bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Vi anser vidare, som nämnts, att ensträvan bör vara att stärka riskkapitalmarknadensfunktion vid försäljningarna genom att breddaaktiesparandet till en bredare allmänhet och därmedöka den långsiktiga kapaciteten för tillförsel avinhemskt riskkapital. Detta innebär att hänsyn måstetas till det allmänna marknadsläget och attförsäljning skall ske i den takt som är möjlig medbeaktande av andra introduktioner på aktiemarknaden.Härutöver menar vi att skall anmodaregeringen att i skrivelsen med redogörelse förföretag med statligt ägande redovisa syftet med detstatliga ägandet för varje företag. Genom atttvingas formulera syftet med det statliga ägandetmåste regeringen ta aktiv ställning till vilka motivdet finns för ett fortsatt statligt ägande av allade berörda företagen. Detta måste vara till fördelbåde för staten som ägare och för de olikaföretagen, i stället för att, som , avren slentrian låta ägandet fortgå i statlig regi.Det finns vidare anledning att analysera ochöverväga om huruvida det är lämpligt med statligtägda företag på marknader där en sund och fungerandekonkurrens föreligger. En omprövning av det statligaägandet kan förväntas medföra effektivitetsvinstersåväl på det samhällsekonomiska planet som för deenskilda företagen.Statens olämplighet som företagsägare har underdet tydligt framgått i fallen medkapitaltillskotten till SJ och . Det ärorimligt att tala om marknadsmässiga villkor ellerkonkurrensneutralitet när de statliga företagen iprincip har hela skattebetalarkollektivet somriskkapitalbas.Vi vill också något kommentera vad som sägs i ettpar motioner om försäljning av statligt ägd skogtill enskilda. Det statligt ägda skogsinnehavet böranvändas bl.a. för att tillhandahållaomarronderingsmöjligheter och tillköpsmöjligheterför att förstärka det enskilda privata skogsbruket.Ett spritt privat ägande av skogsmark är viktigt föratt människor skall kunna få utkomstmöjligheter iglesbygden.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med vad som här anförts. Därmed blir allahär aktuella motionsyrkanden tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks.2. Vårbehandling av regeringens skrivelse(punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2002/03:N22 yrkande 3.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i motion2002/03:N22 (kd) - att det vore av stort värde omriksdagen skulle kunna behandla regeringensredogörelse för statliga företag under vårriksdagen.Det är viktigt att de statligt ägda bolagendebatteras offentligt och blir noggrant genomlystaav . Om skrivelsen behandlas undervårriksdagen får skrivelsen, utskottets behandlingoch den efterföljande debatten i kammaren störreaktualitet.Som redovisats föreligger det vissa praktiskaproblem för regeringen att färdigställa skrivelsenföre ca , vilket är den tidsgräns somgäller för propositioner och skrivelser som skallbehandlas av . Problemensammanhänger med möjligheterna att basera skrivelsenpå reviderade bokslut för de statliga företagen. Jaganser dock att regeringen i samråd med riksdagenskall söka finna en modell så att en vårbehandling iriksdagen av regeringens skrivelse blir möjlig.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir den nämnda motionentillgodosedd i berörd del och tillstyrks.3. revisorers allmänna synpunkter(punkt 3)av (), (), UllaLöfgren (m), (), StefanHagfeldt (m), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 1.StällningstagandeRegeringen har tagit olikainitiativ för att stärka sin roll somägarföreträdare. Mer tid och resurser avsätts förbolagsfrågorna i och chefen förNäringsdepartementet har inom regeringen givits ettmer samlat ansvar för de statliga bolagen.Vi anser att det är bra att regeringen harintensifierat utvecklingsarbetet, men många av deåtgärder som vidtas eller har vidtagitskunde ha genomförts tidigare. Flera av deiakttagelser som revisorerna gjorde vid 1997 årsgranskning visar sig nu kvarstå. Det rör sig omsådant som avsaknaden av målangivelser för flerabolag, oklara styrdokument och otillräckliguppföljning av bolagens verksamheter. Vi biträderdärför revisorernas förslag i avsnittet om allmännasynpunkter om att regeringen skall återkommatill med en utförlig redovisning av vilkaåtgärder som vidtagits för att förbättra styrningen,förvaltningen och uppföljningen av de statligabolagens verksamheter. Vi tillstyrker alltsårevisorernas förslag i här aktuell del.4. som ägarföreträdare(punkt 4)av (), (), YvonneÅngström (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 2 och avslår motion 2003/04:N2yrkande 3.StällningstagandeVi delar revisorernas bedömning om behovet av enutveckling av samarbetsformerna inomRegeringskansliet för att få till stånd en merenhetlig förvaltning och styrning av de statligabolagen. Uppdelningen av ägarutövningen på fleradepartementet kan leda till fortsatt splittring avresurser och kompetens. Vi anser dock inte - imotsats till vad som anförs i motion 2003/04:N2 (kd)- att skall uttala sig för attförvaltningen av alla statligt ägda företag skallsamlas hos ett departement. Det kan finnas skäl atti vissa fall låta förvaltningen av ett bolag liggapå ett departement som också har ansvar för detsakområde inom vilket det berörda bolaget ärverksamt. Ett exempel på detta är Kungliga OperanAB.Vidare instämmer vi i revisorernas förslag om attregeringen till skall lämna enredovisning av hur utvecklingsarbetet bedrivs inomRegeringskansliet när det gäller ägarutövningen. Ensådan redovisning bör vara väsentligt mer fyllig ochuttömmande än den nuvarande skrivelsen.Med det anförda tillstyrker vi Riksdagensrevisorers förslag i här aktuellt avseende. Dennyssnämnda motionen avstyrks i motsvarandedel.5. som ägarföreträdare(punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 2 och motion 2003/04:N2 yrkande3.StällningstagandeJag delar revisorernas bedömning om behovet av enutveckling av samarbetsformerna inomRegeringskansliet för att få till stånd en merenhetlig förvaltning och styrning av de statligabolagen. Revisorerna varnar för den uppdelning avstatligt ägda företag som gjorts på olikadepartement.Att flera olika departement arbetar medbolagsfrågor medför - som sägs i motion 2003/04:N2(kd) - att staten inte använder sina resurser påbästa sätt och att den kompetens som byggts upp påNäringsdepartementet inte utnyttjas fullt ut.Revisorernas granskning har visat att det finnsstora variationer mellan hur de olika departementenförvaltar de bolag de ansvarar för. I syfte attutnyttja resurser på bästa sättoch att skapa enhetlighet och en störreöverblickbarhet i statens förvaltning av de egnabolagen bör samtliga bolag med statligt ägandeförvaltas av ett och samma departement. En sådanomorganisation av regeringens bolagsförvaltning harlänge efterlysts av revisorerna och det är nu högtid att den genomförs.Vidare instämmer jag i revisorernas förslag om attregeringen till skall lämna enredovisning av hur utvecklingsarbetet bedrivs inomRegeringskansliet när det gäller ägarutövningen. Ensådan redovisning bör vara väsentligt mer fyllig ochuttömmande än den nuvarande skrivelsen.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande ställasig bakom vad som här anförts. Med dettatillstyrker jag revisorersförslag i här aktuellt avseende och dennyssnämnda motionen i motsvarande del.6. Övergripande mål, ekonomiska mål ochverksamhetsmål (punkt 5)av (), (), UllaLöfgren (m), (), StefanHagfeldt (m), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 3 och motionerna 2002/03:N22yrkandena 2, 6 och 10, 2003/04:N1 yrkande 1,2003/04:N2 yrkandena 2, 5 och 7, 2003/04:N3yrkandena 2 och 3 och 2003/04:N327 yrkande 6 ochavslår motionerna 2003/04: Fi218 yrkandena 4 och 5,2003/04:N295 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N314 och2003/04:N365.StällningstagandeVi instämmer - i likhet med vad som anförs imotionerna 2003/04:N1 (m), 2003/04:N3 (fp),2003/04:N2 (kd), 2002/03:N22 (kd) och 2003/04:N327(c) - i den kritik som revisorer framföri avsnittet om övergripande mål, ekonomiska mål ochverksamhetsmål. Revisorerna kritiserar att statenfortfarande blandar dessa olika typer av mål i olikadokument, såsom bolagsordningar, ägardirektiv,avtal, riksdagsbeslut och propositioner. I rapportenkonstaterar revisorerna också att bolagsordningarnainte alltid tydligt anger syftet med verksamhetenoch att det inte heller framgår huruvidaverksamheten syftar till något annat än att gå medvinst.Revisorerna ger en bild av betydande förvirringinom delar av den statliga bolagssektorn. De olikadepartementen har ingen enhetlig linje när detgäller vilka styrdokument som bör användas. Detförekommer att bolag utvecklar affärsidéer och målutan att det finns nämnvärd täckning i officiellastyrdokument. Andra bolag expanderarsidoverksamheter som saknar egentlig grund ibolagsordningen. Tydliga avkastningskrav och enfastställd utdelningspolicy finns inte alltidangiven för statliga företag som skall gå med vinst.För bolag med samhällsåtaganden förekommer det attregeringen underlåter att ställa krav pååterredovisning av hur dessa åtaganden uppfylls.Den kritik som revisorerna framför är berättigadoch de föreslagna åtgärderna bör vidtas. att antalet styrdokument skall begränsas, attalla statliga bolag skall ha aktuella ochgenomarbetade bolagsordningar och attbolagsordningarnas ändamålsparagrafer skall ses överoch stramas upp.I några motioner tas upp frågor rörande etiska ochmiljömässiga riktlinjer för företagen med statligtägande. De stora svenska privata företagen har förlänge sedan insett behovet av att utveckla etiskaoch sociala principer för verksamheten och ställerockså krav på underleverantörerna. ÄvenStockholmsbörsen gör etiska avvägningar. Vi anseratt det bör finnas en etisk policy i vart och ett avde statliga företagen och att varje företags etiskapolicy skall redovisas i årsberättelsen. Iregeringens årliga redogörelse för företag medstatligt ägande bör anges om företaget har en etiskpolicy, på motsvarande sätt som görsbeträffande miljöarbete, mångfald och jämställdhet.Vi vill också något beröra frågan om ohälsa i destatliga företagen och regeringens rapportering avdenna fråga. Mot bakgrund av regeringens fokuseringpå arbetsgivarnas ansvar för att få bukt med ohälsanär det anmärkningsvärt att så många av företagen medstatligt ägande - av företagen med 65 %av det totala antalet anställda - har ensjukfrånvaro som överstiger genomsnittet påarbetsmarknaden. Det är också anmärkningsvärt attregeringen så hårt ansätter det privata näringslivetutan att först förbättra förhållandena hos destatliga bolagen. Regeringen bör utarbeta en policyför hur företag med statligt ägande kan arbeta föratt de inte skall ha en högre sjukfrånvaro ängenomsnittet på svensk arbetsmarknad. En sådanpolicy kan innehålla riktlinjer för ett mer aktivtarbetsmiljöarbete, ökade möjligheter till flexibelarbetstid och distansarbete samt ökade möjlighetertill tjänstledighet för att pröva ett nytt arbeteeller för vidareutbildning.Frågan om handikappanpassning, som berörs i enmotion, anser vi bör uppmärksammas i allasammanhang. Vi ser den dock i ett mer generelltperspektiv och som inte bör hanteras i särskildordning för statliga företag.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir revisorers förslag iaktuell del och de inledningsvis nämnda motionerna isak tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks.Övriga här aktuella motioner avstyrks imotsvarande delar.7. Styrelsernas effektivitet (punkt 6)av (), (), YvonneÅngström (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 4 och motionerna 2003/04:N3yrkande 6 och 2003/04: N327 yrkande 7 i denna deloch avslår motion 2003/04:N2 yrkande 6.StällningstagandeVi anser - i likhet med vad som anförs i Riksdagensrevisorers förslag och i motion 2003/04:N327 (c) -att det behövs olika åtgärder för att effektiviserade statliga företagens styrelser. Således börregeringen utarbeta riktlinjer för nominering ocharvodering av styrelseledamöter i statliga bolagsamt ägna utbildningsfrågorna ökad uppmärksamhet.Vi menar vidare att regeringen på ett helt annatsätt än måste sträva efter att styrelsernaför statliga företag får en allsidig kompetens. Detinnebär t.ex. att inte bara svenska kvinnor och mänutan också personer från andra länder bör komma ifråga vid tillsättning av styrelserna. Personer mederfarenheter från verksamheter utanför kan,som anförs i motion 2003/04:N3 (fp), anlägga ettannat synsätt på olika frågor och problemställningarän personer med erfarenhet från enbart svenskaförhållanden. Det viktiga är således att få enallmän vidgning av kompetensen i styrelserna för destatliga företagen.I motion 2003/04:N2 (kd) efterfrågas ett uttalandeav om att, i det fall att politiker skallingå i en styrelse, det skall finnas en representantför vardera regeringen och oppositionen. Något skälför en sådan ordning kan vi dock inte se. Det måstevara kompetensen hos den berörda personen som äravgörande, inte den politiska tillhörigheten.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir revisorers förslag iaktuell del och de två förstnämnda motionerna iberörda delar tillgodosedda och tillstyrks. Densistnämnda motionen avstyrks i motsvarandedel.8. Styrelsernas effektivitet (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 8. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 4 och motionerna 2003/04:N2yrkande 6, 2003/04:N3 yrkande 6 och 2003/04:N327yrkande 7 i denna del.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i Riksdagensrevisorers förslag och i motionerna 2003/04:N2 (kd)och 2003/04:N327 (c) - att det behövs olika åtgärderför att effektivisera de statliga företagensstyrelser. Således bör regeringen utarbetariktlinjer för nominering och arvodering avstyrelseledamöter i statliga bolag samt ägnautbildningsfrågorna ökad uppmärksamhet.År 1997 utgjordes hälften av ledamöterna istyrelserna för de statliga bolagen av politiker ochpolitiska tjänstemän. Av revisorernas genomgång avbolagens årsredovisningar framgår att tjänstemänfrån departement, riksdagsledamöter och politiskatjänstemän fortfarande utgör en stor andel avbolagsstyrelserna. harrepresentation i av bolagens styrelser.Departementsföreträdaren i styrelsen har oftauppgiften att förmedla ägarens inställning i olikafrågor och dessutom att återföra kunskap tillarbetet i departementets bolagsgrupp.Riksdagsledamöternas roll i styrelsen är mer oklar.Visserligen representerar även riksdagsledamöternaägaren, staten, men dessa kommer inte frånRegeringskansliet som svarar för den direktaägarförvaltningen.Jag anser, i likhet med revisorer, attägarrepresentanter som tillsätts på politiskameriter kan öka risken för målkonflikter mellanägare och bolag. Det får inte gå rutin i attnominera riksdagsledamöter och politiska tjänstemäntill styrelseuppdrag i statligt ägda bolag.Ledamöterna i de statliga bolagsstyrelserna skallalltid utses efter förtjänst och skicklighet. Närdet gäller bolag med särskilda samhällsintresseneller bolag som ålagts samhälls-åtaganden, såsomt.ex. Posten, Systembolaget och , är detviktigt med en viss politisk representation istyrelsen. I de fall riksdagsledamöter eller andrapolitiker skall ingå i en bolagsstyrelse skall det -enligt min mening och som anförs i motion 2003/04:N2(kd) - finnas en representant för vardera regeringenoch oppositionen.Jag menar vidare att regeringen på ett helt annatsätt än måste sträva efter att styrelsernaför statliga företag får en allsidig kompetens. Detinnebär t.ex. att inte bara svenska kvinnor och mänutan också personer från andra länder bör komma ifråga vid tillsättning av styrelserna. Personer mederfarenheter från verksamheter utanför kan,som anförs i motion 2003/04:N3 (fp), anlägga ettannat synsätt på olika frågor och problemställningarän personer med erfarenhet från enbart svenskaförhållanden. Det viktiga är således att få enallmän vidgning av kompetensen i styrelserna för destatliga företagen.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir revisorers förslag iberörd del och de tre här aktuella motionerna imotsvarande delar tillgodosedda och tillstyrks.9. Insyn, uppföljning och revision (punkt 7)av (), (), YvonneÅngström (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 9. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 5 och motionerna 2002/03:N21yrkandena 5 och 6, 2002/03:N22 yrkandena 8 och 9,2002/03:N23 yrkande 3, 2003/04:N1 yrkandena 3 och 4,2003/04:N2 yrkande 4 och 2003/04:N327 yrkande 5 ochavslår motionerna 2002/03:N22 yrkande 4 och2003/04:N2 yrkande 8.StällningstagandeVi instämmer i den kritik avseende insyn,uppföljning och revision som framförs av Riksdagensrevisorer och i motionerna 2002/03:N21 (m),2003/04:N1 (m), 2002/03:N23 (fp), 2002/03:N22 (kd),2003/04:N2 (kd) och 2003/04: N327 (c). Kritik kanriktas mot regeringen för fortsatta brister iuppföljningen av de statliga bolagens verksamhet.Också bolagens återrapportering till regeringenmåste förbättras avsevärt bl.a. i fråga omredovisningen av bolagens måluppfyllelse.Insynsfrågorna måste ägnas särskild uppmärksamhet.Hanteringen av många statliga bolag visar att detfinns betydande brister i form av mörkläggning ochhemligstämpling. Exempel på detta under det senastehalvåret utgör de tidigare nämnda fyra propositioneri vilka regeringen föreslagit rekonstruktionerrörande Svenska Skogsplantor, , SJ och SvenskExportkredit. Beslutsunderlagen i propositionernahar varit näst intill obefintliga, ochNäringsdepartementets akter i ärendena harhemligstämplats i sin helhet. Som tidigareredovisats har en granskningsanmälan röranderegeringens beredning av dessa fyra propositionerlämnats till . I privatägda,börsnoterade företag skulle ett likartathemlighetsmakeri vara fullständigt otänkbart.Öppenheten i statliga företag måste generellt settöka. Allmänhet och journalister måste ges enovillkorlig rätt att närvara vid bolagsstämmor, ochdagordningar måste självklart vara utanhemligstämplar. Underlag för större beslut påbolagsstämmorna måste även de vara offentliga.När det gäller förslaget i motionerna 2002/03:N22(kd) och 2003/04:N2 (kd) om att revisorernasmandatperioder skall begränsas till i tagetkan konstateras att uppdraget som revisor enligtaktiebolagslagen (10 kap. 20 §) skall gälla tillslutet av den bolagsstämma som hålls under detfjärde räkenskapsåret efter revisorsvalet. Såledesanger aktiebolagslagen att revisorer skall väljas . Beträffande förslaget i samma motion om attrevisorer inte skall ha möjlighet att vara båderevisor och rådgivare i ett bolag vill vi peka påatt det av regeringens ägarpolicy framgår attrevisorernas roll är mycket viktig och attrevisorernas oberoende är en fråga som skallhanteras av styrelsen. En revisor skall enligtrevisorslagen (21 §) för varje nytt uppdrag pröva omdet finns omständigheter, t.ex. rådgivning, som kanrubba förtroendet för dennes opartiskhet ellersjälvständighet. Denna prövning skall enligtrevisorslagen (24 §) dokumenteras. Styrelsen börenligt statens ägarpolicy ta del av revisorernasbedömningar i enlighet med revisorslagensanalysmodell i fall bolaget vill anlita revisorernaäven som rådgivare/konsulter. Därutöver skall, i defall där konsulttjänsterna utgör en betydande andelav revisorernas ersättning, detta förhållandeförklaras och motiveras. En översyn avaktiebolagslagens bestämmelser om revisorsval ochmandattider görs inomJustitiedepartementet. Så snart aktiebolagslagenharmonieras med EG-bestämmelserna på området kan nyaregler komma att gälla för samtliga företag iSverige. I avvaktan på sådana ändringar finnsföljande bestämmelse om revisorsrotation i deyrkesetiska regler som Föreningen () ger ut: Det är inte förenligt medgod revisorssed att i ett företag av allmäntintresse acceptera val som revisor för mer än tvåsammanhängande mandatperioder.Med hänvisning till det anförda bör riksdagengenom ett tillkännagivande anmoda regeringen attvidta åtgärder i enlighet med vad som här haranförts. Därmed blir revisorers förslag iberörd del och de här aktuella motionerna - medundantag för yrkandena rörande revisorer imotionerna 2002/03:N22 (kd) och 2003/04:N2 (kd) - imotsvarande delar tillgodosedda och tillstyrks.10.Insyn, uppföljning och revision (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 10. Därmedbifaller revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 5 och motionerna 2002/03:N21yrkandena 5 och 6, 2002/03:N22 yrkandena 4, 8 och 9,2002/03:N23 yrkande 3, 2003/04:N1 yrkandena 3 och 4,2003/04:N2 yrkandena 4 och 8 och 2003/04:N327yrkande 5.StällningstagandeJag instämmer i den kritik avseende insyn,uppföljning och revision som framförs av Riksdagensrevisorer och i motionerna 2002/03:N21 (m),2003/04:N1 (m), 2002/03:N23 (fp), 2002/03:N22 (kd),2003/04:N2 (kd) och 2003/04:N327 (c). Kritik kanriktas mot regeringen för fortsatta brister iuppföljningen av de statliga bolagens verksamhet.Också bolagens återrapportering till regeringenmåste förbättras avsevärt bl.a. i fråga omredovisningen av bolagens måluppfyllelse.Insynsfrågorna måste ägnas särskild uppmärksamhet.Hanteringen av många statliga bolag visar att detfinns betydande brister i form av mörkläggning ochhemligstämpling. Exempel på detta under det senastehalvåret utgör de tidigare nämnda fyra propositioneri vilka regeringen föreslagit rekonstruktionerrörande Svenska Skogsplantor, , SJ och SvenskExportkredit. Beslutsunderlagen i propositionernahar varit näst intill obefintliga, ochNäringsdepartementets akter i ärendena harhemligstämplats i sin helhet. Som tidigareredovisats har en granskningsanmälan röranderegeringens beredning av dessa fyra propositionerlämnats till . I privatägda,börsnoterade företag skulle ett likartathemlighetsmakeri vara fullständigt otänkbart.Öppenheten i statliga företag måste vidaregenerellt sett öka. Allmänhet och journalister måsteges en ovillkorlig rätt att närvara vidbolagsstämmor och dagordningar måste självklart varautan hemligstämplar. Underlag för större beslut påbolagsstämmorna måste även de vara offentliga.Jag vill också beröra frågan om revisorerna i destatliga företagen, som tas upp i motionerna2002/03:N22 (kd) och 2003/04:N2 (kd).