bet · GQ01LU6 · 2003-01-21 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet fyramotionsyrkanden från den allmänna motionstiden år2002 på insolvensrättens område. I motionernaföreslås tillkännagivanden om dels en allmän översynav skuldsaneringslagen, dels utökade möjligheter förnäringsidkare att beviljas skuldsanering, delsavskaffande av statens förmånsrätt för skatter ikonkurs.Med hänvisning till pågående lagstiftnings- ochutredningsarbete samt tidigareställningstaganden föreslår utskottet att riksdagenskall avslå samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Översyn av skuldsaneringslagenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L290 och2002/03:Fi258 yrkande 2.2. Skuldsanering för näringsidkareRiksdagen avslår motion 2002/03:L241.Reservation (m)3. Statens förmånsrätt för skatterRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk417 yrkande 6.Stockholm den 21 januari 2003På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerRené (m), (), (), (), (),(), (), BertilKjellberg (m), Rezene Tesfazion (s), MartinAndreasson (fp), (), (), (), (), (), () och ().2002/03LU6Utskottets övervägandenSkuldsaneringslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå dels en allmän översyn avskuldsaneringslagen, dels utökade möjligheterför näringsidkare att kunna beviljasskuldsanering. Utskottet hänvisar tillpågående utredningsarbete och tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservationen (m).Allmän bakgrundGenom skuldsaneringslagen (1994:334), som trädde ikraft , infördes möjligheter förfysiska personer att under vissa förutsättningarhelt eller delvis befrias från en övermäktigskuldbörda (prop. 1993/94:123, bet. LU26, rskr.303).Som allmänna villkor för skuldsanering gäller attgäldenären är på obestånd och så skuldsatt att haneller hon inte inom överskådlig tid kan betala sinaskulder (4 § första stycket 1). Vidare krävs att detvid en allmän bedömning framstår som skäligt attbevilja gäldenären skuldsanering (4 § första stycket2). Vid denna skälighetsbedömning skall särskiltbeaktas skuldernas ålder, omständigheterna vid derastillkomst, de ansträngningar gäldenären gjort föratt fullgöra sina förpliktelser och att själv nå enuppgörelse med borgenärerna samt hur gäldenären harmedverkat under handläggningen avskuldsaneringsärendet. En gäldenär som tidigarebeviljats skuldsanering får inte beviljasskuldsanering på nytt om det inte föreliggersynnerliga skäl för det (5 §).Skuldsaneringsförfarandet innehåller tre steg. Idet första steget, som i huvudsak lämnas utanför detlagreglerade området, skall gäldenären själv försökaträffa en uppgörelse med samtliga sina borgenärer.Gäldenären skall därvid kunna få råd och anvisningarav kommunen. Om detta inte lyckas, skall gäldenärenhos kronofogdemyndigheten i ett andra steg kunnaansöka om frivillig skuldsanering. Med sådanfrivillig skuldsanering avses att gäldenärentillsammans med kronofogdemyndigheten upprättar ettförslag till skuldsanering som godtas av samtligaborgenärer. skall fastställaett sådant förslag. Om någon borgenär motsätter sigförslaget, skall kronofogdemyndigheten överlämnaärendet till tingsrätten som i ett tredje steg kanbesluta om tvingande skuldsanering.En skuldsanering enligt lagen skall regelmässigtvara förenad med en betalningsplan för gäldenären.En sådan betalningsplan innebär att gäldenären underen period av som regel skall leva påexistensminimum och att betalningsförmågan därutöverskall komma borgenärerna till godo. Därefter befriasgäldenären från betalningsansvar för de skulder somomfattas av skuldsaneringen.Då skuldsaneringslagen antogs föreskrevsuttryckligen i lagen att skuldsanering endast kundebeviljas fysiska personer som inte varnäringsidkare. Som skäl härför anfördes bl.a. attskuldsanering bör vara renodlad för privatekonomiskaförhållanden.I samband med att lagen (1996:764) omföretagsrekonstruktion kom infördesdock en ny paragraf i skuldsaneringslagen (4 a §)som innebär att det numera i viss begränsadutsträckning är möjligt att bevilja fysiska personersom är näringsidkare skuldsanering underförutsättning att kraven enligt 4 § är uppfyllda ochatt det därutöver föreligger särskilda skäl förskuldsanering med hänsyn till näringsverksamhetensringa omfattning och enkla beskaffenhet.Lagändringen trädde i kraft (prop.1995/96:5, bet. LU11, rskr. 279).De näringsidkare som avsågs var de som driverrörelse som fysiska personer i eget namn och därförinte har privatekonomi och rörelseekonomi åtskilda,dvs. den grupp av näringsidkare vars verksamhet haren mycket blygsam omfattning och av praktiska ochkostnadsmässiga skäl inte kan komma i fråga förföretagsrekonstruktion (prop. 1995/96:5 s. 167).Utvärderingar av skuldsaneringslagenSkuldsaneringsinstitutet har varit föremål förutvärderingar i flera olika sammanhang, bl.a. avRiksdagens revisorer, ,och Konsumentpolitiska kommittén2000. Kritik har därvid riktats mot bl.a. långahandläggningstider och oklar rollfördelning mellankommunerna och kronofogdemyndigheterna i de tvåförsta stegen. Även mer specifika problem,exempelvis hanteringen av pensionsförsäkringar ochfordringar med solidariskt ansvar, haraktualiserats. För en närmare redogörelse för dessautvärderingar hänvisas till utskottets betänkande2000/01:LU12.Med anledning av ett förslag från Riksdagensrevisorer i rapporten (1999/2000:11) Tillämpningenav skuldsaneringslagen och motionsyrkanden fannutskottet att tiden var mogen för enförutsättningslös, samlad och övergripandeutvärdering av tillämpningen av skuldsaneringslagen.Vad utskottet sålunda anförde gav som sinmening regeringen till känna (bet. 2000/01:LU12).Regeringen gav en särskildutredare i uppdrag att utvärdera och göra en översynav skuldsaneringslagen. Enligt direktiven (dir.2002:139) skall utvärderingen i första hand avseförfarandet i skuldsaneringsärenden. Utifrånutvärderingen skall utredaren bedöma om detnuvarande systemet för skuldsanering ärändamålsenligt utifrån lagens syften eller omsystemet bör ändras i grunden. Utredaren skall lämnaförslag till åtgärder som förbättrar det nuvarandesystemet eller lämna förslag till ett nytt systemför skuldsanering, om utvärderingen skulle visa attdet finns skäl för det.I uppdraget ingår vidare att undersöka vilkaåtgärder som kan vidtas för att förkortahandläggningstiderna i skuldsaneringsärenden och idet sammanhanget granska rollfördelningen mellanansvariga myndigheter. Utredaren skall ocksåanalysera och ta ställning till frågan hurtillgångar i form av pensionsförsäkringar ochtillgodohavanden på pensionssparkonto skallbehandlas i en skuldsaneringssituation. Även andrafrågor som har uppmärksammats lagenvarit i kraft, bl.a. hanteringen av fordringar medsolidariskt betalningsansvar och om möjligheten tillvarierade betalningsperioder bör utvidgas, skallanalyseras. Utredaren är fri att ta upp andra frågorom skuldsanering om det bedöms motiverat. Uppdragetskall redovisas senast den 31 december 2003.MotionernaI motion L290 av m.fl. (s)framhålls att skuldsaneringslagen har ett viktigtoch gott syfte och att lagen har hjälpt människoratt få en ny start i livet. Kraven på den enskildeär dock, menar motionärerna, mycket hårda samtidigtsom skuldsaneringsförfarandet är krävande, vilketgör att många inte orkar fullfölja en ansökan omskuldsanering. Andra problem som behöver åtgärdas ärde långa handläggningstiderna, behovet avutbildningsinsatser vid kronofogdemyndigheterna ochbrister i informationen om lagen bland allmänheten.I motionen begärs ett tillkännagivande om vikten avatt skuldsaneringslagen, dess tillämpning ochinformationsinsatserna om lagen kontinuerligt följsupp med kvalitetsmätningar.Också i motion Fi258 av ()begärs ett tillkännagivande om attskuldsaneringslagen bör ses över (yrkande 2).Anne-Marie () kritiserar i motion L241nuvarande restriktioner vad gäller möjligheterna förnäringsidkare att kunna beviljas skuldsanering.Motionären förespråkar en lagändring som innebär attfysiska personer som bedriver aktivnäringsverksamhet skall kunna beviljas skuldsaneringutan att tvingas att upphöra mednäringsverksamheten. Skuldsanering bör också kunnabeviljas en person utan att detföreligger synnerliga skäl. Den föreslagna ordningenskulle, anförs det i motionen, dels uppmuntraföretagande och kommersiellt risktagande, delsinnebära att egenföretagare erbjöds en företagsformmed begränsat ekonomiskt ansvar. Genom att fokuserapå skuldsaneringslagens rehabiliterande syfte ochmindre på skälighetsaspekten kommer lagstiftningen,menar motionären, att närma sig ett mer renodlatekonomiskt effektivitetstänkande än vad som ärfallet . I motionen begärs ett tillkännagivandefrån sida i enlighet med det anförda.Utskottets ställningstagandeÖnskemålen i motion L290 och Fi258 yrkande 2 ärtillgodosedda genom det utredningsarbete somregeringen nu har beslutat om, och utskottetföreslår att avslår motionerna. Utskottetvälkomnar det påbörjade arbetet och ser medstort intresse fram mot dess resultat.Vad sedan gäller motion L241 finns enligtutskottets mening inte skäl för att frångåde ställningstaganden som gjordes i frågaom skuldsanering för näringsidkare. Motionen bördärför avslås.Statens förmånsrätt för skatterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attstatens förmånsrätt för skatter i konkursskall avskaffas. Utskottet hänvisar tillpågående lagstiftningsarbete.Allmän bakgrundEfterlevnaden av civilrättsliga regler ombetalningsskyldighet regleras i sista hand av attgäldenärens egendom tvångsvis genom konkurs ellerutsökning kan användas för att tillgodosefordringsägarna. De väsentligaste bestämmelserna omkonkurs finns i konkurslagen (1987:672).Konkursförfarandet, som utgår från att gäldenären ärpå obestånd eller insolvent, har karaktär avgeneralexekution där i princip alla borgenärerdeltar och där all gäldenärens egendom tas ianspråk.När en konkurs inträffat skall, om medel finns ikonkursboet, betalning först utgå förkonkurskostnaderna och för annan skuld somkonkursboet ådragit sig (s.k. massaskuld). Av boetsåterstående medel sker därefter utdelning tillborgenärerna i en viss ordning, den s.k.förmånsrättsordningen. Denna regleras iförmånsrättslagen (1970:979).I förmånsrättslagen görs skillnad mellan s.k.särskilda förmånsrätter, som belastar viss egendomoch som gäller vid både konkurs och utmätning, samts.k. allmänna fordringsrätter, som avser allgäldenärens egendom och som gäller enbart i konkurs.Särskild förmånsrätt följer bl.a. medföretagshypotek, varmed avses en säkerhetsrätt pågrund av inteckning i en näringsidkares lösaegendom, och med inteckning i fast egendom.Förmånsrättslagen reglerar den inbördesföreträdesrätten mellan särskilda respektiveallmänna förmånsrätter. Särskild förmånsrätt hardärvid i princip företräde framför allmännaförmånsrätter. Fordringar utan förmånsrätt, dvs.oprioriterade fordringar har inbördes lika rätt.Fordringar på skatter och avgifter har, enligt 11§ förmånsrättslagen, allmän förmånsrätt. Av lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringarm.m. framgår att skatteförmånsrätt följer medfordran på skatt och tull samt, om så särskiltföreskrivs, annan avgift till det allmänna som intebetecknas som skatt. Förmånsrätten har vid upprepadetillfällen utvidgats och omfattar för närvarandefordringar på bl.a. inkomstskatt, förmögenhetsskatt,fastighetsskatt, mervärdesskatt, egenavgifter ochflera punktskatter. Skatteförmånsrätten gäller efterde särskilda förmånsrätterna och efter förmånsrättenför nya fordringar under en rekonstruktion men föreförmånsrätt för arbetstagares fordringar på lön ochpension.För att tillförsäkra att arbetstagare alltid skallfå betalning för sin fordran mot en arbetsgivare somförsätts i konkurs finns regler i lönegarantilagen(1992:497). Lagen innebär att staten garanterarprioriterade fordringar på lön och pension samt attstaten övertar fordringarna med motsvarandeförmånsrätt och inträder i konkursen som borgenärpå respektive löntagares plats.Vid sidan av konkurs finns numera enligt lagen(1996:764) om företagsrekonstruktion ett särskiltinsolvensrättsligt förfarande inom vars ram åtgärderkan vidtas för att rekonstruera sådana företag ikris som bedöms ha utsikter till en fortsatt lönsamverksamhet (prop. 1995/96:5, bet. LU11, rskr. 279).En rekonstruktion kan innefatta såväl åtgärder somförbättrar rörelsens intäkter som en uppgörelse medborgenärerna. En sådan uppgörelse kan ske genomfrivillig överenskommelse eller med tillämpning avregler om offentligt ackord.MotionenI motion Sk417 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om att statens förmånsrätt förskatter vid konkurs skall avskaffas (yrkande 6).Tidigare förslag och pågående arbeteStatens förmånsrätt för skatter och avgifter harifrågasatts under de senastedecennierna. Sålunda föreslog ,vars slutbetänkande (SOU 1992:113) Lag omföretagsrekonstruktion låg till grund för lagen omföretagsrekonstruktion, bl.a. två förändringar iförmånsrättsordningen, nämligen dels att statensförmånsrätt för vissa skatte- och avgiftsfordringarskulle avskaffas, dels att vissa lönefordringarskulle ges förmånsrätt framför fordringar medsäkerhet i företagshypotek. Det huvudsakliga motivetbakom dessa förslag var att förbättra möjligheternaatt genomföra företagsrekonstruktioner. Ipropositionen med förslag till lag omföretagsrekonstruktion anförde dock regeringen attförslagen måste utredas ytterligare (prop.1995/96:5).Mot den bakgrunden tillkallade regeringen idecember 1995 en parlamentarisk kommitté med uppgiftatt bl.a. ta ställning till frågan om statensförmånsrätt för skatter och avgifter borde behållaseller ej (dir. 1995:163). I uppdraget ingick ävenatt ta ställning till om företagshypoteket borde gesen annan ställning och om arbetstagarnas löneskyddvid arbetsgivarens konkurs kunde förbättras.Utredningen, som antog namnet ,redovisade sitt uppdrag ihuvudbetänkandet (SOU 1999:1) Nyaförmånsrättsregler.Kommitténs förslag innebär i huvuddrag attförmånsrätten för skatter och avgifter avskaffas,att löneförmånsrätten och lönegarantin reformerassamt att företagshypoteket omvandlas till en nyföretagsinteckning med allmän förmånsrätt.Våren 2002 behandlade utskottet ett antal motionermed yrkanden bl.a. om att samtliga eller delar avFörmånsrättskommitténs förslag borde genomföras. Isitt av godkända betänkande 2001/02:LU26ställde sig utskottet bakom motionskraven ochuttalade att regeringen, ,borde återkomma till med lagförslag ienlighet med vad föreslagit.Regeringen beslutade enlagrådsremiss med lagförslag som bl.a. innebär attstatens förmånsrätt för skatter och avgifteravskaffas och att nu gällande företagshypotekomvandlas till en ny form av företagsinteckning.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av vad som ovan redovisats konstaterarutskottet att det inom pågår ettlångt framskridet lagstiftningsarbete som liggerhelt i linje med önskemålen i motion Sk417 yrkande6. Motionsyrkandet bör därför nu inte föranledanågon vidare åtgärd.ReservationSkuldsanering för näringsidkare (punkt 2)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag till riksdagsbeslutunder punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Därmed bifaller delvis motion2002/03:L241.StällningstagandeEnligt utskottets mening är de tankegångar som försfram i motion L241 i allra högsta gradtankeväckande. Utskottet har emellertid inte närmareunderlag för att i förevarande ärende i sak taställning till motionsförslagen utan anser attspörsmålen bör bli föremål för närmare övervägandeninom ramen för den brett upplagda utvärdering avskuldsaneringslagen som påbörjats.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen med delvis bifall till motion L241 som sinmening ge regeringen till känna.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2002/03:L241 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att skuldsaneringslagenskall utsträckas till att omfatta också aktivanäringsidkare.2002/03:L290 av m.fl. (s)vari föreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om uppföljning avskuldsaneringslagens tillämpning,informationsinsatser och regelverk.2002/03:Fi258 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utvärdering avskuldsaneringslagen.2002/03:Sk417 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om slopad förmånsrättför skatter vid konkurser.