bet · GQ01LU17 · 2003-05-20 00:00:00 — Genomkonkurs kan verksamheter som saknar bärkraft avvecklas i ordnade former.Finns det anledning att anta att gäldenären försökt gynna någon borgenärframför de övriga, kan konkurs även vara den lämpligaste utvägen för attmöjliggöra återvinning av en otillbörlig transaktion eller för att förhindraytterligare sådana transaktioner. En konkurs innebär dock ofta värdeförstö-ring. Regelverket kan också göra det svårt att under konkursen driva verk-samheten på ett affärsmässigt sätt, och de värden som finns i företaget, exem-pelvis goodwill, kan gå förlorade. Vidare kan konkursförvaltningen varakostnadskrävande.Mot denna bakgrund har arbetet på det insolvensrättsliga området under desenaste decennierna bl.a. varit inriktat på att skapa former ochförutsättningar för att livskraftiga företag som hamnat i ekonomiskttrångmål skall kunna rekonstrueras och att onödiga konkurser skallundvikas. Ett viktigt steg i detta arbete var beslut att antalagen om företagsrekonstruktion . Härigenom har tillskapats ettinsolvensrättsligt institut som medger att företag i kris får rådrum attlösa sina problem och som möjliggör en ända- målsenlig återuppbyggnad avlivskraftiga företag. Som utskottet framhöll i samband med attföretagsrekonstruktionslagen antogs får lagen dock i viss mån ses som enförsta etapp mot ett mer fullständigt regelsystem som inne- fattar också enför rekonstruktioner lämplig och ändamålsenlig förmånsrätts- ordning.Genom den nu föreslagna reformen tas ytterligare ett viktigt steg i dennariktning. Utskottet delar alltså regeringens bedömning att den föreslagnareformen har en rad positiva effekter, bl.a. genom en ökad intressegemenskapmellan borgenärerna, mer likställda konkurrensförhållanden mellan konkurs-bon och andra företag och att förutsättningarna för att nå rekonstruktionslös-ningar härigenom ökar. Till fördelarna hör också, menar utskottet, att kredit-givning och kredituppföljning ytterligare kan komma att inriktas på ett pro-jekts lönsamhetsutsikt, att oprioriterade fordringar kan få bättre utdelning ikonkurs och att arbetstagarnas löneskydd i konkurs stärks. I sammanhangetbör även framhållas att reformen, enligt vad som anförs i propositionen, utgören grundläggande del i och förutsättning för ett långsiktigt och generellt ar-bete med en reformering av den civilrättsliga lagstiftning som påverkar kre-ditgivningen och insolvenshanteringen.I flera motioner riktas kritik mot regeringens förslag att omvandla det nu-varande företagshypoteket till en företagsinteckning med allmän förmånsrätti hälften av värdet av all gäldenärens egendom. Kritiken går ut på attförslaget i denna del kommer att påverka kreditgivningen negativt, särskiltvad gäller små och medelstora företag i glesbygdsområden, och att frågan omeffekterna av lagförslaget i denna del i vart fall inte blivit föremål förerforderliga kon- sekvensanalyser. Liknande synpunkter har framförts ävenunder ärendets beredning i utskottet från olika intresseorganisationer ochkommuner.Utskottet konstaterar att frågan om reformens effekter för små och medel-stora företag har ägnats särskild uppmärksamhet i propositionen. Sålundaframhåller regeringen att reformens positiva effekter till stor del kommer attberöra mindre företag. En ökad andel rekonstruktioner kommer därvid särskiltatt gynna mindre företag, då det i stor utsträckning är just sådana företag somkan ha betalningssvårigheter, men bedöms kunna bli lönsamma . Enligtregeringens bedömning kommer även den högre utdelningen till oprioriteradeborgenärer att komma mindre företag till del. Ytterligare en positiv faktorsom framhålls i propositionen är den minskade betydelsen av säkerhet vidkreditgivning. Villkoren för mindre företag som konkurrerar med ett rörelse-drivande konkursbo kommer också, anser regeringen, att förbättras till följdav konkursboets ansvar för lön och hyra.Vad särskilt gäller frågan om tillgång till krediter för små och medelstoraföretag anser regeringen att nystartade företag inte kommer att påverkas inågon särskild stor utsträckning då det, enligt utred-ning, är främst äldre företag i en expansionsfas som använder sig av företags-hypotek. Enligt vad som anförs i propositionen har kommitténs beräkningarinte heller visat någon skillnad i benägenhet att använda sig av företagshypo-tek mellan företag i större och mindre kommuner. Vidare har, menar reger-ingen, ökad konkurrens och mer utvecklade specialiserade rutiner hos bankeroch andra kreditgivare medfört en förbättrad kreditmarknad och bättre be-slutsunderlag vid kreditgivning, vilket medför mindre behov av säkerheter.Att företagens återbetalningsförmåga ges större vikt vid kreditgivning anserregeringen vara till gagn för reformens syfte att stimulera lönsamma företag.Regeringen gör också den bedömningen att det mesta talar emot en ut-veckling där kreditgivarna kompenserar sig för det försämrade företagshypo-teket med alternativa säkerheter. I den mån en ökning ändå skulle ske hardessa säkerheter, enligt regeringens uppfattning, normalt en högre belånings-grad, vilken motsvararas av ett större kredittillflöde.Sammanfattningsvis anser regeringen att den föreslagna förändringen avföretagshypoteket allmänt sett inte är förenad med sådana risker för kredit-givningen eller kommer att leda till sådana kreditkostnader att dessa utgörskäl att inte genomföra förslaget. Inte heller konsekvenserna inom den regio-nalpolitiska utvecklingen hindrar, enligt regeringen, att reformen genomförs.Utskottet har i princip ingen annan uppfattning än regeringen i denna frågaoch ställer sig således bakom förslaget att omvandla företagshypoteket till enföretagsinteckning med allmän förmånsrätt. Regeringen har i propositionenföreslagit att företagsinteckningen skall gälla i av värdet av all gäldenärens egendom. Mot bakgrund av den oro och osäkerhet vad gäller effekternapå kreditgivningen som trots allt framkommit under beredningen av förslagetgör utskottet en något försiktigare bedömning än regeringen. Kvotdelen börenligt utskottets mening i stället bestämmas, i enlighet med principen "mer änhälften kvar", till av värdet av gäldenärens egendom.Nu gjorda ställningstaganden innebär att - med delvis bifall tillmotion L9 yrkande 1 och med avslag på motionerna L5 yrkandena 1 och 2,L9 yrkande 2, L10 och L11 - bör anta regeringens lagförslag med tidigareangiven ändring i 11 § förmånsrättslagen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget med engrundlig utvärdering av reformens olika effekter. Utskottet vill därmed,i likhet med näringsutskottet, understryka vikten av att den ipropositionen aviserade utvärderingen kommer till stånd omgående. Det ärdärvid särskilt angeläget att effekterna för små och medelstora företagkontinuerligt blir föremål för särskild uppmärksamhet. Även effekterna iolika delar av landet, särskilt glesbygdsområden, skall analyseras, liksomkreditsituationen för entreprenörer som är i färd med att starta, expanderaeller utveckla företag. Som näringsutskottet framhållit är det vidareangeläget att regeringen redan nu förbereder ytterligare åtgärder för attunderlätta mindre företags kapitalför- sörjning om konsekvensanalysernaskulle visa att förändringen av företagshy- haft negativa effekteri detta avseende. Utskottet utgår från att reger- ingen återkommer med enredovisning av utvärderingsarbetet senast och med förslag tillkonkreta åtgärder om så skulle vara erforderligt. Re- formens positivaeffekter får dock inte gå förlorade.Utskottet förutsätter, mot bakgrund av utfästelserna i propositionen, att ut-värderingsarbetet kommer till stånd och har angiven inriktning utan någotformellt tillkännagivande från sida. Motionerna L6, L7 och L8yrkande 1 är därmed tillgodosedda och bör således avslås.LönegarantiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att lönegaranti skall kun-na utgå även vid företagsrekonstruktion. Utskottet hänvisar till attdet inte råder någon motsättning mellan regeringen och motionärer-na i frågan. Jämför reservation 3 (m, fp och c).Riksdagen bör vidare avslå ett motionsyrkande som går ut på att lö-negarantisystemet bör frikopplas från förmånsrättsordningen ochutformas som en fristående försäkringslösning. Utskottet utgår frånatt frågan kommer att aktualiseras inom en utredning, vars resultatinte bör föregripas. Jämför reservation 4 (m och fp).BakgrundSom redovisats i föregående avsnitt finns det en koppling mellan lönegaranti-systemet och förmånsrättsordningen. Lönegaranti utgår således endast omlönefordringen är förenad med allmän förmånsrätt enligt förmånsrättslagen.Detta innebär att lönegaranti endast kan komma i fråga då arbetsgivaren för-sätts i konkurs och inte vid företagsrekonstruktion. När staten har betalatlönegaranti till en arbetstagare övertar staten arbetstagarens lönefordran motarbetsgivaren och inträder som borgenär på arbetstagarens plats i konkursen.Staten får alltså en regressrätt.FörmånsrättskommitténFörmånsrättskommittén ansåg att den omständigheten att lönegaranti endastutgår vid konkurs är konkursdrivande och föreslog därför införandet av enordning som innebär att lönegaranti kan lämnas även vid företagsrekonstruk-tion. Kommitténs förslag är utformat på så sätt att lönegaranti vidföretagsre- konstruktion utgör ett slags lån från garantin somrekonstruktionsgäldenären skall vara skyldig att antingen återbetala ellerställa betryggande säkerhet för innan företagsrekonstruktionen avslutats.Förmår gäldenärsföretaget inte detta, skall företaget försättas i konkurs.Förslaget innebär vidare att den lönegaranti som utbetalats underföretagsrekonstruktionen skall avräknas i en senare konkurs. Arbetstagarenskall således inte vara berättigad till lönega- ranti vid en efterföljandekonkurs om han redan fått lönegaranti vid en före- tagsrekonstruktion.PropositionenRegeringen delar i princip uppfattning att lönega-ranti bör kunna betalas inte bara vid konkurs utan också vid företagsrekon-struktion. Enligt regeringens uppfattning är detta principiellt viktigtinte minst med tanke på strävandena att åstadkomma neutralitet mellan debåda alterna- tiva insolvensförfarandena konkurs ochföretagsrekonstruktion. De förväntade positiva effekterna som är knutnatill den föreslagna reformen kommer inte heller, menar regeringen, attuppnås helt om förslaget att införa lönegaranti vid företagsrekonstruktioninte genomförs. Som närmare utvecklas i proposi- tionen är det dock enligtregeringen tveksamt om kommitténs förslag, såsom det har utformats, ärförenligt med om statligt stöd till näringslivet ochlönegarantidirektivet. Det saknas därför förutsättningar att lägga fram ettsådant förslag , varför regeringen avser att inhämta detytterligare underlag och utföra de analyser som krävs och återkomma ifrågan. Avsikten är att detta beredningsarbete skall bedrivas på så sättatt en proposition i ämnet kan överlämnas till i sådan tid attregleringen kan träda i kraft eller därefter,dvs. vid det full- ständiga ikraftträdandet av reformen.MotionernaViviann m.fl. (c) delar i motion L5 Förmånsrättskommitténs bedöm-ning att nuvarande ordning är konkursdrivande och anser att löneskyddet börha samma omfattning vid företagsrekonstruktion som vid konkurs. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet härmed (yrkande 3).Även m.fl. (fp) anser i motion L8 att lönegarantin bör ut-sträckas till att gälla vid företagsrekonstruktion och begär etttillkännagivande om att frågan bör utredas (yrkande 3, delvis).I samma motion argumenteras för att lönefordringar inte bör vara förenademed förmånsrätt. En bibehållen förmånsrätt för lönefordringar kommer näm-ligen, menar motionärerna, att innebära att bankerna och staten i flertaletkonkurser delar på hela utdelningen och att leverantörerna även fortsättnings-vis blir utan utdelning. Syftet med den föreslagna reformen kommer såledesinte att uppnås, trots att företagsinteckningens värde halveras. Motionärernaanser att lönegarantisystemet bör frikopplas från förmånsrättsordningen ochutformas som ett från statens finanser åtskilt försäkringssystem. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet med det anförda (yrkande 3, delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att lönegaranti skall kunna före-komma vid företagsrekonstruktion. Som framgår av propositionen har ävenregeringen samma inställning. Det råder således en bred enighet i frågan.Frågan behöver dock utredas närmare, och utskottet förutsätter att det i propo-sitionen aviserade utredningsarbetet kommer till stånd utan dröjsmål. Skäl förnågon åtgärd med anledning av motionerna L5 yrkande 3 och L8yrkande 3 i denna del föreligger inte, varför utskottet föreslår att riksdagenavslår motionsyrkandena.När det sedan gäller de principiella spörsmål rörande lönegarantins för-hållande till förmånsrättsordningen och finansiering som tas upp i motionL8 yrkande 3, erinrar utskottet om att regeringen i budgetpropositionen förår 2003 aviserat att man avser att tillsätta en utredning med uppgift attföreslå en ny modell för lönegarantins finansiering (prop. 2002/03:1,utg.omr. Mo- dellen skall, enligt vad som anförs ibudgetpropositionen, leda till en bibe- hållen eller förbättrad trygghetför arbetstagaren, ökad samhällsekonomisk effektivitet, en bättrefördelning av kostnader och risker mellan företag eller branscher samt enminskad belastning på de offentliga utgifterna. Enligt vad utskotteterfarit pågår arbete inom med utarbetandeav direktiv till den aviserade utredningen. Utskottet utgår från attmotionsspörsmålet kommer att aktualiseras inom ramen för det kommandearbetet, vars resultat inte bör föregripas genom något uttalande frånriksda- gens sida. Motion L8 yrkande 3 bör därför avslås i denna del.Återvinningsförbudet avseende skatter och avgifterUtskottets förslag i korthetMed bifall till ett motionsyrkande förordrar utskottet ett tillkänna-givande från sida som gäller frågan om avskaffande avåtervinningsförbudet avseende betalning av skatter och avgifter.BakgrundÅtervinning innebär att en i och för sig giltig rättshandling återgår.Bestäm- melser om återvinning i konkurs finns i 4 kap. konkurslagen.Konkurslagens reglering består sammanfattningsvis av dels några i huvudsakobjektiva be- stämmelser för olika typer av transaktioner, bl.a. förbetalningar och ställan- den av säkerheter, dels en på mera subjektivarekvisit grundad generell be- stämmelse som avser fall då gäldenären harförfarit otillbörligt och medkon- trahenten varit i ond tro.Återvinningsinstitutet syftar till att motverka att borgenärer för att fåen bättre ställning i konkurs vidtar brådstörtade åtgärder mot gäldenärer iekonomiskt trångmål, att förhindra att gäldenären på ett illojalt sättundandrar egendom från borgenärerna och att förmånsrättsord- ningenkringgås. Till skillnad från vad som gäller för fordringar i allmänhet får,enligt 4 kap. 1 § konkurslagen, betalning av förmånsberättigade skatter ochavgifter inte bli föremål för återvinning i konkurs.FörmånsrättskommitténFörmånsrättskommittén framhöll att återvinningsinstitutets syfte bl.a. är attgarantera att konkurslagens förmånsrättsordning inte åsidosätts genom rätts-handlingar strax före en konkurs och att undantaget i 4 kap. 1 § konkurslageni stort sett har motiverats med att de återvunna medlen i konkursen ändåskulle gå till staten som normalt har bästa förmånsrätt i likvida medel. Ettupphävande av denna förmånsrätt skulle, enligt kommittén, innebära att grun-den för förbudet försvann. Som en konsekvens av förslaget att avskaffa skat-teförmånsrätten förordade kommittén att även återvinningsförbudet skulleupphävas.PropositionenI propositionen anför regeringen att systematiska skäl i och för sig talarför att återvinningsförbudet upphävs om förmånsrätten för skatter ochavgifter av- skaffas. Regeringen konstaterar emellertid attFörmånsrättskom- mittén inte närmare har analyserat eller beräknat destatsfinansiella konse- kvenserna av ett upphävande avåtervinningsförbudet. De praktiska och stats- finansiella konsekvensernamåste, enligt vad som anförs i propositionen, övervägas ytterligare innanregeringen kan ta ställning till frågan. Regeringen pekar även på att detfinns andra frågor att bedöma i dessa sammanhang. Detta gäller bl.a. hurett avskaffande av återvinningsförbudet skulle påverkaställföreträdaransvaret för bolags skulder i och med att gjorda betalningardå skulle kunna återvinnas. Något förslag om avskaffande avåtervinningsförbu- det läggs därför inte fram. Det kan dock, anförregeringen, finnas anledning att utreda frågan i annat sammanhang.MotionenJan Ertsborn m.fl. (fp) anser i motion L8 att avskaffandet av förmånsrättenför skatter och avgifter av logiska skäl leder till slutsatsen att ävenförbudet mot återvinning av skattebetalningar skall upphävas. I motionenframhålls att ingen annan fordringsägare än staten har en sådan gynnsamposition, vilket, enligt motionärerna, otvivelaktigt leder till urprioritetshänseende oriktiga betalningar. I motionen begärs etttillkännagivande om att återvinningsförbu- det avseende skatter ochavgifter skall slopas (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att nu gällande förbud mot återvinning av skatter ochavgifter i huvudsak har motiverats med samma skäl som har åberopats tillstöd för skatteförmånsrätten. Om , som utskottet föreslagit i det föregående,förmånsrätten för skatter och avgifter avskaffas, är det därför både naturligtoch angeläget att även återvinningsförbudet i 4 kap. 1 § konkurslagen upp-hävs. I annat fall torde, som Lagrådet påpekat, själva syftet med hela refor-men kunna komma att motverkas.Utskottet delar således i princip motionärernas uppfattning att återvin-ningsförbudet bör avskaffas. Regeringen bör omgående ta fram ett sådantförslag. Utgångspunkten för arbetet skall därvid vara att återvinningsförbudetskall avskaffas och att regeringen utan dröjsmål skall återkomma till riksda-gen i frågan.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motion L8 yrkande2, som sin mening ge regeringen till känna.Reservationer1. Lagförslagen (punkt 1)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till1. lag om företagsinteckning,2.3. lag om ändring i ärvdabalken,4.5. lag om ändring i jordabalken,6.7. lag om ändring i utsökningsbalken,8.9. lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köpa-ren låter i säljarens vård kvarbliva,10.11. lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling,12.13. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,14.15. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) med den ändringen att i11 § orden "hälften av" skall bytas ut mot ordet "hela",16.17. lag om upphävande av lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatte-fordringar m.m.,18.19. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivnings-myndigheter,20.21. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),22.23. lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatte-ärenden,24.25. lag om ändring i lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväve-oxider vid energiproduktion,26.27. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedelm.m.,28.29. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och hand-räckning,30.31. lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionensoch radions område,32.33. lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497),34.35. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringarm.m.,36.37. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift,38.39. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift,40.41. lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. medanledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek,42.43. lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion,44.45. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon,46.47. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).48.Därmed bifaller delvis motionerna 2002/03:L9 yrkande 1 och2002/03:L11 och avslår motionerna 2002/03:L5 yrkandena 1 och 2,2002/03:L9 yrkande 2 och 2002/03:L10.StällningstagandeVi ställer oss i huvudsak bakom regeringens proposition och tillstyrkersåle- des att förmånsrätten för skatter och avgifter avskaffas, attföretagshypoteket omvandlas till en ny företagsinteckning med allmänförmånsrätt och de före- slagna förändringarna av löneförmånsrätten ochlönegarantin. Däremot kan vi inte ställa oss bakom förslaget attföretagsinteckningen endast skall gälla i hälften av värdet av gäldenärensegendom. Vi befarar att förslaget i denna del kommer att påverkamöjligheterna för små och mindre företag att få kredit negativt. Vidare kanredan lämnade krediter komma att omprövas och ytterli- gare säkerhetkrävas. Inte minst gäller detta i glesbygdsområden, där utbudet av krediterredan i dag är begränsat. De analyser som ligger till grund för regeringensproposition är enligt vår mening otillräckliga, alltför teoretiska och tarenbart sikte på situationen för större företag. I förslaget att företagsin-teckningen inte skall gälla i hela värdet av gäldenärens egendom finnsbeak- tansvärda drivkrafter i syfte att uppnå reformens övergripande syftemed att få till stånd flera företagsrekonstruktioner och färre konkursersamt i viss mån förskjuta kreditbedömningen från ett säkerhetstänkande tillatt kreditgivning- en grundas på återbetalningsförmågan. Vi är därför öppnaför förnyade över- väganden om företagsinteckningens framtida värde. Dettakan dock inte göras utan en närmare analys av förslagets inverkan på småföretags kreditmöjlig- heter.Sammanfattningsvis förordar vi att regeringens lagförslag skall antas menatt den nya företagsinteckningen tills vidare skall gälla i hela värdet avgälde- närens egendom i stället för i hälften av värdet av egendomen.Med delvis bifall till motionerna L9 yrkande 1 och L11 och med avslag påmotionerna L5 yrkandena 1 och 2, L9 yrkande 2 och L10 bör antaregeringens lagförslag, dock med den ändringen i 11 § förmånsrättslagen attföretagsinteckningen skall gälla med allmän förmånsrätt i hela värdet avgäldenärens egendom.2. Lagförslagen (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens lagförslag samt tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation 2.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L5 yrkandena 1 och 2 och2002/03:L10 samt bifaller delvis motionerna 2002/03:L9 och 2002/03:L11.StällningstagandeEnligt min mening är syftet bakom propositionen vällovligt och jag delarregeringens uppfattning att förmånsrätten för skatter och avgifter böravskaf- fas och står bakom de föreslagna förändringarna av lönegarantin ochlöne- förmånsrätten. Förslaget att omvandla företagshypoteket till enföretagsin- teckning med allmän förmånsrätt bör däremot inte genomföras, ivart fall inte på förevarande underlag. Den föreslagna försämringen avföretagshypotekets ställning kommer, enligt min bedömning, att leda tillatt småföretagarnas ekonomiska situation förändras negativt. Sålunda kommerdet troligen inte att finnas utrymme i företaget för att få krediter närsäkerheten halveras. Kraven på ytterligare säkerhet i form av privategendom och borgen kommer också sannolikt att öka, vilket i sin tur minskarviljan att starta företag. Visserligen finns det andra sätt att skaffamedel, exempelvis leasing och försäljning av fakturor. Vid tidsperioder medlägre aktivitet i ett företag kan dock verksam- heten bli lidande då allabuffertar redan ligger i andras händer. De löpande kostnaderna riskerarockså att stiga i samma takt som bankernas intäkter ökar genom factoringoch leasing.Flera studier av mindre företags finansiella villkor visar att finansieringvia bank är den vanligaste och viktigaste externa finansieringskällan försmå och medelstora företag. Detta ger enligt min mening vid handen att denföreslagna förändringen av företagshypoteket i första hand kommer attdrabba de mindre företagen.