottet konstaterar attåtgärder mot buller kan genomföras på i princip tvåsätt.Den ena typen av åtgärd är att hindra eller minskabullret genom trafikrestriktioner. När det gällertrafiken till sjöss kan vissa åtgärder vidtas pågrundval av sjötrafikförordningen (1986:300). Enligtdenna får - efter samråd medSjöfartsverket - meddela föreskrifter om t.ex.fartbegränsning eller begränsning i rätten attutnyttja vattenområde för båttävling,vattenskidåkning, dykning eller liknande sporter iSveriges sjöterritorium. Vidare får -efter samråd med - meddelaföreskrifter om andra begränsningar och förbud somavser rätten att använda ett vattenområde i Sverigessjöterritorium för trafik med fartyg, omföreskriften behövs från miljösynpunkt eller avandra säkerhetsskäl än dem som anges i förordningensinledning. Om en sådan föreskrift har betydelse frånmiljösynpunkt eller för trafiken med fritidsbåtaroch om den är av principiell natur, skall samråd skeäven med . Innan en föreskriftmeddelas skall, om det behövs, vederbörande kommun,farvattnets trafikanter och övriga intressenter gestillfälle att yttra sig. Härutöver finns enmöjlighet till att förklara ett område som ett s.k.tyst område.Den andra typen av åtgärd är att utfärda reglersom gäller själva källan till bullret, dvs. i dethär fallet själva fritidsbåten och dess motor. Isammanhanget finns skäl att framhålla detharmoniseringsarbete som pågår inom EU och somgäller bl.a. typgodkännanden av båtmotorer.Utskottet menar emellertid att denna metod intealltid ger tillräckligt resultat; i varje fall ärdet fråga om ett arbete på lång sikt. Samtidigtfinns det risk för att resultatet i form avstandarder etc. blir överspelat av den tekniskautvecklingen när föreskrifterna väl träder i kraft.Utskottet vill mot angiven bakgrund framhållavikten av de problem som belysts i de nu behandlademotionerna. Regeringen bör således arbeta aktivt,såväl på EU-nivå som på nationell nivå, för att sålångt detta är möjligt bullernivåerna i våra vattenbegränsas till en miljömässigt rimlig nivå. Det ärvidare av betydelse att frågor om att främja ensäker och miljömässigt hållbar utveckling avfritidsbåtstrafiken ägnas tillbörlig uppmärksamhetså att även de problem som redovisats i motion2002/03:T234 (mp) motverkas. Utskottet utgår frånatt regeringen återkommer till med ensamlad redovisning av vidtagna och planeradeinsatser på området. Med det sagda anser utskottetatt syftet med här behandlade motioner tillväsentlig del blir tillgodosedda; de avstyrksföljaktligen.6 förlisningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag (mp, s, m, kd, v) medkrav på bl.a. att internationell expertisskall anlitas för granskning avhaveriutredningen om förlisning.Utskottet hänvisar bl.a. till den förstudiesom har färdigställts på uppdrag avStyrelsen för psykologiskt försvar och ivilken exempel ges på hur sjunkförloppet kanha gått till. Jämför reservation 3 (kd, mp).Tidigare behandling i riksdagenFrågan om förlisning behandlades iriksdagen senaste gången (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125).Utskottet avstyrkte motionsyrkanden med krav på enny utredning av förlisning. Dethänvisades till att regeringen hadeavslagit framställningar med samma krav. Därvid haderegeringen konstaterat att det inte framkommit någraomständigheter som visade att haveriförloppet pånågot väsentligt sätt hade avvikit från det sombeskrivs i den för , och Sverigegemensamma () slutrapport omförlisningen. Vid samma tillfälle hade regeringenockså givit Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF)i uppdrag att insamla och sammanställa uppgifter medanknytning till haveri samt medutgångspunkt i en sådan informationsbanktillhandahålla allmänheten information och besvarafrågor om förlisningen. Med tanke på de många frågorsom fortfarande ställs, inte minst med avseende påvattenfyllningen och sjunkförloppet, förutsatteutskottet att SPF skulle bedriva sitt arbeteskyndsamt. För den händelse SPF skulle finna attnågot ytterligare område bör belysas, för vilket mansaknar material, sade sig utskottet utgå från attSPF skulle återkomma till regeringen. Riksdagenanslöt sig till utskottets uppfattning.Uppdraget till Styrelsen för psykologisktförsvarStyrelsen för psykologiskt försvar (SPF) har, somframgått , erhållit två informationsuppdrag medanledning av förlisning.Det ena uppdraget innebär att SPF skall varastatens kontaktorgan för anhöriga till offer och föröverlevande vid haveriet.Det andra uppdraget, att utveckla eninformationsbank, går ut på att SPF skall samla inoch sammanställa uppgifter med anknytning tillhaveriet och göra detta tillgängligt på Internet föratt kunna erbjuda allmänheten information ochbesvara frågor om förlisning. Hösten2001 påbörjades inventeringen, och arbetet medregistreringen av varje enskild handling pågår.Detta arbete är en förutsättning för att materialetskall kunna digitaliseras och göras tillgängligt påInternet. Vidare granskas möjligheterna attpublicera material från t.ex. tidningar och TV iinformationsbanken. En rad förberedande åtgärderåterstår dock, däribland en utredning om dejuridiska aspekterna på vad som kan och inte kanpubliceras på Internet. Informationsbanken beräknasöppnas före tioårsdagen av katastrofen.Informationsbanken kommer även att innehållamaterial som, med utgångspunkt i dethändelsescenario som beskrivs i JAIC:s slutrapport,visar ett exempel på hur fartyget kan havattenfyllts i haveriets slutskede. En förstudie avM/S Estonias sjunkförlopp är nu färdigställd ochöverlämnades till SPF . Den kommeratt ingå i den tilltänkta informationsbanken.Av förstudien framgår bl.a. följande. UtifrånJAIC:s beskrivning och vittnesmålens uppgifter hartvå tänkbara exempel på fyllnadsförlopp studeratsnärmare. I första exemplet har antagits att vattnethar kunnat tränga in i fartyget enbart genomfartygets rampöppning, dörrar ochventilationskanaler. I andra exemplet har antagitsatt vattnet tagit sin väg in i fartyget genom attfönsterrutor på däcken 4-6 krossats av vattnetstryck och vågornas kraft samt genom fartygetsrampöppning, dörrar och ventilationskanaler. Denavgörande skillnaden mellan JAIC:s rapport och dennu framlagda förstudien anges vara att det harpåvisats en naturlig väg för vattnet att nå däcken 1och 0 (maskinområdet m.m.) via bordvarts liggandeventilationskanaler när slagsidan överstiger ca 40grader. Detta bedöms av förstudiens författare ge enrimlig förklaring till att Estonia kunde sjunkasåsom redovisats i JAIC:s rapport. Förbehåll görsför att vissa detaljstudier inte har genomförts menockså för t.ex. att det använda ritningsunderlagetinte återspeglar fartygets då aktuella status.Vidare lämnas i förstudien rekommendationer påfaktorer för ytterligare studier för att fåerforderlig precision i bedömningsunderlaget.Därutöver förespråkas att sjunkförloppetvisualiseras i en animerad videosekvens.Uppdraget till VinnovaMot bakgrund av förlisning och deninternationella slutrapportbeslutade regeringen att ge Verketför innovationssystem () i uppdrag attbesluta om bidrag med sammanlagt högst 25 miljonerkronor till forskningsprojekt somsyftar till att förbättra sjösäkerheten. Ytterligare20 har avsatts för åren 2003-2005.Satsningarna syftar till att initiera och finansieraforskning inom områden med hög relevans ochdärigenom förse såväl svensk sjöfartsnäring sommyndigheter och andra intressenter med kunskaper ochkompetens som är nödvändiga för utvecklingen mot ensäkrare sjöfart. Programmet har haft tvåutlysningar. Den första, som stängde , avsågforskning och utveckling inom fem delområden. Denandra utlysningen, som stängde ,avsåg en fördjupning inom delområdena "säkra helafartyget som sin egen livbåt.MotionsförslagI motion 2002/03:T517 av m.fl. (mp, s,m, kd, v) begärs att gör etttillkännagivande om att låta internationellaoberoende sakkunniga granska relevansen iexpertisens kritik av Estoniautredningen.Motionärerna åberopar kritik från internationelloch nationell expertis mot att den () inte har lyckats förklarafartygets sjunkförlopp, däribland i och Kungl. Tekniska högskolan iStockholm. Samtliga experter anser, hävdas det, atten ny eller kompletterande utredning måste göras föratt skapa klarhet i förlisning. För denframtida sjösäkerheten är det helt avgörande attorsakerna till förlisningen såväl somhändelseförloppet blir klarlagt. Vet man inte varföroch hur katastrofen kunde ske kan man heller intedra rätt slutsatser eller vidta korrekta åtgärderför att en liknande katastrof inte skall kunna skeigen. En politisk oförmåga att skapa ökad klarhethotar att urgröpa medborgarnas förtroende både föransvariga myndigheter och i förlängningen för denparlamentariska demokratin. Ledamöterna i har ett stort ansvar för att vända dennautveckling. Det finns en stor vinst i att låta eninternationell expertgrupp studera relevansen ikritiken av utredningen som framförts av svensk ochinternationell expertis. Gruppen bör lägga framförslag om vad som kan göras för att skapa ökadklarhet i de fall där kritiken befinns vara befogad.I motion 2002/03:T494 av m.fl. (mp)begärs att internationell oberoende expertis ges iuppdrag att med utgångspunkt i det händelsescenariosom beskrivs i JAIC:s slutrapport åskådliggöra medett exempel hur Estonia kan ha vattenfyllts ihaveriets slutskede.Motionären hänvisar till att regeringen i sittbeslut uttalat att SPF:sinformationsbank om förlisning börinnehålla ett material som med utgångspunkt i dethändelsescenario som beskrivs i JAIC:s slutrapportåskådliggör ett exempel på hur fartyget kan havattenfyllts i haveriets slutskede. Motionärernasäger sig nu bara kunna konstatera att SPF inteklarat av denna uppgift på ett och ett halvt år.Detta begränsade men för den framtida sjösäkerhetenviktiga uppdrag bör därför läggas ut påinternationell oberoende expertis med sakkunskap ocherfarenhet av just dessa frågor, anförs det.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med anledning av motion2002/03:T494 (mp) att en förstudie med exempel påhur kan ha vattenfyllts nu harfärdigställts och överlämnats till SPF. Vidarenoterar utskottet att man i den nu presenteradestudien pekar på de ytterligare områden som kanbelysas, för vilket man saknar material. Utskotteterinrar om det arbete som pågår medstöd från och som - i likhet med avsiktenmed aktuellt motionsförslag - syftar tillförebyggande sjösäkerhet. I övrigt finner utskottetatt det ställningstagande som gjordesenaste gången som motsvarande motionsförslagbehandlades, nämligen , fortfarande ägergiltighet. Någon anledning för ett uttalande avriksdagen av den innebörd som begärts finns inte,och utskottet avstyrker därmed motionerna2002/03:T494 (mp) och 2002/03:T517 (mp, s, m, kd,v).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Sjösäkerhet m.m. (punkt 1)av (), (),(), Per (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagendels1. godkänner den internationella sjöfartsorganisationen om kontroll av skadliga påväxthindrandesystem på fartyg,2. antar regeringens förslag tillfartygssäkerhetslag,3. antar regeringens förslag till lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977: 1160),4. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1980:424) om åtgärder mot förorening frånfartyg,5. antar regeringens förslag till lag om lastningoch lossning av bulkfartyg,6. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1998:958) om vilotid för sjömän,7. antar regeringens förslag till lag om ändring isjömanslagen (1973:282),8. antar regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100),9. antar regeringens förslag till lag om ändring imönstringslagen (1983:929),10. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,11. antar regeringens förslag till lag om ändring iföräldraledighetslagen (1995:584),delstillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller regeringensförslag i proposition 2002/03:109 och delvismotionerna 2002/03:T8 och 2002/03:T9.StällningstagandeUtskottet instämmer i vad som sägs i motion2002/03:T8 (m) som går ut på att värnasmåföretagsamheten med avseende på dels detsmåskaliga fisket, dels verksamheten i särskilt demindre hamnarna.Inledningsvis anser utskottet att ambitionen attförenkla regelsystemet genom att låtaarbetsmiljölagen reglera arbetsmiljön ombord påfartyg i grunden är god. Utskottet vill emellertidbetona att detta inte får leda till attfiskerinäringen belastas med svårtillämpligabestämmelser som inte i tillräcklig utsträckning tarhänsyn till de särskilda förhållanden som råder påfiskebåtar. Det finns enligt utskottets mening enrisk att regeringens förslag till beslut i fråganleder till att det småskaliga fisket ytterligareförsvåras, något som vore mycket olyckligt.Lagstiftningen måste utformas på ett sätt som intemissgynnar småföretagandet inom fiskerinäringen.Särskild hänsyn måste sålunda tas till de speciellaförhållanden som gäller på fiskefartyg.Vad härefter gäller direktivet omhamnstatskontroll föreslår regeringen att allakostnader som har samband med inspektionen skalltäckas av fartygets ägare eller den som är ansvarigför fartygstransporten om inspektionen bekräftarbrister eller leder till att sådana brister uppdagassom utgör skäl för att hålla kvar fartyget.Utskottet vill emellertid erinra om att fleraremissinstanser har pekat på oklarheterna om vilkakostnader som omfattas. Ett beslut avsjöfartsinspektionen om att kvarhålla ett fartyg ihamn för inspektion av dess sjövärdighet fåreffekter för hamnägarna, eftersom hamnverksamhetenpåverkas. Särskilt tydligt är detta för mindrehamnar, där ett fartyg helt kan hindra trafiken tilloch från hamnen och således menligt inverka påverksamheten. Således kan hamnverksamheten försvåraseller t.o.m. helt avstanna till följd avomständigheter som ligger utanför hamnägarenskontroll. Detta leder till en sådan slags ekonomiskskada för hamnägaren som torde ha karaktären av s.k.ren förmögenhetsskada. Enligt gällande regler är detmindre troligt att en sådan skada skulle ersättas,emedan det inte allmänt anses förkastligt attförsämra den ekonomiska situationen för andra iutomkontraktuella förhållanden. Enligtskadeståndslagen kan det allmänna bliersättningsskyldigt för person- eller sakskada, menbara om en anställd gör fel eller är försumlig i sinmyndighetsutövning. Ersättning vid renförmögenhetsskada är emellertid mindre självklar.Enligt utskottets mening är det inte acceptabelt attstatliga myndigheters beslut avseende ett enskiltföretag, t.ex. ett rederi, kan tillåtas medföraskadlig påverkan på den fria företagsamheten. Detbör därför ankomma på regeringen att överväga ettsystem som möjliggör att staten ersätter hamnägarnaför den skada som uppkommer då utförandet av eninspektion påverkar hamnverksamheten. Regeringen börsåledes återkomma till med ett förslag avdenna innebörd.Härutöver vill utskottet ansluta sig till vad somsägs i motion 2002/03:T9 (kd). I likhet medflertalet remissinstanser är utskottet kritiskt tillatt regeringen i detta sammanhang föreslår ettgenomförande av direktivet 2000/34/EG om ändring idet s.k. arbetstidsdirektivet. Direktivet avserfiskare anställda på sjögående fiskefartyg. Trotsdetta har regeringen valt att föreslå attbestämmelsen om högst 48 timmars veckotid skallgälla för både sjömän och fiskare. Utskottetifrågasätter att man i samma lagstiftning reglerararbetstiden för yrkesgrupper med så skiftandevillkor. Vidare har det vid kontakter med olikaremissinstanser framkommit att det finns svårigheteratt tolka vad som egentligen avses med 48-timmarsregeln. Det finns skäl att också erinra omLagrådets konstaterande att det direktiv som liggertill grund för den föreslagna bestämmelsen endastgäller fiskare och Lagrådet ifrågasätter om detfinns skäl att utvidga tillämpligheten till sjömän.I lagförslaget anges att den sammanlagda arbetstidenför sjömän får uppgå till högst per veckai genomsnitt på tolvmånader. Av förslaget framgår däremot inte hurberäkningen skall göras om anställningen varar underkortare tid än . Enligt utskottetsmening bör regeringen uppmanas att återkomma tillriksdagen med ett förslag i enlighet med vadutskottet nu har anfört.Genom vad utskottet här har förordat blir de nubehandlade motionerna tillgodosedda i väsentlig del.2. Miljö- och säkerhetsfrågor m.m. (punkt 2)av (), (),(), Per (), RunarPatriksson (fp), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T364, 2002/03:T464yrkandena 5, 6 och 8, 2002/03:T466 yrkandena 23 och24, 2002/03:MJ315 yrkande 11, 2002/03:MJ491 yrkande5 och 2002/03: N397 yrkande 7 samt avslår motionerna2002/03:T336 och 2002/03:MJ313 yrkandena 4 och 6.StällningstagandeI en rad motioner har förslag framförts som har detgemensamt att sjösäkerheten bör stärkas avsevärt.Det handlar dels om åtgärder av mer allmäninriktning, dels om mer konkreta åtgärder, framförallt inom ramen för den tilltänkta ansökan omklassificering av som särskilt känsligthavsområde, (PSSA). Det handlar också om att svensksjöfart skall ha samma villkor som andra nationersför att kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen.Inledningsvis vill utskottet betona vikten avmiljöåtgärder inom sjöfarten. Sjöfarten är ettenergieffektivt transportslag. Den har störstlastkapacitet av alla godstransportslag och ärdärmed en stor tillgång i ett miljömedvetetsamhälle.Säkerhetsfrågorna bör också uppmärksammas mer,anser utskottet. Det bör påminnas om att regeringentidigare har kritiserats, både av Riksdagensrevisorer och av trafikutskottet, för en i mångafall bristfällig återkoppling av hur uppsatta målhar nåtts. Redovisningen i budgetpropositionen avuppsatta sjösäkerhetsmål bör därför göras merdjupgående. Det är vidare angeläget attsjöfartsinspektionen kan agera självständigtgentemot ; dess ställning somsjälvständigt organ måste förstärkas.Vidare vill utskottet betona vikten av att Sverigeär pådrivande i internationella organ för attsträngare säkerhets- och miljökrav införs försjöfarten. måste också vara pådrivande föratt gemensamma regler för sjöfarten införs på EU-nivå.Såvitt gäller mer specifikt konstaterarutskottet att detta område har ett unikt ekosystemsamtidigt som det är ett ytterst känsligt innanhav.Dessvärre är också ett av de mestförorenade havsområdena i världen; vid sidan avutfiskningen, övergödningen och spridningen avmiljögifter utgör risken för stora oljeutsläpp detstörsta hotet mot miljön och den biologiskamångfalden. Detta hot ökar dessutom ständigt tillföljd av den kraftigt ökande trafiken och denbristande säkerheten hos en stor del av de fartygsom trafikerar . Åtgärderna avser delsfartyget och dess utrustning, dels rutter och delslotsning. Härutöver berörs skärpta sanktioner ochisbrytning.Bland de mer konkreta åtgärder som utskottetförespråkar avseende fartyget och dess utrustninggäller återinförande av det tidigare systemet medinvesteringsbidrag för katalysatorer till fartyg.Enligt utskottets mening är detta en åtgärd som ihög grad skulle gynna miljön. Vidare förordassträngare regler för att åstadkomma säkrare fartyg,bl.a. dubbelskrov på fartyg med miljöfarligt gods.Reglerna för fartygsleder genom känsligahavsmiljöområden bör skärpas.