bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — I skrivelsen redogörsockså för uppdraget till omtillämpningen av barns rätt till personlig assistansoch assistansersättning som lämnats med anledning avriksdagens tillkännagivande.Den samlade kunskapen om jämställdhetsperspektivpå handikappfrågorna måste öka, och jämställdhets-perspektivet skall genomsyra det fortsatta arbetetmed att genomföra handlingsplanen, anför regeringen.Detta är inte bara en rättvisefråga utan handlarockså om att höja kvaliteten i de insatser som görs.Kunskap om de skillnader som finns mellan kvinnoroch män, flickor och pojkar skulle öka om detstatistiska underlaget förbättrades. För attstatliga och kommunala myndigheter skall kunnaplanera och prioritera åtgärder för att rätta tillbrister i verksamheten behöver de kunskap om deskillnader som finns mellan könen. Statistik behövsockså om missförhållanden och våld som flickor ochkvinnor med omfattande funktionshinder utsätts förinom ramen för de omsorger som ges. Det skulle kunnautgöra underlag för att motverka missförhållandenoch ge skydd åt dem som är utsatta för övergrepp.Regeringen har uppdragit åt att isamverkan med kommuner och landsting och berördamyndigheter följa upp, analysera och redovisakönsskillnader inom hälso- och sjukvårdens ochsocialtjänstens verksamhetsområden och vid behovlämna förslag till åtgärder som kan bidra till attöka jämställdheten inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. skall också redovisavilka åtgärder som genomförts i kommuner ochlandsting för att främja jämställdhet samtresultatet av dessa. Målsättningen är att utvecklapraktiska verktyg som kommuner och landsting kananvända som hjälpmedel för att utvecklakönsperspektivet i sitt arbete.Gällande rätt, tidigare behandling m.m.Stödet till äldre regleras i första hand i 5 kap.4-6 §§ socialtjänstlagen (2001:453). Stödet tillfunktionshindrade regleras i 5 kap. 7-8 §§ samma lagsamt i vissa fall i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade och lagen(1983:389) om assistansersättning. 5 kap. 10 §socialtjänstlagen om att socialnämnden bör genomstöd och avlösning underlätta för dem som vårdarnärstående omfattar såväl dem som vårdar äldre somfunktionshindrade.Utskottet behandlade en motion med begäran omytterligare mål och begäran om utkrävbararättigheter senast i betänkande 2001/02:SoU7.Utskottet anförde då följande (s. 11):Utskottet vill än en gång understryka atthandikappolitiken ytterst är en fråga omdemokrati. Samhället måste bygga på insikten omatt alla människor är lika mycket värda, harsamma grundläggande behov och skall behandlas medsamma respekt, att mångfald berikar och att varjemänniska med sin kunskap och sin erfarenhet är entillgång för samhället. Det innebär att allaskall ha lika rätt och lika möjligheter attbestämma över sina liv och få sina önskemålrespekterade. Utskottet vidhåller att denationella målen för handikappolitiken somriksdagen ställt sig bakom bör fortsätta attgälla och avstyrker därmed förslaget i motionSo240 (c) yrkande 1 om ytterligare mål förhandikappolitiken. - - -Den nationella handlingsplanen är inriktad pågenerella lösningar och den allmännatillgängligheten i samhället. Detta bör leda tillett minskat behov av särlösningar och till attfler kan delta i samhällslivet på likvärdigavillkor. Utskottet avstyrker därmed motionerna -- -.Riksdagen följde utskottet (prot. 2001/02:73).Utskottet behandlade i betänkande 2000/01:SoU7 enmotion med begäran om att en barnbilaga skall följamed varje statlig budget. Utskottet vidhöll då sintidigare redovisade inställning i frågan tillbilagor till budgetpropositionen, nämligen att detär en allmän strävan inom attundvika bilagor till budgetpropositionen.Motionsyrkandet avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 2000/01:135).Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU15 en motion med begäran om attbarnbilagor skall ingå i både kommunal- ochstatsbudget. anförde följande(s. 51):Av den nationella handlingsplanen för mänskligafri- och rättigheter framgår attbarnkonventionen skall vara ett aktivt instrumentoch genomsyra allt beslutsfattande iRegeringskansliet som rör barn, attbarnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som rör barn och att kommuner ochlandsting bör inrätta system för att kunna följahur barnets bästa förverkligas i det kommunalaarbetet. Enligt utskottets mening saknas motdenna bakgrund anledning att göra etttillkännagivande till regeringen om attbarnkonsekvensanalyser skall ingå som en naturligdel av beslutsunderlag och att barnbilagor skallingå i kommunala budgetar. När det gällerbarnbilaga till statsbudgeten vill utskottethänvisa till finansutskottets ställningstagandehösten 1999 då liknande motionsyrkandenavstyrktes.Konstitutionsutskottet avstyrkte därmed motionen.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:191).Finansutskottet behandlade i betänkande2002/03:FiU20 en motion med begäran om att enbarnbilaga skall följa varje budget. Utskottetanförde då bl.a. följande (s. 124-125):Det pågår ett omfattandeutvecklingsarbete när det gäller statsbudgetensutformning i syfte att ge ett bättrebeslutsunderlag. Detta arbete omfattar ocksåmålet att lyfta fram barnperspektivet i statensolika verksamheter. Regeringens avsikt är attytterligare tydliggöra barnperspektivet ibudgetpropositionen genom att tillföra ettbarnperspektiv på nya områden eller fördjuparedan befintliga barnperspektiv. Härvid ägnassärskild uppmärksamhet åt att barnperspektivet iden statliga budgetprocessen utvecklas och att deresurser som påverkar barns liv ska varaurskiljbara på ett sådant sätt att de kan bliföremål för politiska prioriteringar, allt föratt förverkliga regeringens målsättning attstatsbudgeten ska ha ett tydligtbarnperspektiv. - - -Mot bakgrund av det omfattandeutvecklingsarbete med statsbudgetens utformningsom pågår inom finnerfinansutskottet ingen anledning att frångå sinatidigare ställningstaganden. Utskottet vidhållerdärmed sin uppfattning att kravet på attbarnfrågorna ska redovisas i en särskild bilagatill budgetpropositionen måste anses underordnatkravet på att redovisningen blir så aktuell ochgenomarbetad som möjligt.Den aktuella motionen avstyrktes därmed. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2002/03:239).I betänkande 2001/02:SoU7 behandlade utskottet enmotion med begäran om att tillsätta en utredning medsyfte att kartlägga våld och sexuella övergrepp motfunktionshindrade kvinnor. Utskottet deladeuppfattningen att det är viktigt att belysafunktionshindrade flickors och kvinnors utsatthet såatt alla blir medvetna om att problemet existeraroch konstaterade att Nationellt Råd för Kvinnofrid iseptember 2001 publicerat skriften slår motdet som gör ont. Våld mot kvinnor medfunktionshinder. Rapporten utgör ett viktigt bidragi arbetet med att synliggöra problemen på området.Rapporten bör ses som ett första steg för attinleda en diskussion om framtida åtgärder. Utskottetutgick från att detta arbete fortsätter. Motionenansågs därmed i huvudsak tillgodosedd. Riksdagenföljde utskottet (prot. 2001/02:73).I regeringens skrivelse 2002/03:125 Redovisning avfördelningen av medel från Allmänna arvsfonden redovisar regeringen under avsnittetKommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfondenatt regeringen med anledning av den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken inför dekommande åren bl.a. vill fästa uppmärksamhet på attpersoner med funktionshinder som är beroende av stödoch service från andra, anställda eller närstående,kan utsättas för både fysiskt och psykiskt våld. Detbehövs försöksverksamhet där handikapporganisationeroch andra ideella organisationer tillsammans medkommun och landsting kan finna former för attuppmärksamma och förhindra våld mot barn, kvinnoroch män med funktionshinder.AktuelltI budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 redovisar regeringen (s. 102) attSocialstyrelsen fått i uppdrag att särskilt belysatillståndet och utvecklingen vad gäller stöd ochservice till barn med funktionshinder och derasanhöriga. Uppdraget skall redovisas i en rapport ianslutning till årsredovisningen för 2003.Vidare aviserar regeringen (s. 87) att den avseratt till vårriksdagen 2004 presentera en samladöversikt av regeringens mål, insatser och resultatvad gäller barn och unga som återfinns inom de olikapolitikområdena i statsbudgeten som komplement tillde skrivelser som regeringen lämnat till riksdagenpå området.Regeringen anför (s. 138) att det behövs fortsattainsatser mot kvinnovåld och att det behövsytterligare fokus på, och insatser för, kvinnor somär dubbelt utsatta, till exempel kvinnor medmissbruksproblem och funktionshindrade kvinnor.Regeringen föreslår att ytterligare 9 miljonerkronor avsätts till kvinno- och mansjourernasverksamhet och 9, tillRikskvinnocentrums verksamhet.Regeringen redovisar (s. 101) att den genomregleringsbrev och särskilda uppdrag gett fleramyndigheter i uppdrag att följa upp, analysera ochredovisa könsskillnader i insatser inom sinarespektive ansvarsområden för personer medfunktionshinder. Detta kommer att öka kunskapen omorsakerna till de skillnader i levnadsvillkor somfinns mellan kvinnor och män med funktionshinder ochpeka på vilka åtgärder som behövs för att minskadessa skillnader.Utskottets ställningstagandeHandikappolitiken är ytterst en fråga om demokrati.Utskottet vill än en gång understryka att samhälletmåste bygga på insikten om att alla människor ärlika mycket värda, har samma grundläggande behov ochskall behandlas med samma respekt, att mångfaldberikar och att varje människa med sin kunskap ochsin erfarenhet är en tillgång för samhället. Detinnebär att alla skall ha lika rätt och likamöjligheter att bestämma över sina liv och få sinaönskemål respekterade. Utskottet vidhåller därmedatt de nationella målen för handikappolitiken somriksdagen ställt sig bakom bör fortsätta att gälla.Målen är: En samhällsgemenskap med mångfald som grund. Att samhället utformas så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fulltdelaktiga i samhällslivet. Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor ochpojkar, kvinnor och män med funktionshinder.Motion 2002/03:So296 (c) yrkande 1 om ytterligaremål avstyrks.Ett av målen för handikappolitiken är attsamhället skall utformas så att människor i allaåldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Dettagäller också barn och unga. Med anledning av bl.a.regeringens skrivelse och det europeiskahandikappåret anordnade socialutskottet den 20 maj2003 en offentlig utfrågning med fokus på frågor ivardagslivet för barn och unga med funktionshinder.Utskottet ansåg det angeläget att få en aktuell bildav hur situationen ser ut för barn och ungamed funktionshinder. Hur fungerar vardagslivet iskolan och ? Finns det tillräckligakringresurser för att barn och unga skall kunnatillgodogöra sig undervisning, umgås med kamrater,delta i utflykter och fritidsaktiviteter m.m.? Hurfungerar habilitering och rehabilitering? Hur är detmed tillgång till hjälpmedel? Hur är bemötandet? av utfrågningen återfinns i bilaga 5.Utskottet konstaterar att har iuppdrag att särskilt belysa tillståndet ochutvecklingen vad gäller stöd och service till barnmed funktionshinder och deras anhöriga. Uppdragetskall redovisas i en rapport i anslutning tillårsredovisningen . bör inteföregripa pågående arbete på området. Motionerna2002/03:So23 (mp) yrkande 2, 2002/03:So513 (v)yrkande 10 och 2003/04:So569 (v) yrkande 6 är delvistillgodosedda med det anförda.Jämlikhet mellan könen utgör ett annat av målenför politikområdet. Utskottet vill betona att det ärsärskilt viktigt att jämställdhetspolitikentillämpas fullt ut så att de problem som det innebäratt ha ett funktionshinder inte ytterligareförstärks av könsstereotypa föreställningar.Regeringen har genom regleringsbrev och särskildauppdrag ålagt myndigheter att följa upp, analyseraoch redovisa könsskillnader i insatser inom sinarespektive ansvarsområden för personer medfunktionshinder. Detta kommer att öka kunskapen omorsakerna till de skillnader i levnadsvillkor somfinns mellan kvinnor och män med funktionshinder ochpeka på vilka åtgärder som behövs för att minskadessa skillnader. Utskottet anser att motion2002/03:So513 (v) yrkande 18 därmed är delvistillgodosedd.Den nationella handlingsplanen är inriktad pågenerella lösningar och den allmännatillgängligheten i samhället. Detta bör leda tillett minskat behov av särlösningar och till attalltfler kan delta i samhällslivet på likvärdigavillkor. Utskottet vill också erinra om attDiskrimineringskommittén har i uppdrag att bl.a.överväga behovet av en sammanhållendiskrimineringslagstiftning samt behovet av reglersom ger skydd mot diskriminering av personer medfunktionshinder i bemärkelsen bristandetillgänglighet. bör inte föregripakommande förslag. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2002/03: So296 (c) yrkande 2,2002/03:So439 (mp) och 2003/04:So487 (m) yrkande 1.Utskottet välkomnar att i dagarnalämnat ett meddelande om lika möjligheter förpersoner med funktionshinder - en europeiskhandlingsplan (KOM [2003] 650 slutlig). Syftet medmeddelandet är att få till stånd en hållbar ochfungerande strategi för handikappfrågor i detutvidgade EU. Det är tänkt att fungera somutgångspunkt och ram för att förstärkahandikappaspekterna i all relevant EU-politik,som det skall ge stöd och stimulans tillpolitiska åtgärder på nationell nivå. I meddelandetbetonas att EU:s övergripande mål är att bidra tillatt utforma ett samhälle för alla. I dettasammanhang spelar kampen mot diskriminering ochfrämjandet av funktionshindrades deltagande iekonomin och samhället en avgörande roll.Utskottet biträder inte förslaget om att införa enhandikappeng. Motionerna 2002/03:So326 (m) och2003/04:So300 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed.I skrivelsen redovisas att sektorsmyndigheternahar bedrivit ett aktivt och ambitiöst arbete med attta fram förslag till etappmål för respektive sektor.För en del myndigheter har etappmål/uppdragfastställts i regleringsbreven för budgetåret 2003.För övriga pågår beredning av respektive myndighetsförslag. Resultatet av de uppföljningar somgenomförs kommer att redovisas förregeringen. Utskottet förutsätter att resultatet avdetta arbete kommer att redovisas för vidnästa uppföljning av handlingsplanen. Motionerna2002/03:So21 (fp) yrkande 22, 2002/03:So373 (s) och2003/04:So642 (kd) yrkande 1 är delvistillgodosedda. Motionerna avstyrks.I anledning av motion 2002/03:So23 (mp) yrkande 1med begäran om barnbilaga till budgeten villutskottet understryka att skallvara ett aktivt instrument och genomsyra alltbeslutsfattande som rör barn, attbarnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som rör barn och att kommuner och landstingbör inrätta system för att kunna följa hur barnetsbästa förverkligas i det kommunala arbetet.Utskottet konstaterar att regeringen ibudgetpropositionen redovisar att den tillvårriksdagen 2004 avser att presentera en samladöversikt av regeringens mål, insatser och resultatvad gäller barn och unga som återfinns inom de olikapolitikområdena i statsbudgeten som komplement tillde skrivelser som regeringen lämnat till riksdagenpå området. Utskottet konstaterar vidare att detpågår ett omfattande utvecklingsarbete medstatsbudgetens utformning inom Regeringskansliet.Utskottet delar finansutskottets uppfattning attkravet på att barnfrågorna skall redovisas i ensärskild bilaga till budgetpropositionen måste ansesunderordnat kravet på att redovisningen blir såaktuell och genomarbetad som möjligt.Motionsyrkandet avstyrks därmed.Nationella Rådet för Kvinnofrid har publicerat enrapport om våld mot kvinnor med funktionshinder.Rapporten har bidragit till att synliggöra problempå området. I budgetpropositionen för år 2004föreslår regeringen nu att ytterligare 9 miljonerkronor avsätts till kvinno- och mansjourernasverksamhet och tillRikskvinnocentrums verksamhet. Regeringen anfördärvid att det behövs ytterligare fokus på, ochinsatser för, kvinnor som är dubbelt utsatta somtill exempel funktionshindrade kvinnor. Motionerna2002/03:So411 (v) och 2003/04:So421 (v) är därmeddelvis tillgodosedda. Ävenmotion 2002/03:So21 (fp) yrkande 21 avstyrks.I motionerna 2002/03:So457 (kd) yrkande 1 och2003/04:So642 (kd) yrkande 2 begärs tillkännagivandeom att äldre och funktionshindrade skall särskiljasi lagstiftningen. Motionärerna har inte närmarepreciserat sitt yrkande. Utskottet konstaterar försin del att det i t.ex. 5 kap. socialtjänstlagen(2001:453) klart skiljs mellan olika grupper medsärskilda underrubriker för varje grupp.Motionsyrkandena avstyrks.Ett tillgängligt samhälleUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om etttillgängligare samhälle med hänvisning tillbl.a. ansvars- och finansieringsprincipen ochdet omfattande arbete som pågår på området.Jämför reservationerna 10 (fp), 11 (mp), 12(kd), 13 (v) och 14 (mp).MotionernaI motion 2002/03:So21 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om statligt stimulansbidragtill landsting, kommuner, fastighetsägare,kollektivtrafikbolag m.fl. för att anpassa samhälletså att det blir tillgängligt också förfunktionshindrade (yrkande 1). Av handlingsplanenframgår att inga nämnvärda framsteg finns attredovisa vad gäller tillgängligheten i samhället.Motionärernas bedömning är att det behövs medett statligt stimulansbidrag på i genomsnitt enmiljard kronor per budgetår för att det skall gå attuppnå det mål som satts upp för 2010.I motion 2003/04:So348 av () begärstillkännagivande om ökad tillgänglighet förfunktionshindrade till allmänna lokaler och allmännaplatser. För att uppnå det önskade resultatet krävsstarkare formuleringar samt att införande avsanktioner övervägs för de fall man inte uppfyllerkraven, anför motionären.I motion 2002/03:So296 av m.fl.(c) yrkas att lägger fram förslag tillsärskilt stöd till IT-produkter förfunktionshindrade (yrkande 5). Motionärerna anföratt teknikutvecklingen i vissa sammanhang kan varaett hinder för funktionshindrade att få service somär likvärdig med den som alla andra får. Ett exempelpå detta är det utökade antalet Internetbanker.Motionärerna anser det angeläget att utreda enlagreglering om likvärdig tillgänglighet tillservice för alla.I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivanden om förbättradtillgänglighet (yrkande 11). Motionärerna anser attdet måste till sanktioner om kommuner, arbetsplatserm.fl. inte uppfyller kraven. Motionärerna begärockså tillkännagivanden om en nationell översyn avfärdtjänstlagen (yrkande 12) och om en förbättradlänstrafik eller kollektivtrafik ochsamverkansprojektet (yrkande 13).Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om enutökning av sakägarkretsen (yrkande 15). I avvaktanpå översynen av föreslårmotionärerna att sakägarkretsen utökas så atthandikapporganisationerna skall kunna anmäla fall avbristande tillgänglighet.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas under avsnittet Reglering avtillgänglighet att det finns ett flertal lagar ochregler som berör kvinnor och män med funktionshindermen relativt få av dessa kräver generelltillgänglighet. På många områden saknas heltriktlinjer och lagstiftning om tillgänglighet ochanvändbarhet. Till exempel saknas det regler förtillgänglighet till bankomater och biljettautomater,regler för tillgänglighet till medier och kultur,tillgänglighet till offentliga tjänster och serviceetc.Regeringen anser att det behövs mer kunskap om påvilka områden det saknas lagstiftning eller annanreglering för tillgänglighet och i vilkenutsträckning nuvarande regelverk hindrar ellerutestänger kvinnor och män med funktionshinder frånatt ta del av samhällets service, varor ochtjänster.Riksdagen har efter förslag från regeringenantagit ändringar i regeringsformen för att motverkadiskriminering av personer med funktionshinder.Diskrimineringskommittén har dessutom fått i uppdragatt bl.a. överväga behovet av en sammanhållendiskrimineringslagstiftning samt behov av regler somger skydd mot diskriminering av personer medfunktionshinder i bemärkelsen bristandetillgänglighet. Uppdraget skall redovisas i december2004.Plan- och bygglagen (1987:10) har ändrats så atttydligare krav kan ställas på tillgänglighet närallmänna platser iordningställs och ändras.Förändringen innebär också att enkelt avhjälptahinder mot tillgänglighet och användbarhet förpersoner med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga skall undanröjas i befintligalokaler dit allmänheten har tillträde och påbefintliga allmänna platser. utarbetarföreskrifter med mer preciserade krav. Regeringenbedömer att enkelt avhjälpta hinder bör varaåtgärdade senast 2010.Regeringen beslutade att tillsätta enkommitté med uppdrag att se över plan- ochbygglagstiftningen (dir. 2002:97). Det övergripandemålet är att stärka plan- och bygglagstiftningensroll som ett instrument för hållbar utveckling.Detta innbär bl.a. att den byggda miljön skall varatillgänglig, trygg och präglas av mångfald.Kommittén skall också överväga omsanktionsbestämmelserna i plan- och bygglagenbehöver ändras. Utredningen skall vara klar /05.Omfattande kartläggningar och analyser av lägetinom transportområdet har genomförts. Föreskrifterom krav på tillgänglighet vid upphandling avkollektiva färdmedel har aktualiserats i olikasammanhang och för olika transportslag. Förnärvarande bereds ett förslag om föreskrifter medfunktionskrav som bör kunna utvecklas till att avsealla trafikslag.En genomgripande analys av färdtjänsten harresulterat i att regeringen beslutat att tillsättaen utredning som skall se över lagstiftningen påområdet (dir. 2002:108).Anslaget för statsbidrag till elektroniskkommunikation har tillförts 5 miljoner kronor.Reglerna för statsbidrag har också ändrats ochöppnar möjligheter för samverkan mellan landstinggenom kommunalförbund. De åtgärder som vidtagits gerlandstingen ökade möjligheter att planera hurbrukarnas behov bäst kan tillgodoses och öppnarmöjligheterna för att vidareutveckla verksamheten itakt med den tekniska utvecklingen och utifrånlokala förutsättningar, anför regeringen.Statsbidraget till utrustning för elektroniskkommunikation ger personer som är döva, gravthörselskadade, dövblinda eller gravt språkstördamöjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät.Utvecklingen har gått snabbt de senaste tio åren.Datorer med texttelefonprogram har börjat användas,och bildtelefoni har börjat utvecklas. Datorteknikenmed möjlighet till förstorande system ochpunktskriftsdisplay har givit personer som ärsynskadade och dövblinda möjlighet att förutom attanvända telefon kunna kommunicera och delta iinformationsutbyte som inkluderar databaser ochInternet.Avslutningsvis redovisar regeringen underavsnittet om andra insatser inom handikappområdetatt fått iuppdrag av regeringen att genomföraförsöksverksamhet avseende funktionshindradestillgång till produkter och tjänster inomtelekommunikationsområdet, vilket kräver högöverföringskapacitet (bredband). Syftet är attförbättra levnadsvillkoren för personer medfunktionshinder. har avsatts förändamålet. Uppdraget skall slutredovisas den 1oktober 2004.Vidare har stats- och regeringscheferna vidEuropeiska rådets möte i i mars 1999uppmanat kommissionen att upprätta en allomfattandehandlingsplan för det elektroniska . Särskilduppmärksamhet bör ägnas personer med funktionshinderoch kampen för att ingen skall utestängs fråninformationssamhället. Som ett resultat avhandlingsplanen antog hösten 2001en resolution om e-integration - att utnyttjainformationssamhällets möjligheter för socialintegration (resolution /C292/02). Under våren2002 antogs även en resolution om tillgänglighettill offentliga webbplatser och deras innehåll(resolution /C86/02). I resolutionen beaktarrådet det europeiska målet att integrera alla,särskilt personer med funktionshinder och äldre, iinformationssamhället.