bet · GQ01KRU6 · 2003-03-13 00:00:00 — Därför föreslås i motionen att skalltillkännage för regeringen att en uppföljning skallgöras av public service-företagens resursfördelningoch fördelning av sändningstider på program för deerkända etniska minoriteterna i landet.I motion Kr373 (v) sägs att radioteatern undersenare år hotats, att anslagen minskats avsevärt ochatt diskussioner om nedläggning förekommit.Förslaget i motionen syftar till att radioteaternskall vara ett prioriterat område inom SverigesRadio och att teaterns kvalitet skall säkras(yrkande 26).Det är enligt motionärerna bakom motion Kr336 (c)oroande att SVT i allt större utsträckning väljeratt sända studiogudstjänster i stället för att somtidigare genomföra sändningar på plats i en kyrka.Därför föreslås i motionen att regeringen skallsäkerställa att programföretaget fortsätter attsända TV-gudstjänster från kyrkor och inte från enstudio (yrkande 22).I motion Kr339 (s, fp, v, c, mp) anförs att publicservice-företagen bör utveckla program för HBT-målgruppen (homosexuella, bisexuella ochtranspersoner). Regeringen bör i kommandeavtalsförhandlingar med SR och SVT föra upp dennafråga (yrkande 2).I motion Kr226 (c) sägs att SVT, som är en avlandets viktigaste informationsspridare, styrs frånStockholm och har ett huvudstadsperspektiv somtyvärr ger en snedvriden bild av . Som ettled i den regionaliseringsprocess som pågår i landetföreslås i motionen att en av SVT:s kanaler skallregionaliseras.Utskottets ställningstagandeSom nämnts i det föregående har regeringen fogat enrad villkor till programföretagenssändningstillstånd. Ett nytt och preciserat villkori SVT:s tillstånd rör programtextningen och innebäratt "av sändningstiden förförstagångssändningar med svenskt ursprung bör varatextad vid utgången av tillståndsperioden", dvs. vidutgången av (14 §).Av SVT:s public service-uppföljning för år 2002framgår att antalet textade timmar iförstagångssändningar ökade från år2001 . uppgick antalet och . Utskottetvälkomnar att en reell ökning av antalet timmarkunnat göras avtillståndsperioden.Vidare konstaterar utskottet att olika metoder kantillämpas vid beräkningen av den procentuellaandelen text-TV-textning. Vid föregående ,då utskottet behandlade motionsyrkanden liknande denu aktuella, kom utskottet fram till att avförstagångssända program med svenskt ursprung hadetextats (bet. 2001/02:KrU11 s. 21).Utskottet utgick då från att det ovan redovisadeantalet svensktextade timmar det året uppgick till 1013, medan det totala antalet timmarförstagångssändningar med svenskt ursprung uppgicktill 4 128. Om samma beräkningsmetod tillämpas förår 2002 som för uppgår programtextningen förår 2002 till , då antalet svensktextade timmarvar 1 302 och det totala antalet timmarförstagångssändningar med svenskt ursprung var 4852.Från SVT har utskottet erhållit material som visaratt sändningar på svenska språket exklusive SVT24och SVT Morgon uppgick ochatt därav var text-TV-textade. Såledesvar av detta slags sändningar text-TV-textade.Motsvarande siffra för uppges vara 37 %.Med båda beräkningssätten indikeras en ökningmellan åren 2001 och 2002.Utskottet konstaterar att det inte ankommer påriksdagen att under löpande sändningsperiod uttalasig om hur den procentuella andelen text-TV-textningav förstagångssändningar med svenskt ursprung skallberäknas. och TV har iuppdrag att följa upp och bedöma hur villkoren isändningstillstånden följts av de olikaprogramföretagen.Frågan om villkoren för SVT i ett framtidasändningstillstånd skall skärpas eller preciseras iförhållande till nu gällande villkor då det gällerprogramtextningen torde kunna diskuteras i detkommande parlamentariska beredningsarbete som skallföregå nästa tillståndsperiod.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr210 (c) yrkande 1 och Kr336(c) yrkande 25.Frågan om störande bakgrundsljud i SR:s och SVT:sprogram, som tagits upp motionsvägen, behandlades avkulturutskottet (bet. 2000/01:KrU8 s.33). Utskottet uttalade då bl.a. följande.Enligt utskottets uppfattning är det självklartatt en radio och TV i allmänhetens tjänst i sinproduktion beaktar de svårigheter som personermed hörselnedsättning kan ha när det gäller attuppfatta talade inslag i program i radio och TVsom spelas in i lokaler med dålig akustik,program som innehåller störande bakgrundsljud ochprogram som kompletteras med bakgrundsmusik.Utskottet förutsätter att programföretagenintensifierar sina ansträngningar för attåstadkomma en jämn och hög ljudkvalitet och - iså stor utsträckning som möjligt - undvikastörande bakgrundsljud av olika slag för attdärmed kunna leva upp till kravet i nästasändningstillstånd på att öka tillgänglighetentill programmen. Vederbörlig hänsyn till dessapublikgrupper måste vägas mot deprogramansvarigas krav på autenticitet ochabsolut konstnärlig frihet.Utskottet, som alltjämt har samma inställning idenna fråga, anser att nu aktuella motionsyrkandeninte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Motionerna Kr336 (c) yrkande 24 och A223 (c)yrkande 2 avstyrks därmed.Våren 2001 godkände regeringens förslagatt det skulle vara ett mål för SVT att erbjuda uppläsning avtextremsan i SVT:s program (prop. 2000/01:94, bet.2000/01:KrU8 s. 31, rskr. 2000/01:268). Regeringenhar i enlighet härmed fogat en bestämmelse med dettainnehåll till sändningstillståndet för SVT (14 §).Något uttalande från med anledning av nuaktuella motionsförslag är inte motiverat.Motionerna Kr276 (m) och Kr336 (c) yrkande 26avstyrks.Förslaget i motion Kr367 (kd) yrkande 6 syftar tillatt en ljudsignal skall föregå program i SVT sominnehåller våldsinslag.Riksdagen beslutade om vissa ändringarav radio- och TV-lagen (1996:844) för att i svenskrätt genomföra och rådetsdirektiv Television utan gränser (direktiv89/552/EEG). Riksdagsbeslutet innebar att det i 6kap. 2 § infördes en bestämmelse om att program medingående våldsskildringar av verklighetstrogenkaraktär eller med pornografiska bilder som sänds itelevisionen skall antingen föregås av en varning iljud eller innehålla en varning som anges löpande ibild (prop. 1997/98:184,bet. 1998/99:KU13, rskr. 1998/99:100).Den policy som SVT tillämpar innebär att företagetförvarnar i påannonser eller programpresentationerom att ett program eller inslag innehållervåldsscener som kan verka uppskakande på tittarna.Policyn gäller både nyhetsprogram ochfiktionsprogram, oavsett sändningstidpunkt.Utskottet vill tillägga att ett av villkoren somregeringen fogat till SVT:s sändningstillstånd gårut på att företaget skall ta hänsyn tilltelevisionens särskilda genomslagskraft när detgäller programmens ämnen och utformning samt tidenför sändning av programmen (13 §).Enligt utskottets uppfattning finns det inte någonanledning för att göra något uttalande omatt SVT skall ändra sin policy då det gäller varningföre program med våldsinslag. Motion Kr367 (kd)yrkande 6 avstyrks därför.I motion Kr275 (kd) begärs att skalluttala att en uppföljning skall göras av publicservice-företagens resursfördelning och fördelningav sändningstider då det gäller program för deerkända etniska minoriteterna.Av sändningstillstånden för , SVT och UR framgåratt de tre företagen skall beakta språkliga ochetniska minoriteters intressen och att de nationellaminoriteterna skall inta en särställning. Vidareskall företagen enligt sina anslagsvillkor självafölja upp och rapportera hur de uppfyllt sittuppdrag. i innevarandetillståndsperiod har redovisats i företagens publicservice-rapporter, vilka har lämnats in tillKulturdepartementet och . Nämnden skall därefter bedöma och förregeringen redovisa om rapporterna ger staten ochallmänheten tillräckligt underlag för att kunnabedöma hur public service-uppdraget har fullgjorts.Granskningsnämnden skall redovisa sinabedömningar av i innevarandetillståndsperiod.Kravet i motionen om uppföljning är således redantillgodosett. Motion Kr275 (kd) avstyrks.Då det gäller förslaget i motion Kr373 (v) omprioritering av radioteatern vill utskottet peka påatt det av SR:s sändningstillstånd framgår attföretaget skall vidga och fördjupa sitt kulturansvarsamt ta till vara och utveckla ljudradions särskildaförutsättningar att ge upplevelser och stimulerafantasin. Vidare framgår av anslagsvillkoren förföretaget att SR inom tillgängliga ekonomiska ramarskall göra de prioriteringar som krävs för attuppfylla public service-uppdraget.Enligt utskottets uppfattning bör inteunder löpande tillståndsperiod göra ett uttalande omvilka prioriteringar som skall göras inom SR.Utskottet avstyrker således motion Kr373 (v) yrkande26.Utskottet anser att TV-gudstjänster är en angelägenprogramform. Det är emellertid en fråga förprogramföretaget, , att självt avgöra hurgudstjänstprogrammen skall gestaltas och varifrån deskall sändas. bör således inte göra någotuttalande till regeringen i frågan. Motion Kr336 (c)yrkande 22 avstyrks.Förslaget i motion Kr339 (s, fp, v, c, mp) syftartill att regeringen i förhandlingarna med publicservice-företagen inför en ny tillståndsperiod skallta upp frågor om program för HBT-målgruppen.Utskottet anser sig kunna förutsätta att denkommitté som skall tillsättas för att förbereda ettnytt sändningstillstånd för public service-företagenför tiden kommer att vara oförhindradatt ta upp frågan om särskilda program för olikagrupper i samhället, t.ex. HBT-personer, somföreslås i motionen. Enligt utskottets uppfattningfinns det inte något skäl att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet.Det kan tilläggas att programföretagen självabeslutar om programmens utformning och innehåll ochatt det inte finns något som hindrar företagen attredan nu sända program för HBT-målgruppen. MotionKr339 (s, fp, v, c, mp) yrkande 2 avstyrks.Förslaget i motion Kr226 (c) syftar tillregionalisering av en av SVT:s kanaler. Som framgårav anslagsvillkoren för SVT skall avallmänproduktionen ske utanför . Dennaproduktion riktar sig till hela landet. Vidare skallSVT enligt tillståndsvillkoren sända regionalanyhetsprogram i minst samma omfattning som underverksamhetsåret 2001.Att upplåta en av SVT:s programkanaler för enbartregionala sändningar är med nuvarande kanalstrukturinte realistiskt. Däremot kan frågan komma attaktualiseras vid övergången till digitalamarksändningar. Det torde då - som visat - bli möjligt att sända ett stortantal regionala TV-program i det digitala marknätettill en sammanlagd sändningskostnad som gäller förett rikstäckande TV-program (jfr kommitténsslutbetänkande , modernisering avmarknätet s. 144).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr226 (c).Programföretagens medelsanvändningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- programföretagens medelsanvändning, jämförreservation 11 (fp).MotionenFörslaget i motion Kr372 (fp) syftar till att SVToch SR skall sänka sina ambitioner då det gällerinvesteringar i digital teknik (yrkande 32).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser nu - liksom vid föregående riksmötedå frågan om programföretagens investeringar idigital teknik också behandlades - att det ärangeläget att public service-företagen har möjlighetatt ligga långt framme när det gäller utvecklingenav ny teknik. Bland annat kan nämnas attteknikutvecklingen har betydelse inte minst förfunktionshindrade, en grupp som SR och SVT har ettsärskilt ansvar för.Utskottet vill tillägga att det ankommer på debåda programföretagen att själva avgöra hurtillgängliga medel skall användas.Motion Kr372 (fp) yrkande 32 avstyrks.Distribution av TVUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- nordiskt TV-samarbete och- SVT:s regionala sändningar.MotionernaFörslag som syftar till nordiskt TV-samarbete tasupp i motion U240 (fp). Innan övergången till detdigitala TV-nätet har genomförts, ärdet - anför motionären - ett avgörande test av denordiska regeringarnas ambitionsnivå för detnordiska samarbetet om TV-frågan slutligen kan lösas(yrkande 3).I motion Kr323 (s) begärs att staten skalltydliggöra SVT:s ansvar för att hela skallfå tillgång till regionala sändningar. Bakgrundentill motionen är att ett antal hushåll i Blekingeinte har möjlighet att ta emot SVT:s regionalasändningar avseende och Blekinge.Utskottets ställningstagandeNordiskt TV-samarbete har som framgår av motion U240(fp) diskuterats . Frågan har ocksåbehandlats vid flera olika tillfällen ,(jfr bet. 2001/02:KrU11 s. 26 f.).Utskottet vill ånyo peka på att det - åtminstone iteorin - kan komma att finnas goda möjligheter efterövergången till digitala sändningar att återutsändagrannländernas public service-program. Detfrekvensutrymme som de digitala sändningarna upptarär nämligen betydligt mindre än det som upptas avanaloga sändningar. Åtskilligt fler digitalaprogramkanaler kommer därmed att få plats i detdigitala nätet än vad som ryms i det analoga nätet.En rad ekonomiska, tekniska och juridiska frågormåste emellertid lösas. Det torde också varanödvändigt att kartlägga TV-publikens intresse har beslutat om en rekommendationtill de nordiska regeringarna vid rådets 54:esession som står i god överensstämmelsemed den nu aktuella motionens syfte. Rådetrekommenderar regeringarna att verka för att inomramarna för det nordiska samarbetet och i respektiveland finna lösningar som bidrar till att allmänheteni de nordiska länderna i högre grad får möjligheteratt ta emot övriga nordiska länders public service-kanaler.Nordiska ministerrådet har därefter - i januari2003 - uppdragit åt en utredare att göra en nordiskTV-utvärdering. Utvärderingen skall koncentrerastill den digitala tekniken och mynna ut i förslag påhur möjligheterna att se andra nordiska länderspublic service-kanaler skall kunna förbättras.Ambitionen är att de nordiska ländernas publicservice-kanaler skall kunna ses överallt i Norden.Utredaren skall också bedöma vilken efterfrågan pågrannlands-TV som kan finnas med utgångspunkt i hurmöjligheterna att se grannlands-TV utnyttjas i dag.Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2003.Mot bakgrund av det arbete som påbörjats påuppdrag av anser utskottetatt något uttalande från inte är påkallat.Motion U240 (fp) yrkande 3 avstyrks således.Motioner som tar upp problem rörande SVT:s regionalasändningar och de svårigheter som finns i vissaområden som ligger på gränsen mellan olika sändare,såsom t.ex. östra , har behandlats ochavstyrkts av utskottet vid tidigare riksmöten (jfrbet. 2001/02:KrU11 s. 26).Utskottet anser alltjämt att det iutbyggnadsskedet för det digitala marknätet intelängre är aktuellt med ytterligare utbyggnad av detanaloga marknätet. Utskottet utgår från att SVTuppmärksammar det problem som aktualiserats i motionKr323 (s) vid den fortsatta utbyggnaden av detdigitala marknätet. I sammanhanget kan nämnas attutskottet har inhämtat att SVT avser att inledadigitala satellitsändningar av samtliga regionalanyhetsprogram.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr323 (s).Översyn av VåldsskildringsrådetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- översyn av , jämförreservation 12 (fp, kd, c).MotionernaI tre motioner, Kr334 (kd) yrkande 5, Kr367 (kd)yrkande 5 och Ub492 (kd) yrkande 11, har förslagväckts som syftar till att en översyn skall göras avVåldsskildringsrådets verksamhet. En sådan översynhar begärts av rådet, eftersom vissa delar av rådetsdirektiv anses ha blivit föråldrade, medan andrablivit mer angelägna. I motion Ub492 (kd) begärs attöversynen skall göras skyndsamt.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att regeringen ibudgetpropositionen för angav sin avsikt attmodernisera uppdrag, så attdet anpassas efter dagens problembild (prop.2001/02:1 utg.omr. 17 s. 115). 2003 uttalade regeringen att arbetet med attmodernisera uppdraget kommer att breddas ochintensifieras (prop. 2002/03:1 utg.omr. 17 s. 101).Rådet har funnits . Under de gångnaåren har mediesituationen förändrats i fleraavseenden. Exempelvis har tillgången till Internetutökats i hög grad. Rådet har på eget initiativbegärt en översyn av sina direktiv. Utskottet harförståelse för förslagen i nu aktuella motioner ochvill därför - liksom motionärerna - understrykavikten av att rådets uppdrag moderniseras. Utskottetutgår från att regeringen fullföljer sinredovisade avsikt att moderniseraVåldsskildringsrådets uppdrag. Mot bakgrund av deuttalanden som regeringen gjort ibudgetpropositionen torde inte någon riksdagensåtgärd vara påkallad med anledning avmotionsförslagen. Motionerna Kr334 (kd) yrkande 5,Kr367 (kd) yrkande 5 och Ub492 (kd) yrkande 11avstyrks således.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Mål för mediepolitiken (punkt 1)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2002/03:K333 yrkandena 1och 2.StällningstagandeVi anser att inriktningen på den statligamediepolitiken skall ändras i enlighet med vadModerata samlingspartiet har framfört i motion K333(m) yrkandena 1 och 2. Det innebär att staten skallha tre uppgifter på medieområdet, nämligen att- skapa ett regelverk och tydliga spelregler föratt garantera yttrandefrihet, tryckfrihet ochetableringsfrihet i medierna,-- att garantera tillgången till vissakvalitetsprogram, det s.k. public service-uppdraget och-- att hantera de statliga radio- och TV-bolagen ,, UR och Teracom.-Vi anser att följande riktlinjer borde varagrundläggande för den svenska mediepolitiken.- Målet för mediepolitiken skall vara attsäkerställa yttrandefriheten, respekten förupphovsrätten samt mediernas oberoende ochtillgänglighet.-- Det offentliga skall inte genom skattemedel ellerandra med tvång uttaxerade medel motverkakonkurrens och mångfald.-- Staten skall inte utöva sin makt så att den styroch dominerar medieutbudet. Det ställer krav på attdet offentliga utformar sin verksamhet på ettsådant sätt att det bidrar till det samlademedieutbudet med det som andra inte gör.-- Staten skall verka för etableringsfrihet så långttekniken medger. Inom ramen för tillgängligafrekvenser eller kanaler skall var och en behandlaslikvärdigt.-- Den nya tidens medier skall, liksom den friapressen, stå oberoende från stat och kommun. Statenskall inte genom politiska beslut och godtyckligaval avgöra vem eller vilka som skall få sända.-- Tryckfrihetens principer ochyttrandefrihetsgrundlagen skall vara ramen för vadsom får sändas.-- Olika medier skall ha rätt att söka sinfinansiering genom t.ex. reklam eller avgifter frånpubliken.-- Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier,som Internet. Förhandsgranskning och censur är likaförkastliga i nya medier som i gamla.-- Begränsningar av medieföretags ägandeförhållandenskall inte förekomma.-- Staten skall så långt som möjligt avveckla sittägande i mediebolag.-Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagensåledes bifalla motion K333 (m) yrkandena 1 och 2.2. Finansieringsform för public service-verksamheten (punkt 3)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2002/03:K333 yrkande 12och avslår motion 2002/03:Kr372 yrkande 31.StällningstagandeDen tekniska utvecklingen innebär bl.a. att mannumera kan se på TV i en vanlig dator om man har etts.k. kommer dessutom möjlighet att se påTV via Internet, s.k. webb-TV, eller via bredband.Därmed blir datorer med bra Internetanslutning ellerbredband avgiftspliktiga. En modern definition avbegreppet public service och en successiv avvecklingav det statliga företagandet inom mediebranschen(jfr reservationerna 1 och 4) gör att motiven för ensärskild TV-avgift upphör. Enligt vår mening böravgiftsfinansieringen därför avskaffas och publicservice-verksamheten finansieras gemensamt medskattemedel liksom annan verksamhet som befinnsomistlig för allmänheten.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagensåledes bifalla motion K333 (m) yrkande 12 och avslåmotion Kr372 (fp) yrkande 31.3. Finansieringsform för public service-verksamheten (punkt 3)av och (bådafp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr372 yrkande 31och avslår motion 2002/03:K333 yrkande 12.StällningstagandeSom framgår av motion Kr372 (fp) kommer TV-avgifterna i längden inte att kunna fungera somintäktskälla för public service. Ett skäl till dettaär att systemet med TV-avgifter inte ärteknikneutralt. Att betala för innehav av mottagare(en TV-apparat) är enligt vår uppfattning intetidsenligt, eftersom mottagare är ett mycket mervidsträckt begrepp numera än det varit tidigare. Detgår t.ex. att se på TV genom datorn.Vi menar att det är dags att inrätta ett nyttfinansieringssystem för public service-verksamhetenoch föreslår i likhet med motionärerna bakom motionKr372 (fp) att fem fonder skall bildas för attstödja public service-produktion inom radio, TV ochnya medier. Fonderna bör få dels ett stort egetkapital genom att staten gör en engångsöverföring,dels årliga tillskott. Vi föreslår att medel tillengångsöverföringen skall komma från de intäkter somstaten får vid en försäljning av bl.a. statensåterstående aktier i . Det årliga tillskottetskall finansieras genom intäkter från nätavgifter påradio- och TV-området.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr372 (fp) yrkande 31 och avslåmotion K333 (m) yrkande 12.4. Privatisering av public service-företagen(punkt 5)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2002/03:K333 yrkande 13.StällningstagandeI likhet med vad som framförts i motion K333 (m)yrkande 13 anser vi att det statliga ägandet av SVT,SR och UR hämmar utvecklingen av företagen. Derasmöjligheter att långsiktigt säkra en nödvändigfinansiering är begränsad liksom deras möjligheteratt knyta allianser. De tre företagen snärjs nu avökade krav på detaljreglering, vilket hindrar dematt genomgå en nödvändig utveckling. Uppdragsgivarnai form av riksdag och regering står oförmögna atthantera de avgörande nödvändiga frågorna.Vi anser att delar av SVT och SR samt hela URskall ges ett nytt ägande, vilket kommer att geföretagen bättre förutsättningar att agera på denförändrade mediemarknaden. Vid privatiseringen skallett folkligt spritt ägande eftersträvas. Därigenomöppnas möjligheterna för företagen att konkurrera pålikvärdiga villkor med andra medieföretag utan dentvångströja som dagens statliga ägande ger.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringensom sin mening vad vi här framför. Därmedbör således bifalla motion K333(m) yrkande 13.5. SVT:s programtextning (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr336 yrkande 25och avslår motion 2002/03:Kr210 yrkande 1.StällningstagandeEftersom endast en viss andel av sändningstiden förförstagångssändningar med svenskt ursprung textas,utestängs många hörselskadade från SVT:s sändningar.Hörselskadades Riksförbund kräver att avalla svenskspråkiga program textas senast år 2005samt att textas , vilket egentligen ären berättigad begäran.