bet · GQ01NU5 · 2003-03-11 00:00:00 — Det nuvaranderegelsystemet ger enligt utskottets uppfattningupphov till risker för ökad protektionism därigenomatt länder ensidigt vidtar straffåtgärder. Utskottetser positivt på att tvistlösningsmekanismen ses överoch att de minst utvecklade ländernas tillgång tilltvistlösning underlättas. Den svenska linjen om atttvistlösningsprocessen bör vara mera transparent ochuppmuntra till kompensation från, snarare änsanktioner mot, den förlorande parten får också stödav utskottet.Frågan om investeringsavtal kommer att tas upp, omän först efter i iseptember 2003. Enligt utskottets uppfattning börförhandlingarna utgå ifrån behov och tahänsyn till deras begränsade förhandlingskapacitet.Sverige stödjer detta inom EU.När det gäller diskussionen inom WTO om handel medtjänster (GATS) anser utskottet att skallarbeta för att intressen tas till vara.Som utskottet redovisat i det föregående hararbetet för att bekämpa korruptionen intensifierats.En ökad transparens är viktig, också i syfte attbekämpa korruption. Eftersom korruption hindrarsåväl det internationella som det inhemskahandelsutbytet är det en central uppgift atteliminera korruptionen.Utskottet har förhoppningen om att förhandlingarnai blir framgångsrika i termer av ökatmarknadstillträde, reformering av WTO:s regelverkoch ökad u-landshänsyn. Ett ambitiöst resultat avförhandlingarna behövs för att förbättraförutsättningarna för hållbar tillväxt ivärldsekonomin, motverka nya protektionistiskatendenser, förbättra fattiga länders möjlighetertill positiv utveckling, minska handelshinder samtgynna konsumenterna.Utan att gå in på samtliga de spörsmål som tasupp i motionerna kan utskottetsammanfattningsvis konstatera att många av deberörda frågorna nu analyseras noggrant införministerkonferensen i . Med hänvisningtill vad som ovan anförts anser utskottet attdet inte finns behov av något initiativ frånriksdagens sida med anledning av de häraktuella motionsyrkandena.U-ländernas utbyte av WTO-systemetUtskottet har vid behandlingen av deutrikeshandelspolitiska frågorna funnit att detfinns osäkerhet angående utbytet för avdet nuvarande internationella handelssystemet. Detfinns olika uppfattningar om konsekvenserna för av WTO-systemets ingående delar, regler,arbetssätt, förhandlingar och förhandlingsresultat.Som har framgått är inte enhomogen grupp; detta måste beaktas. mening bör det nu bringas ökad klarhet ifrågan om utbyte av WTO-systemet.Utskottet anser därför att regeringen bör geKommerskollegium i uppdrag att närmare utredakonsekvenserna för av WTO-systemet. Dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vissa EU-frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande vissa EU-frågor med hänvisningtill den utveckling som pågår inom EU isamband med WTO-förhandlingarna m.m. Jämförreservationerna 2 (m, fp, kd) och 3 (c).MotionernaI Moderata samlingspartiets motion 2002/03:U322anförs att målet för en ny WTO-runda bör vara attavskaffa alla tullar till i-länderna. EU:sförhandlingsbud för industritullarna bör vara nollprocent. Vidare anser motionärerna att EU såsomden största aktören inom WTO med betydandesubventioner bör lägga fram en bindande plan förhur den gemensamma europeiska jordbrukspolitikenskall integreras med världsmarknaden.Enligt vad Moderata samlingspartiet framhåller imotion 2002/03:U323 måste arbetet med att fördjupa,avreglera och utvidga den inre marknadenaccelereras. I motionen anförs att det fortfarandefinns alltför många inskränkningar i den inremarknadens funktionssätt, främst beroende pånationella regleringar och monopol. EU måste därförverka för att få bort offentliga monopol, som t.ex.inom post, medier, energi, person- ochvarutransporter. Den inre marknaden måste ocksåöppnas för skattefinansierade tjänster somutbildning, social service, hälso- och sjukvård.Vidare framhåller motionärerna att det är orimligtatt inte utvecklingsländer skall kunna exporteratullfritt till EU:s medlemsländer. EU bör,tillsammans med , ta initiativ tillatt avveckla alla i-länders tullar. Motionärernaanser också att antidumpningsåtgärder enbart skallanvändas för att motverka statsstöd i exportländer.I motion 2002/03:K432 betonar att deninre marknaden och den ekonomiska integrationen påflera sätt utgör grunden och startpunkten för EU-samarbetet. En fortsatt harmonisering av skattebaser men ej skattesatser bör genomföras. Motionärernaanser vidare att det inte kan inrättas en gemensamsysselsättningspolitik. Sysselsättningen tillhör defrågor som bäst löses nationellt eller regionalt.Det finns dock vissa problem som rörsysselsättningen, som löses bäst på Europanivå. Dethandlar främst om att röja de återstående hindrenför fri rörlighet på den inre marknaden och attförbättra företagsklimatet för små och medelstoraföretag i motion 2002/03:U290 (kd) understryks att EU börta sitt ansvar och helt avskaffa deprotektionistiska tullar som finns motjordbruksprodukter från . Det beslut somfattats om avskaffandet av tullar mot världens 49fattigaste länder är bra och bör fullföljas i snabbtakt. Enligt motionärerna är det emellertid interimligt att bananer, ris och socker undantas frånbeslutet i upp till nio år.I motion 2002/03:U298 (c) sägs att ävenfortsättningsvis bör påverka EU:s handelspolitik ien för mer positiv riktning. Motionärernaanför att EU vid ett flertal tillfällen har lovatatt unilateralt sänka sina handelsbarriärer förexport från de minst utvecklade länderna (MUL).Efter påtryckningar från europeiskalobbyorganisationer presenterade kommissionen ettavtal, det s. k. Everything but Arms-initiativet,som innebär att MUL kan exportera alla varorutom vapen och ammunition helt tullfritt till EU.För bananer, ris och socker, där EU hittillstillämpat omfattande importhinder, skall tullarnasuccessivt avvecklas fram . I motionenföreslås ett stopp för EU:s dumpning av socker samtett och fullständigt tillträde för MUL:ssockerexport till EU. Ett sådant agerande skulleenligt motionärerna vara i enlighet medintentionerna bakom allt utom vapen-politiken.Vidare framhålls i motionen att EU:s ställning ivärldshandeln bör användas offensivt, t.ex. för attdriva miljökrav. Enligt motionärerna bör enövergripande målsättning vara att införa ett grönttullsystem, dvs. generösare tullbestämmelser förexportörer som uppfyller vissa fastställdamiljökrav.Vissa kompletterande uppgifterInledningHandelspolitiken är gemensam för EU, vilket innebär attenhetliga regler gäller inom hela unionen. Dethandelspolitiska ramverket innebär gemensam tulltaxaoch gemensamma tull- och handelsavtal i förhållandetill länder utanför EU. Normalt finns det intenationella särregler inom EU; sådana kan dock finnasnär det gäller sanitära och/eller hygieniska krav.Sverige har sedan sitt inträde i EU arbetat för enavreglering av EU:s tullar och andra handelshinder.Inre marknadenDen inre marknaden utgör ett av fundamenten i EU-samarbetet. Eneffektiv inre marknad är en förutsättning för att EUskall kunna nå det strategiska målet att varavärldens mest konkurrenskraftiga ekonomi år 2010.Bildandet av det nya Konkurrenskraftsrådetförbättrar möjligheterna till ökad konkurrens ochtillväxt. Nedan listas ett antal punkter som harbetydelse för utvecklingen på detta område. Kommissionen antog ett åtgärdspaketmed konkreta åtgärder som syftar till att åstadkommaett förbättrat och förenklat regelverk.Handlingsplanen riktar sig till alla parter ilagstiftningsprocessen, dvs. såväl kommissionen somEuropaparlamentet, rådet och medlemsstaterna. Arbetemed att sluta ett avtal om regelförbättring harpågått och förväntas fortsättaunder . Ett nytt nätverk för problemlösning på den inremarknaden (Effective Problem Solving in the InternalMarket, SOLVIT) startades . SOLVIT är enelektronisk och Internetbaserad vidareutveckling avdet äldre nätverket som skapades för atthandlägga hinder för den fria rörligheten på deninre marknaden. Inom de områden där harmoniserad gemensamlagstiftning saknas skall principen om ömsesidigterkännande tillämpas, dvs. en vara eller tjänst somlagligt produceras i ett medlemsland skall ävengodkännas i andra medlemsländer, såvida intetvingande hänsyn av allmänt intresse motiverar attnationella regler upprätthålls. För att få principenatt fungera har kommissionen uppmanat nuvarande ochblivande medlemsstater att införa klausuler omömsesidigt erkännande i sina nationellalagstiftningar. Kommissionen publicerade i juli 2002sin tvåårsrapport om tillämpningen av principen omömsesidigt erkännande. EU-arbetet har haft en viktig roll när detgäller att öppna offentliga monopol imedlemsstaterna för konkurrens, särskilt på energi-,transport- och telekommunikationsmarknaderna.Sverige har varit drivande i detta arbete och liggerjämfört med andra medlemsstater långt framme iavregleringsprocessen, både vad gäller tidpunktenför avreglering samt omfattningen avkonkurrensutsättningen. Regeringen har uppdragit åtKonsumentverket att se närmare på vilka konsekvenserde konkurrensutsatta marknaderna har medförtoch väntas medföra för konsumenterna.Konkurrensverket förutsätts biträda Konsumentverketvid utförandet av detta uppdrag, vilket skallredovisas . EU tog ett steg i liberaliseringsarbetet inovember 2002 då rådet för transport,telekommunikation och energi nådde en politisköverenskommelse om en fortsatt liberalisering av el-och gasmarknaderna för hushållskunder. EU har ävenfattat beslut om en stegvis öppning avpostmarknaderna. På området för offentlig upphandling finns sedantidigare ett onödigt stort antal direktiv, vilkethar medfört att regelverket varit svåröverskådligt.Förslag till nya bestämmelser om offentligupphandling av varor, tjänster och byggentreprenadersamt för vatten, energi och transporter haremellertid överenskommits 2002.Kommissionen arbetar med att tafram motsvarande direktivförslag. De nya reglernakommer att innebära att processen för offentligupphandling inom EU förenklas och moderniseras. Moderniseringen av gemenskapens konkurrensreglerinnebär att ett nytt system kommer att införas,vilket syftar till att föra ut mer av tillämpningenav konkurrensreglerna till nationell nivå.Konkurrenskraftsrådet nådde till enenhällig politisk överenskommelse rörande ett nyttsystem för tillämpning av konkurrensreglerna iartiklarna 81 och 82 i . En förordningkommer att antas vid ett kommande rådsmöte. De nyareglerna kommer att tillämpas fr.o.m. den 1 maj2004. Förändringarna kommer att ge kommissionenmöjlighet att koncentrera sitt arbete på merallvarliga konkurrensbegränsningar såsom karteller.I och med att den nya tillämpningsförordningen förgenomförandet av konkurrensreglerna med storsannolikhet leder till krav på ändrad nationelllagstiftning har regeringen i januari 2003tillkallat en särskild utredare för att analyseradessa frågor (dir. 2003:2). Den del av uppdraget somrör svenska regelförändringar skall redovisas senastden . Kommissionen presenterade enstrategi för att förbättra förutsättningarna förtjänstehandel på den inre marknaden. I kommissionensrapport (2002/441) till rådet och Europaparlamentetanalyseras vilka hinder och problem somtjänsteföretag möter på den inre marknaden. Utifrånrapporten antog rådet vissa slutsatser i november2002. avser kommissionen attpresentera ett åtgärdspaket som syftar till attunderlätta gränsöverskridande tjänstehandel. Det danska ordförandeskapet presenterade underhösten 2002 slutsatser angående ett domstolssystemför gemenskapspatentet. Samtliga medlemsstater kundeemellertid inte godta förslaget, och slutsatsernaantogs således inte. Det grekiska ordförandeskapethar lagt fram ettkompromissförslag som omfattar domstolssystemet,översättning av patentskrifter, de nationellapatentverkens roll m.m. Vid Konkurrenskraftsrådetsmöte i träffades enprincipöverenskommelse kring hur ettgemenskapspatent inom EU skall utformas. () skall ha huvudansvaret förhandläggningen av gemenskapspatent och skall meddelapatent. Handläggningen av patentansökningar skall iregel ske på engelska, franska eller tyska. När ettgemenskapspatent meddelas skall en del avpatentskriften översättas till samtliga officiellamedlemsstatsspråk. En ny specialdomstol kalladgemenskapspatenträtten skall inrättas för att somförsta instans behandla tvister om gemenskapspatent. När det gäller skatter har den svenskaregeringen motsatt sig införande av en ny ordningsom skulle innebära att rådet kan fatta beslut medkvalificerad majoritet i stället för det nu rådandekravet på enhällighet. Motivet är att de enskildamedlemsstaterna har behov av att förfoga över ettvisst utrymme för att bedriva en självständigskattepolitik i syfte att kunna slå vakt om egnasärartsintressen. Enligt den ärdet angeläget att regelsystemet på skatteområdet ärtransparent och inte utgör något hinder för den friarörligheten på den inre marknaden. Harmoniserade regler för beskattning avmineraloljor finns inom EU . Arbete harunder pågått inom EU i syfte attåstadkomma gemensamma bestämmelser om uttag av ensamlad energi- och koldioxidskatt, vilka inte enbartskulle omfatta mineraloljor utan också kol, naturgasoch el. Det stod emellertid klart vid mitten av1990-talet att det inte var möjligt att på EU-nivåkomma överens om tvingande regler om enkoldioxidbaserad skatt. Anledningen till detta varfrämst de skilda förutsättningarna för elproduktion(kärnkraft respektive fossilbaserad elproduktion) ide olika medlemsstaterna. Beträffande sjukvårdstjänster uttaladesocialminister iriksdagen att bör öppna för engränsöverskridande vård och att arbete på dettaområde har inletts inom EU. Regeringens långsiktigamål är att gränsöverskridande vård inom EU skallbygga på samma principer som landstingens friavårdval (prot. 2002/03:12). Utjämningsåtgärder har till syfte att jämna ut(motverka) statsstöd i exportländer (utanför EU).Utjämningsåtgärder kan inte tillämpas inom dengemensamma marknaden, där det finns regler omstatsstöd. Dumpning är i sig inte förbjuden. Det ärendast när de dumpade varorna förorsakar väsentligskada för industrin på importmarknaden som åtgärderi form av antidumpningstullar o.d. får vidtas.Enligt uppgift strävar regeringen efter att så långtmöjligt begränsa användningen avantidumpningsåtgärder, dels inom EU, dels viastriktare WTO-regler. Att helt avskaffaantidumpningsinstrumentet anses vara ettorealistiskt mål.EU:s protektionistiska tullarSverige är en av de mest aktiva förespråkarna för en merliberal handel i förhållande till . Dettagäller i synnerhet arbetet med att undanröja hinderför export av sådana produkter som dessaländer är bra på att producera. Enligt initiativetEverything But Arms (det s.k. EBA-initiativet), somlanserades , får de minst utveckladeländerna möjligheter till en jämfört med tidigare förmånligare export av allt utom vapen till EU.För bananer, ris och socker senarelades emellertidtullfriheten. Detta var resultatet av en politiskkompromiss som var nödvändig för att EU skulle kunnaenas om EBA-initiativet.Den svenska grundsynen är att exporten från de minst utveckladeländerna till EU med omedelbar verkan börtullbefrias för samtliga jordbruksvaror, inklusivesocker, ris och bananer. Vidare kan nämnas attSverige inom EU verkar för en genomgripandereformering av EU:s sockerregim inom ramen för denpågående halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken.Gröna tullarBakom kraven på att en övergripande målsättning i EU:shandelspolitik skall inkludera ett grönttullsystem finns det miljöpolitiska skäl. särskilda stimulansordningen är det från den 1juli 1999 möjligt att införa förmånligare tullar pågröna varor. På det enda område där förmånligaretullar faktiskt har införts av miljöskäl, dvs.området för tropiskt timmer, har dock inga länderutnyttjat möjligheten att ansluta sig.Förmånsländernas första reaktioner har präglats avförsiktighet. Vissa länder har principiellainvändningar mot att införa samband mellan handeloch miljömässiga normer. Andra fruktar eninblandning i sina inre angelägenheter och befararatt EU kommer att avslå en eventuell ansökan. Enytterligare orsak till tveksamhet kanvara att fördelarna inte är tillräckligt stora ochdessutom kopplade till krav som är svåra att mäta.Både för och EU kan administrationendärför bli alltför dyrbar i förhållande till nyttanav systemet. Det finns också en risk med att skapafler system och undersystem för tullreduktioner inomEU. Det kan då bli lättare att argumentera för atttillträdet till EU:s marknad redan är gott.Särordningarna skulle kunna sätta ytterligare hinderi vägen för ett de facto bredare marknadstillträdeför u-länderna.Enligt uppgift har kommissionen bemödat sig om attunderstryka att klausulen är frivillig och icke-diskriminerande, att tekniskt bistånd kommer attåtfölja förfarandet, att ett införande kommer attske gradvis och vid behov selektivt (sektorsvis)liksom det faktum att den nationella lagstiftningeni många av förmånsländerna redan omfattar deifrågavarande normerna.Det är enligt uppgift ett övergripande svensktintresse att ytterligare stimulansordningar utformaspå ett sådant sätt att de står i överensstämmelsemed . arbetar aktivt inom EUför att preferenssystemet skall bli mer tydligt ochför att fler olika undantag för gröna tullar skallkunna inkluderas. Regeringen har enligt uppgift iförhandlingar om handel och miljö drivit frågan omnolltullar alltså inte bara en tullreduktion förjordbruksprodukter som är hållbart och ekologisktproducerade i u-länderna.EU:s förhandlingsbud i svenska uppfattningen är att industritullarna allra helstbör avvecklas helt. Regeringen stöder dock EU:sförslag till tullsänkningsformel (en matematiskformel, den s.k. kompressionsmekanismen), vilken harutformats i syfte att angripa höga tullar,tulltoppar samt tulleskalering. verkarregeringen för att EU skall agera så att u-ländernasintressen av ökat marknadstillträde tillgodoses ochfrågorna om särskild och differentierad behandlingbeaktas.Inför jordbruksförhandlingens slutskede i WTO medfastställd sluttidpunkt har EUnyligen positionerat sig. I enlighet med svenskaönskemål vill EU att exportstöden att fasas ut ochatt handelsstörande statliga stöd i EU-ländernaavsevärt minskas som EU och andra i-länderöppnar sina marknader inte minst för jordbruksimportfrån . Eftersom helaförhandlingsresultatet innebär ett paket, kommerdelresultat som t.ex. rörande jordbrukssektorn attvara vilande tills samtliga områden är klara vidförhandlingsomgångens sluttidpunkt år 2005.Vid möte med Rådet förallmänna frågor och yttre förbindelser enades EU:sutrikesministrar om det förslag på jordbruksområdetsom unionen skall lägga fram i WTO. I förslagetförordas reformering av jordbrukshandelssystemetsamtidigt som utvecklingsländernas särskilda behoverkänns och frågor som miljö, landsbygdsutvecklingoch djurhälsa uppmärksammas.Ett grundelement i EU:s förslag är att tullarna påjordbruksprodukter skall reduceras igenomsnitt och med för var och en avvarorna. Enligt kommissionen är målsättningen attbördorna skall delas lika mellan de utveckladeländerna och ge flexibilitet tillutvecklingsländerna. Vidare skallexportsubventionerna minskas i genomsnittenligt förslaget. För vissa produkter som är avbetydelse för utvecklingsländerna är EU redo attfasa ut exportsubventionerna helt under denförutsättningen att inga andra WTO-länder gersubventioner av något slag för dessa produkter.Sådant inhemskt jordbruksstöd som snedvriderinternationell handel skall reduceras med mer änhälften ().När det gäller tjänsteavtalet GATS presenterade EUi sina förhandlingskrav på hur andraländer skall öppna sina tjänstemarknader. EU:sförhandlingskrav gällde 109 andra WTO-länder. Vidsamma tidpunkt mottog EU krav från ett antal olikaländer (, , , ,, , , , , ,, , , , , , , , , ,, , , , ,). Enligt tidtabellen för WTO-förhandlingarna skall länderna inklusive EU motbakgrund av kraven från andra länder presentera sinaåtaganden (erbjudanden) i WTO senast den 31 mars2003.I början av februari 2003 presenteradekommissionen efter att ha övervägt ett stort antalsynpunkter från olika håll i samhället ett förstaförslag om vilka erbjudanden EU skall göra.Förslaget bereds nationellt och kommer sedan attövervägas inom rådet och innan detredovisas vid WTO . Vid dennatidpunkt kommer informationen om förslagets innehållatt bli offentlig. Sektorer som datatjänster,affärstjänster, posttjänster, finansiella tjänster,turism och transporttjänster nämns bland demarknader som skall öppnas ytterligare för utländskkonkurrens. medför förslaget att marknadenför tjänster som är av kollektivt intresse i EU,såsom utbildning och hälsa, inte öppnas.I pressmeddelandet angående kommissionens förslagsägs att EU har starka intressen itjänsteförhandlingarna eftersom tjänster utgör cirkatvå tredjedelar av den samladebruttonationalprodukten inom EU. Mer än 67 miljonereuropéer är anställda inom sektorn för kommersiellatjänster. För utvecklingsländerna genererartjänstesektorn avbruttonationalprodukten. Enligt pressmeddelandetmotsvarar kommissionens förslag till erbjudande dekrav som andra WTO-medlemmar har ställt och särskiltde krav som kommer från utvecklingsländer.Kommissionären anser att förslagetkommer att stärka EU:s position i förhandlingarnaeftersom det särskilt tar sikte påutvecklingsländernas intressen.Utskottets ställningstagandeInriktningen att industritullarna helst böravskaffas helt och hållet får stöd av utskottet.Tidigare har utskottet uttryckt (bet. 2000/01:NU9 s.18) stor tillfredsställelse över attbeslutsprocessen inom EU lett fram till resultatetatt de fattigaste länderna kommer att få fullständigtullfrihet till EU-länderna i fråga om alla varorutom vapen. Liksom då vill utskottet nu betona attdet uppnådda resultatet endast bör ses som ettetappresultat, vilket bör följas av ytterligareliberaliseringar av världshandeln. En fri handel ären motor för tillväxt i alla länder men innebärsärskilt för de fattigare länderna en möjlighet attförbättra sin position.Utskottet vill starkt framhålla det angelägna iett bättre tillträde till EU:s och andra i-ländersmarknader för t.ex. jordbruksvaror och teko frånalla inte bara från de minst utveckladeländerna (MUL). Från svensk sida harliberaliseringar på dessa områden varit av utpräglatintresse och motiverat storaansträngningar från bl.a. regeringens sida. Trots deinsatser som gjorts på detta område inför WTO-förhandlingarna anser utskottet att ytterligareansträngningar bör göras för att få till stånd merlångtgående liberaliseringar inom jordbruks- ochteko-områdena. Inom EU bör ett målmedvetet arbetepåbörjas för att ta fram en plan för successiv totalavveckling av jordbruksskyddet. bör med storkraft driva att i-länderna avskaffar samtligaexportstöd på jordbruksområdet. bör liksomtidigare verka för en frihandelsvänlig politik,såväl inom EU som i andra sammanhang. Inte minstkonsumenterna gynnas av en sådan politik.När det gäller EU:s exportsubventioner påjordbruksområdet är det utskottets absolutauppfattning att dessa måste avskaffas. Detfinns flera skrämmande exempel på att rika länderdumpar sin produktion i fattiga länder till mycketlåga priser och slår ut de inhemska producenterna. Istället bör den inhemska produktionen i de fattigaländerna stödjas så att dessa blirkonkurrenskraftiga på den internationella marknaden.EU:s förhandlingsbud om en minskning igenomsnitt är bara ett litet steg på vägen, vilketmåste följas upp med ytterligare minskningar. sätt att se bör ävenfortsättningsvis verka för att den inslagna vägenmålmedvetet fullföljs. När det gäller tullfrihetenför de minst utvecklade ländernas export till EU ärdet enligt utskottets mening inte rimligt atttullfriheten för bananer, ris och socker skallinträda först efter nio år.Utskottet anser att det är viktigt att ,såsom ett mycket öppet och icke-diskriminerandeland, verkar för att GATS-förhandlingen leder tillökad konkurrens på privata marknader världen över.Den oro som har uttryckt måste samtidigttas på allvar. Enligt utskottets mening bör Sverigeverka för ökad öppenhet och transparens även inomEU.Frågan om ett grönt tullsystem, dvs.förmånligare tullar på varor som är förenliga medhållbar utveckling, är av intresse.