bet · GQ01MJU13 · 2003-03-27 00:00:00 — Denna typ av ämnensprids i atmosfären över långa sträckor och utgör enav de viktigaste källorna till gränsöverskridandeluftföroreningar. VOC reagerar med kväveoxider iutomhusluft och bildar ozon på regional nivå undervissa betingelser bl.a. vid starkt solljus. Ozon imarknära luftlager påverkar människors hälsa ochskadar växter samt påverkar tekniska material.Utsläpp av bl.a. VOC i allmänhet regleras i det s.k.takdirektivet (2001/81/EG). Enligt detta direktivskall begränsa utsläppen avbl.a. VOC till högst . Av direktivetframgår att medlemsstaterna skall utarbeta programför att stegvis minska de nationella utsläppen ochatt uppnå specificerade utsläppstak.De nationella programmen skall innehålla informationom antagna och planerade strategier och åtgärdersamt kvantitativa uppskattningar av utsläppen år2010. Medlemsstaterna skall göra programmentillgängliga för allmänheten och relevantaorganisationer. redovisade inovember 2002 (dnr 126-6409-02 U) yttrande överutsläppen av VOC och insamlingen av data för detvidare arbetet. Inom EU regleras frågan genomEuropaparlamentets och rådets direktiv /63/EG avden om begränsning av utsläpp avflyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensinoch vid distribution av bensin från depåer tillbensinstationer (tankningsmuffdirektivet). Någrakrav på specifika aggregat för återvinning finnsemellertid inte i direktivet. För del harman återvinningsanläggningar för denflyktiga gas som trycks ut vid lastning av bensin påbilar. Problemet med uttryckt gas vid lastning avfartyg finns i hamn och i . Enligtvad utskottet erfarit har hamn installeratsådan återvinningsutrustning som efterfrågas imotionen och beslut harfattats att installera sådan utrustning även iLysekil. Utskottet finner särskilt mot bakgrund avdet redovisade inte att det föreligger något behovav ett riksdagsuttalande som efterlyses i motionN268 (kd) yrkande 2. Utskottet avstyrker motionen iberörd del.Den 1 augusti 2000 trädde en ny naturgaslag(2000:599) i kraft (prop. 1999/2000:72, bet.1999/2000:NU12, rskr. 1999/2000:259). Kunder med enårlig förbrukning på mer än 25 miljoner kubikmeternaturgas kan nu fritt välja naturgasleverantör. Dennya lagen utgör en anpassning av det svenskaregelverket till EG:s direktiv (98/30/EG) omgemensamma regler för den inre marknaden förnaturgas. Direktivet syftar till att ökakonkurrensen på gasmarknaden och skapa en inremarknad för naturgas. Som framhålls i motion N268(kd) yrkande 2 är naturgasen en viktig del i arbetetmed minskad klimatpåverkan. Utskottet villemellertid betona vad regeringen anförde ibudgetpropositionen för (utg.omr. om att i regleringsbreven för2001 och 2002 fått uppdraget att följa och analyserautvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt vadgäller strukturförändringar inom gasanvändning,handel med naturgas och överföringsverksamhet samtprisutvecklingen på gas och på transporttjänster.Myndigheten redovisade uppdraget ,Översyn av naturgaslagen En marknadsbeskrivning. Irapporten redovisar myndigheten resultatet av dessaanalyser samt föreslår de ändringar av regelverketoch andra åtgärder som kan behövas för att främja envidareutveckling av gasmarknadsreformen så att eneffektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kanuppnås. Rapporten bereds inomNäringsdepartementet. Därutöver har regeringennyligen tillkallat en särskild utredare med uppdragatt se över möjligheterna till en fortsattutveckling av el- och naturgasmarknaderna. Uppdragetskall redovisas till en del , ochslutredovisning skall ske (dir.2003:22). Utskottet är mot bakgrund härav inteberett att nu föreslå några åtgärder med anledningav motionen. Motion N268 (kd) yrkande 2 avstyrksdärför.Politik för skydd av den marinamiljönUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (s,m) om den miljön m.m. med hänvisningtill det arbete som pågår på området. Vidareavstyrker utskottet tre motionsyrkanden (s,kd) om (Helcom) ochdess arbete. Utskottet avstyrker dessutom ettmotionsyrkande (c) om vattenkvaliteten iStockholmsområdet som tillgodosedd med vadutskottet anför om arbetet med frågan.MotionernaI motion MJ269 (m) yrkande 5 anförs att en centralfråga på EU:s dagordning framöver är att slå vakt omen levande långsiktigt uthållig marin miljö inom ettutvidgat EU och dess angränsande hav ochvattensystem. Den bör enligtmotionärerna med kraft driva dessa frågor. För attytterligare öka trovärdigheten i det internationellaarbetet krävs enligt motionärerna program, resurseroch genomförande av väl genomtänkta forsknings- ochutvecklingsinsatser på den nationella nivån inom detmarinbiologiska området. Regeringen bör därförsnarast återkomma till med en mersammanhållen och heltäckande politik och strategiför dessa frågor, på såväl nationell sominternationell nivå. I motion MJ474 (s) framhållsvikten av ett särskilt program för och en utveckladnationell strategi för integrerad utsjöplanering isvensk ekonomisk zon och utanförterritorialvattengräns. Enligt motionen har WWF(Världsnaturfonden) engagerat sig ifrågan om en hållbar utveckling i havsområdenaframför allt som observatör i OSPAR ochNordsjökonferensen. Motionärerna anser att tiden ärmogen för ett mer aktivt initiativ från Sverigessida.En högre takt i implementeringen avHelsingforskommissionens uppställda mål efterfrågasi motion MJ245 (kd). Enligt motionärerna skärptemiljöministrarna i länderna runt i mars1998 kraven på jordbrukets kväveutsläpp i Östersjön.Detta innebär enligt motionärerna att takten iarbetet för implementeringen av de utsatta områdenakan öka (yrkande 1). Motionärerna tar också uppfrågan om stöd för rysk implementering avHelsingforskommissionens uppställda mål (yrkande 2).I Motion MJ339 (s) påpekas att staterna runtÖstersjön genom överenskommelse strävar efter atthalvera utsläppen av kväve och fosfor.Överenskommelserna har tolkats så att varje landskall minska sina utsläpp , men detta ärinte uppfyllt. Tolkningen kan enligt motionärernavisa sig vara ett misstag och resultatet skullemåhända bli bättre om åtgärderna fördeladeskostnadseffektivt mellan länderna.I motion MJ262 (c) yrkande 1 behandlas förslagtill åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten iStockholmsområdet. Det är enligt motionärernaangeläget att regeringen i sitt arbete inom EUdriver på för att ställa krav på producenter avt.ex. däck att inte använda giftiga oljor sommjukgörare. Här bör kunna gå före och minskatrafiksystemens miljöbelastning genom att t.ex.sluta använda bindemedel i vägbeläggningar sominnehåller polyaromatiska kolväten. Arbetet på attavgifta kretsloppen måste aktivt drivas vidare bådeinom och inom EU anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeI prop. 2000/01:130 Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier lämnade regeringen förslag tillåtta delmål för miljökvalitetsmålet Hav i balanssamt levande kust och skärgård. Bland delmålen togsbl.a. upp skyddsvärda miljöer, artbevarande,utsläpp m.m. I propositionen redogjorde regeringenvidare för det internationella miljösamarbetet.Arbetet med att integrera miljöhänsyn i för att främja en hållbar utvecklingbör enligt regeringen breddas och fördjupas ochenligt regeringen kommer att verka för attEU:s sjätte miljöhandlingsprogram medför etttydliggörande av EU:s miljöpolitiska mål. De delmålregeringen föreslog har antagit (bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Regeringenpresenterade sin skrivelse om hållbar utveckling(2002/03:29). I skrivelsen tar regeringen upp någraav de genomförda och pågående åtgärderna för attuppfylla den genomförandeplan som antogs vidtoppmötet. För den miljön antogs bl.a. måletatt ekosystemansatsen skall tillämpasför hållbar utveckling av haven, att nationella,regionala och internationella program för att hejdaförlusten av marin biologisk mångfald skallutvecklas samt att etablera enregelbunden FN-process för global rapportering ochanalys av den miljöns tillstånd. Regeringenpekar därvid på de åtgärder som pågår. Avdessa vill utskottet särskilt framhålla den år 2002tillsatta (dir. 2002:102),vilken senast skall presentera förslagpå området samt att förberedelser har inletts förNordsjökonferensens ministermöte omsjöfartens miljöpåverkan och fiskets konsekvenser. Isammanhanget bör också nämnas ,som har skapats för att stärka möjligheteratt bidra till internationella åtaganden inomvattenområdet samt , vilken har initierats i avbl.a. Sida har också utarbetat ett marintinitiativ för jordbruk, fiske, sjöfart ochlandsbygdsutveckling. Bland de verksamheter påområdet som pågår inom EU vill utskottet särskiltlyfta fram meddelande om att arbetaför en strategi för att skydda och bevara den marinamiljön. Avsikten är att en strategi med konkretaåtgärder skall antas. ställersig positiv till meddelandet och anser attekosystemansatsen i marin miljö är viktig. Imeddelandet som behandlades vid rådets möte i mars2003 tas också upp frågor om transportsäkerhet ochfisket från miljösynpunkt. Enligt vad utskotteterfarit råder i dessa frågor stor samsyn mellanmedlemsländerna. Enligt utskottets mening innebär deåtgärder som pågår såväl nationellt sominternationellt att syftet i motionerna MJ269 (m)yrkande 5 och MJ474 (s) torde vara tillgodosett.Utskottet avstyrker på grund härav motionerna iberörda delar.När det gäller kraven i motionerna MJ245 (kd)yrkandena 1 och 2 samt MJ339 (s) med anknytning tillHelsingforskommissionen (Helcom) och villutskottet erinra om att arbetet inomHelsingforskommissionen för att skydda Östersjönsmarina miljö har pågått . Av 132utpekade s.k. hot spots i har 26åtgärdats, och det är i synnerhet förbättringen avden kommunala och industriella avloppsreningen somhar bidragit till att vattenkvaliteten i kustzonernahar förbättrats avsevärt. Utskottet anförde vidbehandlingen av regeringens förslag till delmål förde nationella miljökvalitetsmålen (bet. 2001/02:MJU3s. 75) att verkar även internationellt förbevarandet av den miljön i västerhavet inomOslo-Paris-konventionen och i genomHelsingforskommissionen. Genomförandet av HelcomsÖstersjöstrategi för att komma till rätta medutsläpp av avfall från fartyg har lett till att ettharmoniserat regelsystem har etablerats för helaÖstersjöregionen. Östersjöstrategin utgjorde ocksåmodell för utarbetandet av ett EG-direktiv somytterligare harmoniserar regelverket i Europa.Vidare har behandlat en proposition omgenomförande av Östersjöstrategin (bet.2000/01:TU5). Genom beslutet antogs en radlagändringar som gör det möjligt att genomförastrategin i de delar som berörmottagningsanordningar för fartygsgenererat avfalloch tillhörande frågor (jfr bet. 2000/01:MJU3 s.46). Detta skall åstadkommas genom ett antalåtgärder såsom t.ex. obligatorisk avfallslämningfrån fartyg till mottagningsanordningar i land ochett enhetligt avgiftssystem för mottagningen avavfall. har dessutom (prop. 2001/02:181 Mottagning av avfall i hamnar)beslutat om kompletterande lagändringar för attgenomföra det s.k. mottagningsdirektivet(2000/59/EG). Utskottet har från Miljödepartementetinhämtat att arbetet inom ramen för Helcom fortgårför att åtgärda de ryska hot spots som kvarstår.Alla Helcoms parter utom kommer inom enrelativt snar framtid att vara EU-medlemmar ochmåste därför uppfylla EG:s miljölagstiftning. Enarbetsgrupp har upprättats för att se över HelcomProgramme Implementation Task Force och dessframtida roll när införlivandet kommeratt kontrolleras av EU. Vid en utfasning av det nyssnämnda programmet aktualiseras såledesRysslandfrågan och samma arbetsgrupp kommer ävenatt behöva identifiera vilka lösningar som finns atttillgå vad gäller den bristfälliga ryskaimplementeringen av Helcoms mål ochrekommendationer. Dessutom arbetar inom ramen för den nordliga dimensionenmed att ta fram en rad prioriterade projekt somskall ingå i handlingsplanen för den nordligadimensionen häribland kan nämnasavloppsreningsprojekt i och S:tPetersburg. Utskottet konstaterar att fleraaktiviteter pågår för att uppfyllaHelsingforskommissionens uppställda mål. Isammanhanget förtjänar att påpekas att somsin mening givit regeringen till känna attregeringen hos () bör ansöka om attsvenskt vatten i skall få status somsärskilt känsligt havsområde samt att regeringenytterligare bör påskynda arbetet inom Helcom för attäven övriga länder i skall kunna fåsina vatten klassade som särskilt känsligahavsområden (bet. 2002/03:MJU6, rskr. 2002/03:97).Utskottet finner mot bakgrund härav inte skäl att nuvidta några ytterligare åtgärder med anledning avmotionerna MJ245 (kd) yrkandena 1 och 2 samt MJ339(s). Motionerna avstyrks i berörda delar.Regeringen har i skrivelsen En miljöorienteradproduktpolitik (skr. 1999/2000:114, bet.2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) presenterat enstrategi för en miljöorienterad produktpolitik ochför hur arbetet bör bedrivas i , inom EU ochglobalt. I propositionen Svenska miljömål delmåloch åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) föreslogregeringen en strategi för giftfria och resurssnålakretslopp vilket omfattar en miljöorienteradproduktpolitik. I enlighet med propositionen avserregeringen att fortsätta det arbete för giftfria ochresurssnåla kretslopp som bl.a. påbörjats i enlighetmed regeringens skrivelse om en miljöorienteradproduktpolitik och att driva detta arbete pånationell nivå och inom EU. En av de prioriteradefrågorna under det svenska ordförandeskapet i EU varatt behandla kommissionens grönbok om en integreradproduktpolitik (IPP) och att få till ståndrådsslutsatser om kommissionens fortsatta arbete ifrågan. Utskottet har inhämtat att ett meddelandefrån kommissionen är under utarbetande. Vidtoppmötet i antogs dessutom engenomförandeplan som bl.a. innefattar förändradekonsumtions- och produktionsmönster. I planen ingårbl.a. att utveckla en strategi förinternationell kemikaliehantering. Regeringen haruttalat stöd för tillskapandet av ettinternationellt kemikaliesekretariat. Regeringen harockså som ett led i att driva på det svenska arbetetför en giftfri miljö bl.a. givitKemikalieinspektionen uppdrag att utredaförutsättningen för ett svenskt förbud motanvändning av bl.a. HA-oljor i bildäck (skr.2002/03:29 s. 22). kommer att behandlaskrivelsen . Sammanfattningsvisanser utskottet motion MJ262 (c) yrkande 1 varatillgodosedd med det anförda. Motionen avstyrks.Oljeutsläpp från fartyg m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (kd,c) med förslag till åtgärder mot utsläpp avolja i havet. Utskottet hänvisar isammanhanget bl.a. till arbetet som pågårinom ramen för Östersjöstrategin. Vidareavstyrker utskottet tre motionsyrkanden (kd,v, c) med förslag till märkning m.m. av olja.Utskottet avstyrker dessutom sjumotionsyrkanden (s, fp, kd, c, mp) med olikaförslag till lagstiftningsåtgärder. Detta medhänvisning till att nyligenlagstiftat om åtgärder mot förorening frånfartyg.MotionernaI motion MJ212 (kd) yrkande 3 behandlas vikten avatt avfall från ankrande fartyg tas om hand ihamnarna. Motionärerna anför att det är av stor viktatt Östersjöstrategin tillämpas fullt ut i svenskahamnar och att inom Östersjösamarbetetarbetar för att implementeringen förbättras i vissaandra hamnar så att sjöfarten verkligen bereds demöjligheter att kostnadsfritt lämna avfallet i hamnsom är grundtanken i Östersjöstrategin. I motionMJ426 (kd) yrkande 10 konstateras att det senasteåret nya åtgärder har införts för att förhindrautsläpp. Motionärerna hoppas att dessa får effekt,men påpekar att även måste vara pådrivande idessa frågor inom EU och de internationella organsom finns för havsmiljön. Enligt motion MJ491 (c)yrkande 2 bör vidta åtgärder för attförhindra små oljeutsläpp som sker från land. Detfinns enligt motionärerna resurser för att åtgärdastörre oljeutsläpp, men de små utsläppen förringasoch identifieras inte.Enligt motion MJ246 (kd) räcker det inte med attfartygen i hamnarna kostnadsfritt kan lämnaspillolja. Fartygen väljer ändå att skölja tankarnaunder gång för att tjäna tid och pengar. Risken attfällas för brott är liten. Det vore enligtmotionärerna därför önskvärt att pröva ettekonomiskt incitament att lämna spilloljan i hamn påsamma sätt som ett pantningssystem. I motion MJ313(v) yrkande 3 föreslås att ett system för märkningoch härledning av oljan upprättas. Motionärernaanför att eftersom de flesta oljeutsläppentroligtvis är avsiktliga är det viktigt att någotsystem upprättas för märkning och härledning avoljan. Ett likande krav framställs i motion MJ491(c) yrkande 4 om krav på märkning av olja somtransporteras till havs.Flera motioner behandlar frågan om straffansvarför olje- och andra utsläpp i havet. I motion MJ212(kd) anförs att antalet personer som blir straffadeär mycket litet. Ett av skälen härtill ärsvårigheten att peka ut den skyldige ombord. Ettskärpt straffansvar för rederiet och befälhavaren ärenligt motionärerna därför nödvändigt (yrkande 1).Vidare anförs att det internationella samarbetet föratt kunna lagföra förövaren är bristfälligt. Det ärför närvarande inte ens möjligt att lagföra ettillegalt oljeutsläpp i ett annat EU-land. Ett arbetei denna riktning är nödvändigt för att man inom EUskall komma tillrätta med problemet. EU bör ocksåverka för att förbättra den ofta bristfälligalagföringen och återrapporteringen i vissaflaggstater (yrkande 2). Enligt motion MJ290 (fp)bör regeringen i ta initiativ isyfte att initiera åtgärder som kriminaliserarutsläpp av sopor i havet. Enligt motion MJ428 (c)yrkande 25 föregås brotten ofta av kalkyler därkostnaderna för eventuellt straff vägs mot vinstenav att bryta mot reglerna. Det är enligtmotionärerna därför mycket viktigt att destraffrättsliga sanktionerna fungerar och att detblir kännbart att överträda reglerna. I motion MJ491(c) yrkande 3 efterlyses skärpt lagstiftning i syfteatt komma åt fartyg som rengör tankarna till havs.Också i motion MJ489 (mp) yrkande 11 argumenterasför skärpta regler för oljeutsläpp. Motionären imotion MJ478 (s) yrkande 3 argumenterar för att tabort rekvisitet grov vårdslöshet och endast krävavårdslöshet i regelverket om rättsligt ansvar föroljeutsläpp.Utskottets ställningstagandeÖstersjöstrategin som utarbetats inom ramen förHelsingforskonventionen av länderna runt Östersjönhar som huvudsakliga moment i strategin enats om attfartyg innan de avseglar skall vara skyldiga attlämna sitt avfall till en mottagningsanordning ihamn och att hamnarna skall tillämpa det s.k. non-special-fee-systemet vid mottagning av avfall.Systemet innebär att någon särskild avgift inte fårtas ut av fartygen för omhändertagandet. Inom EU:sgemensamma transportpolitik ingår sjötransporter somdärmed är föremål för gemenskapens normgivning. Inovember 2000 antogs direktivet 2000/59/EG ommottagningsanordningar i hamn för fartygsgenereratavfall och lastrester. Direktivet är i stora delaruppbyggt efter samma principer somÖstersjöstrategin. Det omfattar alla fartyg somanlöper eller framförs i en medlemsstats hamn medvissa undantag. I direktivet åläggs medlemsstaternaatt tillgodose behovet av mottagningsanordningar ihamnar samt att utarbeta planer för mottagande ochhantering av avfallet. Direktivet skulle varagenomfört senast . I och medgenomförandet av Östersjöstrategin hade iallt väsentligt redan genomfört vad som krävs.Ändringar har gjorts bl.a. i lagen (1980:424) omåtgärder mot förorening från fartyg,fartygssäkerhetslagen (1988:49) och i tullagen(2000:1281). har dessutom genomfört en radändringar i straffbestämmelserna vid oljeutsläppsåsom bl.a. utökad domsrätt över utländska fartyg påsvenskt vatten m.m. har utsetts tilltillsynsmyndighet över efterlevnaden avbestämmelserna (prop. 2000/01:139, bet. 2001/02:MJU4och prop. 2001/02:181, bet. 2002/03:MJU3). Dessa ändringar redovisas mera utförligtnedan. Utskottet vill dessutom framhålla att detenligt lagen (1980:424) om åtgärder mot föroreningfrån fartyg är straffbart att uppsåtligen eller avoaktsamhet underlåta att lämna avfall som innehållerolja eller andra skadliga ämnen till enmottagningsanordning. Utskottet konstaterar att detbåde för svenskt vidkommande och inom EU antagitskraftfulla regler mot den typen av utsläpp sommotionerna MJ212 (kd) yrkande 3, MJ426 (kd) yrkande10 och MJ491 (c) yrkande 2 tar upp. Utskottet somnaturligtvis inte på något sätt vill förringa dessaproblem anser därför för egen del att intenu bör vidtaga några ytterligare åtgärder medanledning av motionerna. Dessa avstyrks därför.Regeringen gav i uppdrag atttillsammans med , ,och att inför2000-talet se över framtida oljeskyddsåtgärder. Dennationella gruppen avser nu att till sommaren 2003presentera en uppdaterad rapport om oljeskyddet framtill . Utskottet har inhämtat att det under1980-talet gjordes vissa försök att märka den oljasom transporterades, men att dessa försök inte slogväl ut. Den nationella gruppen har ånyo diskuteratfrågan om märkning med en DNA-molekyl,men utskottet har erfarit att tanken för närvarandeinte anses realistisk särskilt mot bakgrund av deomfattande kraven på dokumentation som därmeduppstår. Därtill kommer att ett fartyg har fleraolika oljetyper ombord. Det kan röra sig ommaskinolja, hydraulolja och oljelast. Möjlighetenatt införa någon form av pantningssystem för oljansom föreslås i motion MJ246 (kd) har diskuteratsinom . Ett sådant system skulleinnebära att ett fartyg får ställa en ekonomisk pantsom återfås då frakten redovisats. Den del avoljelasten som man inte kan redovisa skulle medföraatt panten eller delar därav förverkas.Havsmiljökommissionen kommer att presentera sittbetänkande . Mot bakgrund avdet faktum att de förslag om märkning av oljelasteroch pantsystem som efterlyses i motionerna MJ313 (v)yrkande 3 och MJ491 (c) yrkande 4 är underdiskussion anser utskottet inte att det finns skälför att nu vidtaga några åtgärder.Utskottet avstyrker därför nu behandlade motioner.Med anledning av att det i ett flertal motionerframförs krav på en skärpning av de straffrättsligasanktionerna vid oljeutsläpp, utsläpp av avfall,m.m. vill utskottet anföra följande. I 10 kap. 1 §lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening frånfartyg (VlfL) stadgas att den som uppsåtligen ellerav oaktsamhet bryter mot utsläppsförbuden i VlfLdöms till böter eller fängelse i högst , ominte gärningen är belagd med strängare straff imiljöbalken. Även andra bestämmelser i ,främst i 13 kap., kan emellertid komma i fråga.Bestämmelserna om miljöbrott och vållande tillmiljöstörning flyttades frånbrottsbalken till och finns numera i 29kap. 1 respektive 2 §§ . Straffskalornaär oförändrade, vilket innebär att straffen förmiljöbrott av normalgraden och för vållande tillmiljöstörning är samma som för ett olagligt utsläppenligt VlfL, dvs. böter eller fängelse i högst tvåår. Endast för miljöbrott som är att bedöma somgrovt föreskrivs strängare straff än enligt VlfL,nämligen fängelse i lägst och högst sexår. Av förarbeten till VlfL respektive brottsbalkenframgår att när miljöbrott (då enligt )inte är att anse som grovt skall ansvar för ettolagligt utsläpp ådömas enligt VlfL (se vidare prop.1979/80:167, s. 273 och 280 samt prop. 1980/81:108,s. Den brottsliga gärningen enligt miljöbalkenbestår i att förorena bl.a. vatten på ett sätt sommedför eller kan medföra sådana hälsorisker förmänniskor eller sådana skador på djur och växter sominte är av ringa betydelse eller annan betydandeolägenhet i miljön. Att en förorening kan medföravissa risker eller skador innebär att det föransvar krävs att gärningen har framkallat enbeaktansvärd risk för en negativ effekt på miljön.Straffansvar kan dock komma i fråga även när denmiljöskadliga effekten inte kan påvisas i detsärskilda fallet men utredningen visar att dettypiskt sett föreligger en risk för en sådan effekt.Det krävs då även att denna risk är så påtaglig atten normalt ansvarsmedveten person skulle ha avståttfrån den aktuella åtgärden. Vid beaktande av riskenför miljön skall den miljöskadliga effekt som kanuppstå på grund av kumulation med andra föroreningarbeaktas (prop. 1980/81:108, bet. 1980/81:JuU37). IVlfL:s straffbestämmelser finns inte någotmotsvarande krav på att gärningsmannens handlandeskall medföra någon viss effekt.