bet · GQ01AU6 · 2003-04-29 00:00:00 — Skydd för gravida och föräldraledigaUtredningen har kommit fram till att det finnsdemografiska skäl, missförhållanden och viktigarättviseskäl som gör det motiverat att stärkaföräldralediga arbetstagares rättsliga ställning.Utredningen lägger därför fram tre förslag som skallöka skyddet. Förslaget kommer att i detalj redovisasi detta betänkande under rubriken skyddför gravida och föräldralediga.I bilaga IV till utredningen finns ett bidrag avprofessor och fil. omföräldraskapets villkor på svensk arbetsmarknad.Utskottet kan konstatera att ett ofta framförtargument för att ändra den nuvarande lagstiftningenär att den har tillkommit i en annan tid med andraförutsättningar och att den därför inte svarar motde krav som dagens arbetsmarknad ställer. Utskottetkan konstatera att det har skett en gradvisförändring av arbetsmarknaden, som skulle kunnamotivera justeringar och tillägg i vissa delar avden gällande arbetsrättsliga lagstiftningen, t.ex.när det gäller att förstärka skyddet förföräldralediga.Att lagstiftningen skall utgå från regler somtillförsäkrar den enskilde arbetstagaren trygghetoch tar vederbörlig hänsyn tillarbetsgivares behov och ger möjlighet tillnödvändiga förändringar i verksamheten gälleralltjämt. Utredningen har i sitt betänkande Hållfastarbetsrätt - för ett föränderligt arbetsliv (Ds2002:56) gjort en grundlig genomgång och översyn avden gällande arbetsrätten i . Utredningen harockså lämnat en rad konkreta lagförslag.Betänkandet som har remissbehandlats är nu föremålför regeringens beredning. Utskottet finner detdärför inte meningsfullt att i detalj bemötasamtliga motionsyrkanden utan avvaktar regeringensvidare åtgärder med anledning av betänkandet. De nubehandlade motionerna A216 yrkandena 1 och 2 (m),A229 yrkande 1 (m), A236 yrkande 2 (mp) och A365yrkande 4 (v) avstyrks.Tidsbegränsad anställning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån allmänna motionstiden som rör frågor omtidsbegränsad anställning.Utskottet, som avstyrker samtliga motionerfrämst med hänvisning till regeringenspågående beredning av ALI:s utredningHållfast arbetsrätt - för ett föränderligtarbetsliv, anser att det inte finns skäl attföregripa resultatet av denna beredning.Jämför reservation 4 (kd).BakgrundSom huvudregel gäller enligt LAS att anställningskall gälla tills vidare. Tidsbegränsad anställningfår dock avtalas , viss säsong ellervisst arbete om det föranleds av arbetets särskildabeskaffenhet. Tidsbegränsad anställning får ocksåanvändas för vikariat, praktikarbete ellerferiearbete eller vid tillfällig arbetsanhopning ochvissa andra situationer. Vid tillfälligarbetsanhopning gäller dock att visstidsanställningfår avse sammanlagt högst under två år.Om en arbetstagare har varit anställd hos enarbetsgivare som vikarie i sammanlagt mer än tre årunder , övergår anställningentill en tillsvidareanställning. Avtal får ocksåträffas om provanställning i högst sex månader.Därutöver finns s.k. överenskommenvisstidsanställning. Avtal om sådan anställning fårför en och samma arbetstagare omfatta högst tolvmånader , och ingen avtalsperiod fårvara kortare än en månad.MotionernaSom ett led i att göra arbetsrätten mer flexibel ochbättre anpassad till de mindre företagens situationföreslår i kommittémotion A320 attmöjligheten till provanställning skall förlängastill (yrk. 20) och attvisstidsanställning vid arbetsanhopning bör tillåtasupp till (yrk. menaratt det är i de små företagen som de nya idéernaföds och de nya jobben skapas. De mindre företagensom är under utveckling upplever arbetsrätten somett stort problem.Samma krav i fråga om provanställning ställs iTobias () motion N211 (yrk. 6) för attunderlätta att anställa t.ex. ungdomar ochinvandrare som ofta stängs ute frånarbetsmarknaden. Även andra visstidsanställningarskall enligt motionen förlängas från sex till tolvmånader.I den enskilda flerpartimotionen A296 av ElizabethNyström m.fl. (m, fp, kd och c) påtalas att detfinns ett behov av att reformera reglerna förtidsbegränsade anställningar. En utgångspunkt är attdet skall vara likvärdigt att vara tidsbegränsatanställd och tillsvidareanställd. Andrautgångspunkter är att reglerna blir enklare och atten hel del former av tidsbegränsade anställningarrensas bort. Lagstiftningen måste ge godamöjligheter att anställa för begränsad tid.Huvudmodellen för tidsbegränsade anställningar skallfölja riktlinjerna för överenskommenvisstidsanställning enligt 5 a § LAS, varvid dentillåtna tiden bör utsträckas till 24 månader.I ett flertal enskilda s-motioner framförs kritikmot utvecklingen av antalet och formerna förtidsbegränsade anställningar. m.fl.menar i motion A208 att antalet tidsbegränsadeanställningar bland unga arbetstagare ökatdramatiskt och att det i många fall är den gällandeanställningsformen när ungdomar anställs. Dennautveckling innebär bl.a. att barnafödandet skjutsupp. I motionen framförs att det finns skäl attbegränsa antalet anställningsformer till två,tillsvidareanställning och renodlade vikariat. Detkonstateras i motion A215 av ochAnn-Kristine att antalet tidsbegränsadeanställningar ökar och att av kvinnorna i LO-kollektivet i åldern är tidsbegränsatanställda. I motionen ställs krav på att det i LASskall slås fast att grunden för anställning skallvara tillsvidareanställning (yrk. Britt-MarieLindkvist och vill i motion A254 fåtill stånd en översyn av arbetsrätten för att stärkamöjligheten till tillsvidareanställning och för attse över formerna för visstidsanställning för attförhindra missbruk. och i kräver i motion A312 enöversyn av lagstiftningen för att komma till rättamed den försämring av villkoren på arbetsmarknadensom det ökade antalet behovs-, projekt- ochobjektanställningar innebär. Behovsanställningar ärvanligast bland LO-kvinnor och leder i mycket litenutsträckning till tillsvidareanställning. Otryggaanställningsformer är enligt motionen både en köns-och en klassfråga. m.fl. önskar imotion A347 stärka unga kvinnors villkor påarbetsmarknaden genom förändringar i bl.a. LAS såatt möjligheten att visstidsanställa begränsas. För att få fram fasta arbeten tillungdomar föreslår m.fl. i motion A359en översyn av systemet med tidsbegränsadeanställningar i syfte att begränsa antalet osäkraanställningar och göra det lättare att blitillsvidareanställd som ung. Tidsbegränsadeanställningar minskar människors trygghet ochfrihet. Ett annat allvarligt problem som tas upp imotionen är att personer utan fasta inkomsteravvaktar med att bilda familj. Dagens lågabarnafödande har stark koppling till att många yngresaknar fast anställning och därmed ekonomisktrygghet.Hans Backman () menar i motion A210 att det skallinföras ett tillägg i LAS om att det åliggerarbetsgivaren att erbjuda personer som varittimanställda hos samma arbetsgivare i 18 månaderfast anställning. har antalet timanställdamer än fördubblats och timanställning förekommerbåde inom vård- och omsorgssektorn. Timanställningenär för arbetsgivaren en idealisk anställningsform.För arbetstagaren innebär det en risk att hamna i engrupp som aldrig erbjuds någon annananställningsform. Timanställda får allt svårare attleva. Utan fast inkomst får man t.ex. inget banklåneller hyreskontrakt.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan till stora delar instämma i desynpunkter som framförs i s-motionerna om betydelsenför den enskilde arbetstagaren av att varatillsvidareanställd. Genom en sådan anställningerhåller han eller hon en högre grad av trygghet ochen större möjlighet att planera sitt liv. Dettagynnar inte bara den enskilde utan i förlängningenäven arbetsgivarna och samhället i stort. Utskottetkan konstatera att huvudprincipen i LAS är attarbetstagare skall anställas tills vidare. Det hardock i praktiken skett en viss förändring påarbetsmarknaden i riktning mot en större andeltidsbegränsade anställningar.Utskottet vill i detta sammanhang peka på att detfr.o.m. gäller en ny lag, nämligenlagen (2002:293) om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare medtidsbegränsad anställning. Ändamålet med lagen äratt motverka diskriminering av deltidsarbetande ochtidsbegränsat anställda arbetstagare när det gällerlöne- och andra anställningsvillkor. Lagen har sittursprung i två EG-direktiv, deltidsdirektivet97/81/EG och visstidsdirektivet 1999/70/EG.Utredningen arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) konstaterar attgruppen tidsbegränsat anställda har ökat markantunder . Det rör sig numera om i varje fallen halv miljon arbetstagare eller en dryg sjättedelav den samlade arbetskraften. Det är framför allt deprojekt- och behovsanställda som har ökat.Tidsbegränsade anställningar förekommer i storutsträckning inom bl.a. vård och omsorg, olikaföretagstjänster, handel samt inom utbildning ochforskning. Tidsbegränsade anställningar är vanligabland yngre arbetstagare och kvinnor. Även personermed utländsk bakgrund är klart överrepresenteradeinom vissa sektorer. Effekten på individnivå skiljersig åt men allmänt sett får tidsbegränsat anställdajämfört med tillsvidareanställda mindrekompetensutveckling, har mindre kontroll över hurarbetet utförs, har ett sämre hälsotillstånd ochupplever större oro för sin ekonomiska situation.Under 1990-talet har mer än hälften av dem som harhaft tidsbegränsad anställning funnits kvar i sådananställning eller helt saknat anställning efter tvåår.Det står dock klart, menar utredningen, atttidsbegränsade anställningar är något som behövs ochär legitimt på en modern arbetsmarknad.Utredningen konstaterar att anställningsskyddet iLAS är kopplat till de tillsvidareanställda. Endasti några begränsade hänseenden finns regler om skyddför tidsbegränsat anställda. Ett exempel ärföreträdesrätt till återanställning efter normaltsett mer än tolv månaders anställning om fortsattanställning inte erbjudits på grund av arbetsbrist.Den övergripande strategin i lagstiftningen harvarit att begränsa möjligheterna att ingåtidsbegränsade anställningar.Utredningens förslag innebär att den nuvarandelistan över tillåtna tidsbegränsade anställningar iLAS tas bort och ersätts med en regel som innebäratt det är tillåtet för en arbetsgivare att anställaen person tidsbegränsat upp under enperiod av . Vikariat för att ersätta en annananställd kan pågå undersamma period. Provanställningar tillåts på sammavillkor som och räknas in i de angivnatidsfristerna. För att förbättra de tidsbegränsatanställdas ställning införs en förstärktföreträdesrätt till återanställning. Den som äranställd för begränsad tid och som inte fåttfortsatt arbete har, oavsett skälet till attanställningen inte fortsatte, företrädesrätt tillåteranställning. Denna rätt inträder efter sexmånaders anställning ochgäller från anställningens upphörande.Arbetstagaren måste ha tillräckliga kvalifikationerför det arbete som avses med återanställningen. Omarbetstagaren tidigare misskött sig kanföreträdesrätten gå förlorad genom att denne därmedinte längre har tillräckliga kvalifikationer förarbetet.Det införs en helt ny sanktion för brott motreglerna om tidsbegränsad anställning ochföreträdesrätt till återanställning. Denarbetsgivare som bryter mot dessa bestämmelser skallbetala ett särskilt vederlag motsvarande entredjedels månadslön för varje fullgjordanställningsmånad, dock lägst tre månadslöner. Vidflera eller upprepade brott har arbetsgivaren rättatt räkna av vad som tidigare kan ha utgetts tillarbetstagaren som sådant särskilt vederlag. Rättentill vederlag förfaller om arbetsgivaren erbjudertillsvidareanställning på villkor som arbetstagarenskäligen kan godta eller om arbetstagaren självsäger upp sig från anställningen. Vederlaget kanaldrig överstiga det högsta belopp för skadeståndsom med dagens system kan utges enligt 39 § LAS.Utredningen föreslår vidare att en arbetstagareskall kunna säga upp en tidsbegränsad anställningmed en månads uppsägningstid.De föreslagna ändringarna i LAS skall inte beröraredan träffade kollektivavtal elleranställningsavtal.Utskottet konstaterar att utvecklingen inneburit attandelen tidsbegränsade anställningar har ökat påbekostnad av tillsvidareanställningar. uppfattning går det inte att bortse frånatt det även måste finnas olika formerav tidsbegränsade anställningar för att tillgodosearbetsgivares behov i vissa situationer, t.ex. föratt stärka arbetsstyrkan vid tillfälligaarbetstoppar, eller fylla ut vid tillfälligavakanser och tjänstledigheter m.m.För utskottet är det angeläget att det tydligtframgår att tillsvidareanställningen alltjämt skallvara huvudregeln vid anställning. Möjligheten förarbetsgivare att använda tidsbegränsadeanställningar måste vara begränsad och reglernamåste vara utformade så att de inte leder tillmissbruk. I vilken utsträckning lagändringar behövsför att markera detta måste i första hand övervägasav regeringen.Enligt utskottets uppfattning bör man inväntaresultatet av regeringens beredning av innan något ytterligare initiativ tas ifrågan.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna A208 (s), A210 (fp), A215yrkande 4 i denna del (s), A254 (s), A296 (m, fp,kd, c), A312 (s), A320 yrkandena 20 och 22 (kd),A347 i denna del (s), A359 (s) och N211 yrkande 6(fp) i de delar de inte kan anses tillgodoseddagenom det som utskottet anfört.Rätt till heltidsanställning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån den allmänna motionstiden som rör frågorom rätt till heltidsanställning. För att inteföregripa den utredning som skall tillsättasav regeringen i frågan, avstyrks samtligamotioner.BakgrundUtgångspunkten inom svensk arbetsrätt är attarbetsgivaren fritt leder och fördelar arbetet.Genom lagstiftning och rättspraxis har vissa avsteggjorts från denna princip. Avsteg har skett när detgäller t.ex. arbetsgivares uppsägning som kräversaklig grund och genom att arbetsbristuppsägningarskall ske i viss turordning. När sådanainskränkningar har skett i arbetsledningsrätten hararbetstagarna regelmässigt givits möjligheten att fåsaken överprövad i domstol.I mer verksamhetsrelaterade frågor, som t.ex. hurarbetet skall organiseras, har arbetsgivarenssjälvständiga beslutanderätt bevarats ograverad, låtvara efter vederbörlig förhandling med fackligaorganisationer enligt lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) ellerkollektivavtal.I arbetsledningsrätten ingår också attarbetsgivaren beslutar om hur heltids- ochdeltidstjänster skall organiseras. En senareförändring i LAS är införandet av en bestämmelse (25a §) om företrädesrätt till anställning med högresysselsättningsgrad. Regeln innebär att omarbetsgivaren anser sig ha behov av att anställa merarbetskraft och detta behov kan tillgodoses genomatt en deltidsanställd anställs med högresysselsättningsgrad, då är arbetsgivaren skyldig attlämna ett sådant erbjudande. Bestämmelsen bygger påförutsättningen att arbetstagaren har anmältintresse för högre sysselsättningsgrad och hartillräckliga kvalifikationer för arbetet.Bestämmelsen innebär att arbetsgivarens rätt attleda arbetet alltjämt är orörd och inte kanöverprövas rättsligt. Frågan om arbetstagaren hartillräckliga kvalifikationer för arbetet kan dockbli föremål för domstolsprövning.MotionernaFrågor om heltids- och deltidsarbete tas upp i ettantal enskilda s-motioner. De flesta motionerna serfrågan ur ett könsperspektiv. ochAnn-Kristine gör i motion A215 (yrk. 4)gällande att grunden för anställning skall varaheltid som en rättighet och deltidsarbete som enmöjlighet. Motionärerna menar att det är orimligtmed den höga andel deltidsarbete som finns ikvinnodominerade branscher, som handel, hotell,restaurang, fastighetsförvaltning samt vård ochomsorg. Motsvarande krav på att grunden i allaanställningar skall vara heltidsanställningframställs i motion A289 av , som menar att saken måste bli föremål förlagstiftning. I motion A230 anser Ann-MarieFagerström att regeringen skall verka för attdeltidstjänster skall omvandlas tillheltidstjänster. och i påtalar i motion A351 attLAS behöver förtydligas och skärpas, varvid heltidskall utgöra norm och grund för anställningar påhela arbetsmarknaden. Problemet är att omfattningenav tjänster bestäms utifrån det arbetsgivaren trorsig veta om kvinnor som grupp i stället för att setill kvinnors enskilda förutsättningar och önskemålom sysselsättningsgrad. Det blir därför närmast ensjälvklarhet att anställa kvinnor på deltid.Deltidsarbete innebär en rad sämre förutsättningarbl.a. när det gäller kompetensutveckling,karriärmöjligheter och löneutveckling. Frånhuvudregeln att grunden för anställning skall varaheltidsanställning skall det dock finnas enmöjlighet för den enskilde att gå ned i arbetstid omhan eller hon önskar det. Undantag från huvudregelni en sådan lagstiftning om heltidsanställning skallkunna göras genom kollektivavtal mellanarbetsmarknadens parter. m.fl.förespråkar i motion A361 heltid som rättighet ochdeltid genom kollektivavtal som möjlighet. Omkring40 % av kvinnor arbetar deltid, varavhälften ofrivilligt då arbetsgivaren inte kan gehögre sysselsättningsgrad. av allaregistrerade deltidsarbetslösa är kvinnor.Slutligen tar och (båda s) i motion A252 upp frågan omanhöriganställdas situation mot bakgrund avdiskussionerna om rätten till heltid och möjlighetentill deltid. I motionen vill motionärerna attmöjligheten till nationella åtgärder för attsärskilt uppmärksamma situationen för personer medanhöriganställning skall övervägas.Utskottets ställningstagandeI de ovan redovisade motionerna tas frågorna om hel-och deltidsarbete upp från en rad olikautgångspunkter. Genomgående vill man öka deanställdas möjlighet att påverka den egnasysselsättningsgraden, antingen genom regler riktadedirekt till den enskilde eller viaarbetstagarorganisationerna.I mars 2003 var, enligt (), 77 067 personer registrerade somdeltidsarbetslösa (60 678 kvinnor och 16 389 män).Därutöver hade 74 416 personer tillfälligatimanställningar (47 245 kvinnor och 27 171 män).Enligt (SCB:s)arbetskraftsundersökningar för samma tidpunktuppgick antalet undersysselsatta, som avarbetsmarknadsskäl jobbar mindre än de önskar, till234 000 personer, dvs. avsevärt fler än de som finnsregistrerade hos AMS. Skillnaderna kan bl.a.förklaras av olika mätmetoder.Utskottet vill också i detta sammanhang peka påden nya lagen om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare medtidsbegränsad anställning som utskottet kortfattatredogjort för i detta betänkande under rubrikenTidsbegränsad anställning m.m.På initiativ av regeringen finns påArbetsmiljöverket (AV) en styrgrupp som tillsatts isyfte att minska deltidsarbetslösheten. Gruppen harantagit namnet HelaProjektet. I gruppen ingårföreträdare för , (JämO), AMS och Svenska . Uppgiften är attpåverka de omständigheter som hindrar dem somarbetar deltid och som vill arbeta mer att få denönskade sysselsättningsgraden. Projektet skallfördela medel till aktiviteter som prövar nyaarbetssätt och arbetsorganisationer och som kanöverföras i ordinarie verksamhet.HelaProjektets handlingsplan utgår från att allasom vill skall ha möjlighet att arbeta heltid. Detmålet kan enligt handlingsplanen uppnås genomexempelvis nya decentraliserade lösningar iarbetsorganisationen, nya sätt att lägga upparbetet, en bra arbetsmiljö, möjlighet för deanställda att påverka sin arbetssituation samtutrymme för kompetensutveckling och lärande. Deövergripande målen är- att minska deltidsarbetslösheten för deltids-och timanställda-- att minska den ofrivilligadeltidsarbetslösheten-- att minska hindren för möjligheten tillheltidsarbete-- att verka för bestående förändringar.-Drygt 90 projekt befinner sig i olika faser, frånförsta kontakt och förankring till beslut ombeviljade bidrag. De handlar om allt från satsningarpå heltidsjobb i norrländsk glesbygd tillkompetensutveckling inom kooperativa butiker iMalmöregionen. De flesta projekten berör kommunalverksamhet, men även det privata näringslivet ärrepresenterat.I juli 2001 avrapporterade AMS till regeringen omden översiktliga kartläggning avdeltidsarbetslösheten som AMS genomfört under maj2001. Kartläggningen visar att deltidsarbete ochdeltidsarbetslöshet främst förekommer inom vård,omsorg och handel och att kvinnor berörs i betydligthögre grad än män. Deltidsproblematiken är relativtsett störst i skogslänen och i . Län medhög arbetskraftsefterfrågan har lägredeltidsarbetslöshet. Det största antaletdeltidsarbetslösa finns dock i ochSkåne.I regleringsbrev för 2003angav regeringen att "en väl fungerande sök- ochmatchningsprocess i kombination medprogramverksamheten skall medverka till att minskaarbetslösheten och deltidsarbetslösheten samt ökasysselsättningen". AMS huvudinriktning för dettaarbete innebär följande.· Överenskommelser mellan AMS och samtligalänsarbetsnämnder för att minskadeltidsarbetslösheten och timanställningarna.·· Den särskilda intygsrutinen utvidgas till attgälla samtliga deltidsarbetslösa ochtimanställda.·· Fortsatt och utvecklad samverkan med arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer om gemensammainsatser för att minska deltidsarbetslöshet ochtimanställningar samt samverka med HelaProjektet.·I meddelade AMS att detåtagande som regeringen tillsammans medLandstingsförbundet, ,och gjort omatt halvera deltidsarbetslösheten inom vård ochomsorg uppfyllts. Åtagandet handlade om att minskadeltidsarbetslösheten inom vård och omsorg från 30000 till 15 000 personer. Timanställningarna harsamtidigt sjunkit . Den ökadesysselsättningsgraden beror på att kvinnor i mindreutsträckning arbetar deltid. Skillnaden mellan mänoch kvinnor i genomsnittlig överenskommensysselsättningsgrad har under perioden 1997-2001minskat från omkring 8 till omkring 6procentenheter. Mäns sysselsättningsgrad har varitungefär oförändrad på , medan den för kvinnorökat från till . Dekraftigaste minskningarna har skett i ,, , och län.Kommunerna, som är stora arbetsgivare inom området,har i stor omfattning erbjudit de som så önskadeökad sysselsättningsgrad.Här finns det anledning att uppmärksamma attregeringen i vårpropositionen 2002/03:100 anger attutvecklingen för deltidsarbetslösa noga kommer attföljas och att regeringen vid behov kommer att vidtaytterligare åtgärder. Dessutom meddelar regeringenatt det skall tillsättas en utredning för attundersöka möjligheterna att införa en rätt tillheltidsanställning.Utskottet kan med det ovan redovisade konstateraatt arbete pågår som i stora delar ligger i linjemed de förslag och synpunkter som framförs i de ovanredovisade motionerna och som också överensstämmermed utskottets uppfattning. Med hänvisning till detanförda och till att det inte finns anledning attföregripa resultatet av den nyssnämnda utredningenavstyrksmotionerna A215 yrkande 4 i denna del (s), A230(s), A289 (s), A351 (s) och A361 (s).Anhöriga står för större delen av all vård ochomsorg till äldre och funktionshindrade. En allmänuppskattning som är gjord av i dessskrift är att utförs av anhöriga eller närstående. Den störstagruppen anhörigvårdare finns bland de äldre. I 65 %av landets kommuner finns möjlighet att få ekonomiskersättning för anhörigvården. Ersättning kan utges iform av ett bidrag från kommunen till den som vårdasav anhörig, och i speciella fall kan vårdarenanställas av kommunen. Antalet personer ochäldre som fick hjälp av anhörig eller närstående somanställts av kommunen var 2 100. Vidanställningen är det vårdtagarens behov av hjälp somstyr omfattningen av anställningen och inteanhörigvårdarens behov av anställning med en visssysselsättningsgrad. Kommunens beslut omanhöriganställning och dess omfattning kanöverklagas till länsrätt.Utskottet avstyrker därmed motion A252 (s).Turordning vid uppsägning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker motionsförslag om attupphäva tvåpersonsundantaget i och avstyrker en motion om atthelt avskaffa turordningsreglerna i LAS.Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c, mp)och 6 (mp).BakgrundLAS innehåller turordningsregler som arbetsgivareskall iaktta vid uppsägning på grund av arbetsbrist.Huvudregeln är i enlighet med principen sist införst ut, dvs.