bet · GR01SOU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Motionen avstyrktes.Riksdagen följde utskottet.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade , med anledning avpropositionen Mål för folkhälsan, ett övergripandenationellt mål för folkhälsoarbetet jämte en sek-torsövergripande målstruktur för det samladefolkhälsoarbetet med elva målområden (prop.2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145).Mot denna bakgrund och det arbete som initierats medanledning av folkhälsopropositionen anser utskottetatt det saknas anledning att föreslå medel till ettnytt anslag inom området. Motion So586 (m) yrkande13 avstyrks.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisningar tillanslagen 14:2 Bidrag till WHO, 14:3 Bidrag för folkhälsovetenskap och har inte möttnågon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna.Övriga frågor inom politikområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning till den politiksom redan förs på området, avslå ett antalmotionsyrkanden rörande alkohol-,narkotika- och tobakspolitik inom EU.Alkohol, narkotika och tobak ur ett EU-perspektivFyra motionsyrkanden rör arbete motnarkotika på internationell nivå.I motion K419 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om åtgärder mot bl.a.narkotikamissbruk (yrkande 14 delvis). Motionärernaanför att inte får förlora kampen iEuropaparlamentet när det gäller denarkotikapolitiska frågorna. Vidare framhålls viktenav att gör sin röst hörd på den politiskaarenan samt för ut korrekt information om sin nar-kotikapolitik och om de resultat den har gett.Sverige måste visa att all icke-medicinsk användningav narkotika är och förblir förkastlig. Vi måsteockså kräva en internationell statistik därutgångspunkterna är gemensamma och ger möjlighettill rättvisande jämförelser mellan bl.a.Nederländerna och , anförs det.I motion So345 av andre vice talmannen m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om hurden svenska narkotikapolitiken bör föras fram i EU(yrkande 2). I motionen framförs samma synpunktersom i den ovannämnda motionen K419 (fp) yrkande 14.I motion K416 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om att EU aktivt skall motverkadrogliberalismen (yrkande 25). Motionärerna anföratt narkotikamissbruket och en alltmer utbredddrogliberalism i hotar såväl tryggheten somden ekonomiska utvecklingen i våra samhällen. Vårgrupp i är den enda europeiskapartigrupp som enat står emot de liberalaframstötarna, anförs det. Ett offensivt nej tilldroger är det effektivaste sättet att minska antaletnarkomaner i samhället.I motion So343 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att inom EU aktivt skallverka för att övriga EU-länder inför en restrikti-vare narkotikapolitik (yrkande 11). Motionärernapekar på att det finns ett stort behov av ettinternationellt samarbete då narkotikaproblematikenhar ökat globalt. engagemanginternationellt bör intensifieras, och börtillsammans med andra länder utveckla strategier föratt minska problemen med narkotikaanvändning.Motionärerna anser att i första hand skallprioritera frågor som rör illegal europeiskproduktion samt förebyggande insatser.Ett antal motioner behandlar frågan om Sverigesalkoholpolitik inom EU.I motion K419 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om åtgärder mot bl.a.alkoholmissbruk (yrkande 14 delvis). Motionärernaanför att , genom regeringens misslyckanden iförhandlingarna med om de svenskainförselreglerna, fått en situation där en stor delav befolkningen kan föra in en betydande del av sinårskonsumtion av vissa sorter av alkoholdrycker. Detviktigaste som kan göras just nu för att begränsafolkhälsoskadorna av en ökad alkoholkonsumtion äratt sträva efter att upprätthålla den aktiva prispo-litiken och detaljhandelsmonopolet så långt det ärmöjligt. Enligt motionärerna är det också, med tankepå tendensen till att ungdomars konsumtion avalkohol ökar, synnerligen viktigt att poängtera detalkoholförebyggande arbetet bland yngre.I motion So645 av m.fl. (s, fp, kd,v, c, mp) framförs ett motionsyrkande av innebördatt inom EU aktivt skall verka för enrestriktiv linje i alkoholpolitiken och att Sverigeskall stödja WHO:s "European alcohol action plan2000-2005" (yrkande 1)I motion So343 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om möjligheten till nationelltförbud i mot alkoholreklam (yrkande 9). Sverigesrestriktiva alkoholpolitik påverkas i växandeutsträckning av . Mot den bakgrundenär det viktigt att verka för en ökad förståelse försvensk alkoholpolitik i EU. I analogi med vad somgäller för tobaksreklam bör verka för attalkoholreklam med hänvisning till folkhälsoskälskall kunna förbjudas i de länder som så önskar.I motion So411 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivande om att regeringen i Sverigeoch i EU skall verka för en mer restriktiv alkohol-politik (yrkande 3). Motionärerna pekar på att EUser alkoholen som en jordbruksfråga medan Sverigeser alkoholen som en folkhälsofråga. Motionärernauppmanar regeringen att verka för minskadeinförselkvoter och vidare föregå med gott exempeloch kämpa emot alkoholreklam.I motion So576 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att inom EU i en ledanderoll skall driva alkohol- och folkhälsofrågan(yrkande 1). Motionärerna anför att Sverigesambition inte bara bör vara att försvara den svenskaalkoholpolitiken, utan också att påverka i EU idenna fråga. har med god framgång, trotsstor skepsis innan, lyckats driva exempelvis miljö-och sysselsättningsfrågor i EU.I motion So357 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att inom EU bör drivakravet på ett kraftfullt alkoholpolitiskt program.Motionärerna anför att inom EU bör verka föratt organisationen tar fram ett program för enrestriktiv alkoholpolitik.Tre motioner rör subventioner av tobaksodling m.m.I motion K419 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om åtgärder mot bl.a.tobaksmissbruk (yrkande 14 delvis). Motionärernaanför att aktivt bör stödja arbetet mottobaksbruk i östra och centrala samt i tredjevärlden. Likaså bör aktivt stödja WHO i dessarbete mot tobaken. Enligt motionärerna bör dessutomsubventionerna till EU:s tobaksodlare avskaffas ochSverige bör verka för att EU skall betrakta tobaksom en hälsofråga och inte som ett jordbruksproblem.I motion So577 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om avveckling av EU-stödet tilltobaksodling (yrkande 11).I motion So472 av () begärstillkännagivande om att EU:s subventioner tilltobaks- och vinodling bör slopas. Motionären anseratt stödet till tobaksodling strider motfolkhälsomålen för EU.Bakgrund och tidigare behandlingEtt enigt utskott har under desenaste åren redovisat sin inställning när detgäller insatser mot narkotikan påinternationell nivå. I det av godkändabetänkande /99:SoU10 uttryckte utskottet sin oroför den globala utveckling av narkotikahandeln sompågår och den påverkan utvecklingen har för Sverigesdel, framför allt vad gäller dagens ungdomar.Utskottet anförde att internationellanarkotikapolitik måste vara tydlig, konsekvent ochlångsiktig. Det påpekades att restriktivanarkotikapolitik ligger till grund för detinternationella engagemanget och att sedanlänge deltar mycket aktivt i det internationellasamarbetet på detta område. Utskottet vidhöll attdet är synnerligen angeläget att regeringen medkraft fortsätter att bekämpa alla krav pålegalisering av narkotika och liberalisering avnarkotikapolitiken, såväl nationellt sominternationellt. måste fortsätta att aktivtdriva sin inställning i narkotikafrågorinternationellt, bl.a. inom FN, , EU ochi det nordiska samarbetet. En nödvändigförutsättning för framgång i det internationellaarbetet är att våra insatser nationellt ärframgångsrika och att vi kan visa på en enigrestriktiv inställning i frågan, anfördes det (s.12).Utskottet vidhöll detta uttalande i betänkande1999/2000:SoU10.När det gäller narkotika behandlade utskottet senastliknande motionsyrkanden som de nu aktuella ibetänkande 2002/03:SoU5 Vissa narkotikafrågor.Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeinställning när det gäller insatser motnarkotika på internationell nivå. Utskottetkonstaterade att åsikterna i de motionernaöverensstämde med utskottets tidigare gjordauttalanden, liksom med regeringens uppfattning ifrågan. Motionerna ansågs tillgodosedda ochavstyrktes (s. 15; res. m, fp, kd och c).På alkoholområdet behandlade utskottet senastliknande motionsyrkanden som de nu aktuella ibetänkande 2002/03:SoU6 Alkoholfrågor. Utskottetanförde därvid i sin bedömning bl.a. följande (s. ).Utskottet står fast vid att det svenska EU-medlemskapet har förändrat det som tidigareutgjorde viktiga delar av alkoholpolitiken. Denanpassning till som Sverigemåste göra och som innebär stegvis höjdainförselkvoter för alkohol för privat bruk framtill är inte oproblematisk. Möjlighetenatt använda det s.k. prisinstrumentet för attpåverka tillgången på alkohol försvagas. Höjdainförselkvoter kan vidare, om åtgärder intevidtas, komma att medföra att gränshandeln medalkohol successivt ökar liksom troligen också denillegala handeln och försäljningen av alkohol.Det finns därför, enligt utskottet, anledning atthysa oro för att alkoholskadorna kan komma attbli fler genom att totalkonsumtionen, i ettsådant läge, kommer att öka under de närmasteåren. Utskottet anser att de eventuella negativaeffekterna av denna anpassning till EU:sregelsystem kraftfullt måste motverkas. Aktivainformationsinsatser och opinionsbildandeåtgärder är nödvändiga.Det övergripande målet för den svenska alkohol-politiken ligger fast. Målet bör nås genomåtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genomatt sänka den totala alkoholkonsumtionen.Möjligheterna att begränsa alkoholens till-gänglighet genom nationella åtgärder har som ovananförts minskat , och enförstärkning måste enligt utskottet ske av såvällokala som internationella insatser för attminska alkoholskadorna.Det internationella arbetet på alkoholområdet börutvecklas och förstärkas. Särskilt viktigt ärutarbetandet av en EU-strategi för att utforma eneffektiv, ansvarsfull och social alkoholpolitiksom gagnar folkhälsan inom unionen. Utskottetanser det viktigt att denna politik på EU-nivåäven innefattar åtgärder för att minskaefterfrågan, exempelvis genom pris- och skatte-instrument. Utskottet erinrar om de initiativ somtogs av under det svenskaordförandeskapet.Motionerna ansågs i huvudsak tillgodosedda ochavstyrktes (s. 10; res. fp, kd och c; s.y. m).Motionsyrkanden rörande frågan om subventioner tilltobaksodlingen i har behandlats av utskottetvid ett flertal tillfällen, senast i betänkande2002/03 Vissa tobaksfrågor, vartill hänvisas.Utskottet vidhöll där sin principiella inställningatt tobaksodling inte bör stödjas med medel ur EU:sbudget. Motionerna ansågs tillgodosedda ochavstyrktes (s. 9; res. m, fp, kd och c).AktuelltSocialutskottet har i yttrande, 2003/04:SoU2y, den28 till KUU i anledning av skrivelse2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid,jämte motioner redovisat bl.a. den svenskanarkotika- , alkohol- och tobakspolitiken. Iyttrandet anförs bl.a. att arbetar aktivtmed frågor om tobaksprevention och anser att det iförsta hand är en folkhälsofråga. Vidare betonarutskottet att folkhälsopolitikens utformning är ochbör fortsätta att vara ett nationellt ansvar. Dettaär särskilt viktigt för som vill behålla enrestriktiv nationell politik, anförs det. Dessutomanför utskottet att relationen mellanalkoholpolitikens mål och regler för den inremarknadens funktion fortsatt bör bevakas. uppfattning bör det vidare framgå avkonstitutionen att skyddet för folkhälsan inte börunderordnas handelspolitiska krav.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller självfallet sin tidigareredovisade inställning när det gäller Sverigesinsatser mot narkotika på internationell nivå.Utskottet konstaterar att åsikterna i motionernaSo343 (c) yrkande 11, So345 (fp) yrkande 2, K416(kd) yrkande 25 och K419 (fp) yrkande 14 delvis,överensstämmer med utskottets tidigare gjordauttalanden. Motionerna får därmed anses tillgodo-sedda.Även när det gäller vilken alkoholpolitik Sverigebör driva inom EU vidhåller givetvis utskottet sintidigare redovisade inställning. I sammanhangetfinns det även skäl att framhålla de ansträngningarsom gör tillsammans med de övriga ländernaför att lyfta fram alkoholen som en folkhälsofrågainom EU. Utskottet vill stryka under vikten av attverka för sänkta införselkvoter och en begränsningav alkoholreklamen. Sammanfattningsvis anserutskottet att motionärerna genom den förda politikenfår anses tillgodosedda. Något initiativ medanledning av motionerna So343 (c) yrkande 9, So357(s), So411 (mp) yrkande 3, So576 (s) yrkande 1,So645 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 1 och K419 (fp)yrkande 14 delvis är således inte erforderligt.Utskottet anser alltjämt att tobaksodling inte börstödjas med medel ur EU:s budget. Utskottet anservidare att det är angeläget att även iövrigt inom EU och i andra internationellasammanhang, som t.ex. WHO, aktivt stöder arbetet mottobaksbruk. Motionerna So472 (s), So577 (kd) yrkande11 och K419 (fp) yrkande 14 delvis får anses i alltväsentligt tillgodosedda.14:9 AlkoholsortimentsnämndenPolitikområde BarnpolitikAnslagenAnslagen 15:1 och 15:2 adoptionsfrågor har intemött någon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna.Övriga frågor under politikområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med förslag omen utredning angående . Utskottet hänvisar tillDiskrimineringskommitténs uppdrag på området.MotionI motion So232 av och (kd) begärs ett tillkännagivande om enförutsättningslös utredning angåendeBarnombudsmannens organisation. Motionärernaframhåller den kritik som riktats motBarnombudsmannens dubbla roller, dvs. somföreträdare å ena sidan för barn och ungdomar och åandra sidan för regeringen. Motionärerna anser, ilikhet med , att Barnombudsmannensroll som ombudsman bör renodlas och stärkas.Eftersom utredningen inte behandlade frågan omhuvudmannaskap för BO tillräckligt ingående måstefrågan bli föremål för ytterligare en utredning,anförs det.BakgrundI proposition 2001/02:96 En förstärkt Barnombudsmanföreslogs vissa åtgärder för att förstärkaBarnombudsmannen och renodla ombudsmannarollen.Barnombudsmannens roll som företrädare för barns ochungas rättigheter och intressen utifrån Sverigesåtagande enligt FN:s konvention om barnetsrättigheter tydliggjordes. Vidare föreslogs attBarnombudsmannens mandat skulle bestämmas avriksdagen i lag och att ombudsmannen skulle gesvissa rättsliga befogenheter gentemot myndigheter,kommuner och landsting. skullefortfarande vara en myndighet under regeringen, mengenom de föreslagna åtgärderna gavs ombudsmannen enökad självständighet i förhållande till regeringen.Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli 2002.I betänkande 2001/02:SoU17 behandlade utskottetpropositionen samt motioner bl.a. om att BO skallkunna vara pådrivande även mot regeringen. Utskottetkonstaterade att frågan om vem som skall varahuvudman för behandlats av den s.k.BO-utredningen. I betänkandet -företrädare för barn och ungdomar (SOU 1999:65)avvisades en överflyttning av huvudmannaskapet frånregeringen till framför allt avkonstitutionella skäl men också med hänvisning tillatt inte passar som huvudman för enmyndighet som bl.a. bedriver opinionsarbete. Ettändrat huvudmannaskap skulle innebära en avvikelsefrån regeringsformens ansvarsfördelning. Det ärregeringens uppgift att styra riket, medanriksdagens uppgift är att lagstifta, besluta omskatt och fastställa statens budget. Om ombudsmannenskulle underställas skulle fåansvar för en förvaltningsmyndighet på ettsakområde. I detta avseende ansåg utredningen attdet inte gick att dra några paralleller medJustitieombudsmannen (JO). Dels är JO:s ställningsärskilt reglerad i regeringsformen, dels är JO intenågon förvaltningsmyndighet utan del av riksdagenskontrollmakt att lagstiftningen följs i denoffentliga verksamheten.Utskottet delade denna bedömning och underströksamtidigt att ansvaret för att genomförabarnkonventionen enligt internationellatraktatregler ligger på regeringen. Utskottetbetonade vidare att det ankommer på attgranska regeringen och dess verksamhet. Utskottetdelade därmed bedömningen att regeringen ävenfortsättningsvis bör vara huvudman förBarnombudsmannen, men att mandatskall bestämmas av . Genom attBarnombudsmannens uppgifter framgår av lag minskarbehovet av styrning i regleringsbrev. Utskottetansåg det angeläget att själv kanbestämma sin egen dagordning och göra prioriteringarutifrån sin kunskap och sina kontakter med demombudsmannen skall företräda. Utskottet noteradeslutligen att regeringen avsåg att itilläggsdirektiv ge utredningen om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning i uppdrag att se överfrågan om ställning. Motionernaavstyrktes (res. kd).Diskrimineringskommittén har bl.a. i uppdrag attöverväga en gemensam lagstiftning mot diskrimineringsom omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir.2002:11). Kommittén skall också överväga ensamordning eller sammanslagning av någon ellersamtliga av JämO, DO, HO och HomO samt om den ellerde framtida ombudsmannainstitutioner som föreslåsskall vara underställda regeringen eller riksdagen.I tilläggsdirektiv (dir. 2003:69) hardiskrimineringskommittén givits i uppdrag att i sinaöverväganden rörande ombudsmännen i tillämpligadelar inkludera även Barnombudsmannen.Uppdraget skall vara avslutat senast den 1 juli2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera attDiskrimineringskommittén numera har i uppdrag attöverväga en samordning eller sammanslagning avsamtliga ombudsmän som är underställda regeringen,dvs. Mot bakgrund av attkommittén även skall utreda frågan om huvudmannaskapför den eller de ombudsmannainstitutioner somföreslås får motion So232 (kd) anses tillgodosedd.Politikområde HandikappolitikPersonligt ombud (16:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:1 Personligtombud. bör avslå två motioner omannan medelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör vidare avslå två motioner somavser dels att verksamheten med personligaombud och gode män, genom bl.a. högrearvoden, skall utvecklas, dels att rättentill personligt ombud skall skrivas in isocialtjänstlagen.Jämför reservation 15 (v, mp).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 90 000 000 kranvisas under anslag 16:1 Personligt ombud.Bidraget är avsett för att utveckla verksamhet medpersonliga ombud för personer med psykiskafunktionshinder. De personliga ombuden skall bl.a.företräda den enskilde i olika situationer, ge rådoch stöd samt stärka den enskildes egeninitiativförmåga. Verksamheten skall grundas på ettkommunalt ansvar och huvudmannaskap men olikaverksamhetsformer kan prövas beträffande detpraktiska utförandet.Socialstyrelsen har sedan bidraget tillkom år 2000tillsammans med länsstyrelserna på regeringensuppdrag arbetat för att verksamheten skall blirikstäckande. har definierat vilkaarbetsuppgifter som bör innefattas i stödet ochutformat kriterier för vilka personer som böromfattas av insatsen. I uppdraget till Social-styrelsen ingår också att utvärdera utvecklingen avverksamheten samt vilka effekter den får såväl förpsykiskt funktionshindrade som på utnyttjandet ochutformningen av andra näraliggande insatser ochverksamhetsområden.I propositionen (s. 100) anförs vidare attverksamheten med personligt ombud har godutbredning. hade medel till personligaombud fördelats till 247 kommuner. Det motsvarar av landets alla kommuner. Verksamheten ärfortfarande inne i en uppbyggnadsfas på grund av attmerparten av de personliga ombuden kommit i gångförst . De personer med psykiskafunktionshinder som erbjudits personligt ombud hörtill den målgrupp som verksamheten riktar sig till,dvs. personer som har få insatser men stora behov.De största behoven är daglig sysselsättning, socialakontakter, fysisk och psykisk hälsa. Vid utgången av2002 fanns ca 100 verksamheter med sammanlagt ca 280(av ca 300) ombud anställda och ca 1 200 personermed psykiska funktionshinder var aktuella hos deombud som inlett arbetet med personkontakter.Könsfördelningen var jämn bland dessa personer. /2003 beräknades ca 2 000 personer hapersonligt ombud. När verksamheten fungerar optimaltbör 3 000-4 500 personer ha ombud.Motioner med anslagseffekt för budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till anslaget 16:1Personligt ombud för anvisar 200 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit (yrkande16). Motionärerna anför att personer med allvarligpsykisk sjukdom, exempelvis schizofreni, är en gruppmed särskilt behov av stöd. Denna grupps behovförsummas emellertid ofta när olika huvudmänförsöker undvika kostnader genom att skjuta överansvaret på andra. Vidare anför motionärerna attflera tragiska händelser visar attbehovet av samordning av insatserna inom denpsykiatriska vården är akut. Även i motion So415 avCristina Husmark m.fl. (m) begärstillkännagivande av innebörd att anslaget 16:1 böranvisas ytterligare medel (yrkande 5). I sammamotion begärs dessutom ett tillkännagivande av inne-börd att personer med allvarlig psykisk sjukdom, avrättssäkerhetsskäl, bör erhålla ett personligt ombudeller en kontaktperson (yrkande 12).I motion So592 av () begärs etttillkännagivande om personliga ombud och gode män(yrkande 6). Motionärerna anför att bl.a. förpersoner med s.k. dubbeldiagnoser kan de personligaombuden fungera som en lots in i vården och att detdärför finns anledning att utveckla verksamheten medpersonliga ombud. Vidare anförs att många patienterförutom personligt ombud också behöver en god man.Enligt motionärerna kan det krävas högre arvode,handledning och bättre utbildning för att fåmänniskor att engagera sig som gode män.Övrig motionI motion So394 av m.fl. (v) anförs atträtten till personligt ombud bör skrivas in i soci-altjänstlagen (yrkande 8). Motionärerna anför attsatsningen på personligt ombud fallit väl ut, men itider av ekonomisk knapphet i kommunerna finns detrisk att denna verksamhet inte prioriteras.AktuelltI beslutade direktiv (dir. 2003:133) förpsykiatrisamordnaren nämns (s. 6) Personligt ombudunder rubriken för att förbättra vård, stödoch service.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen är väl avvägd. Utskottettillstyrker därför medelstilldelningen och avstyrkermotionerna So586 (m) yrkande 16 och So415 (m)yrkandena 5 och 12. Utskottet som konstaterar attden utsedde nationelle psykiatrisamordnarensuppdrag även omfattar de personliga ombudenavstyrker även motion So592 (kd) yrkande 6.Utskottet anser att de personliga ombuden utförett mycket värdefullt arbete och noterar medtillfredsställelse att verksamheten nu har en godutbredning i landet. Skäl att i socialtjänstlagenföra in en särskild bestämmelse om rätt tillpersonligt ombud saknas dock enligt utskottetsmening. Motion So394 (v) yrkande 8 avstyrks.Vissa statsbidrag inomhandikappområdet (16:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:2 Vissastatsbidrag inom handikappområdet. Riksdagenbör avslå två motioner som föreslår annanmedelsanvisning till anslaget samt en motionom annan fördelning av statsbidraget tilltolktjänst. bör vidare avslå enmotion som förespråkar en översyn av denspecialiserade omsorgen. Jämför reservation16 (v, mp - motiv).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 275 000 000 kranvisas under anslag 16:2 Vissa statsbidrag inomhandikappområdet.Från detta anslag lämnas statsbidr*a*g* *t*i*l*l**l*a*n*d*s*t*i*n*g*e*n* *f*ö*r* *v*i*s*s*a**h*a*n*d*i*k*a*p*p*i*n**s*a*t*s*e*r* *s*o*m**a*v*s*e*r* *:***-ds*t*a*t*s*b*i*d*r*a*g* *t*i*l*l* *r*å*d**o*c*h* *s*t*ö*d* *(*2*0*0* *m*i*l*j*o*n*e*r**k*r*o*n*o*r*)* *s*a*m*t***-ds*t*a*t*s*b*i*d*r*a*g* *t*i*l*l**t*o*l*k*t*j*ä*n*s*t* *(*7*5* *m*i*l*j*o*n*e*r**k*r*o*n*o*r*)*. ***R*e*g*e*r*i*n*g*e*n* *a*n*f*ö*r* *a*t*t* *e*n**s*ä*r*s*k*i*l*d* *u*t*r*e*d*a*r*e* *f*ö*r**n*ä*r*v*a*r*a*n*d*e* *h*a*r* *i* *u*p*p*d*r*a*g**a*t*t* *f*ö*r*t*y*d*l*iga regleringen av insatsenråd och stöd.