bet · GQ01KU30 · 2003-05-22 00:00:00 — SammanfattningBehandlade frågorI detta betänkande redovisas den granskning somutskottet har slutfört /riksmöteefter det att utskottet justeradeett granskningsbetänkande som avsåg allmänna,administrativt inriktade granskningsuppgifter(2002/03:KU10).Betänkandet inleds med ett avsnitt om vissa frågorsom rör regeringens förhållande till . Därbehandlas statsminister sätt attsörja för att interpellationer besvaras.Granskningen gäller vilket statsråd som bör besvaraen interpellation. I avsnittet behandlas också enfråga om hur justitieminister en fråga och en interpellation.Finansminister hantering av fråganom att med anledning av ett tillkännagivande avriksdagen lägga fram ett förslag om de s.k. 3:12reglerna om viss beskattning i samband medandelsbyten behandlas också i detta avsnitt. Iavsnittet behandlas slutligen omfattningen avregeringens skyldighet att samråda med EU-nämnden.Frågan gäller ett s.k. non-paper omordförandeskapet i EU, som överlämnats tillrepresentanter för Europeiska unionens medlemsstaterm.fl. utan att ämnet hade behandlatsi EU-nämnden.I det närmast följande avsnittet (2) redovisasutskottets granskning av handläggningen av vissaregeringsärenden m.m. Granskningen har avsettregeringens agerande angående hundskolan iSollefteå, upphandlingen av ,hanteringen av energimarknaden och av frågan om etttillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting, ansvaret för barnomsorgsköer i ,ansvaret för agerande vid , avlyssningen avtelefonerna vid Grön ungdoms avdelning i ,ansvaret för hanteringen av medel från Europeiskasocialfonden och regeringens agerande rörande enfängslad svensk medborgare på Guantanamobasen.I de följande avsnitten (3-7) behandlas vissasärskilda frågor, nämligen statsminister agerande i samband med ett intervjuprojekt,statsministerns roll när det gäller f.d.näringsminister uppdrag åtStenbeckssfären, överenskommelsen mellanSocialdemokraterna, visst samarbete, statsrådet från Europeiska revisionsrätten m.m. samtvissa frågor om uttalanden av statsråd.Utskottet har beslutat att skjuta upp behandlingenav en granskningsanmälan till ett senare betänkande.Det gäller en anmälan rörande viss anskaffning avmateriel i Ryssland.Vissa resultat av granskningenI fråga om besvarandet av interpellationer anförutskottet att det är väsentligt att det statsrådvars tjänsteutövning interpellationen avser besvararinterpellationen. Detta gäller enligt vad utskottetuttalar självfallet också statsministern när frågangäller övergripande överväganden för regeringensarbete.Beträffande finansminister av frågan om de s.k. 3:12-reglerna omandelsbyten anför utskottet att regeringen, om deninte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet medett riksdagsbeslut, måste redovisa detta förriksdagen inom tidsramen, om en sådan har ställtsupp av . Även skälen för attriksdagsbeslutet inte följs bör tas upp isammanhanget. Redovisningen bör lämnas i en form somgör den tillgänglig för samtligaledamöter.Såvitt gäller omfattningen av regeringensskyldighet att samråda med anförutskottet att det knappast kan hävdas attregeringens företrädare i diskussioner som gällerutformningen av det konstitutionella fördraget förEU kan försvara bristande förankring och stöd iSveriges riksdag med att det är personligauppfattningar som förs fram. Man måste enligt vadutskottet anför kunna förutsätta, både frånriksdagens och från mottagarkretsens sida, att deuppfattningar som den svenska regeringensföreträdare för fram i diskussioner med de övrigamedlemsstaternas företrädare inte bara är personligauppfattningar utan faktiskt uttrycker deståndpunkter som som medlemsstat intar.Statsministern och utrikesministern kan mot dennabakrund enligt vad utskottet uttalar inte undgåkritik för bristande samråd och förankring i frågaom ett s.k. non-paper rörande frågan om en valdordförande i . Reservation (s).Beträffande regeringens agerande när det gällerhundskolan i understryker utskottet viktenav sådana rutiner att det inte finns risk för att deskyldigheter som föreskrivs i lagen om offentligupphandling förbises.När det gäller upphandlingen av helikopter NH90anför utskottet att det yttersta ansvaret för attförebygga vissa sådana brister som iakttagits ifråga om menbedömning åvilar regeringen och i dettafall särskilt den dåvarande försvarsministern . Vid granskningen har emellertid inteframkommit att de ifrågavarande bristerna kan knytastill utövning av statsrådstjänsteneller i övrigt till handläggningen av någotregeringsärende.Beträffande f.d. näringsminister av energimarknaden anför utskottet att detgivetvis kan finnas utrymme för olika bedömningar ifrågan om vissa investeringar i bidragittill att uppnå målen för verksamhet. Vadsom kommit fram under granskningen ger emellertidenligt utskottet inte grund för någon annanbedömning än att agerande kan ansesförenligt med vad har beslutat. Utskottethar följaktligen inte skäl att rikta kritik motregeringen eller något enskilt statsråd för att habrustit i fråga om styrningen av ellerför att ha åsidosatt vad beslutat.Reservation (m, fp, kd, c och mp).I fråga om finansminister av frågan om ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landstinganför utskottet att det givetvis är av vikt att EG-fördragets bestämmelser om underrättelse tillkommissionen om planerade stödåtgärder följs.Granskningen föranleder i övrigt inte någotuttalande av utskottet.Beträffande miljöminister ansvar ifråga om agerande vid i anförutskottet att den komplicerade situationen vid mötetknappast hade kunnat förutses. Granskningen harvidare inte utvisat att den svenska positionen ivalbevarandefrågan har förändrats. Därutöver harframkommit att man inom har settöver sina rutiner inför förhandlingar av liknandeslag. Avsikten är att arbetet med att förbättrarutinerna skall fortsätta. Granskningen föranleder iövrigt inget uttalande från utskottets sida.Reservation (m, fp, kd, c och mp).Rörande hanteringen av medel från Europeiskasocialfonden noterar utskottet att ett antalstatsråd fått del av medelfrån varit ansvariga för defrågor som hanteringen av medel aktualiserar. framgår att hanteringen inte varit utanproblem och fört med sig svårigheter för enskildaoch organisationer. Utskottet utgår från attregeringen och granskade myndigheter fortsatt följerutvecklingen av medlens hantering.När det gäller statsminister i samband med ett intervjuprojekt anförutskottet att granskningen har utvisat att avsiktenmed avtalet mellan statsministern och var att det aktuella intervjuprojektetskulle genomföras i hemlighet. Härigenom kunde denaktuelle reportern använda underintervjuerna lämnade uppgifter, förutom i denavslutande dokumentären, i programföretagetsnyhetsrapportering inom ramen för gällandekällskydd. Av betydelse i detta sammanhang är attintervjuprojektet har kommit att pågå underosedvanligt . Efter att avtalet kommit tillallmänhetens kännedom har SVT beslutat att denaktuelle reportern inte längre skall vara politiskkommentator i företagets nyhetssändningar. - mening kan det inte hävdas att avtaletmellan och har ett sådant sambandmed regeringens verksamhet att dess ingående skulleha gett upphov till dokumentationsskyldighet förGöran och att den därmed upprättadehandlingen borde ha registrerats som allmän handlingi . - Därutöver framhållerutskottet att när det gäller frågor som rörstatsråds relationer med public service-företagen,vid sidan av det som förekommer inom ramen förformulerandet av företagens uppdrag, bör statsrådeniaktta en hög grad av försiktighet så att risk inteuppstår för att företagens självständighet ochoberoende rubbas eller deras granskande uppgiftpåverkas. Samma försiktighet bör enligt utskottetiakttas när det gäller värnandet avstatsrådstjänstens integritet. Enligt utskottetsmening innebär en sådan försiktighetsprincip inämnda avseenden att borde haeftersträvat en form för det aktuellaintervjuprojektet som inte förutsatte att dethemlighölls. Från rättslig och striktkonstitutionell utgångspunkt kan vad som förevarit igranskningsärendet emellertid inte föranleda någonkritik från utskottets sida. Reservation (m, fp, kdoch c).Beträffande statsminister roll närdet gäller f.d. näringsminister åt Stenbeckssfären anför utskottet att detsaknas anledning att rikta någon kritik motstatsministern. Det finns inte förutsättningar förstatsministern att hindra att ett statsråd, somlämnar regeringen, tar nytt uppdrag inom t.ex.näringslivet. - Utskottet anser i princip att detbåde i offentlig och privat verksamhet är av godomed erfarenhet från samhällets olika sektorer.Sekretesslagens och insiderlagens regler ger ettgott skydd för statens intressen när verksamhet istaten lämnas för tjänstgöring inom t.ex.näringslivet. Det kan emellertid enligt utskottetsmening inte bortses från att ett statsrådsuppdragkan lämnas för en tjänst eller ett uppdrag somskulle kunna rubba allmänhetens förtroende för attett f.d. statsråd utövat sitt statsrådsuppdrag heltutan hänsyn till kommande anställnings- elleruppdragsmöjligheter eller för att det f.d.statsrådet i sin nya anställning eller i sitt nyauppdrag inte får särskilda fördelar i kontakternamed företrädare för staten. Det kan därför finnasanledning för regeringen att pröva t.ex. enmöjlighet för en tidskarantän.Granskningen av överenskommelsen mellanSocialdemokraterna, vid handen att samma anställningsvillkor gällerför de politiskt sakkunniga tjänstemän som anställtsi i enlighet med överenskommelsensom för andra politiskt sakkunniga som anställtsdär, med ett undantag. Anställningen för depolitiskt sakkunniga från samarbetspartierna gällertills vidare som samarbetet pågår,medan andra villkor för anställningens upphörandegäller för övriga politiskt sakkunniga. mening innebär inte den form av samarbetemed andra partier som regeringen under förevarandemandatperiod har valt för beredning ochparlamentarisk förankring av sina beslut någototillbörligt gynnande av de i samarbetet ingåendepartierna. Granskningen föranleder i övrigt ingetuttalande från utskottets sida. Reservation (m, fp,kd och c)När det gäller frågan om efterlön frånRevisionsrätten till statsrådet anserutskottet att det förhållandet att ett statsrådutöver statsrådsarvodet erhåller ersättning frånannat håll inte i sig behöver ge anledning tillifrågasättande. Om en sådan ersättning är förbundenmed en förpliktelse som kan komma i konflikt meduppdraget som statsråd är det emellertid integodtagbart. Enligt utskottets mening torde en sådankonflikt knappast finnas med anledning av statsrådetJan O efterlön från Revisionsrätten.Utskottet framhåller i detta sammanhang värdet avatt statsministern innan ett statsrådsuppdragerbjuds undersöker om den person som är aktuell föruppdraget har en kvarvarande lojalitet som ärkopplad till en fortsatt ersättning och som riskeraratt komma i konflikt med uppdraget som statsråd.Beträffande ersättning för representation av hänvisar utskottet bl.a. till att åklagareansett att det saknas anledning att ifrågasätta denarbetsrelaterade karaktären av ett möte den 19september 2002. Utskottet finner inte anledning tillnågot uttalande i övrigt i denna del.Utskottet står fast vid sina tidigare bedömningarnär det gäller uttalanden av statsråd. Utskottethänvisar till att ett statsråd i likhet med andramedborgare har rätt att göra uttalanden i olikasammanhang, som en viss försiktighet måsteiakttas så att uttalanden inte kommer i konflikt meddomstolars och myndigheters självständighet ellerkan tolkas som uppmaningar till lagbrott.Granskningen av ett uttalande av f.d.näringsminister om statligt ägandeföranleder inte något annat uttalande frånutskottets sida. Reservation (m, fp, kd och c).Med anledning av ett uttalande av statsrådet om tanken att använda bostadsplattformarsom bostäder för asylsökande hänvisar utskottet tillbehovet av försiktighet. Det är enligt utskottetangeläget att ett uttalande av ett enskilt statsrådinte riskerar att uppfattas som direktiv till enmyndighet, vilka skall meddelas av regeringenkollektivt i form av t.ex. förordningar ochregleringsbrev. Granskningen i denna del föranlederinte något annat uttalande från utskottets sida.Utskottets anmälanUtskottet anmäler härmed enligt 12 kap. 2 §regeringsformen för resultatet av den idet föregående redovisade granskningen.Stockholm den 22 maj 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (),(), (),(), () och BertilKjellberg (m).2002/03KU30InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamål få utprotokollen över besluten i regeringsärenden och dehandlingar som hör till ärendena.Som underlag för den granskning som redovisashar utskottet haft att tillgå material som tagitsfram av utskottets kansli och, på begäran avutskottet, av . I ett par fall harutskottet också inhämtat yttranden från myndigheteroch sakkunniga. Utredningsmaterialet redovisas ibilaga A1.1.1-A7.2.3.För att inhämta upplysningar har utskottet vidareföretagit ett antal utfrågningar, i huvudsakoffentliga. Uppteckningar från utfrågningarna utgörbilaga B1-B9.I det följande lämnas först en sammanfattanderedogörelse för det granskningsarbete somligger till grund för betänkandet ochresultatet av granskningen. De olikagranskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. Därpå följerde reservationer som har fogats tillbetänkandet.1. Regeringens förhållande till riksdagen1.1 Interpellationer ställda tillstatsministernAnmälanI en anmälan till , bilagaA.1.1.1, har begärts att utskottet granskarstatsministerns sätt att skötainterpellationsbesvarandet. makt somgranskare håller, enligt anmälaren, på attundermineras. Maktdelningen fungerar allt sämre. Ettoroande tecken är att statsministern numera intebesvarar de interpellationer som de folkvalda,riksdagsledamöterna, ställer till honom. Fortsätterdetta försvinner, enligt anmälaren, i praktiken denrätt och skyldighet att ställa regeringen och dessfrämste företrädare till svars som enriksdagsledamot har.BakgrundRegeringsformenEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen (RF) skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Varje annat utskott och varje riksdagsledamot fårhos skriftligen väcka frågaom statsråds tjänsteutövning eller handläggningen avregeringsärende.Enligt 12 kap. 5 § RF får, enligt bestämmelserna iriksdagsordningen (RO), riksdagsledamot framställainterpellation eller fråga till statsråd iangelägenhet som angår dennes tjänsteutövning.En interpellation skall, enligt 6 kap. 1 § RO, habestämt innehåll och vara försedd med motivering.Interpellation besvaras från det attden ingetts. Gör kammaren under tvåveckorsperiodenuppehåll i sitt arbete förlängs tiden med vad sommotsvarar uppehållet. Om svar inte lämnas inom dentid som angetts i andra stycket skall statsrådetmeddela varför svaret uteblir elleranstår. En interpellation förfaller om den inte harbesvarats vid det då den väcktes.Interpellationer ställda till statsministerGöran PerssonAv en hos upprättadsammanställning över vilka interpellationer somställts till statsminister sedan1998/99, bilaga A.1.1.2, framgår bl.a. följande.Under 1998/99 ställdes 10 interpellationer,1999/2000 ställdes 14 interpellationer, 2000/01ställdes 14 interpellationer och 2001/02 ställdes 23interpellationer. I samtliga fall besvaradesinterpellationerna av annat statsråd änstatsministern.I interpellation 2002/03:88 av Per () den 9december 2002 till statsminister omriksdagens kontrollmakt anförde interpellantenbl.a. :Till uppgifter hör också att granskaregeringen och de statliga myndigheterna. Dennariksdagens kontrollmakt är en av riksdagensviktigaste funktioner. Till sitt förfogande harriksdagen flera instrument. Interpellationer ärden enskilde riksdagsledamotens starkasteinstrument eftersom ledamoten väljer ämne, frågoroch dessutom har relativt gott om tid attdebattera ärendet i kammare.Vidare anförde interpellanten att statsministernunder den senaste mandatperioden inte har besvaraten enda interpellation från någon riksdagsledamot.Den 21 januari 2003 besvarade statsrådet och anförde bl.a.Genom statsrådens svar på interpellationer frånriksdagens ledamöter får underlag försin granskning av regeringen. Varje sådant svarföregås av ett samråd inom regeringen. Statsrådensamråder med varandra om svarets innehåll ochutformningen på samma sätt som inför formligaregeringsbeslut. Rättschefen iStatsrådsberedningen har gett ut riktlinjer omdetta.Det är alltså regeringen och inte bara ettenskilt statsråd som står bakom de svar somlämnas. Ett svar blir i det väsentliga detsammaoavsett vem av statsråden som lämnar svaret.Betydelsen av vem som lämnar svaret är imotsvarande mån begränsad.Vid den debatt i kammaren som brukar följa närstatsrådet har läst upp ett interpellationssvarhar interpellanten och andra riksdagsledamötertillfälle att ställa följdfrågor. Det ligger isakens natur att också svaren på följdfrågor böruttrycka regeringens gemensamma ståndpunkt, ävenom dessa svar inte har föregåtts av samråd inomregeringen på samma sätt som svaret i statsrådetshuvudanförande. Inget hindrar för övrigt attföljdfrågor efter en interpellationsdebatt ställsoch besvaras till exempel vid en senare muntligfrågestund där statsministern är närvarande.Enligt fast praxis är det i första handinterpellationens innehåll och arbetsfördelningeninom regeringen som blir avgörande för vem avstatsråden som svarar på interpellationen. Veminterpellanten anger som mottagare är däremotinte avgörande.Promemoria från StatsrådsberedningenGenom en skrivelse till harkonstitutionsutskottet begärt en kommentar tillgranskningsanmälningen och svar på frågan varför deaktuella interpellationerna besvarats av annan änstatsministern. har som svaröversänt en inom Statsrådsberedningen den 13februari 2003 upprättad promemoria, bilaga A1.1.3. Ipromemorian anförs bl.a. följande. Attinterpellationer ställda till statsministern under1998/99-2002/03 har besvarats av ett annat statsrådberor främst på två saker: interpellationernasinnehåll och arbetsfördelningen inom regeringen. Deflesta av dessa interpellationer föll inom detsvarande statsrådets verksamhetsområde enligtförordningen (1996:1515) med instruktion förRegeringskansliet eller enligt ett förordnande avstatsministern med stöd av 7 kap. 5 §regeringsformen. Vem interpellanten anger sommottagare är däremot inte avgörande. Oavsett vem avstatsråden som lämnar ett interpellationssvarföregås svaret av ett samråd inom regeringen.Statsråden samråder med varandra om svarets innehålloch utformning på samma sätt som inför formligaregeringsbeslut. Det är alltså regeringen och intebara ett enskilt statsråd som står bakom de svar somlämnas. Statsrådets svar är i själva verketregeringens. Ett svar blir i det väsentliga detsammaoavsett vem av statsråden som lämnar svaret.Betydelsen av vem som lämnar svaret är i motsvarandemån begränsad.Utskottets ställningstagandeRiksdagsledamot får, i enlighet med 12 kap. 5 §regeringsformen, framställa interpellation ellerfråga till statsråd i angelägenhet som angår dennestjänsteutövning. Möjligheten att framställainterpellation är enligt utskottets mening en viktigdel av kontrollmakt. Utskottet anserockså att det är väsentligt att det statsråd varstjänsteutövning interpellationen angår besvararinterpellationen. Detta gäller självfallet ocksåstatsministern när frågan gäller övergripandeöverväganden för regeringens arbete.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida.1.2 Justitieminister agerande i samband medutövande av kontroll- ochgranskningsfunktionenAnmälanI en granskningsanmälan, bilaga A1.2.1, har anförtsatt bör granskajustitieminister agerande i sambandmed riksdagsledamots försök till utövande avkontroll- och granskningsfunktionen.Enligt anmälan ställde våren 2002en skriftlig fråga till justitieministern rörandeuppföljning av förmyndarskapsreformerna i slutet av1980-talet. Det svar som justitieministern gavberörde dock förmyndarskapsreform. LennartFridén ställde då en interpellation i samma ämnetill justitieministern. I anmälan anförs att detsvar ministern gav vid interpellationsdebatten varofullständigt samt att justitieministern vägradefortsätta debatten efter sitt eget och LennartFridéns första anförande. sände medanledning av detta ett brev till justitieministerndär han kommenterade såväl frågesvaret sominterpellationsdebatten samt bad om en kommentartill ett inlägg han hade tänkt använda i dentidigare interpellationsdebatten. Enligtgranskningsanmälan innehöll inte det svar somLennart erhöll från justitieministern svar isak.I anmälan anförs att justitieministern genom sittagerande har hindrat från att utföraden granskning av statsråd som är enriksdagsledamots konstitutionella uppgift.Gällande bestämmelserEnligt 12 kap. 5 § regeringsformen fårriksdagsledamot, enligt bestämmelser iriksdagsordningen (RO), framställa interpellationeller fråga till statsråd i angelägenhet som angårdennes tjänsteutövning. De närmare bestämmelsernafinns i 6 kap. RO. Enligt 6 kap. 2 § RO skall enfråga ha bestämt innehåll. Enligt 6 kap. 4 § får enskriftlig fråga vara försedd med en kort inledandeförklaring. En skriftlig fråga besvaras skriftligen.Enligt 6 kap. 1 § RO skall en interpellation haett bestämt innehåll och vara försedd medmotivering. En interpellation besvaras inom tvåveckor från det att den ingetts. Om svar inte lämnasinom den angivna tiden skall statsrådet meddelariksdagen varför svaret uteblir eller anstår. Itilläggsbestämmelserna (6.1.3) reglerasinterpellationsdebatten i kammaren enligt följande.När ett statsråd besvarar en interpellation fårsvaret lämnas i ett anförande som räcker . Statsrådet kan därutöver få ordetför ytterligare tre anföranden, varav de förstatvå får räcka längst vardera och dettredje längst två minuter.Interpellanten kan få ordet för högst treanföranden, varav de första två får räcka vardera och det tredje längst tvåminuter.Andra talare kan få ordet för högst tvåanföranden, varav det första får räcka och det andra längst två minuter.Förmyndarskapsreformerna 1989 och 1995Den reform fattade beslut om (prop. 1987/88:124, bet. 1988/89:LU9, rskr.1988/89:10) innebar att institutet omyndigförklaringavskaffades. I stället infördes, vid sidan avgodmansinstitutet, en ny form av hjälp och stöd åtden som inte kan vårda sig själv och sin egendomkallad förvaltarskap. Ett väsentligt inslag ireformen var att den för vilken förvaltareförordnades inte blev fråntagen sin rösträtt vidallmänna val, vilket varit fallet för den som varomyndigförklarad.Den reform som genomfördes (prop.1993/94:251, bet. 1994/95:LU3, rskr. 1994/95:29)innebar bl.a. ändrade regler beträffandeförmyndares, gode mäns och förvaltares förvaltningav egendom samt tillsynen över sådan förvaltning.Syftet var att modernisera reglerna på området ochanpassa dessa till dagens situation. De särskildareglerna om redovisning och kontroll av förmyndaresförvaltning inskränktes väsentligt beträffandeföräldrars förvaltning av barns egendom.Skriftlig fråga och frågesvarDen ställde riksdagsledamoten en skriftlig fråga (2001/02:1043) tilljustitieminister om uppföljning ochöversyn av lagar rörande svaga grupper. Iinledningen till frågan anförde attdet genomfördes ett antalreformer som berörde det som brukar kallas "svaga"grupper i samhället, t.ex. mentalvårdsreformen ochde ändrade förmyndarskapsreglerna. att effekterna av alla sådana nyinriktningarmåste utvärderas och frågade justitieministern omvilka åtgärder ministern avsåg att vidta för att enutvärdering av de berörda lagreglerna skall kommatill stånd.Den 24 april 2002 inkom justitieministern med svarpå fråga.