bet · GQ01KUU3 · 2003-05-22 00:00:00 — Jag återkommer till den frågan.När det gäller stadgan om mänskliga rättighetervar frågan hur vi skulle hantera den på bästa sätt.Alla var egentligen överens om att vi inte kundeöppna den vid de olika artiklarna, för då skulle vibörja från scratch och därmed få ett väldigt tufftarbete att hantera det hela. Så småningomutkristalliserades ett initiativ främst frånbritternas sida som jag och irländarna och ävenordföranden stödde, nämligen att vi skulle titta påde allmänna bestämmelserna i slutet av stadgan, deså kallade horisontella artiklarna, och se om mankunde hitta en lösning som löste upp konfliktenmellan rättigheter och principer.För övrigt kan man säga att de allmännabestämmelserna begränsar stadgans inflytande renträttsligt. Man säger att de inte får tillämpas istrid till exempel med , och deska vara i överensstämmelse med de nationellakonstitutionella bestämmelserna. Man kunde ha gjortännu fler förbättringar för att klargöra detta. Enväldigt viktig bestämmelse är den som är tillagd avarbetsgruppen i 52:5, där man säger att om det ärprinciper som hanteras måste de följas avföljdlagstiftning innan de ska kunna användas i enjuridisk process. Det där är väldigt viktigt attfastslå, man kan inte ställa krav på t.ex. arbeteutan vidare, utan det måste finnas enföljdlagstiftning som följer upp principen innan attden ska kunna tillämpas rent rättsligt. Det löste uten del av problematiken, och vi kunde enas iarbetsgruppen. Även konventet har välkomnat de härjusteringarna i de allmänna bestämmelserna för attgöra stadgan rättsligt bindande.Det finns olika uppfattningar om man ska ha in densom en del av fördraget eller ett protokoll tillfördraget. Men i juridisk mening innebär det ingenförändring därvidlag. Det är mera en statusfråga.Arbetsgruppen har också tittat påEuropakonventionen. Som sagt var man väldigt negativtill en början. Vi har fått hjälp av båderiksdagstjänstemän och i vårtarbete. arbetade fram ett väldigtbra arbetsdokument omkring anslutningen tillEuropakonventionen, där man också pekade på detproblem som gällde speciellt för britternas del; dehar inte ratificerat alla tilläggsprotokoll. Dettaproblematiserade en hel del, och jag lade in detta som ett gemensamt dokumenttill arbetsgruppen. Hade jag inte ställt upp på dethade det inte behandlats av arbetsgruppen, så detvar en väldigt viktig förutsättning för att få indet i arbetet. Annars hade det blivit ett allmäntbidrag som hade hamnat i de väldiga högarna.Det möttes av väldigt stort och positivt intressenär det kom därför att det hade problematiseratanslutningen till och pekade påmöjligheterna. Arbetsgruppen enades utan störrediskussioner om att ställa sig bakom deninriktningen. Det såg vi från svenskt håll som enväldigt stor framgång. Även i konventet har man närman diskuterat detta ställt sig bakom dokumentet.Det finns föreslaget i artikelförslagen frånpresidiet i konventet att man ska ge möjlighet tillministerrådet att ansluta unionen tillEuropakonventionen. Det förutsätter att EU blir enjuridisk person. Det debatterade vi i kammaren igår.Ibland talas det om att det finns konkurreranderättssystem. Jag fick själv lära mig en del underdet här arbetet om förhållandet mellan domstolarna.Europadomstolen i är inte någonöverdomstol till de nationella domstolarna ochskulle inte heller bli det i förhållande till . Den har att tolka rättsfall i förhållandetill , och sedan avger den ettutlåtande. Men den har inga sanktionsmöjligheter,det är alltså ingen överprövningsdomstol iförhållande till de nationella domstolarna eller . Men däremot har de länder som haranslutit sig till förbundit sigatt följa domstolens utslag, men det är en annansak. Det är alltså folkrättsligt moraliskt bindandeförhållande som man har i det avseendet. Där har detibland rått lite oklarheter i den svenskadiskussionen. De är inte konkurrerande system isammanhanget.Ordföranden: för det. lämnar jag ordetfritt.Joe (): nämnde att man kommeratt flytta gränsöverskridande brott från dagenstredje pelare till första pelaren. Då vill jag vetaom det finns andra liknande frågor som kommer attflyttas. Vad gäller beslutsprocessen senare i rådet:Är det enbart enhällighet i de frågorna som blirkvar?Det finns en del som talar om att man ska ha engemensam europeisk gränspolis. Det skulle varaintressant att få veta dina synpunkter på det.Ingvar nämnde konkurrerande lagstiftningar.Kan du tydliggöra vad som händer under mellantidendå följdlagstiftningen inte är klar än?Rangwi Marcelind (kd): inledde med attsäga att uppdraget var att förenkla fördraget, ochdär får man ha en stor pedagogisk förmåga för attkunna förenkla detta som är så svårförståeligt. Pådet rättsliga området är det oerhört viktigt att visom nation ändå har möjlighet att fatta beslut ifrågor där vi tycker att vi har den bästalagstiftningen. När man tittar på den grupp somarbetade med subsidiaritetsfrågorna och som lämnadesin slutrapport kan man se att därfanns en stor enighet om att subsidiaritetsprincipenbör beaktas bättre. Dessutom var det en stor enighetom att förbättringarna inte fick förlänga, försenaeller blockera lagstiftningen.Då blir min följdfråga: Hur skasubsidiaritetskontrollen gå till? Hur ska man kunnasäkerställa att subsidiaritetsprincipen respekteras?Hur ska det gå till vid varje lagstiftningstillfällenär det står att det bör innehålla ett så kallatsubsidiaritetskort? Det här är jätteviktigt förrättsområdet.Göran (): Med tillåtelse från ordförandenska jag lämna en kort kommentar till den föregåendediskussionen om rambeslutshanteringen. Det kom intefram att numera har en möjlighet attförhandsgodkänna en nästan färdigförhandladöverenskommelse som handlar om rambeslut. Dettillhör bilden av möjligheter.Jag har inte någon direkt fråga, men jag blevapostroferad av kring stadgefrågan,och jag vill lämna ett par kommentarer. Oberoende avom EU:s rättighetsstadga tas in i fördraget ellergörs till en bilaga till fördraget - hur det nu kanvara tänkt - så kommer den som politisk deklarationoch som ett faktum att kunna spela en roll för hurdomstolen i dömer i olika sammanhang. Dendomstolen är alltså fri att använda den härrättighetsstadgan oberoende av vilken ställning dentill sist får i regeringskonferensen.Sedan vill jag peka på vikten av anslutningen av EUtill om mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter. Där är inte problemet baraatt EU måste skaffa sig en juridisk personlighet somkan göra det, utan sett ur stadgans och urEuroparådets synpunkt är det också nödvändigt attmöjliggöra för en juridisk person att ansluta sigtill den stadgan. Den är förbehållenbara stater. Det är en rad olika tekniska problemsom måste lösas. Men det är också nödvändigt attlösa denna fråga därför att konkurrensen mellandomstolarna, som ju förr eller senare kommer attuppstå, har klarats på det sättet attdomstolen i de facto har accepterat densyn och de utslag som domstolen i hargjort. Över tid och längd kommer detta inte attfungera, utan man måste lösa anslutningsfråganenligt min mening.Sören Lekberg (s): frågade om listan övereuropeiska brott. Det är en ganskakomprimerad lista, men i den artikel som presidiethar föreslagit finns en strecksats som ger utrymmeatt tolka in fler brott än de som är beskrivna i dentidigare delen i artikeln. Där har vi lagt in ettändringsförslag att ta bort den meningen så att dethelt klart ska framgå av listan vilka brott det är.Det ska alltså vara grova internationellanarkotikabrott, det ska vara trafficking med män ochkvinnor etc. Om man vill revidera listan med enhällighet besluta om att manska göra detta. Och det ska i sin tur godkännas avmedlemsstaternas parlament. Då har man en säkerhet.Jag vill tillägga att jag tror att det ärnödvändigt, om vi ska komma åt denna brottslighet,att göra någonting på det här området. Erkänner viatt det är EU som ska ta itu med detta måste viockså acceptera de beslutsformer som finns inomunionen, att det är normala kvalificerademajoriteter i rådet, att man ger medbeslutande åtparlamentet. Det är i alla fall min uppfattning.Sedan tog du upp gränspolisfrågan. Den har fåttstort utrymme. Det är en del förespråkande ländersom har talat så mycket om en gemensam gränspolis.Nu står det inte riktigt så i det utkast som kommer.Vi har reagerat mot detta, och i den allmännadebatten på konventet var majoriteten för att maninte vill ha en gemensam gränspolis. Vad man talarom i stället är att samarbeta och kanske hasolidaritet som innebär att man hjälper de ländersom har en lång yttre gräns så att de kan finansierasin egen gränspolis så att den blir effektiv.Redan i dag ska en subsidiaritetskontroll utövas.Riksdagen kommer i kontakt med den i form av defaktapromemorior som regeringen är nödsakad att geut då det gäller viktiga lagförslag. Där sker engenomgång av rättslig grund och så vidare. Men vaddet nu kommer att bli fråga om och som jag trorkommer att bli den stora effekten av detta, är attvarje nationellt parlament nu tvingas att granskavarje lagförslag som kommissionen lägger fram ochgöra en bedömning av om det verkligen är iöverensstämmelse med principen eller inte. Är detinte det har man möjlighet att lämna ett yttrandetill EU:s institutioner.Blir det upp till en tredjedel av antalet nationellaparlament måste kommissionen verkligen överväga dethela. Det var tal om att om två tredjedelar sägernej skulle kommissionen förkasta förslaget, men endel sade då att en kommission som får så många emotsig med automatik kommer att dra tillbaka sittförslag. Jag tror alltså att det här kan bli så attsäga en verksam beståndsdel i fortsättningen.Ingvar (): Först förstod jag inte JoeFrans fråga om följdlagstiftningen, men sedan slogdet mig att han förmodligen syftade på principerna istadgan och den bestämmelse som jag pekade på attarbetsgruppen hade föreslagit, nämligen att detskulle vara en följdlagstiftning om det skullegälla.Vad händer , frågade händer ingenting, för om det inte finns en sådanföljdlagstiftning kan man inte använda de härprinciperna för rättsliga processer. Först när detfinns en följdlagstiftning kommer de att varaanvändbara i en rättslig process.Göran har rätt i analysen när det gällerrambesluten. Vi har förändrat regeringsformen såatt regeringen kan gå in tidigare, även om detkanske ibland är mera en teoretisk möjlighet. Pålängre sikt kommer situationen också att förändrasom den inställning som konventets majoritet - fårjag förmoda - står bakom att man ska ändra helasystemet för beslut, nämligen lagar och ramlagar.De nuvarande direktiven kommer då att jämställas medrambeslut inom det här området. De härfrågeställningarna kan man ta upp också när detgäller direktiv i förhållande till rambesluten, förde är ju väldigt likartade även om de liggerinom olika pelare.Göran har klart rätt i att en politiskdeklaration om de mänskliga fri- och rättigheterna,precis som målsättningsstadgandena iregeringsformen, indirekt kan påverka idomstolsutslag. De kan inte direkt användas av demsom är drabbade för att ställa krav, men de kangivetvis påverka ett utfall i en process. Jag vill idet sammanhanget också säga att det enligt minpersonliga åsikt är väldigt viktigt att göra den härstadgan juridiskt bindande. Du täcker igen ett hål iunionsmedborgarens möjlighet att när han känner sigkränkt av unionsinstitutionerna åberopa ett skydd,och att då ha en juridiskt bindande stadga är någotpositivt för unionsmedborgarna.När det gäller är det riktigt attdet är två parter, och det förutsätter attEuroparådet accepterar att släppa in EU med vaddetta innebär. Såvitt jag förstår är det inte någontanke om att EU ska ingå i , men självaanslutningen till konventionen är så att säga enrättslig procedur. I förslaget till fördrag sägs detatt unionen kan eller får ansluta sig tillEuropakonventionen, men alla vi svenska delegaterhar krävt att det ska stå att vi ska sökaanslutning. tänkte jag, som jobbar mycket medkonstitutionella frågor, att man inte kan skriva sådär i ett konstitutionellt fördrag, men det har mantydligen gjort tidigare i . Har man välanslutit sig är det väldigt konstigt att det står"ska söka", men då gör man vid nästa fördragsändringså att man tar bort den klausulen.Gustav (): Jag har två frågor. Den enarör den något oprecisa listan över vilkagränsöverskridande brott som unionen ska ägna sig åtatt beivra. En parallell som möjligtvis haltar någotär den lista över delade befogenheter som hardiskuterats tidigare och som också menarvarit för oprecis. Man har fått ett löfte, och dethar funnits en plan om att man senare ska upprättaett klarläggande av exakt vilka områden inom dessabefogenheter som EU ska ha kompetens över.Finns det när det gäller den svenska synen på listanöver gränsöverskridande brott några möjligheter tillframgång på så sätt att det mer kommer attpreciseras vilka brott det rör?Det var den första frågan. Den andra gäller att detkanske mest omdiskuterade spörsmålet inom deträttsliga området har varit värnandet av asylrättenoch flyktingpolitiken. Jag tror att vi kan varaganska eniga om detta, åtminstone utåt sett. Där svenska synen traditionellt varit att man skariva den mur som vissa av oss hävdar finns runt EUoch som gör att människor tvingas smuggla sig in iunionen och dör i containrar vid gränserna. Ni harhört historierna tidigare. Det förekommer också enviss jakt efter flyktingar inom unionen. Jag villfråga på vilket sätt man menar att den svenska synenhar gett avtryck på de skrivningar som finns i dag.Råder det inte en risk för att när man göromröstningar med kvalificerad majoritet, om det nublir så, en svensk mer human flyktingpolitik kantänkas omöjliggöras av detta?Tobias (): Tack för en intressantgenomgång! Jag skulle vilja ställa en väldigt enkelfråga, som jag tycker behöver klargöras. Vilka nyaöverstatliga befogenheter får EU genom defördragsskrivningar som finns liggande ikonventet? Det talas här om att det när det gällerasylpolitik och vissa andra områden ska det finnaskvalificerad majoritet och medbeslutande förparlamentet. Vilka nya områden är det som EU genomde här nya fördragsskrivningarna skaffar sig?Mats (): Jag ska kort återkomma tillfrågan om förhållandet mellan stadgan ochEuropakonventionen. Vi diskuterade också detta ikammaren i går, och det finns kanske anledning attåterkomma till det. påpekar att deti stadgan sägs att den inte får tillämpas ellertolkas i strid med . Det är gottoch väl, men då uppkommer följande fråga: Om någonanser att så ändå har skett, det vill säga attLuxemburg har gjort ett domslut i strid medEuropakonventionen, vem avgör i så fall om detfaktiskt föreligger en diskrepans eller inte?Svensson har helt rätt när han säger attStrasbourgdomstolen inte är överordnad Luxemburg.Nej, just det! Det är det som lite grann skaparproblemet, i synnerhet om man kan tänka sigåtminstone hypotetiskt att såväl somStrasbourg fattar beslut i samma ärende elleråtminstone i ett likartat ärende. Såvitt jag förstårär det i praktiken omöjligt att lösa denna konflikt.Beatrice (): Jag har tre korta frågor. Denförsta är delvis föranledd av . Vadgäller den här listan: Hur troligt är det att vivinner gehör för att ta bort den därgummiparagrafen? Vilken är inställningen hos deandra länderna?Jag har också en fråga som ansluter till det: Har nidiskuterat den diskrepans som finns mellankompetensområdet när det gäller listan och det somden berör och vad Europol och Eurojust sysslar med?De har ju betydligt vidare kompetensbefogenheter.Har man en helhetssyn när det gäller EU:s arbete pådet här området? Risken är ju stor att man kommeratt arbeta med olika avgränsningar i vad EU fårsyssla med och inte. Det diskuteras väldigt lite omdet.Den tredje frågan gäller bara ett förtydligande somjag skulle vilja ha. När det gäller initiativrättenför medlemsstaterna är det väl knappast en stat somkan ta initiativ utan det är en begränsning. Manmåste ju hitta kompisar. Hur många är det som manska hitta? Jag har missat det.Kerstin (): Ordförande! Jag har bara enväldigt liten fråga i sammanhanget, men den ärintressant med tanke på att vi diskuterar hurriksdagen ska kunna vara delaktig och att det ärviktigt att det finns en tidsrymd som är tillräckligför att ska kunna arbeta på rimligagrunder. Jag undrar om sexveckorsperioden efter detatt lagförslag lagts på bordet och då ingenting fårhända: Hur har man resonerat för att landa just , och har det någon betydelse för vad somanses vara rimlig tid för parlamentens arbete närdet gäller övriga områden i förhållande till EU?Johan (): Jag återkommer till gemensamtull. I artikel 10 står det: stegvis införa ettgemensamt system för integrerad förvaltning av deyttre gränserna. Jag tolkar detta som ett steg moten gemensam tull. Har ni lagt in ändringsförslag pådenna punkt, och i så fall: Vilket stöd känner niatt ni har för detta ändringsförslag?Carl B (): Jag lade märke till någontingsom sade. På något sätt luktade detgammal EU-nämndsordförande om konstaterandet att detverkligen blir bett i de nationella parlamentenssubsidiaritetskontroll om det är som du sade, att deär tvungna att yttra sig. Men vad händer om de integör det? Blåser de en chans att yttra sig, eller ärdet så att processen i EU då stannar upp och går ibaklås? Måste man vänta tills andra parlament haryttrat sig? Det är naturligtvis då som det blir enväldig press.Gunilla (): Något som vi inte hardiskuterat är den öppna samordningen. Jag tyckerändå att det finns anledning att ställa en fråga omni tycker att det är bra att den finns. Den kommerju inte att kunna regleras av konventet, för denfinns egentligen inte, men varhelst människor ochpolitiker träffas hittar man på nya jippon. Jagtycker att det här är ett bekymmer, för det ger ettsken av att EU har en kompetens som man inte har iolika samarbeten.Lägg detta till den andra frågan, som handlar omländer som vill gå vidare och integrera samarbetet.Det pågår nu initiativ på utrikes- ochsäkerhetsområdet mellan fyra rätt viktiga länder,som ska träffas den 29:e. Diskuteras på något sättmöjligheterna eller avgränsningarna för hur mycketman får använda unionens kapacitet?Det sista handlar om rambeslut. ju prata just om effektivitet ochrättssäkerhet i beslutsformerna. Vi har haft mycketav strider om rambesluten just därför att de kanskeinte är så väl förankrade. Det kommer väl att ledatill att vi inte kommer att behöva hantera den härfrågan, för besluten ska ju förberedas på ett ochsamma sätt genom . Eller har jagtolkat detta fel?Sedan vill jag bara göra en kommentar vad gällerlistan. Jag har faktiskt svårt att se mervärdet avatt medlemsstater ska schackra med att definierabrott. Om vi nu ska gå vidare med att göra det härenklare och låta kommissionen få större möjligheterpå det här området, ska man bara för en liten bitförbehålla sig rätten att definiera området? Jagvill ställa frågan om det blir görligt och om maninte bygger in ett annat spänningsmoment. Jag villgöra en liknelse med när man byggde upp den inremarknaden. Vad hade hänt om medlemsstaterna därhade fått vara med om att definiera vad som ärsnedvridande konkurrens, otillåtna statsstöd ellernågonting annat?Jag vill att man tänker ett varv till när man nuförsöker att utveckla, förtydliga eller mer ellermindre dölja listan. Det finns olika synpunkter påom man behöver den här listan och över huvud tagetden här makten hos staterna. Det är en öppen fråga.Ordföranden: Jag lämnar nu ordet till er som skasvara. Ni får väl dela upp svaren så som ni tyckerkan vara lämpligt.Sören Lekberg (s): tog upp en frågasom jag tror har bäring på en del andra frågor,nämligen hur framgångsrika vi nu är med våraändringsförslag. Vi har lagt in ändringsförslag, ochvi har haft en allmän plenardebatt om det. beredsde olika ändringsförslagen, och presidiet kommer såsmåningom med ett ytterligare förslag. De revideraralltså sitt förslag, och då får vi se vilket intryckdet har gett. Sedan ska vi göra en slutligbedömning. Ingenting är ju klart förrän allting ärklart. Konventet är en sak. Konventets resultat skaöverlämnas till , och sedan ska detbli en reguljär regeringskonferens, som beslutar medenhällighet. Där har medlemsstaterna möjlighet att"säga sitt" och att kunna stoppa de saker som deinte tycker ska finnas med.Det är processen framöver. Men man ska naturligtvisvara klar över att om det här konventet med densammansättning som det har når enhällighet ellerstor konsensus blir det ganska vägledande. Därförlägger vi i det här skedet ned väldigt mycket jobb,så att det påverkar utvecklingen.När det gäller asylpolitiken är det riktigt att dennu förs över till att bli överstatlig. Det var ettbeslut som togs . Det togs i ,och i samband med det sade man att de frågorna skaöver till första pelaren. Det beslutet har dock inteformellt tagits ännu i , där det skafattas med enhällighet. Det kan vi alltså göra.Vad vi har varit eniga om från de svenskadeltagarnas sida är att lägga in om att det handlarom minimistandarder, så att man också kan lägga tillnationella villkor med utgångspunkt i att det skakunna vara en humanare hantering om vi så vill.Tobias frågade vad det exakt är som vi föröver till EU. Det är det som står i det härutkastet. Det är begränsade delar av straffrätten.Jag betonar att vi är väldigt noga med att de skavara gränsöverskridande och bara detta. Vi har ävenmed asyl- och immigrationsområdet, som jag nyssnämnde. Vi har också civilrätten med ett undantagsom vi vill ha, nämligen att det när det gällerfamiljerättsområdet ska råda enhällighet.Mats tog upp den delikata frågan omdomstolarnas roll i stadgan, som fårta sig an.Beatrice tog upp Europol och Eurojust. Det ärju samarbetsområden, och hur de är reglerade finnsmed här. Vi har också där understrukit att det intefår vara för extensivt på det området. Vi är nogamed att inga främmande plötsligt skulle kunna börjainleda förhör i , påbörja förundersökningaroch så vidare. Det är vi noga med.Du nämnde initiativrätten. Det var en del i att fåländerna att acceptera att man lämnar över de härstraffrättsliga frågorna till det gemensammaområdet. Man vill ha kvar initiativrätten som man har då det gäller rambeslutshanteringen. Här ärdet medlemsstaterna som tar initiativ och så vidarei samarbete med kommissionen. Men för att det inteskulle bli blockerande och kaotiskt har man satt uppen tröskel vid 25 %.Kerstin frågade om sexveckorsperioden ärrimlig och vad man bygger den på. Det finns sedantidigare ett Amsterdamprotokoll om nationellaparlament och som talar om att handlingarna skakomma över. Läggs det då lagförslag får man intebörja hantera dem för att denationella parlamenten ska ha möjligheter att sättasig in i de här frågorna.I den arbetsgrupp som har arbetat med nationellaparlament har vi sagt att det inte räcker formellt i rådet, utan inte heller rådetsarbetsgrupper får börja jobba med frågorna. Vitycker att det är en rimlig tid. Man borde på sexveckor kunna bilda sig en uppfattning om ifall detstrider mot subsidiariteten eller inte.Johan tog upp gränspolisen. Jag, och har tolkat det härså att det inte är fråga om någon gemensamgränspolis. Därmed har vi inte lagt fram någotändringsförslag för att ta bort en sådan. Vi vill istället ha markerat att det handlar om gemensamsamordning och den typen av frågor, inte att det skaanställas EU-gränspoliser som ska ha EU-lön och såvidare. Det är inte fråga om det.Carl B fråga om subsidiaritetskontrollenförstod jag inte riktigt. Det är inte så att manbehöver invänta. Det är en sexveckorsperiod dåjobbet med frågan ligger nere i rådet. har de nationella parlamenten möjlighet attreagera. Reagerar de inte och är de inte entredjedel rullar det vidare. Så är det.Gunilla gav uttryck för de uppfattningarsom man väldigt mycket möter i konventet och iarbetsgrupperna, att man helt och hållet bordeöverlämna det här till unionen att sköta. Jag märkernär jag är hemma en helt annan uppfattning, att manär väldigt försiktig med detta och att det häregentligen är nationella frågor. Men vi tycker attom vi ska komma åt den här brottsligheten måste viutnyttja EU-samarbetet för det. Då ska det dock varafråga om avgränsade brott.