bet · GQ01UBU11 · 2003-04-10 00:00:00 — I syfte att kartlägga och spridaexempel på arbetssätt och metoder har verket stöttolika lokala projekt. Ett huvuduppdrag för den nyaSkolutvecklingsmyndigheten är arbete medutvecklingsinsatser för basfärdigheter ochutbildningsvillkor i segregerade områden. Regeringenangav i utvecklingsplanen liksom ibudgetpropositionen för att myndighetensuccessivt skall lämna förslag om åtgärder som kanförbättra situationen. Utskottet avser att följadetta arbete och dess resultat.Utskottet har tidigare (bet. 2002/03:UbU3) giviten översikt över insatser som genomförts undersenare år i arbetet med att stärkavärdegrundsfrågorna i vid bemärkelse i skolan. Härkan nämnas de två nationella värdegrundscentrum somhar fått i uppdrag att sprida och göra kunskap ochforskning tillgängliga för kommuner och skolor.Likaså har medel tilldelats till bl.a.rektorsutbildning och lärosäten för att utvecklafortbildning och kurser för skolledare, lärare ochlärarstuderande inom dessa frågor. Skolverketavrapporterade ett uppdrag attkartlägga förekomst av kränkande behandling, etniskdiskriminering, rasism m.m. Verket har under fleraår på olika sätt arbetat med värdegrundsfrågorgentemot kommuner och skolor samt också redovisatett antal åtgärder som Skolutvecklingsmyndighetenkommer att arbeta vidare med på detta område. Irapporten lämnas också förslag till andra åtgärder,t.ex. ytterligare kompetensutveckling omförhållandena liksom om sätt att hantera problemen.Beredning av verkets redovisning sker inomUtbildningsdepartementet.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande attnuvarande bestämmelser om skolans skyldighet attmotverka kränkande behandling överförs till den nyaskollagen men att någon uppräkning av vissa formerav kränkande behandling inte görs. Remissbehandlingav skollagsbetänkandet pågår för närvarande.Utskottet vill dock på nytt understryka attkränkande behandling i någon form aldrig kanaccepteras i skolan. Arbetet med att förmedlaskolans värdegrund och att motverka kränkandebehandling är en viktig del i skolans demokratiskauppdrag. I sin redovisning av ett uppdrag angåendeskolans kontakter med politiska organisationer() anger att ett stöd- ochreferensmaterial till verksamma i skolan skall tasfram, i samråd med ochUngdomsstyrelsen, avseende frågor om skolansomvärldskontakter och hur skolan skall bemötaantidemokratiska organisationer och strömningar.Utskottets uppfattning är (jfr bet. 2002/03:UbU3)att det är viktigt att skolan öppnar sig mot detomgivande samhället genom att föreningar av olikaslag inbjuds att delta i skolans verksamhet.Utskottet pekar också på vikten av att skolan i sitteget arbete är demokratisk. Elevinflytande är ettsätt att sprida demokratiska värden och tankesätt.Att ge eleverna ett reellt inflytande är ett viktigtverktyg för att nå detta mål.OrganisationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeskolprofilering, samarbete mellan skola ochföräldrar, lokala skolstyrelser, sanktionersamt alternativa former av organisation ochutbildning.Jämför reservationerna 13 (m), 14 (m, fp, kd,c), 15 (m, fp, kd, c), 16 (fp), 17 (c), 18(mp), 19 (kd), 20 (v, c), 21 (mp), 22 (m), 23(m), 24 (c) och 25 (m).MotionerI motion 2002/03:Ub211 (m) yrkandena 1-3 behandlasfrågan om skolprofilering. Barn och ungdomar finnersig till rätta och gör bättre ifrån sig ju bredareskolans utbud blir genom individuella skolorsprofilering. Skolornas profilering kan också utgöraett incitament för vidareutbildning för lärare, ochom varje skola finner sitt område att bli särskiltduktig på kommer kvaliteten i det samladeskolsystemet att öka, enligt motionären.Samarbete mellan skola och föräldrar behandlas iett flertal motioner. Föräldrarnas kunskaper om sinabarn och deras möjligheter att stötta dem skalltillvaratas, anser i motion2002/03:Ub229 yrkande 20. Föräldrar måste också gesmöjligheter till reellt inflytande. I motion2002/03:Ub361 (fp) yrkandena 1 och 2 poängterasvikten av att alla föräldrar engageras i barnensskola då detta påverkar såväl undervisningensresultat och arbetsklimatet, som möjligheten attförebygga anpassningsproblem i skolan. Enligtmotionären bör alla lärare och skolledare hautbildning i hur man får till stånd ett gottsamarbete med och aktiverar föräldrarna. Föräldrarsrätt till information och medinflytande behöverstärkas. Enligt i motion 2002/03:Ub410yrkande 13 måste samarbetet öka och föräldrar måstefå mer information om arbetsinsatser och resultat. Imotion 2002/03:Ub417 yrkande 24 påpekarKristdemokraterna att forskning visar att föräldrarsintresse för sina barns skolgång är avgörande förhur barnen trivs och efter sina förutsättningarlyckas i skolan.Folkpartiet betonar i motion 2002/03:Ub250 yrkande16 vikten av att skolledaren ges godaförutsättningar för att leda den skola där han ellerhon verkar. Ledarskapet i skolan måste uppvärderasoch en översyn bör göras av på vilket sätt villkorenför rektorstjänsterna kan förbättras. Politikerskall inte heller lägga sig i det pedagogiskaarbetet i skolan.Centerpartiet behandlar frågan om lokalaskolstyrelser i motion 2002/03:Ub336 yrkande 11. Denlokala styrningen är viktig och försöksverksamhetenmed skolstyrelser med föräldramajoritet bör nupermanentas. I samband med detta är det viktigt atttydliggöra skiljelinjen mellan lärarnas ochskolledningarnas pedagogiska ledarskap ochföräldrastyrelsernas uppgifter. Det finns då ocksåanledning att se över om andra än föräldrar ochelever skall delta i styrelserna. ärpositivt till lokala skolstyrelser men poängterar imotion 2002/03:Sf336 yrkande 22 vikten av att barnoch unga med utländsk bakgrund liksom derasföräldrar representeras i dessa. I motion2002/03:Ub381 (mp) yrkande 5 anser motionärerna attförsöken med lokala skolstyrelser bör permanentasoch utökas till att gälla alla skolor.Några motioner tar upp olika aspekter av skolans ochkommunens kvalitetsuppföljning.Kristdemokraterna påpekar i motion 2002/03:Ub417yrkande 2 att arbetet med skolans värdegrund skallingå i den kvalitetsredovisning som varje skola ärskyldig att upprätta. Enligt i motion2002/03:Ub336 yrkande 10 bör få ökadebefogenheter att också kunna rikta vissa sanktionermot kommuner som inte sköter sitt uppdrag. Påliknande sätt anser i motion2002/03:Ub313 att bör gessanktionsmöjligheter gentemot kommuner som inteuppfyller kvalitetskraven.Ett antal motioner behandlar behovet av enalternativ organisation eller utbildning i skolan.I motion 2002/03:Ub379 (mp) yrkandena 1 och 2understryks vikten av naturskolors existens ochbehovet av att sprida kunskap och information omnaturskolor och utomhuspedagogik till skolor ochlärare i hela landet. finns en rikstäckandenaturskoleförening och ca 70 naturskolor i landet.Skolorna spelar en stor roll i natur- ochmiljöundervisningen i många kommuner. I motion2002/03:Ub422 (s) poängterar motionären behovet avatt stödja och medverka till att det startaskommunala teknikskolor. Sådana teknikskolor kanbl.a. komplettera skolans och arbetslivetsteknikundervisning.I motion 2002/03:Ub333 (m, kd) föreslås attkommunala skolor skall kunna drivas på entreprenad.Kommuner måste ha möjlighet att pröva nyadriftsformer men kvarstå som huvudman. Denmöjlighet som finns att lägga ut undervisningpå entreprenad bör vidgas till att gälla ocksågrundskolan liksom flertalet ämnen i gymnasieskolan.Moderaterna anser i motion 2002/03:Sf332 yrkande 14att skolor med god erfarenhet och kompetens förundervisning i ett främmande språk ellerämnesundervisning på detta bör kunna bli s.k.värdskolor för elever i en annan skola.Centerpartiet menar likaså i motion 2002/03:Ub336yrkande 16 att ämnesundervisning på annat språk änsvenska bör kunna ske på distans och att skolor medgoda erfarenheter av undervisning i ett främmandespråk skulle kunna vara värdskolor för elever iandra skolor. Enligt i motion2002/03:Sf336 yrkande 26 finns behov av en samladtvåspråkig utbildning från förskolan t.o.m.gymnasiet. Modersmålslärarna skulle ges en aktivroll i arbetslaget. anser i motion2002/03:Sf332 yrkande 13 att skolor bör tillåtas attfå ge elever tvåspråkig undervisning. I motion2002/03:Ub550 (s) pekar motionären på behovet av enanalys av vilka möjligheter som ges för svenskaelever utomlands att studera det svenska språket.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har ovan understrukit vikten av högkvalitet och likvärdig utbildning i hela landet.Alla skolor skall ge sina elever en god utbildning.Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:UbU7) påpekatatt de nationella kursplanerna ger stor frihet tillutveckling, nya initiativ och idéer. Redan i möjligheter för skolor att arbeta medsärskilda profiler och inriktningar inom skolans valeller elevens val. Detta är en fråga som avgörs pålokal nivå. Enligt utskottet har kommuner och skolorredan i dag stora möjligheter att finna lämpligasamarbetsformer utifrån sina behov och önskemål.Frågan om entreprenad har tagits upp avSkollagskommittén. Kommittén föreslår att nuvaranderegler om entreprenad förtydligas och sammanförs iden nya skollagen. Möjligheten att lägga ututbildning på entreprenad till att omfattaytterligare skolformer föreslås utredas i särskildordning. Beredning av förslagen bör avvaktas enligtutskottet.Det arbete som pågår runt om i landet medalternativa och kompletterande utbildningsformer,t.ex. naturskolor och teknikskolor, är enligtutskottet intressanta och lovvärda initiativ.Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:UbU10) pekat påatt miljöfrågor skall behandlas på ett övergripandesätt och genomsyra all undervisning i skolan. Nutekhar regeringens uppdrag att bidra till att kommuneretablerar kommunala teknik- och entreprenörskolor,KomTek. Utskottet har varit positivt till sådanainitiativ och menat att dessa är ett bra sätt attändra attityder och tidigt väcka intresset för dessaämnen (se även under .Utskottet noterar att det i Skolverketskartläggning av modersmålsstöd och- undervisningbl.a. görs en bred genomgång av erfarenheter medolika undervisningsformer. Ett särskilt forum förkunskaps- och erfarenhetsutbyte i form av enwebbplats,, finns påSkoldatanätet. Enligt grundskoleförordningen (2 kap.7 §) finns möjlighet att, för elever med annat språkän svenska, anordna delar av undervisningen iårskurserna 1-6 på umgängesspråket (tvåspråkigundervisning). För elever med finska somumgängesspråk får sådan undervisning anordnas även iårskurserna 7-9. I sammanhanget kan nämnas denverksamhet med tvåspråkig undervisning somgenomförts i och som enligt vad utskotteterfar fallit väl ut. Vidare kan nämnas den pågåendeförsöksverksamheten med distansundervisning igymnasieskolan, i syfte att möjliggöra för eleveratt få undervisning i en kurs som inte erbjuds ihemkommunens gymnasieskola.När det gäller frågan om utbildning för svenskaelever utomlands konstaterar utskottet att det finnssvensk statsunderstödd utbildning i flera former. svenska utlandsskolan sker reguljär utbildningpå grundskole- och gymnasienivå. Behöriga, ochdärmed statsbidragsberättigade barn, är de som harförälder som t.ex. arbetar i en svensk organisationeller ett svenskt företag. Ett ytterligare exempelär den kompletterande svenskundervisningen för barnoch ungdomar som deltar i utländsk utbildning ochsom vill upprätthålla och utveckla sina kunskaper isvenska och om . Undervisningen omfattarnågra timmar och följer en särskildkursplan.Det kan konstateras att behandlarfrågan om det pedagogiska ansvaret och beslut omskolenhetens inre organisation och föreslår attrektors uppgifter och ansvar förtydligas i dessaavseenden. Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare som skall kartläggaoch utvärdera skolans ledningsstruktur. Syftet medutredningen, som skall redovisas senast den 30 juni2004, anges vara att ta fram ett underlag förfortsatt utveckling av skolans ledningsstruktur ochrektors förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag.Föräldrars inflytande regleras i läroplanen.Utskottet har tidigare påtalat vikten av attföräldrar känner sig delaktiga i skolans verksamhet(jfr bet. 2001/02:UbU10). Detta kan ske på olikasätt och kan hanteras på lokal nivå. Läraren skallsamverka med och fortlöpande informera föräldrarnaom elevens skolsituation, trivsel ochkunskapsutveckling. Hur detta bäst skall stödjasskall tas upp minst en gång per termin vidutvecklingssamtalen. Det kan noteras attSkollagskommittén föreslår att en bestämmelse omutvecklingssamtalen förs in i skollagen.Utskottet har tidigare uttalat angående denförsöksverksamhet som pågår med lokala styrelser medföräldramajoritet att innan verksamheten permanentasbör en noggrann analys och utvärdering ske ochöverväganden göras om lämpliga åtgärder i syftet attutveckla verksamheten. hari tillsatt en intern arbetsgrupp som skallutreda möjligheterna att öka elev- ochföräldrainflytandet i förskola, skola ochvuxenutbildning. Arbetsgruppen, som skall redovisasitt uppdrag , skall lämna förslagtill en tydligare reglering av elevers ochföräldrars rättigheter till inflytande samtverksamheternas skyldighet att ge möjligheter attöka det reella inflytandet. I avvaktan på dennaöversyn och eventuell ny författningsreglering harregeringen beslutat att förlänga försöksverksamhetenmed lokala styrelser med elev- respektiveföräldramajoritet fram till . Iarbetsgruppens uppdrag ingår att föreslå hur och ivilken form sådana lokala styrelser kan ingå i enfortsatt permanent reglering av elev- ochföräldrainflytandet. Utskottet är positivt tillalternativa former för elev- och föräldrainflytandeoch utgår ifrån att en bred representationuppmuntras i sammanhanget.Regeringen har i sitt kvalitetsprogram för skolanangett att kvalitetssäkringen behöver stärkas påkommun- och skolnivå. Kvalitetsredovisningen behöverbli tydligare och ges högre status. Den skall varadet centrala dokumentet för att utvärdera ochrapportera skolans resultat, hur skolan lyckas medatt nå de nationella målen och vilka åtgärder sombehöver vidtas. Skolans hela uppdrag som detbeskrivs i läroplan och kursplaner skall ingå iredovisningen. kommer att få rätt attutfärda föreskrifter om kvalitetsredovisning ochenhetliga resultatmått i syfte att underlättajämförelser av kvaliteten. Utskottet har tidigare(bet. 2002/03:UbU3) understrukit den betydelsekvalitetsredovisningen har för möjligheten att följaoch förbättra skolans utveckling samt varit positivttill uppdraget till att utvecklaenhetliga resultatmått som bör ingå i redovisningen.Ambitionen för resultatmåtten bör vara att desammantaget skall spegla verksamheternas helauppdrag, dvs. även de övergripande målen. Utskottethar ställt sig bakom regeringens bedömning avkvalitetsredovisningarnas ökade betydelse iutvärderingen och utvecklingen av skolan och dessmåluppfyllelse. Utskottet menar attkvalitetsredovisningen givetvis inte endast skallomfatta kvantifierbara resultat utan, i likhet medvad som ovan anförs, en redovisning av alla delar avskolans uppdrag, t.ex. arbetet medvärdegrundsfrågor.Angående frågan om sanktioner kan noteras attSkollagskommittén föreslår att får rättatt förelägga huvudman för verksamhet som står underverkets tillsyn att fullgöra sina åligganden.Föreläggandet skall kunna förenas med vite.ArbetsformerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeflexibel arbetstid och flexibelt arbetssätt,stödundervisning samt frågor om läromedel.Jämför reservationerna 26 (m, fp, kd, c), 27(m, fp, c) och 28 (v).MotionerModeraterna poängterar i motion 2002/03:Ub410yrkandena 1 och 4 behovet av respekt för eleversolikheter liksom av individanpassad inlärningstid.Skolan måste organiseras så att elever gesindividuellt anpassad inlärningstid och attgruppstorlekarna varieras efter varje elevsförutsättningar och behov. I motion 2002/03:Ub228(c) föreslås att får i uppdrag attgenomföra ett projekt med flexibel arbetstid iskolan liksom att ungdomar under ett läsår erbjudsatt varva teoretisk och praktisk undervisning.Vikten av tidiga stödinsatser påpekas avModeraterna i motion 2002/03:Ub410 yrkande 9. Kommunoch skola skall ha ett klart åtagande att se tillatt eleven ges förutsättningar att uppnå målen.Genom tidiga insatser ges eleverna förutsättningaratt från början tillgodogöra sig kunskaper. Elevenskall dessutom ha rätt till extra stöd om han ellerhon inte når målen vid det nationella prov som börinföras i årskurs tre, enligt (yrkande10). I motion 2002/03:Ub330 (s) anges att skolorbrister i att informera om den lagliga rättighetentill stöd vid behov. Motionärerna understryker attinformation till elever och föräldrar om rätt tillstöd bör ges redan från första läsåret och sedanupprepas minst en gång varje läsår.Ett antal motioner tar upp frågor om tillgång tilloch granskning av läromedel. I flerpartimotionen2002/03:Ub510 (s, fp, v, c, mp) yrkande 4 påpekasatt tillsynen av skolan också skall inkludera fråganom skolans undervisning och läromedel omhomosexualitet, bisexualitet och transsexualitet(HBT-frågor). I motion 2002/03:Ub397 yrkande 1 (s)efterfrågas en kritisk granskning av landetsläroböcker ur ett mångkulturellt perspektiv, och enliknande begäran finns i motion 2002/03:Ub494 (mp)yrkande 3 där motionären påpekar att det finnsläroböcker som ger en mycket snäv redovisning avsamhället och dess historia. Enligt motionären imotion 2002/03:Ub316 (v) yrkande 1 harnedskärningarna inom skolan lett till sämre tillgångtill läromedel. Åtgärder måste vidtas så att skolanslärare och elever har tillgång till aktuella,sakliga och allsidiga läromedel som möjliggör en godinlärning och en god studieteknik. Kommuners ochskolors användning av sponsrade läromedel måsteockså följas upp och granskas (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Som har anförts anser utskottet att allaskall ha rätt till god utbildning av hög kvalitetoch att skolan skall stödja eleverna i deras strävanatt nå utbildningsmålen. Skolan skall också vara enskola för alla. Inriktningen för skolan skall varaatt ta hänsyn till elevens skiftande behov ochtillgodose de behov av insatser som varje elevbehöver. Utskottet vill i sammanhanget erinra om denförsöksverksamhet där arbetet i fårorganiseras utan en nationellt fastställd timplan.Försöket pågår , t.o.m. /05.Utskottet vill i sammanhanget erinra om densatsning som gjorts påförskolans område. Ett viktigt syfte medreformarbetet är att i större utsträckning bidratill att alltfler barn får möjlighet att ta del avförskolan och dess pedagogik, med stimulans tillutveckling och lärande. Därigenom ökar ocksåförutsättningarna för att tidigt ge barn det stödtill språkutveckling som kan behövas i vissa fall.Skollagskommittén föreslår att skollagen skallinnehålla bestämmelser som anger att alla eleverskall ges den ledning och stimulans som behövs föratt de skall kunna utvecklas så långt som möjligt ienlighet med utbildningens mål. Dessutom föreslåsbestämmelser om särskilt stöd och som anger enarbetsprocess som rektor är skyldig att följa, medkrav på att bl.a. utreda och åtgärda de stödbehovsom finns. I betänkandet påpekas att enförutsättning för att elever eller vårdnadshavareskall kunna ta upp frågan om särskilt stöd är att defår information om vilka mål som gäller för eleven.Utvecklingssamtalen är ett viktigt forum i dettasammanhang. Det kan noteras attSkolutvecklingsmyndigheten på sin webbplats stöderutvecklingen av sådana samtal liksom av skriftliginformation.När det gäller frågan om läromedel har utskottettidigare (jfr bet. 2000/01:UbU13) konstaterat attdet enligt gällande reglering slås fast att elevernaskall ha tillgång till läromedel. Någon nationellgranskning av läromedel förekommer inte, och vilkaläromedel som skall användas bestäms avskolhuvudmännen och skolorna. Av skollagen ochgrundskoleförordningen framgår att utbildningen igrundskolan skall vara avgiftsfri för eleverna ochatt de utan kostnad skall ha tillgång till läromedelsom behövs för en tidsenlig utbildning. Särskildvikt skall läggas vid att eleverna har tillgång tillläromedel som täcker väsentliga delar av ett ämneeller en ämnesgrupp och som är ägnade att ge fasthetoch sammanhang i studierna. Eleverna skall som gåvafå behålla sådana läromedel och andra väsentligahjälpmedel som de behöver t.ex. av pedagogiska skäl.Regeringen påpekade i budgetpropositionen för år2003 att det är viktigt att eleverna har tillgångtill goda och aktuella läromedel och att kommunernahar ett stort ansvar i att se överläromedelsstandarden. I samband medkvalitetsredovisningen finns ett naturligt tillfälleatt utvärdera läromedelssituationen. Frågan omläromedel bör därför ingå som en del i denförstärkta kvalitetsgranskningen av skolan.ArbetsmiljöUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeelevinflytande, elevfrånvaro samt elevensarbetsmiljö.Jämför reservationerna 29 (kd), 30 (fp), 31(kd), 32 (m), 33 (fp), 34 (m, fp, kd, c) och35 (m).MotionerEtt flertal motioner behandlar olika aspekter avelevernas arbetsmiljö.Kristdemokraterna understryker i motion2002/03:Ub417 yrkande 23 vikten av attelevinflytandet ökar i takt med stigande ålderliksom att en lagstadgad miniminivå av omfattningoch sätt bör införas. I motion 2002/03:Ub381 (mp)yrkandena 1, 2, 3 och 4 behandlas olika aspekter avelevinflytandet. Motionären anser att skollagen börförtydligas i ett antal avseenden. Elever skall gesrätt att frånvara från undervisning för arbete medelevinflytande, skyddsombudsarbete,skoltidningsarbete eller dylikt. Likaså bör detframgå av en elevs slutbetyg om eleven har varitengagerad i sådant arbete. Motionären anser dessutomatt rektor inte skall ha tolkningsrätten av vad somskall räknas som elevinflytande eller dylikt.Slutligen bör det finnas ett krav som åläggerskolorna att ha ett fungerande representativt forumför elevinflytande.Folkpartiet betonar i motion 2002/03:Ub229 yrkande12 att det är självklart att elever och lärare skallha en arbetsplats som uppfyller kraven på enacceptabel arbetsmiljö i vid bemärkelse.Kristdemokraterna poängterar i motion 2002/03:Ub417yrkande 17 att en god fysisk miljö är viktig ocksåur pedagogisk synvinkel. Miljön påverkar inte barabarnens fysiska hälsa utan också deras psykiskatillstånd. Elever har rätt att kräva en braarbetsmiljö, anser Kristdemokraterna.I motion 2002/03:Ub534 (s) påpekar motionärernaatt det är viktigt med en godelevskyddsombudsorganisation. Elevskyddsombud börutses redan från årskurs ett, och de äldre ombudenbör få utökade rättigheter. menar imotion 2002/03:Ju283 yrkande 1 att tillämpningen avarbetsmiljölagen i skolan liksom elevskyddsombudensställning bör ses över. I motion 2002/03:Ub381 (mp)yrkandena 7 och 8 kräver motionärerna att det iskollagen klart skall framgå att de lagar omarbetsmiljö som gäller på andra arbetsplatser ocksågäller för elever i skolan. Likaså menarmotionärerna att elevers skyddsombud på skolor skallges samma rättigheter och skyldigheter somskyddsombud på andra arbetsplatser.Moderaterna poängterar i motion 2002/03:Ub410yrkande 12 vikten av en god inlärningsmiljö.Skolmiljön skall kännetecknas av värme, trygghet,positivt intresse och engagemang från de vuxnassida, men det måste också finnas fasta och klararegler. Lärare och elever behöver ordning, reda ocharbetsro i skolan enligt i motion2002/03:Ub250 yrkande 12. I motion 2002/03:Ub373 (m)anges att det behövs en nationell ordningsplan förordning och reda i grund- och gymnasieskolan.Motionären i motion 2002/03:Ub543 (s) anser atteleverna måste involveras i arbetet för en bättrestudiemiljö. Elever själva både kan och måste få taett ansvar på sin arbetsplats.I flerpartimotionen 2002/03:Ub557 yrkande 1 (c, m,fp) understryks vikten av att alla barns frånvaroskall följas upp. Oavsett vilken bakgrund och vilketkön eleven har är det viktigt att orsakerna tillelevens frånvaro följs upp, både i och igymnasieskolan. Enligt i motion 2002/03:Ub410 yrkande 14 skall föräldrar alltid fåinformation om otillåten frånvaro. Folkpartietföreslår i motion 2002/03:Ub229 yrkande 11 attskolan bör utfärda ett handlingsprogram mot skolksom anger vilka regler som skall gälla och hur deskall upprätthållas.