bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Dettotala antalet balanserade mål ökade något, medan antaletbalanserade mål hos åklagarna minskade.Genomströmningstiden från färdigtförundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan ökadetill jämfört under år 2001.Det är enligt regeringen viktigt attåklagarorganisationen fortsätter att vidta åtgärder föratt åstadkomma kortare genomströmningstider och högrelagföring i ekobrottsärenden. Regeringen ser därvidpositivt på att åklagarna trots ett ökat ärendeinflödeminskade sina balanser vad avser ekobrottsärenden.Riksåklagaren samordnar åklagarverksamheten som avserinternationellt rättsligt samarbete. Det har under år 2002rört sig om bl.a. det europeiska rättsliga nätverket föråklagare, , riksåklagarsamarbete i Östersjöområdetoch olika projekt för att stärka rättsstaten i de baltiskastaterna.Vid varje internationell åklagarkammare finnskontaktpunkter i det Europeiska rättsliga nätverket.Åklagarna vid dessa kamrar samarbetar också med Europoloch Eurojust. Vid dessa kamrar handläggs även ärenden somrör grov, gränsöverskridande brottslighet.Regeringen anser det positivt att åklagarorganisationenkontinuerligt vidareutvecklar sina insatser för attförbättra möjligheterna att ännu effektivare kunna bekämpagrov, gränsöverskridande brottslighet. Det är vidareregeringens uppfattning att åklagarorganisationensdeltagande i det internationella arbetet på alla nivåer ären nödvändig utveckling av verksamheten.Såvitt angår Riksåklagarens verksamhet i Högstadomstolen och myndighetens roll för rättsutvecklingen ochrättsbildningen framgår av budgetpropositionen att detvarje år upprättas en rättsutvecklingsplan över de frågorsom bedöms ha betydelse för rättsutvecklingen ochenhetligheten i rättstillämpningen inom detstraffrättsliga området. överklagaderiksåklagaren 13 domar till . avsett tillämpning av narkotikastrafflagen ochmiljöbalken samt påföljder för grova våldsbrott.Riksåklagaren gjorde en framställningtill där det föreslås att kravet påprövningstillstånd i även skall omfattaRiksåklagaren (dnr Ju2003/1349/Å). Syftet med detta ärbl.a. att förtydliga Riksåklagarens åklagarroll. Ärendetbereds i Justitiedepartementet.Regeringen anser, liksom Riksåklagaren, att det ärangeläget att det inom åklagarorganisationen finns ett välutvecklat system för att kunna identifiera de domar som ärlämpliga att överklaga.EkobrottsmyndighetenEkobrottsmyndigheten avslutade 3 355ärenden, vilket är en ökning jämfört med år 2001.Det totala antalet balanserade ärenden ökade med ca 3 %under året. Antalet inkomna ärenden ökade från 3 019 till3 475, dvs. Ökningen av antalet inkomna ärendenkan enligt främst förklaras av enutökad kontrollverksamhet hos skattemyndigheterna och ettökat antal konkurser.Av tabellen nedan framgår utvecklingen av inkomna ochavslutade ärenden samt myndighetens totala balans.Ekobrottsmyndighetens ärendeutveckling ---------------------------------------------------|År | Inkomna | Avslutade |Total balans|| | ärenden | ärenden | |---------------------------------------------------|1999 | 2 544 | 2 336 | 3 826 |---------------------------------------------------|2000 | 2 440 | 2 744 | 3 442 |---------------------------------------------------|2001 | 3 019 | 2 791 | 3 702 |---------------------------------------------------|2002 | 3 475 | 3 355 | 3 845 |---------------------------------------------------Vid ökade lagföringsandelen till 28 %av det totala antalet avslutade ärenden under år 2002jämfört . Lagföringsandelen när det gällerde särskilt krävande ärendena minskade däremot från 68 %av det totala antalet avslutade ärenden inom dennakategori under 2002.Av tabellen nedan framgår utvecklingen av lagföringen(åtal, strafföreläggande och åtalsunderlåtelse) samtbeslut som innebär att lagföring inte sker hosEkobrottsmyndigheten.Ekobrottsmyndighetens lagföring 1999-2002--------------------------------------------------|År |Åtal |Strafföreläggande|Åtalsunderlåtelse|Beslut som |Totalt antal|| | | | |innebär att|beslut om || | | | |lagföring |brottsmiss-|| | | | |inte sker |tankar under|| | | | | | året |--------------------------------------------------|1999|1 529|166 | 49 | 4 857 | 7 748 |--------------------------------------------------|2000|1 604|480 | 60 | 5 594 | 8 909 |--------------------------------------------------|2001|1 168|307 | 21 | 5 044 | 7 897 |--------------------------------------------------|2002|1 822|337 | 19 | 6 095 | 9 591 |--------------------------------------------------Med beslut som innebär att lagföring inte sker avsesbeslut som innebär att förundersökning inte inleds (2 643)respektive läggs ned (3 031) eller att åtal inte väcks(421). Siffrorna inom parantes avser . I det totalaantalet beslut om brottsmisstankar som redovisas itabellen ovan ingår även beslut som inte avser lagföring,t.ex. beslut om överlämnande av ärende till annanåklagarmyndighet, och som således inte skall ingå iunderlaget för beräkning av lagföringsandelen.Lagföringsandelen vad gäller avslutade brottsmisstankaruppgick till . Motsvarande siffraför var knappt 23 %.Det genomsnittliga medelvärdet för genomströmningstidenfrån brottsanmälan till beslut i åtalsfrågan avseende helaEkobrottsmyndigheten minskade marginellt från 533 till 523dagar. Om mediantiden i stället beräknas minskadegenomströmningstiden , dvs.med . Det bör påpekas att dessa siffror inte ärjämförbara med dem för det övriga åklagarväsendet sommäter genomströmningstid från färdigtförundersökningsprotokoll och inte från brottsanmälan.I tabellen nedan framgår utvecklingen för medelvärdetför genomströmningstiden för tiden från anmälan tillbeslut och för tiden från färdigtförundersökningsprotokoll till beslut avseendebrottsmisstankar.Ekobrottsmyndighetens genomströmningstider 1999-2002---------------------------------------------------| År | Från anmälan till | Från färdigt || | beslut rörande |förundersökningsprotokoll || | brottsmisstanke | till beslut |---------------------------------------------------|1999 | | |---------------------------------------------------|2000 | | |---------------------------------------------------|2001 | | |---------------------------------------------------|2002 | | |---------------------------------------------------Enligt regeringen uppfylldes målet att lagföringen skulleöka. har dock justeratberäkningsmetoden för andelen lagförda ärenden, varföruppgiften om lagföringsdelen bör bedömas med vissförsiktighet. Enligt regeringens bedömning bör det finnsförutsättningar att ytterligare höja lagföringen.Målet att antalet avslutade ärenden skall uppgå tillminst det antal som kommit in uppfylldes däremot inte.Skillnaden mellan antalet avslutade och antalet inkommandeärenden var dock liten. Detta måste dessutom ses motbakgrund av att ärendeinflödet till Ekobrottsmyndighetenfortsatte att öka under året.Målet att tiden från brottsanmälan till åklagarbeslutskall förkortas har uppfyllts.Under år 2002 har tillsammans medandra berörda myndigheter gjort 441 PEK-besök (preventivekonomisk kontroll) hos näringsidkare. I samarbete medandra berörda aktörer genomförde ettflertal brottsförebyggande projekt av pilotkaraktär föratt få ny eller ökad kunskap om problem ochförutsättningar inom specifika branscher.Ekobrottsmyndigheten utvecklade under år 2002ytterligare kontakterna med de ekobrottsbekämpandemyndigheterna i övriga nordiska länder och med myndigheterav aktuellt slag i bl.a. och Storbritannien.Vidare har myndigheten deltagit i olikarättsbiståndsprojekt som syftar till att stödjakandidatländernas anpassning till kraven för medlemskap iEuropeiska unionen.Ekobrottsmyndigheten ansvarar för samordningen i Sverigeav skyddet av EU-medel och är kontaktmyndighet för bedrägeribekämpningsbyrå (). Myndighetendeltar i den rådgivande kommittén i EU-bedrägerirelateradefrågor (Cocolaf) och i arbetsgruppen vid kommissionen meduppgift att främja skyddet av EU-medel.Regeringen finner det positivt attEkobrottsmyndighetens internationella arbete harvidareutvecklats.Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera attåklagarorganisationen uppfyllt de flesta mål förverksamheten som ställts upp. Det gäller t.ex. målen attavsluta fler ärenden än vad som kom in och attgenomströmningstiderna skulle vara fortsatt korta.Lagföringsandelen, som kan beräknas på flera olika sätt,förändrades inte i någon större omfattning. Utskottetdelar därvid regeringens uppfattning att det bör finnasutrymme för att öka lagföringsandelen (ellerlagföringskapaciteten som regeringen i vissa fall benämnerden).Det är positivt att åklagarorganisationenvidareutvecklar sina insatser för att bekämpa vissaprioriterade typer av brott, och utskottet anser att detär angeläget att detta arbete fortsätter med oförminskadkraft.Även har enligt regeringensbedömning nått upp till flera av de uppsatta målen. har inget framkommit som talar mot dennabedömning. Bland annat har genomströmningstiden frånbrottsanmälan till beslut minskat, vilket enligt utskottettalar för att utvecklingen går åt rätt håll. Det ökadeantalet balanserade ärenden kan delvis förklaras med attantalet inkomna ärenden ökade kraftigt under år 2002.Utskottet uttalade vid behandlingen av förra åretsbudgetproposition att det inte var alldeles orealistisktatt räkna med att siktkommer att ha bemästrat de svårigheter som myndigheteninledningsvis drabbats av (bet. 2002/03:JuU1 s. 57).Utskottet håller fast vid denna bedömning.Verksamhetsinriktning år 2004Regeringen har i budgetpropositionen för uppställtmål för sex olika verksamhetsområden. För åklagarväsendetär det främst verksamhetsområde 2, utredning ochlagföring, som är relevant. Det övergripande målet förverksamhetsområdet är att verksamheten skall bedrivas medhögt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet och attfler brott skall leda till lagföring.För att åstadkomma en bättre och mera hållbarbrottsutredningsverksamhet är det angeläget attåklagarväsendet tillsammans med polisen strategisktsamordnar sina insatser på området.Åklagarväsendet skall intensifiera sina insatser för atteffektivisera det operativa brottsutredningsarbetet.Samarbetet med polisen skall på flera områden breddas ochfördjupas. Syftet är att utveckla arbetsformer ocharbetsmetoder som kan medföra högre lagföring och kortaregenomströmningstider.Åklagarna skall utveckla sin förmåga att bekämpavåldsbrott, särskilt våld mot kvinnor och barn,narkotikabrott, ekonomisk brottslighet, brott mot miljönsamt brott med rasistiska eller främlingsfientliga,antisemitiska och homofobiska inslag, olaga diskrimineringsamt ungdomsbrott.Åklagarväsendet skall även arbeta för att förebygga denekonomiska brottsligheten.Ekobrottsmyndigheten har ett nationellt ansvar förbekämpningen av ekobrott, och myndigheten skall bl.a.utveckla och förstärka bekämpningen av den omfattande ochgränsöverskridande brottsligheten.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört.AnslagenÅklagarorganisationen(Beloppen anges i tusental kronor)----------------------------------------------------|Anslag |Prop. |m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | ||inkl. TB | | | | | |----------------------------------------------------|808 314 |819 874 |+ 30 |+ 50 |+ 40 |+ 50 || | |000 |000 |000 |000 |----------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag föråklagarorganisationen år 2004.För år 2003 uppgår åklagarorganisationens anslag, efterengångsvis höjning på tilläggsbudget med 20 miljonerkronor, till . Vid ingången avåret fanns en utnyttjad anslagskredit om ca 20,5 miljonerkronor. Utgiftsprognosen för är beräknad tilldrygt 776 miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för på819 . I anslagsberäkningen har hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler ochövriga förvaltningskostnader samt en delfinansiering avarkivhållningen hos . Vidare gesåklagarväsendet kompensation med för denfr.o.m. avgiftsbelagda årliga revisionen.I motion Ju462 (m) föreslås att anslaget tillåklagarorganisationen skall höjas med 30 miljoner kronor.Dessa ytterligare medel skall möta kostnader för bl.a.fler åklagare och ökad kompetensutveckling.En anslagsökning för åklagarväsendet om 50 miljonerkronor förordas i motionerna Fi240 och Ju466 (båda fp).Dessa ytterligare medel skall användas till bl.a. fleråklagare och för att öka möjligheterna till utbildning ochspecialisering.I motion Ju476 (kd) yrkas att anslaget tillåklagarorganisationen skall höjas med iförhållande till regeringens förslag. I motionen anförsatt de ytterligare medlen skall användas bl.a. till attförbättra arbetssituationen inom åklagarorganisationensamt fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogramsom påbörjats. Motionärerna menar attåklagarorganisationen måste förstärkas med 10 nyamiljöåklagare samt ytterligare drygt 50 åklagare, varav 30för olika kriminalpolitiska satsningar.Slutligen föreslås i motion Ju442 (c) att anslaget tillåklagarorganisationen skall höjas med 50 miljoner kronor.Dessa ytterligare medel skall användas för att bl.a. ökalagföringen.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringens förslagoch avslår motionsyrkandena.Ekobrottsmyndigheten(Beloppen anges i tusental kronor)----------------------------------------------------|Anslag |Prop. |m | fp | kd | c ||2003 | 2004 | | | | |----------------------------------------------------|311 640 |333 622 |- | - | - |- 50 || | | | | |000 |----------------------------------------------------I tabellen återfinns en redogörelse för regeringens ochoppositionens förslag till anslag för Ekobrottsmyndighetenår 2004.För år 2003 uppgår anslag, efterengångsvis indragning på tilläggsbudget med 10 miljonerkronor, till . Anslagssparandetvid årets ingång uppgick till drygt 14,3 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för är beräknad till knappt 316miljoner kronor.Regeringen föreslår för ett ramanslag tillEkobrottsmyndigheten på . Ianslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknadeutgiftsökningar för löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader samt en delfinansiering avarkivhållningen hos . Då Ekobrottsmyndighetenspris- och löneomräkning automatiskt blir felräknad varjeår, på grund av att kompensation för de poliser somarbetar på myndigheten finns i polisens pris- ochlöneomräkning, överförs från anslaget 4:1Polisorganisationen. Slutligen ges Ekobrottsmyndighetenkompensation med för den fr.o.m. och med år2004 avgiftsbelagda årliga revisionen.I motion Ju442 (c) föreslås att anslaget tillEkobrottsmyndigheten sänks med . Denföreslagna sänkningen av anslaget motiveras med attverksamheten bör koncentreras till de allvarligasteekobrotten och att ökade satsningar bör ske påbrottsförebyggande åtgärder.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringens förslagoch avslår motionsyrkandena.OrganisationsfrågorI motion Ju411 (kd) begärs en utredning omEkobrottsmyndighetens ansvarsområde. Motionärerna anseratt myndigheten skall handlägga avancerad ekonomiskbrottslighet och annan allvarlig brottslighet som harsamband med denna, t.ex. grova miljöbrott i en för helalandet enhetlig organisation. Övriga eko- och miljöbrottskall handläggas av lokala polis- ochåklagarorganisationer.I motion Ju225 (m) påtalas behovet av en enhetligorganisation när det gäller ekonomisk brottslighet, ochmotionären begär att ansvarsområdeskall utökas till att omfatta hela landet.Frågan om ansvarsområdebehandlades senast av utskottet i samband med behandlingenav förra årets budgetproposition (bet. 2002/03:JuU1 s. 60f.). Utskottet anförde då bl.a. följande. Vid riksmötet1996/97 uttalade utskottet sin tillfredsställelse över attregeringen hade för avsikt att inrätta enEkobrottsmyndighet. Den nya myndighetens tillkomst bordekunna innebära en betydande förstärkning av samhälletsinsatser mot den ekonomiska brottsligheten. Utskottetinstämde i regeringens bedömning att Ekobrottsmyndighetenborde inrättas som en självständig myndighet inomåklagarväsendet. Därigenom skulle myndigheten på ettnaturligt sätt knytas till den organisation förbrottsbekämpning som redan existerade (bet. 1996/97:JuU6s. 9).Riksrevisionsverket har avlämnat rapporten Vad hindrarEkobrottsmyndigheten? En granskning av hinder föreffektivt resursutnyttjande (RRV 2001:29). Flera av dehinder verket har identifierat i sin rapport beror på attden organisatoriska speciallösning somEkobrottsmyndigheten utgör ställer höga krav på samverkanmed polis- och åklagarväsendet. Många hinder beror dock påinterna förhållanden.I en skrivelse om den ekonomiska brottsligheten (skr.2001/02:40) anförde regeringen (s. 12) att arbetet med attvidareutveckla den nya myndighetsstrukturen kommer attfortsätta. Därvid kommer ,revisorers rapport motekonomisk brottslighet (2001/02:3) och den rapport -Översyn av organisation - somEkobrottsmyndigheten låtit en extern konsult ta fram attutgöra ett underlag.Regeringen har i regleringsbrevet förEkobrottsmyndigheten för uppdragit åt myndighetenatt bl.a. återredovisa vilka åtgärder som har vidtagitsmed anledning av uppgiften att nationellt utveckla ochsamordna bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Myndigheten skall även redovisa de åtgärder som vidtagitsför att samordna de nationella åtgärderna mot bedrägerier,missbruk och annan oegentlighet och ineffektiv hanteringav EU-relaterade medel i landet samt en beskrivning averfarenheterna av myndighetens samordningsansvar påområdet.När utskottet senast behandlade frågan omEkobrottsmyndighetens ansvarsområde anförde utskottet attett ställningstagande i organisationsfrågan borde anståtills en utvärdering av myndigheten hade gjorts (bet.2002/03:JuU1 s. 62).Frågan om utarbetandet av en ny samlad strategi mot denekonomiska brottsligheten och det fortsatta arbetet medatt vidareutveckla bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Utskottet finner inte skäl att föregripa det pågåendeberedningsarbetet och föreslår att avslår motionJu225 samt motion Ju411 i här behandlad del.Domstolsväsendet m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs för domstolsväsendetsresultat under . Utskottetdelar regeringens bedömning att domstolsväsendet istort fullgjort de mål som ställts upp för dessverksamhet. I avsnittet tar utskottet vidareställning till vilka prioriteringar som bör liggatill grund för domstolsväsendets verksamhet år2004. Utskottet behandlar också ett antalmotionsyrkanden om ställning.Utskottet hänvisar i denna del till tidigareställningstaganden och föreslår att riksdagenavslår samtliga motionsyrkanden. Jämförreservation 20.InledningDomstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning.Härtill kommer ett antal avgränsade uppgifter av merarättsvårdande natur.Domstolsverket är central förvaltningsmyndighet för deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,arrendenämnderna, hyresnämnderna ochRättshjälpsmyndigheten. Verket har vidare till uppgift attpå det allmännas vägnar föra talan mot beslut irättshjälpsfrågor.PersonalUnder var antalet årsarbetskrafter inomdomstolsväsendet 4 539 personer, vilket var en minskningmed jämfört med (se tabell).Antalet årsarbetskrafter inom domstolsväsendet 1998-2002----------------------------------------------------| År |Ordinarie|Icke |Notarier|Övrig |Totalt || |domare |ord. | | | || | |domare | |personal | |----------------------------------------------------|1998 |1 006 |617 |727 |2 761 |5 111|----------------------------------------------------|1999 | 952 |594 |722 |2 612 |4 879|----------------------------------------------------|2000 | 936 |569 |713 |2 482 |4 700|----------------------------------------------------|2001 | 960 |539 |737 |2 493 |4 729|----------------------------------------------------|2002 | 958 |528 |688 |2 365 |4 539|----------------------------------------------------Även antalet anställda har minskat. Detta beror enligtDomstolsverket bl.a. på uppsägningar till följd av attboupptäckningsverksamheten förts till skatteförvaltningenoch på grund av omorganisationen avinskrivningsmyndigheter. Uppsägningar av anställda isamband med sammanläggningar av tingsrätter har endastmarginellt påverkat antalet anställda.Det förekommer inom domstolsväsendet att ordinariedomare som gått i pension förordnas att delta ihandläggningen av ett visst mål eller att under viss tidtjänstgöra vid domstol. Omfattningen av de pensioneradedomarnas insatser har ökat . År 1998utbetalades i ersättning fördet arbete som utfördes av pensionerade domare. Dettamotsvarade eller 20,2 årsarbetskrafter.År 2002 utbetalades , vilketmotsvarade eller 25,7 årsarbetskrafter.Utskottet noterar att en inte försumbar andel avdömandet i domstolarna utförs av pensionerade domare ochatt denna andel har ökat under senare år.ResultatuppföljningI detta avsnitt behandlas resultatet av verksamheten inomdomstolsväsendet under år 2002.Det övergripande målet för rättsväsendet är denenskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Fördomstolsväsendet gällde att mål och ärenden skullehandläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. För attkunna bedöma hur väl detta mål uppfyllts redovisarregeringen ett antal resultatindikatorer, bl.a. antaletinkomna, avgjorda och balanserade mål samt omloppstideroch balansernas åldersstruktur. Dessa resultatindikatoreranvänds generellt för en beskrivning av domstolsväsendetsresultat . Den övergripande målsättningen varatt genomströmningstiderna skulle minska och attbalansernas åldersstruktur skulle förbättras.År 2002 var fjärde året som regeringen fastställdesärskilda verksamhetsmål för tingsrätterna, hovrätterna,länsrätterna och kammarrätterna. I regleringsbrevet för år2002 skärptes flera verksamhetsmål i förhållande tillmålen , eftersom domstolarna under detförsta såg ut att uppfylla flertalet av dedå uppställda målen.När det gällde de två högsta domstolsinstanserna, dvs.Högsta domstolen och Regeringsrätten, lät regeringen dessadomstolar själva bestämma vilka mål som skulle gälla förverksamheten vad avsåg vissa mål- och ärendekategorier.De uppställda verksamhetsmålen för tingsrätterna,hovrätterna, länsrätterna och kammarrätterna samtdomstolarnas resultat framgår av tabell 3.3 ibudgetpropositionen, utg.omr. 4, avsnitt 3.5.3. Tabellenåterges i bilaga 5. till betänkandet. I det följandekommenteras arbetsbelastningen och resultaten förrespektive domstolsslag.För tingsrätternas del ökade såväl antalet inkomna målsom antalet avgjorda mål något , medanantalet mål i balans minskade något (se tabell).Tingsrätternas målutveckling ----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |----------------------------------------------------|1999 | 128 361 | 130 821 | 61 994 |----------------------------------------------------|2000 | 129 847 | 129 202 | 62 639 |----------------------------------------------------|2001 | 128 054 | 128 779 | 61 914 |----------------------------------------------------|2002 | 129 873 | 131 149 | 60 315 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var äldre än ,vilket är en förbättring med 4 procentenheter.Genomsnittsåldern för avgjorda tvistemål, brottmål och FT-mål var 8,4, och hade endastmarginellt förändrats sedan föregående år. Som framgår avtabellen i bilaga ... var medianåldern betydligt lägre ängenomsnittsåldern.Av de tolv verksamhetsmål som uppställdes förtingsrätterna uppnåddes endast ett - andelen balanseradeFT-mål äldre än (). Vidare låg resultatenförhållandevis nära verksamhetsmålen för avgjorda målsmedianålder och för total balans. Resultatet avseendeandelen balanserade mål äldre än sex respektive tolvmånader låg, med undantag för det mål som uppnåtts, någotlängre från verksamhetsmålen. I förhållande till år 2001hade tingsrätternas resultat förbättrats avseende femverksamhetsmål och försämrats avseende tre. Vad gällerövriga fyra verksamhetsmål var resultatet oförändratjämfört med föregående år.Regeringens bedömning är att tingsrätternas sammantagnaresultat för får anses godtagbart.