bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Tacisprogrammet stöder bl.a. projektinom reformering av hälsosektorn ochsocialförsäkringssystem i länder somUkraina, och Ryssland.Utskottet kan således konstatera attmycket redan görs inom det område sommotionärerna efterfrågar och avstyrkerdärmed motion 2002/03:U237 (m) yrkande 7.I samma motion konstateras attÖstersjöregionen är en av de regioner somvuxit snabbast i världen de senaste åren.Kandidatländerna , , Lettlandoch har haft en god ekonomiskutveckling. De nya marknadsekonomierna ärberoende av goda villkor förmarknadstillträde. Motionärerna menar attdet är orimligt att EU å ena sidanbedriver omfattande stödprogram för attstärka ländernas ekonomiska utveckling,som EU å andra sidan inte gerdem fullt marknadstillträde och kan hotamed antidumpningsåtgärder. I motionenanförs i yrkande 2 att unionenskvarvarande restriktioner ochantidumpningsåtgärder mot Central- ochÖsteuropa bör avskaffas.Utskottet behandlade ett likalydandeyrkande i sitt betänkande om verksamheteninom Europeiska unionen 2001 (bet.2001/02:UU10) och anförde därvidföljande:Utskottet konstaterar att derestriktioner i EU:s handel medkandidatländerna som regleras iEuropaavtalen gradvis håller på attavvecklas för att säkerställa engradvis infasning till medlemskap.Liberaliseringen sker asymmetriskt,dvs. kandidatländernas skyddstullar ärhögre än EU:s.Europaavtalen är kompatibla med WTO.I Europaavtalen finns regler om attinga tullar eller kvoter fårnyintroduceras eller givna förmånerförsämras.Utskottet vill framhålla att förhandel med industriprodukter - medundantag för textilier och EKSG-produkter - avskaffades i principtullar och kvoter när avtalen trädde ikraft. I vissa fall tillämpar avtaleten tioårig övergångsperiod, mendärefter råder frihandel. För Estlandgäller frihandel direkt. För Lettlandgäller en fyraårig övergångsperiodfrån avtalets ikraftträdande. FörSlovenien och för gäller ensexårig övergångsperiod från avtaletsikraftträdande.När det gäller jordbruksprodukter kanutskottet konstatera att frihandelinte gäller inom detta område.Parterna ger i stället varandrakoncessioner - tullsänkningar ellerförmånskvoter - för ett antalprodukter. Dessa produkterspecificeras i varulistor i bilagoroch protokoll till avtalen. Dessalistor är asymmetriskt utformade föratt ge kandidatländerna möjlighet attexportera vissa av sinajordbruksprodukter till EU.Förhandlingar om nya koncessioner förhandeln med jordbruksprodukterrespektive för bearbetadejordbruksprodukter, fisk samt vin ochsprit sker successivt. De varor som äraktuella listas i speciellatilläggsprotokoll till avtalet. Dessalistor förhandlades klart under år2000 och en ny förhandlingsrunda kundepåbörjas . För närvarandepågår förhandlingar om nyakoncessioner för fisk ochfiskprodukter.Vad gäller antidumpning tillämpar EUstrafftullar på olika varor gentemotländerna i . År1998 genomförde EU en förändring förRyssland som innebar attexportföretagen, efter ansökan hoskommissionen, kunde få s.k.marknadsekonomistatus om vissaekonomiska villkor uppfylldes. Ioktober 2000 utvidgades dennamöjlighet till att även omfattaexportörerna i Ukraina.Utskottet kan med tillfredsställelsekonstatera att i regel verkaraktivt mot att tillämpaantidumpningsinstrumentet. Det ärutskottets uppfattning att Sverigeäven framgent aktivt bör agera mottillämpning av detta instrument.Utskottet menar att dessa bedömningaräger fortsatt giltighet.Utskottet vill dock lämna vissakompletterande upplysningar.Restriktioner finns, förutom påjordbruksområdet, även påindustrivaruområdet endast gentemotVitryssland samt i enlighet med avtal förvissa stålvaror gentemot ochUkraina. Enligt vad utskottet harinhämtat har ifrågasattstålrestriktionerna, men ej motsatt sigdem eftersom avtalen endast är treåriga.och resp. har begärt attfå ingå sådana avtal.Vidare vill utskottet framhålla attSverige som enda medlemsstat har avråttkommissionen från de skyddsåtgärder motstålimport som infördes medhänvisning till infördaextratullar. Kandidatländerna i Central-och är inte undantagna fråndessa restriktioner.Utskottet har inhämtat attantidumpningsåtgärder mot import frånkandidatländerna kommer att avvecklas närdessa länder ansluts till EU. Det finnsingen legal grund för ett generelltbeslut om en tidigare avveckling.Kommissionen har emellertid förklarat sigberedd att inleda översyner av dessaåtgärder efter begäran från exportörer ikandidatländer och under vissaförutsättningar suspendera eller avvecklaåtgärderna.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion 2002/03:U237 (m) yrkande2.I yrkande 3 i samma motion menarmotionärerna att handel mellankandidatländerna inte får återregleras omde blir medlemmar vid skilda tidpunkter.Även denna fråga behandlade utskottet isitt betänkande om verksamheten inomEuropeiska unionen 2001 (bet.2001/02:UU10) och anförde därvidföljande:Utskottet konstaterar att det mesta avhandeln mellan EU och kandidatländernai dag är fri i enlighet medEuropaavtalen. Någon omfattandeåterreglering kan det således inte blifrågan om. Skulle det, mot förmodan,visa sig att något baltiskt land inteblir medlem som deövriga kan en diskussion omövergångsåtgärder aktualiseras. Det ärdock utskottets ståndpunkt att enintern återreglering kandidatländeremellan i görligaste mån skallundvikas under den övergångsperioddetta blir aktuellt.Utskottet menar att dessa bedömningaräger fortsatt giltighet och avstyrkermotion 2002/03:U237 (m) yrkande 3.Motionärerna bakom kommittémotion2002/03:U281 (kd) uppmärksammar vissasäkerhetsfrågor i anslutning tillutvidgningen av EU. Med fokus påsituationen på menar motionärernaatt medborgarna måste kunna lita påpolisen och att respekten för lag ochordning är ett bärande element i ettfungerande samhälle. Därför, menarmotionärerna i yrkande 5, bör Sverigeverka för att EU genom sittutvecklingssamarbete på stöder enomfattande kompletteringsutbildning avpoliser. Vidare noterar motionärerna attnepotism, korruption och organiseradbrottslighet är företeelser som är väletablerade på . I yrkande 6 anförsatt EU bör genomföra en internationellkonferens om transnationell organiseradbrottslighet på . Till konferensenbör företrädare för polisväsende, åklagar-och domstolsväsende, underrättelse- ochsäkerhetsorganisationer, företrädare förden akademiska världen samt journalisterbjudas in.Utskottet kan konstatera att Sverigelägger stor vikt vid rättsliga ochinrikesrelaterade frågor där poliseningår som en del. ger , inomramen för sitt stora engagemang på västraBalkan, stöd till omfattandepolisutbildningsinsatser. I (BiH) bidrar med 16poliser till EU:s polismission EUPM. EUPMär en betydande insats som sysselsätteromkring 500 personer. Missionens uppdragär både av övervakande och utbildandekaraktär och man verkar på flera nivåer.I Kosovo sekonderar förnärvarande 40 poliser till Policeoch två polisutbildare till () som leds av . IMontenegro sekonderar enpolischef och stöder också denstora utbildningsinsats för poliser somOSSE tillbaka bedriver isödra . I har Sverigetidigare sekonderat poliser tillinternationella polismissioner och harför avsikt att göra så även med dennuvarande EU-ledda polismissionen.Kampen mot den organiseradebrottsligheten bör enligt utskottetsmening ges hög prioritet. Inom EU-samarbetet åtnjuter kampen mot denna formav brottslighet jämte korruption mycketstort engagemang. I november 2002genomfördes därför den så kalladeLondonkonferensen, vilken lade grundenför det fortsatta arbetet mot organiseradbrottslighet. Uppföljningen avLondonkonferensen är av central betydelseför samarbetet mellan EU och länderna påvästra i kampen mot organiseradbrottslighet. är framtagande avkonkreta åtgärdspaket och modeller förregionalt samarbete i regionen frågor somi högsta grad engagerar alla parter medintressen på detta område.Inte minst ägnas dessa frågor storuppmärksamhet inom den s.k.Stabilitetspakten för sydöstra tillmäter uppföljningen avLondonkonferensen stor prioritet och villframhålla att uppföljningsarbetet kommeratt ägnas stor uppmärksamhet vid med iThessaloniki . Utskottet serdärför inte nödvändigheten i att försvensk del ta ett separat initiativ, utanvill avvakta resultaten av det pågåendearbetet.Mot bakgrund av vad som ovan anförtsavstyrker utskottet motion 2002/03:U281(kd) yrkandena 5 och 6.Motionärerna bakom partimotion2002/03:K432 (fp) konstaterar att det ivissa EU-länder råder en rädsla förmassimmigration från kandidatländer somPolen och . Motionärerna menar dockatt behöver enarbetskraftsinvandring för attupprätthålla nuvarande ekonomiskautveckling och klara levnadsstandard,service och skattetryck. De menar iyrkande 3 att det borde vara ensjälvklarhet att alla medborgare i ettenat kan resa, arbeta och leva påsamma villkor.Utskottet kan inledningsvis notera attden fria rörligheten för personer är enav unionens fyra grundläggande friheter.EU-reglerna innebär i korthet att en EU-medborgare har samma rätt att taanställning, söka arbete, driva rörelseoch göra praktik i ett annan medlemslandsom landets egna medborgare. Syftet äratt öppna den europeiska arbetsmarknadenför all arbetstagare inom unionen ochdärigenom bidra till det övergripandemålet om fred och välstånd. Rätten tilltillträde till andra medlemsstatersnationella arbetsmarknader innebär ocksårätt till social, ekonomisk och kulturellintegration i värdlandet för demigrerande arbetstagarna och derasfamiljer. Rätten till fri rörlighet förarbetstagare kompletteras och stöds avregelverket om tillämpningen av systemenför social trygghet när anställda,egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom unionen.Vidare kan utskottet notera att denfria rörligheten för arbetstagare harvarit ett känsligt område ianslutningsförhandlingarna medkandidatländerna. Krav frånmedlemsstaterna gav upphov till enövergångsperiod som gäller personers friarörlighet. De nuvarande medlemsstaternafår möjlighet att under nationell rättreglera tillträdet till sinaarbetsmarknader för arbetstagare från nyamedlemsländer. Denna möjlighet gäller upptill efter anslutningen.Frågan om arbetskraftens fria rörlighethar behandlats i en utredning (SOU2002:116). harnyligen i ett betänkande tagit upp fråganom arbetskraftsinvandring och görföljande referat av utredningens förslag.I januari presenterades betänkandetEU:s utvidgning och arbetskraftensrörlighet (SOU 2002:116). Utredarenanser att skall garantera attseriösa företag och arbetstagare frånde nya medlemsstaterna skall kunnamötas lika lätt som i övriga EU i dag.Däremot bör effektiva hinder förmissbruk av välfärdssystemet sättasupp. bör användaövergångsreglerna som skydd mot brottoch missbruk så länge detta ärmöjligt. Utredaren föreslår därför attSverige inte skall tillämpaEG-reglerna fullt ut, utan i vissutsträckning behålla den nationellalagstiftningen. I betänkandet lämnasockså förslag om bl.a. förlängning avvissa arbetstillstånd, förbättratsamarbete mellan myndigheter, bättrekontroll, arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för invandrare i bristyrken,ökat köp av arbetsmarknadsutbildningfrån kommunerna inom vårdområdet samtatt regeringen i samarbete med AMSinbjuder arbetsmarknadens parter överenskommelse om gemensamtorganiserad rekrytering vid storaarbetskraftsbehov.Utrikesutskottet noterar attsocialförsäkringsutskottet inte tarställning till utredningens förslag ochkonstaterar att utredningen är föremål förremissbehandling.När det gäller regeringens agerande idenna fråga kan utskottet konstatera attden under förhandlingarna deklarerade sinavsikt att redan under inledningsperiodenefter anslutningen ge arbetstagare frånde blivande medlemsländerna möjlighet attpå samma villkor som arbetstagare frånnuvarande medlemsstater söka arbete iSverige. framhöll regeringenatt lämpliga åtgärder måste kunna vidtasom, mot förmodan, allvarliga störningaruppstår på den svenska arbetsmarknaden.Utskottet har inget att erinra vad gällerregeringens hållning i frågan ochavstyrker motion 2002/03:K432 (fp)yrkande 3.I kommittémotionen 2002/03:U281 (kd)uppmärksammas skyddet av unionens yttregränser efter utvidgningen. I motionenbetonas att kandidatländernas gränsskyddmåste fungera effektivt, i synnerhet somde kommer att utgöra unionens skyddandegräns mot omvärlden. Problem somkorruption och internationell organiseradbrottslighet måste uppmärksammas isammanhanget. I yrkande 1 anförs att EU isitt samarbete med kandidatländerna skallge högsta prioritet till ett fungerandegränsskydd och korruptionsbekämpning.Vidare konstateras i motionen attunionen har inlett ett samarbete medkandidatländerna kring människosmuggling.Motionärerna anser att samarbetet måsteintensifieras genom stärkande avlagstiftning och polismyndigheternaskompetens samt att ett utökat samarbetemed det civila samhället ochfrivilligorganisationer bör genomföras. Imotionens yrkande 2 begärs ett riksdagenstillkännagivande om vad som i motionenanförs om en satsning från unionens sidaför att bekämpa människosmuggling viakandidatländerna.Utskottet kan konstatera att de frågorsom tas upp i motionen har givits storuppmärksamhet och hög prioritet inomramen för utvidgningsförhandlingarna ochhar i de s.k. anslutningspartnerskapenupptagits som gemensamma prioriteringar iden fortsatta förmedlemskapsstrategin.Det rättsliga området och detinrikesområdet (RIF) har givits särskilduppmärksamhet genom att handlingsplanerhar upprättats för olika kandidatländer.Anslutningspartnerskapen ochhandlingsplanerna ligger till grund förvidare planering och fördelning avförmedlemskapsstödet inom Phare för attförstärka kapaciteten i kandidatländernainom det rättsliga och inrikes området.Utskottet har tidigare i dettabetänkande noterat att näranslutningsländerna blir medlemmar i de inte längre att omfattas avPhareförordningen. Utskottet menar dockatt det kommer att finnas ett fortsattbehov av stödåtgärder i de nyamedlemsländerna efteranslutningstidpunkten. Därför välkomnarutskottet att , , ,, , , ochSlovenien , inomramen för den s.k.transitionsfaciliteten, kommer att kunnafå stöd för institutionsuppbyggandeinsatser. De yttre gränserna samtkorruptionsbekämpning kommer att utgöraprioriterade områden för insatser.Vad gäller yrkande 2 i motionen kanutskottet konstatera att i debattenförväxlas ofta människohandel ochmänniskosmuggling. Det finns dock fleracentrala skillnader. Medmänniskosmuggling avses illegal transportav människor över nationella gränser. Itypfallet sammanfaller smugglarnas och desmugglades intressen vad gäller brottetsfullbordan, även om smugglarna mångagånger hänsynslöst utnyttjar människorsutsatta situation i ursprungsländerna.Med människohandel avses olikaförfaranden som ingår som led i ettförflyttande av offren, eller avkontrollen över dem, från ett land tillett annat eller inom ett land, och sombegås med användning av någon form avotillbörligt medel (i form av påverkaneller utnyttjande) och i syfte att offrensedan skall exploateras, sexuellt ellerpå annat sätt. Om offret är ett barnkrävs dock inte att något otillbörligtmedel har använts för att människohandelskall anses föreligga.Inom EU pågår samarbetsprogram medanslutnings- och kandidatländerna på bådaområdena. Utskottet har inhämtat attregeringen uppmuntrar gränsöverskridandesamarbete bl.a. inom dessa program.EU:s program för polisiärt ochrättsligt samarbete i straffrättsligafrågor (AGIS) har ersatt bl.a. Stop-programmet som upphörde vid årsskiftet2002/2003. I AGIS-programmet har såvälanslutningsländer som övrigakandidatländer ökade möjligheter tillsamverkan i projektform med nuvarandemedlemsstater. Utskottet ser positivt pådetta och uppmuntrar till sådantsamarbete. Som exempel kan nämnas ettprojekt omfattande samtliga medlemsstateroch som berör samtliga anslutnings- ochkandidatländer rörande IT-stöd i kampenmot människohandeln.Sverige stöder även bilateralt, främstvia Sida, ett stort antal projekt iCentral- och och på västraBalkan med direkt bäring på kampen motmänniskohandel. handlar det ombeslut om totalt ca till direktmänniskohandelsrelaterade insatser. I debaltiska länderna har t.ex. en regionalinsats genom International Organisationof Migration (IOM) fått stöd. I juni 2002beslutade regeringen att avsätta 9 MSEKför att ytterligare förstärka insatsernamot människohandel i främst nordvästraRyssland, de baltiska länderna,och , liksom iRumänien och . Därutöver kanmånga av de insatser som genomförs föratt förbättra situationen för utsattabarn och familjer samt för ökadjämställdhet ha en indirekt effekt påmänniskohandeln genom att de kan bidratill att göra potentiella offer mindresårbara för människohandlare. Därtill kannämnas att , och Litauenäven har deltagit i den nordisk-baltiskakampanjen mot handel med kvinnor.Kandidatländerna omfattas även av EU:sprogram för administrativt samarbete inomgränsskydd, visering, asyl- ochinvandring - det s.k. Argo-programmet.I och med undertecknandet avanslutningsfördraget och fram till EU-inträdet kommer samtligaanslutningsländer att delta i EU:sreguljära rådsarbete ochförvaltningskommittéer genom aktivtobservatörskap.Utskottet konstaterar att det sommotionärerna efterfrågar redan är undergenomförande och avstyrker därmed motion2002/03:U281 (kd) yrkandena 1 och 2.I den enskilda motionen 2002/03:U218(kd) menar motionären att i den ensidigasatsningen på ekonomi, tillväxt ochteknik i kandidatländerna finns det enrisk att viktiga mänskliga värden gårförlorade. För att nå och bevara freden idjupare mening måste människor förståvarandra och ha respekt för detkulturella arv som olika nationer ärbärare av. Motionären begär ettriksdagens tillkännagivande om vad imotionen anförs om att skallverka för en ökad mänsklig och kulturellförståelse inom EU och i relation tillansökarländerna. I den enskilda motionen2002/03:U261 (fp) yrkande 3 konstaterasatt en del grupper lever i utanförskap ikandidatländerna. Motionärerna menar attett förnyat och starkt engagerat civiltsamhälle är nödvändigt om utslagning ochutanförskap inte längre skall ge upphovtill djupa klyftor och utbrett missnöje.Utskottet behandlade liknande yrkandeni bet. 2001/02:UU10 och framhöll att framtill och de genomgripandepolitiska förändringarna i Östeuropaförhindrades de vardagliga kontakternamellan människor i dessa länder och iSverige av de kommunistiska regimerna,och det kulturella utbytet varoutvecklat. Kontakter mellan dessa länderoch var koncentrerat kringofficiella och näringslivsbaseradekontakter.Det allmänna utbytet mellan olikasektorer i det svenska samhället och detcivila samhället i länder i Central- ochÖsteuropa har därefter intensifieratsstarkt. Utskottet menade att enbidragande orsak till den kraftigautvecklingen av kontakterna mellanSverige och främst , ,, och har varitde särskilda resurser som satsatpå att utveckla kontakterna på kultur-och utbildningsområdena, stöd tilldirekta kontakter mellan regionala ochlokala företrädare och derasmotsvarigheter i dessa länder samtmöjligheten för svenska enskildaorganisationer att ha direktkontakt medsina motsvarigheter i dessa länder.Utskottet konstaterade när det gällerkulturutbyte att det finns ett etableratkontaktnät mellan svenskakulturinstitutioner och derasmotsvarigheter i . Omfattningenav kontakterna varierar, med somklart ledande kontaktland.Utskottet kan vidare konstatera attSvenska institutet (SI) hanterarmerparten av projekten och programmeninom kultur- och utbildningsområdena.Inom Svenska institutets ram bedrivsexempelvis projektet förkultur, i samarbete mellanKulturdepartementet ochUtrikesdepartementet. Projektet syftartill att bereda väg för dialog ocherfarenhetsutbyte om kulturen ochkulturpolitikens möjlighet att främjayttrandefrihet och mångfald, demokratioch gemensam säkerhet. Tanken bakomprojektet, som inleddes , varambitionen att bl.a. skapa en mötesplatsför främst unga kulturutövare ochintellektuella från länderna kringÖstersjön samt och Ukraina.I betänkandet framhöll utskottet ävenatt vänortssamarbetet förtjänar attuppmärksammas i detta sammanhang. Detkännetecknas av enskilda initiativ och ären del av det civila samhället på bådasidor av . Inomvänortssamarbetet diskuteras bl.a. påvilket sätt man kan underlätta turismenmellan invånare i vänorter/vänregioner.Stora regionala organisationer somSydsam, Östsam (med ) ochMälardalsrådet engagerar sig iöstsamarbetet och deltar ikontaktutbytet. somföreträder regionala intressen iÖstergötland arbetar i nära samverkan medRegeringskansliet.Barentsrådet är en organisation somenligt utskottets uppfattning på ettmycket konstruktivt sätt bidrar till attfrämja samarbetet mellan regioner i olikaländer. Utskottet framhöll att deregioner som är berörda av dettasamarbete använder sitt kunnande och sinaerfarenheter för att ge ett aktivt stödtill de regioner de samarbetar med.Den övergripande organisationen församarbetet mellan länderna kringÖstersjön är (Council ofthe Baltic Sea States, ). Utskottetnoterade att inom ramen för samarbetethar regionala och lokala företrädare, detcivila samhället samt olika institutionerviktiga roller. En av Östersjörådetsfrämsta insatser när det gäller attfrämja det mänskliga utbytet ärupprättandet av Eurofakulteten (EuroFaculty) vid i medfilialer i Tartu och (utbildningför studenter och universitetslärare ioffentlig administration ochaffärsadministration, juridik ochekonomiska vetenskaper). Universitet ochhögskolor i , , ,och är involverade iprojektet, som genomförs inom ramen förEU:s Tempusplan.Därutöver nämnde utskottet särskiltEU:s Interregprogram. Detta program haren inriktning på EU-utvidgning och kansåledes tjäna som en förberedelse förmedlemskap för de länder som ärkandidater till medlemskap. Dessa kandelta i Interregprojekt med finansieringur EU:s Phareprogram. InomPhareprogrammet finns också ett särskiltunderprogram för gränsöverskridandesamarbete i . Detta harfunnits och kommer attfortsätta fram t.o.m. år2006.Utskottet delade motionärernasuppfattning att uppbyggande av kontaktermellan lokala och regionala företrädaresamt utvecklandet av allmännamellanmänskliga relationer är mycketvärdefulla när det gäller länder iCentral- och och de bland dessasom även är kandidatländer. Utskottetkonstaterade att omfattande insatser ochinitiativ finns på detta område, vilketutskottet fann positivt.Utskottet vill betona att dessabedömningar äger fortsatt giltighet. Detförtjänar att understrykas att alla dessakontaktytor förstärker det civilasamhället i länderna i Central- ochÖsteuropa vilket underlättar dendemokratiska processen i dessa länder.Samtidigt bör framhållas att det inteankommer på att ange hur dennaverksamhet skall utformas eller vilkeninriktning den skall ha. Det är enuppgift som åvilar de aktörer som redanär etablerade. Utskottet ser därför intebehov av någon åtgärd från riksdagenssida i de frågor som tas upp imotionerna. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2002/03:U218 (kd) och2002/03:U261 (fp) yrkande 3.I partimotion 2002/03:U326 (c) anförs attmänniskors oro för utvidgningen blir alltstörre eftersom de inte har tillräckliginformation om vad utvidgningen kommeratt betyda för dem. Bristen påinformation och debatt underblåserfarhågorna för det okända ochfrämlingsfientligheten. Motionärernaföreslår därför i yrkande 2 utökadinformation till och medverkan av EU:snuvarande befolkning när det gällerutvidgningen.Utskottet vill inledningsvis i dennadel framhålla att det är av vikt att imedlemsstaterna öka kännedomen ochkunskaperna om de länder som den1 ansluter sig till unionen. Detär angeläget att informera om de följderutvidgningen kommer att få, såsomkonsekvenser för politisk stabilitet,hållbar utveckling och miljön. Detbehöver också informeras om de framstegsom gjorts i kandidatländerna iCentraleuropa sedan fall1989 i fråga om ekonomiska och politiskareformer. Detta kommer att medverka tillatt skingra farhågorna om hur väl rustadede nya medlemsländerna är införanslutningen.Utskottet kan konstatera att mycketredan har gjorts och görs på dettaområde. I ges löpande informationtill medborgarna om utvidgningen och desskonsekvenser av flera olika aktörer.Utskottet vill framhålla att riksdagensEU-upplysning bidrar med att spridainformation om utvidgningen.