bet · GR01BOU2 · 2003-10-02 00:00:00 — Regeringen anser att hithörande frågor bör bliföremål för ett särskilt utvecklingsarbete.Regeringen har alltså bedömtatt dess lagförslag påkallar en analys av behovet av ändringar i och allmänna råd m.m. har uppmärksammat behovet aven analys vad gäller ändringar i verkets allmänna råd om bl.a. planläggningoch utformningen av detaljplaner. Regeringen har dock inte - lika litetsom - kunnat finna något behov av lagändringar kring dessa ellerandra frågor som relateras till plan- och bygglagen.Som redan framgåttkommer regeringen att noga följa utvecklingen när det gäller tredimensionellfastighetsbildning och att mycket snart efter reformens ikraftträdandeutvärdera de nya reglernas funktion.Bakgrundsmässigt kan när det gällerm-motionens förslag erinras om att kommunen i en detaljplan får reglerabyggnaders användning (5 kap. 7 § ). Under vissaförutsättningar kan enkelt planförfarande tillämpas när en sådan plan skallförändras. Förenklat sagt kan denna typ av förfarande användas när det ärfråga om planförslag av rutinkaraktär som inte har något intresse för enbredare allmänhet. Det finns också andra regler i somär av betydelse när det gäller att ändra en användningssätt,bl.a. de om bygglov.För närvarande pågår en omfattande översyn av plan-och bygglagen. Den s.k. (dir. 2002:97) skall bl.a. analyseravad olika förändringar i samhället inneburit för arbetet med att utarbetaoch genomföra detaljplaner samt överväga och redovisa vilka förändringarav plan- och bygglagstiftningen som utvecklingen kan motivera samt, medutgångspunkt i intresset av att plan- och bygglagstiftningen kan underlättaangeläget samhällsbyggande, överväga om nuvarande former för planeringoch plangenomförande på detaljplanenivå är ändamålsenliga och om samordningenmed annan lagstiftning är lämpligt utformad.Utskottet anser att planeradeoch pågående utvärderings-, utrednings- och utvecklingsinsatser på ettbra sätt täcker de frågeställningar som de båda motionsförslagen aktualiserar.Ytterligare initiativ framstår enligt utskottets mening somobehövliga. Utskottet avstyrker således de båda motionsförslagen.Lagförslageni övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringenslagförslag i övrigt och därmed bifalla regeringens lagförslag i desshelhet.Regeringens förslag har inte i övrigt mött invändningar i någonmotion.Utskottet uppmärksammar följande med anledning av att de nyabestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2004.InomFinansdepartementet pågår ett arbete med att ta fram förslag till lagstiftningpå skatteområdet med sikte på att de nybildade fastigheterna skall kunnaåsättas taxeringsvärden. Enligt Statsrådsberedningens förteckning överpropositioner som avses avlämnade fram till dess inleder sinvårsession framgår att regeringens proposition kan förväntas den 22oktober. Enligt planerna skall ändringarna i skattelagstiftningen träda ikraft den 1 januari 2004.Lagrådet ifrågasatte under beredningen avpropositionen om tredimensionell fastighetsindelning om inte ikraftträdandetborde anstå, åtminstone till den tidpunkt när de nya bestämmelserna påskatteområdet har arbetats fram och effekterna av dem har kunnat överblickas.Som skäl för detta angav Lagrådet att reglerna på skatteområdet har ettså påtagligt samband med de nu behandlade reglerna att utformningen avbestämmelserna på ömse håll kan komma att påverka varandra. Enligt Lagrådetkommer förmodligen vissa regler på skatteområdet, t.ex. om värdering, attkräva lösningar vilka inte kan uteslutas få civilrättsliga effekter.Lagrådet hänvisade även till det förhållandet att det kan dröja innanBoverket har avslutat sitt arbete med föreskrifter och allmänna råd.Regeringen har för sin del kunnat konstatera att de överväganden som harlett fram till det föreliggande departementsförslaget på skatteområdet(Ds 2003:19) inte har visat på något behov av ändringar inom andrarättsområden. Regeringen har därför funnit det vara lämpligt att avvakta medden nya lagstiftningens ikraftträdande till dess det går att bättre bedömaeffekterna på respektive rättsområde. I regeringens förslag senareladesdärför tidpunkten för ikraftträdandet. Det ansågs lämpligt att reglernaskall träda i kraft som ändringarna på skatteområdet beräknasträda i kraft, dvs. Regeringen uttalade också att detvid den ytterligare beredning som kommer att föregå en proposition iskattedelen blir möjligt att ånyo överväga behovet av ändringar på andraområden. Skulle det i så fall visa sig finnas behov av exempelviskompletteringar i den fastighetsrättsliga regleringen, avser regeringen attta nödvändiga initiativ.Regeringen har remitterat det ovan berördaskatteförslaget till Lagrådet som till regeringen avgivit sitt yttrande.Utskottet har tagit del av detta yttrande. Det innehåller inte något somgör att utskottet inte nu kan föreslå att de nya reglerna skallträda i kraft i enlighet med vad regeringen föreslåri propositionen.Enligt utskottets mening bör bifalla propositionenslagförslag också i övrigt. Utskottet har därmed tillstyrkt propositioneni dess helhet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Villkor för bildande av tredimensionella fastigheter, punkt 2(m, fp, kd, c)av (), de (),(), (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag till lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988) i denna del och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo14 yrkandena 4, 5 och 7-10 och avslår proposition2002/03:116 i denna del.StällningstagandeNya spännande möjligheteröppnas genom att fastigheter kan bildas tredimensionellt. Det blir möjligtatt uppnå en blandning av arbetsplatser och bostäder. Man kankompletteringsbyggainom tätbebyggda områden, inte minst för att få fram fler bostäder. Tristakontorsområden kan kompletteras med bostäder för att man skall kunnautveckla bättre miljöer. Olika upplåtelseformer kan blandas i en och sammafastighet så att bostadsrätter, hyresrätter och ägarlägenheter kan existerabredvid varandra. En bostadsrättsförening kan ha nytta av den tredimensionellafastighetsindelningen genom att föreningen kan hitta andra förvaltareeller ägare till sina kommersiella ytor. Vi vill uppmärksamma att problemenmed de föreningar som i beskattningssammanhang anses utgöra s.k. oäktabostadsrättsföreningar genom sådan fastighetsbildning kan få sin lösning.Det gäller bl.a. föreningar som har samhällsnyttig verksamhet i form avt.ex. vårdcentraler i fastigheten och som klassats som oäkta eftersomandelen lokaler överstiger angivna normer för äkta föreningar.För attde positiva effekter vi beskriver skall kunna uppnås får det inte uppställasrestriktiva villkor för bildandet av tredimensionella fastigheter.Propositionen präglas av en särreglering av förutsättningarna förtredimensionellfastighetsbildning som saknar fog. I stället bör i allt väsentligt reglernaför vanlig fastighetsbildning kunna tillämpas.Regeringen befarar atttredimensionell fastighetsbildning skall leda till ett fragmentiserat ochoöverskådligt fastighetsbestånd med alla nackdelar detta medför. Därförhar regeringen valt att införa en mängd olika bestämmelser i syfte attbegränsa ny- och ombildning av den nya typen av fastigheter, restriktivitetskall råda. Vi anser att lagstiftningen bör vara konsekvent och entydig.Regeringens förslag till olika särvillkor ger intryck av att vara godtyckligaoch delvis motverka syftet med att tillåta tredimensionell fastighetsbildning.Vi anser att tredimensionell fastighetsindelning skall ses som jämbördigmed annan fastighetsbildning och att generella krav för fastighetsbildningskall tillämpas så långt som möjligt. Regeringen bör med denna utgångspunktöverväga nödvändiga regelförändringar och återkomma till ifrågan.Enligt regeringens förslag skall tredimensionell fastighetsbildning"kunna ske endast om det står klart att åtgärden är lämpligare än andraåtgärder för att tillgodose det avsedda ändamålet". Tredimensionellfastighetsbildning skall enligt vår mening jämställas med övrigfastighetsbildning.Därmed är det fastighetsägarna och de boende, och inte politiker ochbyråkrater, som avgör vilken fastighetsindelning som är ändamålsenlig.Vidare föreslår regeringen att för att få bilda en tredimensionell fastighetför bostadsändamål måste den inrymma minst fem bostadslägenheter. En sådangräns bör inte införas enligt vår mening. Om det exempelvis endast finnsutrymme för tre bostadslägenheter på ett befintligt hustak kan dessa intebyggas. Vi återkommer till detta förslag om minsta antal lägenheter närvi behandlar ägarlägenheter.Regeringen vill begränsa möjligheterna attbilda tredimensionella fastigheter av planerade eller ännu inte uppfördaanläggningar ("förtida fastighetsbildning") genom ett krav på att sådanfastighetsbildning skall vara nödvändig för att trygga finansieringeneller uppförandet av anläggningen. Då tredimensionell fastighetsbildningbör vara ett naturligt alternativ anser vi att en sådan begränsning inteskall göras.Det är väsentligt att de nya reglerna utformas på ett sådantsätt att de möter behoven av såväl tydlighet som flexibilitet. Regeringensförslag avseende ett villkor för förtida fastighetsbildning om attfastigheten skall kunna antas få användning för sitt ändamål "inom en näraframtid" uppfyller inte detta krav. För att undvika uppkomsten av obebyggdafastigheter i luftrummet, finner vi det rimligt, såsom föreslås ipropositionen, att lantmäterimyndigheten skall sätta inom vilkenanläggningen skall ha uppförts och ha möjlighet att anpassa tidskravetberoende på omständigheterna. Vi menar dock att myndighetens bedömning börbygga på andra uttalanden än de propositionen innehåller. I den anges somen tumregel att formuleringen "nära framtid" innebär att byggandet skallpåbörjas . Det är en alltför . Kravet på att fastighetenskall komma till användning bör därför utgå urlagtexten. I enlighet med ambitionen att reglerna för tredimensionellafastigheter så långt som möjligt skall likställas med dem för andrafastigheter menar vi att det generella tidsmässiga krav som finns enligt3 kap. 1 § fastighetsbildningslagen är tillräckligt också för tredimensionellfastighetsbildning. Det innebär att en fastighet får bildas endast om denkan antas få varaktig användning för sitt ändamål inom överskådlig tid.När tid sätts inom vilken anläggningen skall ha uppförts börlantmäterimyndighetensåledes ta fasta på det generella kravet "inom överskådlig tid".Regeringenanser inte att önskemålen om att skikta befintliga flerbostadshus i flerabostadsfastigheter bör tillgodoses. Vi delar inte den uppfattningen. Genomatt kunna blanda olika upplåtelseformer, dvs. skikta ett bostadshus, kande boende själva utforma sitt boende i större utsträckning än vad som ärmöjligt . Vissa kan välja att äga sitt boende som bostadsrätter ellerägarlägenheter medan andra kan välja att hyra sina lägenheter. De hyresgästersom blir s.k. resthyresgäster efter ombildning till bostadsrätterbör kunna få en annan hyresvärd än bostadsrättsföreningen. Bostäder försocialt utsatta människor skulle kunna integreras i flerfamiljshus och haägare som inriktar sig på denna typ av förvaltning. En social integrationskulle alltså kunna ske på fastighetsnivå i stället för som , påstadsdelsnivå, med de komplicerade sociala konsekvenser som detta medföri vissa stadsdelar. Ett antal förorter präglas av en betydandesegregation. En blandning av upplåtelseformer inom boendet skulle kunnagynna den sociala utvecklingen i dessa områden liksom inom flertalet andrabostadsområden.Vi föreslår alltså att avslår de av regeringenföreslagna begränsande villkoren för tredimensionell fastighetsindelningdels i 3 kap. 1 § tredje stycket fastighetsbildningslagen i vad avser atttredimensionell fastighetsbildning skall kunna ske endast om det stårklart att åtgärden är lämpligare än andra åtgärder för att tillgodose detavsedda ändamålet, dels i 3 kap. 1 a § första stycket 3 b samma lag omatt fastighetsbildning som medför att en tredimensionell fastighet nybildaseller ombildas endast får ske om det står klart att åtgärden är ägnad attleda till en mera ändamålsenlig förvaltning av anläggningen eller atttrygga finansieringen eller uppförandet av anläggningen, och dels i 3kap. 1 a § andra stycket nämnda lag om att för fastighetsbildning sommedför att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas, när detgäller fastighetsbildning för anläggning som ännu inte har uppförts, skalldet dessutom vara nödvändigt för att trygga finansieringen eller uppförandetav anläggningen och att fastighetsbildning endast får ske om fastighetenkan antas få användning för sitt ändamål . Följdenligtbör även förslaget till sistnämnda paragrafs tredje stycke avslås.Dessutomföreslår vi att för regeringen tillkännager som sin mening vadvi för övrigt framför om de villkor och förutsättningar som bör gälla förtredimensionell fastighetsbildning. Därmed avstyrker vi proposition2002/03:116 i denna del och tillstyrker motion 2002/03:Bo14 (m, fp, kd, c)yrkandena 4, 5 och 7-10.2. Ägarlägenheter, punkt 3 (m, fp, kd, c)avGöran (), de (), (),(), (), () och MagdalenaAndersson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen antarregeringens förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988)i denna del, enligt bilaga 2, med den ändringen att i 3 kap. 1 a § förstastycket 4 "fem lägenheter" skall bytas ut mot "tre lägenheter" samttillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo14 yrkandena 2, 3 och 6,2002/03:Bo214 yrkande 1, 2002/03:Bo238 yrkande 6, 2002/03:Bo249 i dennadel, 2002/03:Bo267 yrkande 30 i denna del och 2002/03:Bo290 yrkande 9 ochbifaller delvis proposition 2002/03:116 i denna del.StällningstagandeAttäga sin bostad innebär för många människor en social trygghet som intekan mätas i pengar. Att veta att bostaden är ens egen och att staten haren lagstiftning som backar upp ägandet är en trygghet för många som bori eget hus, s.k. egnahemsboende. Med nuvarande svensk lagstiftning är detinte möjligt för människor som av olika skäl föredrar att bo i lägenhetatt äga sin bostad. En hyresrätt, låt vara med fullt besittningsskydd,eller en bostadsrätt motsvarar inte kraven för dem som ser ett värde iägandet.Ägarlägenheter förutsätter tredimensionell fastighetsbildning.I och med propositionens förslag har ett första steg tagits mot den nyaformen för bostadsägande. De flesta länderna i vår närhet har lagstiftningsom tillåter ägarlägenheter, däribland , , , Nederländernaoch . Där är det en uppskattad boendeform, som fyller behov på ettsätt som hyresrätt och bostadsrätt inte kan göra. Ju fler ägarformer somtillåts, desto fler medborgare kan få bo så som de själva helst önskarmed hänsyn till just deras preferenser och krav. Olika alternativ harsina fördelar och brister. Det är bara varje familj eller individ somsjälv kan avgöra vilken form som passar bäst för just dem. Hyresrättenerbjuder hög service, men litet eget inflytande över boendet. Bostadsrättenerbjuder mer personligt deltagande, men har sina givna nackdelar jämförtmed en ägarlägenhet eftersom det saknas lagfart och inteckningsrätt förde enskilda bostadsrättslägenheterna.Många bostadsrättsföreningar hamnadei ekonomiska problem när realräntechocken kom kring . Med ägarlägenheterblir ansvaret personligt och risken överblickbar. Syftet med innehav aven ägarlägenhet är att den skall kunna lagfaras och intecknas på i principsamma sätt som ett småhus. På det sättet skapas större trygghet förfinansieringen bl.a. eftersom innehavaren av en ägarlägenhet inte riskeratt få betala någon del av de (av föreningens) skulder som är att hänföratill grannarnas lägenheter.Ägarlägenheter tillgodoser också bättre enbostadsköpares intresse att med eget arbete färdigställa en lägenhet ochpå så sätt minska anskaffningskostnaden. Med ägarlägenheter kan byggandetkomma i gång relativt snabbt i de områden där fler bostäder efterfrågas,särskilt i tillväxtregionerna med den bostadsbrist och de bostadsköer påöver som förekommer. Möjligheterna att ovanpå affärs- ochkontorsbyggnader bygga ägarlägenheter ger fler bostäder. En positiv sidoeffektav detta blir mer levande och trygga stadskärnor, eftersom fler beredsmöjlighet att bo centralt.Ett mycket viktigt principiellt skäl förägarlägenheter är att individerna i ett fritt samhälle skall ha möjlighetatt välja också en ägarform för sitt boende.En blandning av upplåtelseformerinom boendet skulle kunna gynna den sociala utvecklingen inom flertaletbostadsområden. Ägarlägenheter skulle kunna införas som komplement, vilketär särskilt viktigt i socialt utsatta områden. Sådana lägenheter kan varaen mer attraktiv form för ägande än bostadsrätten.Regeringens saktfärdighetfår inte längre göra det omöjligt för människor att äga sin lägenhet. Vianser därför att regeringen med det snaraste bör återkomma till riksdagenmed förslag om att tillåta ägarlägenheter och anpassa fastighetsbildningslagensbestämmelser till den nya formen för boende. Vi föreslår att riksdagentillkännager för regeringen vad vi framför.Regeringen föreslår somvillkor för att få bilda en tredimensionell fastighet för bostadsändamålatt den måste vara ägnad att omfatta minst fem bostadslägenheter. En sådangräns bör inte gälla. Om det exempelvis på ett befintligt hustak endastfinns utrymme för tre bostadslägenheter följer av detta villkor att dessainte kan byggas. Regeln öppnar dessutom för olika tolkningar av regelverket.Vi anser att det är viktigt att regelverket för tredimensionellfastighetsbildning utformas så att det väl passar regelverket för ägarlägenheterdär ju varje lägenhet skall utgöra en egen fastighet. Begränsningsregelnavseende antalet lägenheter bör tas bort först i samband med att ägarlägenheterinförs och fastighetsbildningslagen också i andra avseenden skall anpassastill den ny formen för bostadsägande. Vi accepterar att det intill dessbör gälla en regel som ställer ett krav på ett minsta antal lägenheter omtre. För denna alltså endast övergångsvis gällande nivån talar att denöverensstämmer med bl.a. de bestämmelser som finns i bostadsrättslagen(1991:614), lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt och lagen (1982:352)om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt ellerkooperativ hyresrätt om minsta antal medlemmar respektive lägenheter i enbostadsrättsförening eller en kooperativ hyresrättsförening.Vi föreslår,vid sidan av det tillkännagivande vi förordar, att antarregeringens förslag till lydelse av 3 kap. 1 a § första stycket 4 med denändringen att "fem lägenheter" byts ut mot "tre lägenheter".Därmedavstyrker vi delvis proposition 2002/03:116 i denna del och tillstyrkermotionerna 2002/03:Bo14 (m, fp, kd, c) yrkandena 2, 3 och 6, 2002/03:Bo214(m, fp, kd, c) yrkande 1, 2002/03:Bo238 (m) yrkande 6, 2002/03:Bo249 (m)i denna del, 2002/03:Bo290 (fp) yrkande 9 (partimotion) och 2002/03:Bo267yrkande 30 (c) i denna del (partimotion).3. Plan- och byggfrågor, punkt4 (m, fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Bo14yrkande 1 och 2002/03:Bo249 i denna del.StällningstagandeNär nyaregelverk antas är det viktigt att annan, befintlig lagstiftning harmoniserasså att den inte kommer att utgöra ett mer eller mindre svåröverstigligthinder för det nya man önskar uppnå. Lagrådet har givit exempel vad gällerplan- och bygglagen (1987:10). Enligt Lagrådet kan en del planer ochbestämmelser möjligen utgöra hinder mot bildandet av tredimensionellafastigheter. Framför allt kan gällande fastighetsplaner och tomtindelningarenligt äldre lagstiftning ha ett innehåll som kan vara hindrande. Detvore olyckligt om regeringen underlåtit att i tillräcklig grad harmoniseralagstiftningen på området. Det finns därför skäl för att regeringennoggrant skall följa utvecklingen och återkomma till med förslagtill ändringar av vid den händelse lagen fungerar somett betydande hinder för bildningen av tredimensionella fastigheter. Enfråga som särskilt behöver uppmärksammas är de förutsättningar som gällerförändringar av en eller en del av en användningssättoch det förfarande som måste till för en sådan ändring. Det gäller i förstahand i fråga om att ta lokaler i anspråk för bostadsändamål. Inriktningenbör vara att det skall vara mycket tungt vägande skäl för att en sådanändring inte skall få genomföras och att det skall gå snabbt och enkeltatt förfarandemässigt få igenom en sådan förändring. Regeringen böröverväga erforderliga förändringar av plan- och bygglagens bestämmelser föratt uppnå det vi förordar och återkomma till med de förslagdessa överväganden ger anledning till.Vi föreslår att förregeringen tillkännager som sin mening vad vi framför. Därmed tillstyrkervi motionerna 2002/03:Bo14 (m, fp, kd, c) yrkande 1 och 2002/03:Bo249 (m)i denna del.Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition2002/03:116 Tredimensionell fastighetsbildning:Riksdagen antar regeringensförslag tilllag om ändring i jordabalken,lag om ändring i ,lagom ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988),lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter.Följdmotion2002/03:Bo14av de m.fl. (m, fp, kd, c):1. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovetav harmonisering av (1987:10), PBL.2. Riksdagenbegär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag ominförande av ägarlägenheter.3. begär att regeringen skyndsamtåterkommer till med förslag om hur lagstiftningen för tredimensionellfastighetsbildning skall vara anpassad för enskilda ägarlägenheter.4. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attkrav och förutsättningar för tredimensionell fastighetsbildning skallmotsvara de som gäller för annan fastighetsbildning.5. avslårregeringens förslag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) såvittavser 3 kap. 1 § tredje stycket om att tredimensionell fastighetsbildningskall kunna ske endast om det står klart att åtgärden är lämpligare änandra åtgärder för att tillgodose det avsedda ändamålet.6. Riksdagenavslår regeringens förslag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988)såvitt avser 3 kap. 1 a § första stycket 4 om att fastighetsbildning sommedför att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas endastfår ske om fastigheten, om den är ägnad åt bostadsändamål, är ägnad attomfatta minst fem bostadslägenheter.7. avslår regeringensförslag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) såvitt avser 3kap. 1 a § första stycket 3 (b) om att fastighetsbildning som medför atten tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas endast får ske omdet står klart att åtgärden är ägnad att leda till en mera ändamålsenligförvaltning av anläggningen eller att trygga finansieringen eller uppförandetav anläggningen.8. avslår regeringens förslag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988) såvitt avser 3 kap. 1 a § andra stycket1 om att för fastighetsbildning som medför att en tredimensionell fastighetnybildas eller ombildas, när det gäller fastighetsbildning för anläggningsom ännu inte har uppförts, skall det dessutom vara nödvändigt för atttrygga finansieringen eller uppförandet av anläggningen.9. Riksdagenavslår regeringens förslag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988)såvitt avser 3 kap. 1 a § andra stycket 2 som medför att fastighetsbildningför fastighet som ännu inte har uppförts endast får ske om fastighetenkan antas få användning för sitt ändamål inom en nära framtid.10.