bet · GQ01UBU5 · 2003-03-06 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 120 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2002om olika högskolefrågor.Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden.Yrkandena handlar om övergripande frågor, tillträdesfrågor, studenternasförhållanden, validering och komplettering av utländsk högskoleutbildning,internationellt utbyte, lärarna i högskolan, distansutbildning,utbildningar för vissa yrken, vissa ämnen, studieorganisatoriska frågor ochnågra övriga frå- gor. Utskottet hänvisar i flertalet fall till pågåendeutredning eller beredning inom eller till tidigareställningstaganden i samma fråga.Sex yrkanden rör frågor där det enligt gällande regler ankommer på läro-sätena att fatta beslut. Utskottet avstyrker yrkandena med hänvisning tilldetta.Reservationer finns på olika punkter från , libera-lerna, , degröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottets över-väganden föreslår utskottet att fattar följande beslut.1. Styrningen av högskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub298 yrkande 6,2002/03:Ub323 yrkande 25,2002/03:Ub448 yrkande 12 och2002/03:Ub486 yrkande 5.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd)2. Fristående högskolorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub298 yrkande 7,2002/03:Ub323 yrkande 26 och2002/03:Ub486 yrkandena 10 och 11.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)3. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigtRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub448 yrkandena 1, 2, 9, 10, 14, 15 och 16,2002/03:Ub486 yrkandena 2, 3 och 6,2002/03:Ub490 yrkande 8,2002/03:N263 yrkande 14 och2002/03:N267 yrkande 12.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)Reservation 7 (kd)4. Högskolans samverkan med det omgivande samhälletRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 17.5. SamvetsfrihetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub495 yrkande 3.6. Strategi för att öka examensfrekvensenRiksdagen avslår motion2002/03:N302 yrkande 1.7. ResurstilldelningssystemRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 4 och2002/03:Ub486 yrkande 4.Reservation 8 (m)Reservation 9 (fp)8. Försäljning av utbildning till enskildaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub286,2002/03:Ub321 och2002/03:Ub448 yrkande 17.Reservation 10 (kd)9. Villkor för grundläggande behörighetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 6.Reservation 11 (fp)10. Decentralisering av antagningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 7,2002/03:Ub448 yrkande 6 och2002/03:Ub486 yrkande 1.Reservation 12 (m)Reservation 13 (fp)Reservation 14 (kd)11. MeritvärderingRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub352 yrkandena 1 och 2 och2002/03:Ub444 yrkande 14.Reservation 15 (fp, kd)12. Studenternas rättssäkerhetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub235,2002/03:Ub489 yrkande 7 och2002/03:Ub491 yrkande 2.Reservation 16 (kd)Reservation 17 (c)13. KårobligatorietRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub222,2002/03:Ub323 yrkande 13,2002/03:Ub448 yrkande 8,2002/03:Ub486 yrkande 9,2002/03:Ub487 yrkande 7 och2002/03:Ub489 yrkande 6.Reservation 18 (m, fp, kd, c)14. StudentkontraktRiksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 12.Reservation 19 (fp)15. Studenternas alkoholkonsumtionRiksdagen avslår motion2002/03:Ub317.Reservation 20 (v, mp)16. Uppföljning av studenters lärartidRiksdagen avslår motion2002/03:Ub318.17. Internationell examenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub243 och2002/03:Ub323 yrkande 15.Reservation 21 (fp)18. Diploma supplementRiksdagen avslår motion2002/03:Ub215 yrkande 1.19. Validering och komplettering av utländsk högre utbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub215 yrkandena 2 och 3,2002/03:Ub463 yrkande 1,2002/03:Sf226 yrkande 9,2002/03:Sf332 yrkande 19 och2002/03:Sf334 yrkande 40.Reservation 22 (m)Reservation 23 (fp)20. Instrumenten för meritvärdering av genomgången utbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 11.Reservation 24 (fp, kd, c)21. Internationellt utbyteRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 14 och2002/03:T377 yrkande 6.Reservation 25 (fp)22. Högskolelärares villkor och utvecklingsmöjligheterRiksdagen avslår motion2002/03:Ub448 yrkande 11.Reservation 26 (kd)23. Rekryteringen av högskolelärareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 1.Reservation 27 (c)24. DistansutbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub376,2002/03:Ub441 och2002/03:Ub489 yrkandena 12-15.Reservation 28 (c)25. HBT-frågor i utbildningarna till vissa yrkenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub303 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub457 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub510 yrkande 3,2002/03:Ub553 och2002/03:L249 yrkande 17.Reservation 29 (fp)26. Kunskaper om funktionshinderRiksdagen avslår motion2002/03:So457 yrkande 4.Reservation 30 (kd)27. Teknisk utbildning mot ohälsa i arbetslivetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub307 yrkandena 1 och 2.Reservation 31 (v)28. Utbildningar för tandvårdRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub305,2002/03:Ub364,2002/03:Ub477 och2002/03:Ub507 yrkandena 1-6.Reservation 32 (v)29. DansutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Kr370 yrkande 17.Reservation 33 (kd)30. Utbildning av dramapedagogerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub234 och2002/03:Ub517.31. Utbildning av imamerRiksdagen avslår motion2002/03:Ub346.Reservation 34 (v)32. Utbildning och forskning inom ITRiksdagen avslår motion2002/03:T458 yrkande 4.33. Utbildning inom form- och designområdetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub335 yrkande 2,2002/03:Ub488 yrkande 7 och2002/03:N398 yrkande 7.34. Film- och medieutbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub398.35. ArameiskaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub240.36. DjuretikRiksdagen avslår motion2002/03:MJ488 yrkande 2.37. Komplementär- och alternativmedicinRiksdagen avslår motionerna2002/03:So225 yrkande 1 och2002/03:So365 yrkande 5.38. Forskningsanknytning av skolämnet slöjdRiksdagen avslår motion2002/03:Ub288.39. Basår för all konstnärlig utbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Kr264 yrkande 16.40. Frivillig collegeterminRiksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkande 9.Reservation 35 (fp)41. Naturvetenskapliga kurser för icke- naturvetareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub283 yrkande 4.42. Praktik i samhälls- och beteendevetenskapliga utbildningarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub531.43. TreterminssystemRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub338 yrkande 6 och2002/03:Ub384.Reservation 36 (fp)44. Lunds universitets historiska museumRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub220,2002/03:Ub282 yrkandena 1-3 och2002/03:N340 yrkande 15.45. Utveckling av undervisnings- och examinationsformerRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkande 8.Reservation 37 (c)46. Personal- och kompetensförsörjning i skogslänenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub513.47. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub268 yrkande 1,2002/03:Ub339,2002/03:Ub356,2002/03:Ub357,2002/03:Ub369 yrkande 1 och2002/03:Ub400 yrkande 2.Stockholm den 6 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Britt-MarieDanestig (v), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (),(m) och ().2002/03UbU5Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motions-yrkanden i olika högskolefrågor. En del av dessa behandlades i utskottetsbudgetbetänkande om utgiftsområde 16 (bet. 2002/03:UbU1). Yrkanden somhandlar om lärarutbildning behandlas i utskottets betänkande 2002/03:UbU4.Vissa yrkanden som rör forskning kommer att behandlas i utskottets kom-mande betänkande 2002/03:UbU14.Återstående yrkanden i högskolefrågor behandlas i detta betänkande.Först tar utskottet upp övergripande frågor om högskolan. Därefter be-handlas vissa frågor om resursfördelning och avgifter, tillträde tillhögskolan, frågor om studenternas förhållanden, validering ochkomplettering av ut- ländsk utbildning, internationellt utbyte, lärarna ihögskolan, distansutbild- ning, utbildning för vissa yrken, vissa ämnensamt några övriga frågor.Sex yrkanden rör frågor där det enligt gällande regler ankommer på läro-sätena att fatta beslut. Dessa behandlas sist i betänkandet.Förslagen i motionerna, sammanlagt 120 yrkanden, återges i bilaga.Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om styrningen av högskolan, friståendehögskolor, grunddrag i högskolans utveckling i övrigt, högskolans samverkanmed det omgivande samhället, tillämpning av samvetsfrihet samt strategierför att öka examensfrekvensen. Ut- skottet hänvisar till tidigareställningstaganden, pågående utred- ningar och åtgärder som regeringen harvidtagit.Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (kd), 3 (m), 4 (fp), 5 (m), 6 (fp) och7 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet, och tar i sinamotio- ner upp frågan om styrningen av högskolan.Enligt motion 2002/03:Ub486 yrkande 5 skall universiteten varasamhällets självkritiska spegel. För att deras granskning skall vara tro-värdig måste de vara oberoende av statsmakterna. Motionärerna vill att uni-versitetens styrelser skall avpolitiseras så att forskarna och lärarna fårfrihet att råda över verksamheten. I motion 2002/03:Ub298 yrkande 6 skriverMo- deraterna att universiteten och högskolorna bör ges styrelser därprofessionell kunskap utifrån kombineras med erfarenhet inifrån.Folkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub323 yrkande 25 återupprätta detakademiska självstyret. Studenter, lärare, forskare och annan personalskall utse styrelsen för sitt lärosäte. Därutöver kan enligt motionärernavissa platser reserveras för inval av kompetenta personer utifrån som harkunskap om högskola och forskning. Det politiska inflytandet överstyrelsens tillsättning bör helt tas bort, menar skriver i motion 2002/03:Ub448 yrkande 12 att lärosä-tenas styrelser bör bestå av en tredjedel lärare, en tredjedel studenteroch en tredjedel allmänföreträdare. De sistnämnda skall utses avregeringen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Yrkanden med samma inriktning har behandlats av många gång- erunder senare år, senast i betänkande 2001/02:UbU4 (s. 35). Utskottet anserliksom tidigare att det är befogat att högskolestyrelserna består både avleda- möter utsedda av lärarna respektive studenterna inom lärosätet och avleda- möter utsedda av regeringen. Så är fallet i dag.Värdet av fristående högskolor lyfts fram av och Folkpartiet.I motion 2002/03:Ub486 föreslås ett tillkännagivande om attfler högskolor skall bli fristående, genom att alla universitet ochhögskolor erbjuds att övergå till stiftelseform. Motionärerna räknar medatt ett större lärosäte och en mindre högskola skall få möjlighet tilldetta (yrkande 10). Även andra former än stiftelseformen bör prövas(yrkande 11). I motion 2002/03:Ub298 yrkande 7 föreslår attriksdagen skall besluta att inrätta två nya fristående högskolor, genom atttvå lärosäten erbjuds att lik- som och Högskolani övergå i stiftel- seform. För detta har i sinbudgetmotion avsatt 2 miljarder kro- nor år 2005.Folkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub323 yrkande 26 att stiftelsedrivnahögskolor och privata universitet skall uppmuntras. Stiftelsehögskolor kanutse sin styrelse på olika sätt. Genom att ha annan huvudman än staten ochkanske utnyttja andra finansieringsvägar kan privata högskolor enligtmotio- närernas mening bidra till ökad mångfald, till gagn både förstudenternas valfrihet och för kvaliteten i högskolesektorn som helhet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Det finns enligt utskottets mening ingen anledning att avsätta medel frånstatsbudgeten för att bilda nya stiftelser för högskoleverksamhet.Utskottet delar inte heller uppfattningen att sådan omvandling avytterligare högskolor behövs för att skapa den önskvärda variationen iutbudet av forskning och utbildning eller i formerna för sådan verksamhet.De statliga lärosätenas frihet att själva utforma sin verksamhet är numeramycket stor.Vissa grunddrag i högskolans utveckling i övrigt tas upp i motioner frånModeraterna, anser att det måste löna sig att utbilda och förkovra sig ochatt det därför är viktigt med en högre utbildningspremie (motion 2002/03:Ub486 yrkande 2). De pläderar också för vikten av en internationaliseringav högskolor och universitet (yrkande 3). Svenska lärosäten måste kunnaerbjuda utbildningar som står sig i ett alltmer globaliseratutbildningssamarbete. Bo- lognaprocessen, som syftar till att ökarörligheten inom vad avser studenter och lärare, är enligtModeraterna viktig. De anser att de svenska universitet och högskolor somså önskar redan från början skall kunna delta i systemet för en europeiskexamensordning. En sådan skall dock arbetas fram underifrån, bygga påfrivillighet och inte innebära att nationella examina tas bort (yrkande 6).Folkpartiet föreslår i motion 2002/03:N263 yrkande 14 ett tillkännagivan-de om forskningens och utbildningens betydelse för företagande ochtillväxt. Den högre utbildningen måste bli tillgänglig för fler, så attallmänkompeten- sen i blir högre än genomsnittet i vår omvärld. Nyaidéer, kreativt entreprenörskap och innovationer är det som skaparförutsättningar för till- växt och välstånd, och i det perspektivet är detenligt motionärerna centralt att ha en kvalitativt högtstående forskning.Samma tankar tas upp i motion 2002/03:N267 yrkande 12, därmotionärerna även pekar på de regio- nala högskolornas och universitetensroll för att skapa regional balans. Allom- fattande forskning skallförekomma på ett mindre antal universitet runt om i landet, medan däremotforskning inom begränsade områden - av hög klass - kan förekomma också vidandra högskolor, heter det i motionen. Det är vik- tigt att den utbildningsom erbjuds omfattar det som ungdomar vill läsa. Folk- partiet vill attresurserna skall följa studenten genom en rörlig studentpeng.Kristdemokraterna begär i motion 2002/03:Ub448 ett tillkännagivande om denhögre utbildningens värdegrund. Människans unika och lika värde, män-niskolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare som vårt sam-hälle vilar på, och detta är enligt motionärerna den värdegrund som skallförmedlas i landets högskolor och förvaltas hos studenterna (yrkande 1).Kristdemokraterna vill se en profilering av högskolorna genom att universi-teten svarar för bred grundutbildning och forskning, medan de regionalahögskolorna kompletterar universiteten genom att utveckla nischer med na-tionellt intressanta utbildningar, men också genom att ge närhet tillstudier för studenter som inte har möjlighet att flytta (yrkande 2). De målför den grund- läggande högskoleutbildningen som anges i högskolelagen gårenligt Krist- demokraterna inte att uppfylla om inte studenternaskunskapsutveckling får ett adekvat stöd i form av lärarledd undervisningoch annan handledning. Motionärerna hävdar att den kraftiga utbyggnaden avhögskoleplatser inte har åtföljts av resurser till lärosätenas övrigaverksamhet, vilket har lett till läro- sätena sett sig tvingade att skäraned på den lärarledda undervisningen. En garanterad miniminivå förlärarledd tid - föreläsningar och annan lärarledd verksamhet - börfastställas (yrkande 9). Vidare bör högskoleförordningens bestämmelser omvad som skall ingå i en kursplan kompletteras med att om- fattningen avlärarledd tid skall anges i kursplanen (yrkande 10). bör enligtKristdemokraterna begära en fördjupad kartläggning av vilka kon- sekvenserhögskoleexpansionen medfört för utbildningarnas kvalitet (yrkande 14). bör tillsättas för att finna lösningar på de strukturellaproblemen inom det svenska systemet för högre utbildning. Enligt Kristde-mokraterna är högskolans decentralisering endast halvasanningen; det finns också trender som går i motsatt riktning och som måsteanalyseras (yrkande 15). I yrkande 16 tar motionärerna upp balansen mellanvetenskapsområden. Det är motiverat och rimligt att teknik och naturveten-skap får ett stort utrymme, men de anser att det för att skapa ettmänskligare samhälle krävs djupare kunskaper också om andliga, sociala,kulturella och etiska värden. Alla utbildningar bör innehålla moment frånandra vetenskapli- ga ämnesområden. kan inte accepteraatt har en så låg avkastning på investering i utbildning. Deföreslår i motion 2002/03: Ub490 yrkande 8 att regeringen skall initierasamtal med arbetsmarknadens parter kring högskoleutbildningens betydelseför lönebildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.När det gäller utbildningspremien, dvs. det privatekonomiska utbytet avhögskoleutbildning, påminner utskottet liksom tidigare om attlönebildningen på arbetsmarknaden inte är något som beslutas av riksdagen.Utskottet anser inte heller att bör uppmana regeringen tillsamtal med arbetsmark- nadens parter på denna punkt.Internationalisering av utbildning och forskning vid universitet och hög-skolor är något som eftersträvas både av statsmakterna och avlärosätena själva. I regleringsbrev för avseende anslagtill universitet och högskolor m.m. anges som ett av verksamhetsmålen förverk- samhetsgrenen Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner attlärosätena skall öka den internationella rörligheten genom att erbjudainterna- tionellt attraktiva utbildningar och bedriva ett aktivtinternationaliseringsar- bete. Utskottet anser därför att någottillkännagivande i enlighet med yrkande 3 i motion 2002/03:Ub486 intebehövs. tillsatte Utbildningsde- partementet en arbetsgruppför att göra en översyn av vissa examensfrågor i högskolan, mot bakgrund avsåväl den nationella som den internationella utvecklingen det senastedecenniet. Bolognaprocessen är det främsta uttrycket för deninternationella utvecklingen i sammanhanget. Arbetsgruppen skallslutredovisa uppdraget . Även yrkande 6 i motion2002/03:Ub486 bör därför avslås.Utskottet delar uppfattning att en kvalitativt högtstående ut-bildning och forskning har den största betydelse för tillväxt och välfärd ivårt samhälle och att det därför är angeläget att göra den högreutbildningen till- gänglig för fler. Detta är bakgrunden till den utbyggnadav högskoleutbild- ningen som pågått och tillsatsningen på ett svenskt nätuniversitet. Regeringen har i regleringsbrevtill lärosätena ålagt dem att i ökad utsträckning och i nära samverkan medarbetslivet utforma utbildningar som är attraktiva för studenterna ochsamtidigt svarar mot ar- betsmarknadens behov, nationellt och regionalt,samt erbjuda uppdragsutbild- ning. Ett mindre antal högskolor har desenaste åren getts ställning som uni- versitet, efter en noggrann prövningav och beslut av reger- ingen. Regeringen har i detsammanhanget uttryckt att dessa beslut innebär ett åtagande av regeringenför en framtida resurstillväxt som stärker kvaliteten av såväl utbildningsom forskning (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 s. 105). Sam- mantaget anserutskottet att de tillkännagivanden som begärs i motionerna 2002/03:N263yrkande 14 och 2002/03:N267 yrkande 12 inte behövs. Till frågan omstudentpeng återkommer utskottet i ett senare avsnitt av detta be-tänkande.Kristdemokraternas yrkande om den högre utbildningens värdegrund bör enligtutskottets mening avslås. Motionen innehåller ingen antydan om vilken ellervilka åtgärder av regeringen som ett tillkännagivande enligt yrkandet börföranleda.Profilering av högskolor är med nuvarande regler möjlig i all den utsträck-ning som respektive högskola önskar. I den frågan behövs därför inte någottillkännagivande av riksdagen.Att studenterna får tillgång till undervisning eller handledning av lärarei tillräcklig omfattning är en förutsättning för att utbildningen skallkunna genomföras med hög kvalitet och effektivitet, både ur studentens ochsam- hällets synpunkt. Den minskning av den genomsnittligaundervisningstiden per poäng som har påvisats i flera undersökningar äroroväckande. Den beror dock inte på statsmakternas beslut om utökning avantalet utbildningsplatser, utan har andra orsaker, bl.a. de sänkningar aversättningsbeloppen per helårs- student och helårsprestation("prislapparna") som har blivit nödvändiga under de år som saneringen avstatens budget pågick. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelseatt en viss ökning av ersättningsbeloppen nu har inletts. För varjeytterligare utbildningsplats som tillkommit genom statsmakternas beslut desenaste åren har lärosätenas anslag utökats med samma belopp som beräknatsför de befintliga platserna. Hur de tillgängliga lärarresurserna skalldisponeras för olika arbetsuppgifter måste bedömas inom respektivelärosäte. Utskottet anser inte att har underlag för att begäraatt det införs en föreskrift i högskoleförordningen att varje kursplanskall innehålla uppgift om vilken omfattning av lärarstöd som studenten harrätt till.På högskolans område, liksom på många andra, finns en spänning mellanbehovet av lokal frihet och ansvarstagande å ena sidan och behovet av vissstyrning på nationell nivå å den andra. Detta är något som enligtutskottets mening är ofrånkomligt och inte går att lösa genom ettgrundläggande beslut en gång för alla. På många olika punkter har ocksåförändringar skett, i båda riktningarna, och så kommer enligt utskottetsuppfattning att behöva ske även . Utskottet anser inte attspänningsförhållandet är så proble- matiskt att det finns anledningatt begära en särskild kommission i enlighet med yrkande 15 i motion2002/03:Ub448.Om värdet av att utbildningar innehåller moment från flera olika veten-skapliga ämnesområden har utskottet ingen annan uppfattning än den somuttrycks i motion 2002/03:Ub448 yrkande 16. Det är dock en fråga för läro-sätena att närmare bestämma om innehållet i olika utbildningsprogram. Dengrundläggande högskoleutbildningen är uppbyggd av kurser, som studenten kankombinera i en generell examen utan begränsning i fråga om antalet ämnen.Utskottet anser inte att det behövs något tillkännagivande av riksda- gen ienlighet med yrkandet.Centerpartiet hävdar i motion 2002/03:Ub489 yrkande 17 att högskolanssamverkan med det omgivande samhället hanteras på mycket olika sätt vidolika lärosäten. Partiet anser att regeringen bör göra en översyn över hurdenna s.k. tredje uppgift sköts av lärosätena.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet eftersomregeringen i regleringsbrev har föreskrivit att lärosätena ,med början i sam- band med årsredovisningen för , särskiltskall redovisa lä- rosätets samverkan med det omgivande samhället inomutbildning, forskning och övrig verksamhet. Av redovisningen skall bl.a.framgå hur lärosätets samverkansaktiviteter följs upp och utvärderas.Utskottet utgår från att reger- ingen kommer att fortsatt följautvecklingen på detta område.Motion 2002/03:Ub495 (kd) tar i yrkande 3 upp samvetsfriheten inom hög-skoleutbildningen. En sådan frihet finns i formell mening , genom attEuropakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund-läggande friheterna numera är införlivad med svensk lag. Motionärerna villatt regeringen skall återkomma till med lagförslag om hur denredan gällande samvetsfriheten skall tillämpas inom högskoleutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.En utredning om behovet av en samvetsklausul inom högskoleutbildning- enkom fram till att någon sådan inte borde införas (Samvetsklau-sul inom högskoleutbildningen, SOU 1994:84). Däremot föreslog utredningenatt beslut om att avslå en students ansökan om befrielse från obligatorisktutbildningsmoment skulle kunna överklagas. En ny punkt infördes också ihögskoleförordningens paragraf om vilka beslut som kan överklagas . Utskottet anser inte att börbegära lagreglering av hur samvetsfriheten skall tillämpas inom högskoleut-bildningen. bör alltså avslå motion 2002/03:Ub495 yrkande 3.I motion 2002/03:N302 yrkande 1 begär ett tillkännagivande omstrategier för att öka examensfrekvensen vid universitet och högskolor.Ut s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Ett av målen för det kvalitetsarbete som pågår på de flesta håll inom hög-skoleväsendet är att öka andelen studenter som fullföljer den utbildning depåbörjar.