bet · GQ01MJU14 · 2003-04-01 00:00:00 — Utskottet vill erinra om att idelmål 2 under miljökvalitetsmålet Giftfri miljöanges att varor skall vara förseddamed hälso- och miljöinformation om de farliga ämnensom ingår för att underlätta för inköpare och ävenkonsumenter att tillämpa produktvalsprincipen. Detär viktigt att informationen är lätt att sprida ochlätt att förstå, särskilt för privatpersoner utankemisk kunskap. Utskottet redovisade iriksdagsbeslutet Kemikaliestrategi för Giftfri miljö(bet. 2000/01:MJU15) att regeringen kommer att verkaför att ett EU-gemensamt system tas fram förutformning av hälso- och miljöinformation för varorsom inte är kemiska produkter. Regeringen avser attlåta utreda de närmare detaljerna kring hur ettsystem för miljö- och hälsoinformation för varor börutformas. I proposition Kemikaliestrategi förGiftfri miljö anfördes (prop. 2000/01:65 s. 23) attdenna utredning därefter kommer att ligga till grundför arbete med att vara pådrivande i dessafrågor inom EU.Utskottet delar regeringens uppfattning att iväntan på att ett system införs bör företagen påfrivillig väg lämna hälso- och miljöinformation.Utskottet utgår från att när det gäller produkterför barn kommer detta arbete att innebära attföretagen kan ange att de klassade ämnena förekommeri halter som bedöms vara oskadliga för barns hälsa.Utskottet har tidigare redovisat (bet.2001/02:MJU16 s. 53) att ärtillsynsmyndighet för produktgruppen hygienartiklar,där även hygienprodukter för barn ingår. Enligtförordning (1993:1283) om kosmetiska och hygieniskaprodukter samt föreskrifter skalltillverkarna för vissa typer av produkter användaämnen som är godkända av verket. I de fall därverket inte har gjort en bedömning av ett ämneansvarar tillverkaren för att detta görs. Produktenmåste uppfylla kravet att vara ofarlig förmänniskors hälsa, vilket innebär att tillverkarenmåste göra en riskbedömning utifrån att barnanvänder deras produkter. I innehållsdeklarationernaskall ingredienserna deklareras i fallande skalaefter mängd på förpackningen. Vidare får de inteöverskrida de maxgränser som verket tillåter.Utskottet instämmer med motionären i motion MJ369(mp) yrkande 4 om att de mest långlivade typerna avantibiotika som används inom djurhållningenbör ersättas med mindre långlivade. Vidläkemedelsbehandling av livsmedelsproducerande djurfår enligt rådets förordning 2377/90 om gränsvärdenför rester av veterinärmedicinska läkemedel ilivsmedel endast sådana substanser användas som ärgodkända av kommissionen (jfr bet. 2001/02:MJU20 s. 38). Förordningens syfte är att skyddakonsumenterna från skadliga läkemedelsrester ilivsmedel.Utskottet delar även den uppfattning som framförsi motion MJ231 (mp) om att kvicksilver är en extremtgiftig tungmetall som inte bör finnas i vår miljö.Riksdagens beslut om delmål 3 undermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär attnyproducerade varor så långt det är möjligt skallvara fria från kvicksilver senast år 2003.Kvicksilver skall inte heller användas iproduktionsprocesser om inte företaget kan visa atthälsa och miljö inte kan komma till skada. Redanbefintliga varor som innehåller kvicksilver skallhanteras på ett sådant sätt att kvicksilvret inteläcker ut i miljön. Utskottet har tidigare redovisat(bet. 2001/02:MJU14 s. 16) att användningen avkvicksilver är reglerad i förordningen (1998:944) omförbud m.m. i vissa fall i samband med hantering,införsel och utförsel av kemiska produkter. Ettförbud mot export av kvicksilver samt av vissa varorsom innehåller kvicksilver infördes redan år 1996.Utskottet har inhämtat att regeringen för attbegränsa användningen av kvicksilver avser attanmäla ett nationellt förbud mot användning avkvicksilver till EU. I likhet med socialutskottet(bet. 2001/02:SoU10) anser utskottet att det ärmycket angeläget att så snabbt som möjligt finnaalternativ till kvicksilver som konserveringsmedel iläkemedel. Från har inhämtats attverket samarbetar med läkemedelsindustrin i syfteatt minska användningen av kvicksilver i läkemedel.Enligt används kvicksilver enbartdär det är svårt att hitta andra alternativ.Genom beslut har regeringenuppdragit åt att utredamiljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska ochhygieniska produkter inklusive dessa produktgruppersförpackningar. I uppdraget ingår att lämna förslagtill åtgärder för att minska miljöpåverkan fråndessa produktgrupper såväl nationellt som inom har vidare fått i uppdrag attutreda dels hur informationen om kvantitet ochinnehåll av kemiska ämnen i läkemedel kan göraslättillgängliga och dels hur företagens rapporteringav kvantitet och innehåll av kemiska ämnen ikosmetiska och hygieniska produkter kan förbättras.Vidare bör möjligheten att på nationell nivå införamiljöklassificering av läkemedel ses över. Iuppdraget ingår även att rapportera om det pågåendearbetet inom EU att miljöklassificera läkemedel. Sålångt möjligt bör det göras en riskbedömning förmiljöpåverkan utifrån ansamling i miljön och medhänsyn tagen till aktuell försäljningsvolym.Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli 2004.I utredningsdirektiven hänvisas till att riksdagenhar fastställt 15 miljökvalitetsmål somkontinuerligt skall följas upp. Ett av dessa mål ärsärskilt relevant för läkemedelssektorn, nämligenGiftfri miljö. Miljökvalitetsmålet innebär attmiljön skall vara fri från ämnen och metaller somskapats i eller utvunnits av samhället och som kanhota människors hälsa eller den biologiskamångfalden. En precisering av målet innebär atthalterna av ämnen som förekommer naturligt i miljönär nära bakgrundsnivåerna, halterna avnaturfrämmande ämnen i miljön är nära noll och attden sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttremiljö och inomhusmiljö för särskilt farliga ämnen ärnära noll (bet. 2000/01:MJU15 s. 6). Riksdagensbeslut om delmål under miljökvalitetsmålet (bet.2000/01:MJU15) innebär att nyproducerade varor somanvänds på ett sådant sätt att de kommer ut ikretsloppet skall så långt det är möjligt vara friafrån cancerframkallande ämnen, arvsmassepåverkandeoch fortplantningsstörande ämnen senast år 2007.Varorna skall inte heller innehålla några nyaorganiska ämnen som är långlivade ochbioackumulerande senast . För övrigaorganiska ämnen som är mycket långlivade och mycketbioackumulerande är tidpunkten för utfasning senastår 2010 och för övriga organiska ämnen som ärlånglivade och bioackumulerande är tidpunkten senastår 2015. Nyproducerade varor skall också så långtdet är möjligt vara fria från kvicksilver senast år2003 och kadmium och bly . Redanbefintliga varor, som innehåller ämnen medovanstående egenskaper eller kvicksilver, kadmiumsamt bly, skall hanteras på ett sådant sätt attämnena inte läcker ut i miljön.I direktiven hänvisas vidare till att riksdagensbeslut innebär att det skall finnasuppgifter om egenskaper hos alla avsiktligtframställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteraspå marknaden. Detta gäller både nya och existerandeämnen. skall varor vara försedda medhälso- och miljöinformation om de farliga ämnen somingår. Enligt direktiven är det känt attläkemedelsrester förekommer i t.ex. vattenmiljön ochatt läkemedlens aktiva substanser ofta är verksammaäven efter det att de kommer ut i naturen.Kunskaperna kring läkemedels ansamling i miljön ärdock ofullständiga. Dessutom saknas kunskap om vilkahälso- och miljörisker som dessa läkemedelsresterkan medföra. Det gäller såväl effekter av läkemedelsom deras nedbrytningsprodukter.Utskottet ser det som mycket angeläget attkunskaperna kring läkemedels samt hygieniska ochkosmetiska produkters miljöpåverkan ökar och det ärdärför positivt att denna fråga utreds. Utskottetanser i likhet med socialutskottet (bet.2001/02:SoU10) att det mot bakgrund av det pågåendemiljömålsarbetet är väsentligt att se över hurmiljöhänsyn kan vägas in som en naturlig del vidförskrivning, användning och prissättning avläkemedel liksom vid hantering av överblivnaläkemedel. Utskottet kommer att uppmärksamt följaregeringens fortsatta arbete med dessa frågor. Motbakgrund av vad som anförts och i avvaktan påresultatet av utredningen är utskottet emellertidinte nu berett att föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av motionerna MJ215(mp) yrkandena 15, MJ228 (mp) yrkande 3, MJ231(mp), MJ369 (mp) yrkandena 14 samt MJ432 (kd)yrkandena 17 och 18. Motionerna bör lämnas utanvidare åtgärd.FlamskyddsmedelUtskottet har tidigare uttalat (bet. 2001/02:MJU14 s. 16) attdet behövs kraftfulla åtgärder mot användningen avsamtliga hälso- och miljöfarliga ämnen. skeren omfattande handel med varor övernationsgränserna. De varor och kemikalier somanvänds i är till övervägande delentillverkade eller framställda i något annat land.Därför är det viktigt för att påinternationell och europeisk nivå aktivt ochkraftfullt verka för att farliga ämnen skall fasasut för att därigenom göra det möjligt att nå måletGiftfri miljö. Genom att arbeta för en omställning imer miljöanpassad riktning inom hela EU kan ocksåutsläppen av farliga ämnen till luft och vattenbegränsas. Därmed minskas risken för spridning avfarliga ämnen till via luft och vatten. Detär också viktigt att EU:s regelsystem används på ettoptimalt sätt. I detta sammanhang bör uppmärksammasatt Europeiska kommissionen den 13 februari 2001presenterade sitt förslag till strategi för denframtida kemikaliepolitiken i gemenskapen. Utskottetuttalade att det är synnerligen angeläget att verkaför att unionens gemensamma kemikaliestrategi fårett innehåll som kan bidra till att lösa många av defrågor som har betydelse för möjligheterna att nå engiftfri miljö.Bromerade flamskyddsmedel är en stor grupp ämnensom tillsätts material för att förändra derasbrandegenskaper (jfr bet. 2001/02:MJU14 s. 25).Kemikalieinspektionen har identifierat ca 70bromerade föreningar som används somflamskyddsmedel. Vid behandlingen av statsbudgetenför (bet. 2002/03:MJU1 s. 20, prop.2002/03:1 utg.omr. 20 s. 34) uttalade utskottet attarbetet med att fasa ut och avveckla farligakemikalier som är långlivade och lagras i människanskropp bör intensifieras.Från Kemikalieinspektionen har inhämtats atttillverkningen av PBB har upphört i hela världen.Enligt en ändring av begränsningsdirektivet(76/769/EEG, 2003/11/EG), som skall införlivas inationell lagstiftning ,får penta- och oktaBDE inte släppas ut på marknadeneller användas som ämne eller ingrediens i ämneneller beredningar över en viss viktprocent. I enriskbedömning av dekaBDE som redovisades underhösten 2002 påvisades inga direkta risker för hälsaeller miljö. Ämnet kommer att redovisas i enriskreduktionsstrategi ochdärefter kommer och rådet attsnarast behandla ett förslag.Enligt och rådets direktiv2002/95/EG av om begränsning avanvändningen av vissa farliga ämnen i elektriska ochelektroniska produkter får från och med den 1 juli2006 ny elektrisk och elektronisk utrustning somkommer ut på marknaden inte innehålla bl.a. PBBoch/eller PBDE.Kemikalieinspektionen har i rapporten förutsättningar för ett nationelltförbud redovisat ettregeringsuppdrag. I rapporten anförs att det ärangeläget att åtgärder vidtas för att begränsaanvändningen av bromerade flamskyddsmedel. Omnationella åtgärder skulle övervägas bör dessabegränsas till användningen i ochutsläppande på den svenska marknaden av bromeradeflamskyddsmedel och varor som har behandlats medeller innehåller sådana ämnen. Ett förbudförutsätter dock att anmälningsproceduren enligtdirektiv /34/EG efterlevs. I rapporten anförs attdet ofta framförs kritik mot att arbetet med attbegränsa farliga ämnen inom EU går för långsamt.Kemikalieinspektionen anser emellertid att EU i dagstår inför goda förutsättningar att åstadkomma enbegränsning av användningen av de bromeradeflamskyddsmedel som är mest skadliga eller som stårför de största volymerna. Ett förbud mot pentaBDEoch oktaBDE har beslutats. Riskbegränsandeåtgärder mot dekaBDE skall skyndsamt behandlas närriskhanteringsstrategin för ämnet är klar under2003. Därutöver är riskbedömningarna av HBCDD ochTBBP-A på god väg. Kemikalieinspektionen gör utifrånden situation som råder den bedömningen attdet mest effektiva sättet att uppnå restriktionerför de fem mest använda bromerade flamskyddsmedlenär att aktivt medverka i och driva på det pågåendeEU-arbetet, snarare än att splittra resurserna påett parallellt nationellt agerande. Gemensammaåtgärder inom EU får en långt större effekt änensidigt nationella åtgärder och möjligheten attpåverka stora marknader utanför EU ökar kraftigt.Kemikalieinspektionen har i analysen avförutsättningarna för ett nationellt förbud funnitatt det inte finns några produktdirektiv inom EU somförhindrar ett sådant förbud, förutom när det gällerpersonbilar.Utskottet har inhämtat att Kemikalieinspektionensrapport kommer att remissbehandlas. I avvaktan pådet arbete som således pågår finner utskottet inteanledning att vidta någon åtgärd med anledningmotionerna MJ226 (mp) yrkandena 1, 3 och 4, MJ428(c) yrkandena 3234, MJ432 (kd) yrkande 15 och A242(kd) yrkande 7. Motionerna bör lämnas utan vidareåtgärd.ÖvrigtUtskottet redovisade (bet. 2001/02:MJU14 s. 24) attnågon aktivitet som är särskilt riktad mottrifenylfosfat inte pågår i ellerhos den ansvariga myndigheten. Trifenylfosfat är ettämne som kan användas som ersättning för bromeradeflamskyddsmedel. Utskottet har inhämtat att detfinns fallstudier som visat på allergi mottrifenylfosfat. har i arbetet med EU:skemikaliestrategi verkat för att producenterna börta ett större ansvar än tidigare för att dekemikalier som används inte ger upphov till skadorpå hälsa och miljö. Detta innebär att producenternamåste ha tillräckligt med kunskap om alla ämnen somproduceras eller importeras för att säkerställaskyddet för människors hälsa och miljön.Kemikalieinspektionen bevakar fortlöpanderapporteringen över negativa effekter av olikakemiska produkter och kan vid behov vidta ellerföreslå åtgärder. Motion MJ226 (mp) yrkande 2 börlämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkandensom det i motion MJ227 (mp) yrkande 1 om attuttjänta lädervaror som är garvade med hjälp av dens.k. krommetoden skall klassas som farligt avfall(bet. 2001/02:MJU16 s. 43). Farligt avfall klassasenligt direktiv /689/EEG om farligt avfall genomkommittologibeslut efter anmälan frånmedlemsstaterna. På svenskt initiativ har omröstningskett inom den s.k. om slam frånproduktion av kromgarvat läder har någon av defarliga egenskaper som krävs enligt direktivet.Kommittén fann att så inte var fallet. Den svenskalagstiftningen klassar därefter inte slam frånkromhaltiga garvmedel m.m. som farligt avfall.Utskottet har tidigare redovisat att det inte ärtillåtet att använda pentaklorfenol i (bet.2001/02:MJU14 s. 24, bet. 2000/01:MJU3 s. 53). Detfinns däremot inget förbud mot förekomst iimporterade produkter. hade fram till den 31december 1998 övergångsregler när det gälldebegränsningar för bl.a. pentaklorfenol. I maj 1999antog kommissionen ett tilläggsdirektiv tillbegränsningsdirektivet (76/769/EEG) som påverkadeanvändningen av bl.a. pentaklorfenol.Tilläggsdirektivet innebär att all användning avpentaklorfenol i princip är förbjuden i helagemenskapen. , , , Spanienoch har dock medgivits undantag frånförbudet t.o.m. . Frågan om ett förbud motförekomsten av pentaklorfenol i textilier ochlädervaror har aktualiserats avKemikalieinspektionen som haft regeringens uppdragatt se över gällande regelverk på detta område.Eftersom tilläggsdirektivet inte omfattarförekomsten av pentaklorfenol i importerade varorskulle ett nationellt förbud kunna aktualiseras.Enligt utskottets mening får det dock i första handankomma på regeringen att pröva frågan om ettnationellt förbud mot förekomsten av pentaklorfenoli produkter.I och rådets direktiv2002/61/EG om ändring för nittonde gången av dets.k. begränsningsdirektivet (76/769/EEG) (azofärger)anges att azofärgämnen inte får användas i textilieroch läderartiklar som kan komma i direkt kontakt medmänniskors hud eller munhåla ,exempelvis kläder, sängkläder, hygienartiklar,skodon, handskar, klockarmband, handväskor, leksakerav textilier eller av läder samt garn och tyger somär avsedda att användas av slutkonsumenten.Direktivets bestämmelser skall senast den 11september 2003 införlivas i medlemsstaterna.Utskottet har inhämtat att svenska föreskrifter förnärvarande utarbetas inom Kemikalieinspektionen.Utskottet föreslår med det anförda att motion MJ227(mp) yrkande 15 lämnas utan vidare åtgärd.I samband med miljöpolitiska beslututtalade utskottet (2000/01:MJU3 s. 54) att av användningen avnonylfenoletoxilater bör ha upphört till år 2000genom frivilliga åtgärder inom berörda branscher.Efter denna tidpunkt bör nonylfenoletoxilater endastanvändas om risken för spridning till miljön ärmycket liten. Det uppsatta målet har i stort settuppnåtts, och utskottet anförde , isamband med behandling av propositionenom de övergripande nationella miljökvalitetsmålen,att det positiva resultatet från avvecklingsarbetetinnebär att även den fortsatta avvecklingen kan skepå frivillig väg. Detta innebär att resterandeanvändning av nonylfenoletoxilater, som leder tilldirekta utsläpp, skall fasas ut eller senastår 2000. bör all användning avnonylfenoletoxilater ersättas med mindremiljöskadliga alternativ (1998/99:MJU6 s. 115).Utskottet har också erfarit att frågan ombegränsning av nonylfenol diskuteras inom EU.Utskottet har inhämtat från Kemikalieinspektionenatt användningen i av nonylfenoletoxilatersedan år 1990 har minskat med (PM 1/01)och att det är de användningsområden med störst riskför utsläpp till miljön som har avvecklats. mening får det ankomma påKemikalieinspektionen att verka för och följaavvecklingen av nonylfenoletoxilater. Det anfördainnebär att syftet med motion MJ228 (mp) yrkande 1 iallt väsentligt blir tillgodosett utan någotsärskilt uttalande i frågan.Enligt Kemikalieinspektionens Handlingsplan förperfluorooktansulfonat, PFOS, och dess derivat avden har Kemikalieinspektionen föravsikt att i samverkan med andra berörda myndigheter , ,och informera omPFOS och andra perfluorerade ämnen. Vidare övervägsatt bjuda in branschföreträdare till ett möte omutfasning av PFOS och dess derivat. Ihandlingsplanen anförs att ett screeningsprojekt harfinansierats av och att resultatenav undersökningarna tyder på en storskalig spridningav ämnet i . PFOS har farobedömts inom OECD.Storbritannien är ett av två EU-länder som hartillverkning av PFOS. Utskottet föreslår motbakgrund av den uppmärksamhet som ägnas frågan ochdet arbete som pågår att motion MJ432 (kd) yrkande16 lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet uttalade att det finns ettbehov av åtgärder för att öka andelen miljövänligabildäck (bet. 2001/02:MJU16). Utskottet har inhämtatatt regeringen genom beslut haruppdragit åt Kemikalieinspektionen att utredaförutsättningarna för ett nationellt förbud mot HA-oljor. Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars2003. Utskottet föreslår att motion MJ432 (kd)yrkande 19 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan påresultatet av utredningsarbetet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Samarbete i rörandekemikalier (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ313 yrkande 1.StällningstagandeÖstersjön är ett unikt hav. Den långavattengenomströmningen och det faktum att det bestårav grunt bräckt vatten samt frånvaron av naturligtoljeläckage från havsbotten innebär att ett hav medmotsvarande förhållanden inte finns någon annanstansi världen. Det sköra ekosystemet har gjort attÖstersjön drabbats hårt av utsläpp från jordbruk,industrier, trafik, va-system och andrautsläppskällor. Ungefär en tredjedel av Östersjönsbottenyta är död, och i de djupare delarna söder omÅlands hav är det syrebrist. Flera arterriskerar att helt dö ut av kombinationen överfiske,föroreningar, oljeutsläpp och övergödning genomkväve och fosfor.Minskningen av tungmetaller visar att politiskabeslut och därpå vidtagna åtgärder kan ha effekt omde genomförs i tillräcklig omfattning. ärkemikaliesamhället ett växande hot även mothavsmiljöer. De stora mängder kemiska produkter somanvänds, trots att vi saknar kunskap om deraseffekter i naturen, kan visa sig få allvarligakonsekvenser även . Begränsningar för attminska skador till följd av kemikalier är möjliga.Med den nya kemikaliepolitiken både på nationellnivå och inom EU har vi kommit en bit på väg vadgäller både åtgärder och ambitionsnivån, som höjtsavsevärt under de senaste åren.Vänsterpartiet anser att arbetet måste fortsättanationellt inom EU och även genom samarbete mellanländerna kring . Regeringen bör tainitiativ till ett samarbete i Östersjöregionenkring kemikaliefrågan där kraven påkemikaliehantering och kemikalieanvändning skärpsdrastiskt. Detta bör ges regeringen till känna.2. Blyförbud vid skjutbanor och jakt (punkt 6)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ331 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi delar den principiella uppfattningen att det urmiljösynpunkt är önskvärt att minska användningen avbly i samhället. Beslutet att helt förbjudablyhaltig ammunition var dock enligt vår mening illaunderbyggt. Vid beslutstillfället förutsattes attfullgoda alternativ skulle finnas tillgängliga förpraktiskt jaktbruk. Så är emellertid ännu intefallet. De metallegeringar som provats har inteblyets densitet och skottverkan. Följden är attrisken för skadskjutningar av vilt ökar.Hagel av järn (stål) har flera allvarligaolägenheter vid all jakt. Järnhagel som tränger in iträd gör virket oanvändbart till sågtimmer och annanförädling. Risken för rikoschetter som kan skadamänniskor och djur flerdubblas. En ökad risk förvapensprängning föreligger också med järnhagel. Urdjurskyddssynpunkt är det inte heller klarlagt hurhagel av järn påverkar djur och fåglar som skadatsav järnhagel eller fått i sig järnhagel medfödointag. Det finns indikationer på att en övergångfrån bly till järn i hagelammunition får storanegativa följdverkningar för viltet. Övriga s.k.alternativhagel har en sämre skottverkan än bly.Några konsekvensbeskrivningar om alternativhaglensmiljöpåverkan har inte heller presenterats. Sammaförhållanden råder även i fråga om kulammunition,där precision och skottverkan har avgörandebetydelse för en ur djurskyddssynpunkt acceptabeljakt.Sedan ett tiotal år tillbaka har Bolidentillverkat provserier av silverpläterade blyhagelsom enligt uppgift helt eliminerar risken förnegativ miljöpåverkan. Dessa silverpläterade hagelhar vid tester visat sig motstå praktiskt taget allyttre påverkan utan att silverskiktet brister. Dettunna silveröverdraget består intakt utan attförändras, enligt noggranna försök i kraftigtsyrahaltig laboratoriemiljö.Sammantaget finner vi därför att beslutet omtotalförbud för användning av blyhaltig ammunitionvid jakt liksom vid skjutbanor var förhastat.Beslutet bör omprövas och i stället utformas så attblyförbudet träder i kraft först när fullgodaalternativ till blyhaltig ammunition finns atttillgå. Däremot anser vi att förbudet mot jakt medblyhagel vid våtmarker skall kvarstå. Detta bör gesregeringen till känna.3. Bekämpningsmedel (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ419 yrkande 8 samt avslårmotion 2002/03:MJ364.StällningstagandeLivsmedelsverket har deltagit i studier som harutvisat att kemiska bekämpningsmedel inte finns iekologiska produkter. Detta är ganska självklart dåkemisk bekämpning inte används inom den ekologiskaproduktionen.