bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Utskottet vill emellertidinte utesluta att bedömningen i någotfall kan bli den motsatta. Tillexempel skall man kunna låta enlönebidragsanställning för enfunktionshindrad person fortsätta ävenom han eller hon fyllt om dettaär befogat. Detta kräver inte någonändring i nu gällande regler.Utskottet delade därmed regeringensbedömning i proposition 2000/01:78 attnågra ändringar inte bör göras vad gällermöjligheten att delta iarbetsmarknadspolitiska program, menansåg att detta inte får innebära någotabsolut hinder mot att en person som äröver deltar. Som en ytterligarekommentar till kravatt förlänga rätten till lönebidrag till67 års ålder kan sägas att någon formellbegränsning till för att få uppbäralönebidrag inte föreligger.Utskottet vill i och för sig inteföregripa regeringens beredning avlönebidragsfrågan men vill ändå åter igenuppmärksamma att för tre årsedan på utskottets förslag (bet.2000/01:AU1) gjorde ett tillkännagivandetill regeringen om justering av det s.k.lönebidragstaket. Utskottet ansåg, motbakgrund av den positiva utvecklingen försvensk ekonomi, att regeringen, närutrymme ges, och lämpligen i samband medatt nivån i arbetslöshetsförsäkringen tasupp nästa gång, prövar möjligheten attjustera nivån på den maximala inkomst somfår läggas till grund för bidraget. Någonjustering har ännu inte gjorts. har uppehållit sigkring frågan om en höjning av taket ochpekat på att maxbeloppet måste höjas.Utredningen lägger inte något konkretförslag eftersom utredningen måste hållasig inom ramen för tilldelade resurser.Förslagen skall dessutom leda till attfler personer med nedsatt arbetsförmågakan erbjudas anställning med lönebidrag.Utskottet vill hänvisa till sittuttalande omjustering av lönebidragstaket. Utskottetstår fast vid att en justering ärönskvärd. Vad gäller övriga frågor omlönebidraget är det utskottetsuppfattning att man bör inväntaresultatet av regeringens beredning avutredningsbetänkandet. Utskottetavstyrker motionerna A214 (kd), A215 (s),A233 (s), A245 (fp), A272 (s), A289 (v),A295 (s), A310 yrkande 10 i denna del(fp), A329 yrkande 28 i denna del (kd),A333 (s), A349 (s) och So569 yrkande 1(v) i de delar som de inte kan ansestillgodosedda genom det som utskottetanfört.FriåretMotionernaKristdemokraterna förordar ikommittémotion A309 (yrk. 4) attfriårsförsöket fortsätter, gärna iutvidgad form, för att sedan grundligtutvärderas. Ett friår kan användas tillmycket, t.ex. att bygga på sin kompetenseller till att starta eget företag.Friåret innebär också att denarbetstagare som utnyttjar friåretåterkommer mer stimulerad till sin gamlaarbetsplats och många kan på så sättundvika utbrändhet.Arbetslöshetskassemedel skall kunnaanvändas till arbetstagare som under ettår ersätts av en arbetslös person. ÄvenTuve Skånberg och ()anser i motion A216 att det skall införasen möjlighet till ett friår. Det skulleöka livskvaliteten för de människor somvill ta en paus i sitt yrkesverksammaliv. Ett friår skulle också minskatrycket på arbetsmarknaden och getillfälle för arbetslösa att få ett årsvikariat och därmed praktik.Sten Tolgfors (m) argumenterar i motionA256 (yrk. 1) mot friåret. Friåretframställs, enligt honom, närmast som ensolidaritetsfråga, när det egentligenhandlar om uppgivenhet. I stället för attskapa förutsättningar för fler riktigaarbeten skall människor gå ur yrkeslivetför att bereda plats åt andra.Utskottets ställningstagandeFörsöksverksamheten med friår är regleradi förordningen (2001:1300) om friåret.Försöksverksamhet pågår i tolv kommuneroch avslutas i och med utgången av år2004. Med friåret avses att enarbetstagare av 3-12månader får ledigt från sin anställningför personlig utveckling ellerkompetensutveckling och att en arbetslösperson som är inskriven som arbetssökandevid den offentliga arbetsförmedlingen istället anställs hos arbetsgivaren. Denfriårsledige uppbär aktivitetsstöd enligtförordningen (1996:1100) omaktivitetsstöd.IFAU har i rapporten ur ettarbetsmarknadsperspektiv - delrapport 1(Rapport 2003:7) gjort en uppföljning avförsökets tio första månader. Resultatetvisar att kvinnor, offentliganställda ochpersoner utan högskoleutbildning äröverrepresenterade bland de friårslediga,medan personer inom bristyrken sällantycks ta friårsledigt. Efterfrågan påfriårsledighet har varit stor, vilkettyder på ett stort behov av reformen förvissa grupper på arbetsmarknaden. Det hardock också lett till attarbetsförmedlingarnas arbetsbelastninghar ökat. Vikarierna tycks ha en relativtstark position på arbetsmarknaden redaninnan de påbörjade vikariaten. Omvikarierna inte hade påbörjat ettvikariat skulle de uppskattningsvis havarit arbetslösa hälften av den tid somen friårsledighet i genomsnitt varar.Detta tyder på att kostnaderna för deledigas ersättning överstiger det mansparar på vikariernas uteblivnaarbetslöshetsersättning.I den överenskommelse om bl.a. friåretsom träffades mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet ingår att friåret senast den1 skall införas i helalandet med lägst samma villkor,ersättningsnivå och omfattning per kommunsom i den pågående försöksverksamheten. Ibudgetpropositionen angerregeringen att ansvariga myndigheter numåste påbörja planeringen ochförberedelsearbetet för att friåret skallkunna genomföras i hela landet fr.o.m.den 1 januari 2005.Utskottet stöder ambitionen att utvidgafriårsverksamheten och förutsätter attregeringen återkommer till ifrågan.Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionerna A216 (kd),A256 yrkande 1 (m) och A309 yrkande 4(kd) i de delar som de inte kan ansestillgodosedda genom det som utskottetanfört.SamhallMotionernaFolkpartiet, ochCenterpartiet har alla kommittémotionerom och dess verksamhet.Folkpartiet menar i kommittémotion A310(yrk. 11) att vinstkrav bör sesöver. För personer som inte kan beredasarbete på den reguljära arbetsmarknadenmåste det finnas alternativ. ärett sådant alternativ vars verksamhet äravgörande för arbetshandikappade.Verksamheten måste renodlas så att denbara inriktas på arbetshandikappade. Detär inte lyckat att konkurrerar påden öppna marknaden. Det finns risk föratt konkurrensförhållandena snedvrids,och det leder också till att mångaanställda känner sig stressade.Vinstkravet på bör därför sesöver. gör ikommittémotion A329 (yrk. 28 i denna del)gällande att har genomgått storaförändringar. har blivit bättrepå affärsmässighet och kundfokus ochbl.a. satsat inom servicetjänster. Kraveninom den sektorn är höga både när detgäller stresstålighet och flexibilitet,vilket inte många arbetshandikappadeförmår att leva upp till. Frågan är ominte volym bör minska något ochen ökad tonvikt läggas på lönebidrag sominstrument för att hjälpaarbetshandikappade. Mycket talar ocksåför att roll iarbetsmarknadspolitiken bör tonas ned iförhållande till andra instrument.Centerpartiet ger i kommittémotion A263(yrk. 15) uttryck för att Samhallsverksamhetsmål skall gå före Samhallslönsamhetsmål. prioriteringmåste vara att ge meningsfulla arbetentill de arbetshandikappade i stället föratt nå rimligt ekonomiskt resultat,vilket krävs enligt de nuvarandeverksamhetsmålen.Utskottets ställningstagandeSyftet med verksamhet är attproducera efterfrågade varor och tjänsteroch genom detta skapa meningsfulla ochutvecklande arbeten med god arbetsmiljöåt personer med arbetshandikapp därbehoven finns. Verksamheten skallanpassas till de förutsättningar personermed arbetshandikapp har och bedrivasenligt affärsmässiga principer samt påmarknadens villkor. Övrigt näringsliv fårdock inte utsättas för osund konkurrens.Samhall AB har, enligtbudgetpropositionen, en minskandeförsäljning av sina varor och tjänsteroch har svårigheter att sysselsätta likamånga personer med funktionshinder somtidigare. IFAU har i en rapport (Workingpaper 2003:11) konstaterat att de mål somstaten formulerat - t.ex. att personermed intellektuella, psykiska och multiplahandikapp skall prioriteras vidanställning, att företaget skall varalönsamt och att en viss andel avpersonalen skall övergå tillsysselsättning utanför - kan ledatill målkonflikter. Målen rörandelönsamhet och personalomsättning kanmedföra att väljer attanställa personer med små eller ingahandikapp.Utredningen bara (SOU2003:56), som överlämnades tillregeringen , föreslår en radåtgärder för att komma till rätta med deproblem som är förenade med styrning ochinriktning av , vilketutskottet har redovisat ovan. Frågor omrekryteringsprocessen i liksomalternativa insatser inom och utomSamhall för de arbetshandikappade sominte kan erbjudas sysselsättning inombolaget avhandlas också i utredningen.Utredningen konstaterar i likhet medflera studier och utredningar att detråder en uppenbar målkonflikt mellankraven på lönsamhet och kravet på atterbjuda personer med arbetshandikappmeningsfullt och utvecklande arbete därbehoven finns. Utredningens utgångspunktär att personer med arbetshandikapp iförsta hand skall ha möjlighet att arbetapå den reguljära arbetsmarknaden. Blandannat föreslås att en nyarbetsmarknadspolitisk insats "allmäntskyddat arbete" skall ersätta "skyddatarbete hos ". Denna insats skallvara öppen för fler aktörer än SamhallAB.Mot bakgrund av den ovan givnaproblembeskrivningen och med hänvisningtill regeringens beredning av utredningenInte bara och dess remissutfallavvaktar utskottet regeringens vidareetgärder i fråga om verksamheten inomSamhall. Utskottet avstyrker medanledning av det anförda motionerna A263yrkande 15 (c), A310 yrkande 11 (fp) ochA329 yrkande 28 i denna del (kd).LärlingsutbildningMotionernaModeraterna menar i kommittémotionernaKr232 (yrk. 7) och A305 (yrk. 13) att enav arbetsmarknadspolitikens främstauppgifter är att underlätta ungdomarsmöjlighet till arbete och egenförsörjning. vill ersätta detraditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna för ungdomar meden företagsinriktad lärlingsutbildning.Utbildningen kan bedrivas av olikaaktörer, såsom gymnasieskolor, friskoloroch utbildningsföretag. Alla arbetslösaungdomar mellan skallerbjudas lärlingsutbildning. Systemet börbyggas upp tillsammans med företagen ochvara tillgängligt efter 100 dagarsarbetslöshet. Det skall införas s.k.matchning, dvs. att enarbetsmarknadsutbildning för specifikayrkesområden inrättas i kombination medkompletterande kompetensutveckling förarbetslösa (Kr232 yrk. 7).Kristdemokraterna anger i kommittémotionA329 (yrk. 11) att lärlingssystem kanutvecklas både inom den svenskagymnasieskolans ram och som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd förarbetslösa. utvecklar ikommittémotion Ub399 (yrk. 2) frågan omatt införa en lärlingsutbildning som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Fleraförhållanden talar, enligt partiet, förett fungerande lärlingssystem. Skola ochsamhälle visar inte de praktiskafärdigheterna den uppmärksamhet som ärrimlig. Ungdomsarbetslösheten i Sverigeär betydligt högre än den genomsnittligaarbetslösheten. Kraftiga insatser måstevidtas för att sänka trösklarna förungdomars inträde i arbetslivet. Mångahantverksyrken håller på att dö ut. Detfinns behov av kompetenta yrkesarbetarepå områden som det reguljärautbildningssystemet har svårt atttillfredsställa. För att kunna svara upptill företagens olika behov avyrkeskunnande behövs en mängd olikautbildningsvägar. Det finns inte någoncentralt sammanställd information omlärlingsutbildningar som bedrivs iprojektform runt om i landet i form avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enkartläggning på central, regional ochlokal nivå och en samordning mellanlänsarbetsnämnderna och kommunernabehövs. På olika platser i landet harprojekt med lärlingsutbildning somarbetsmarknadspolitisk åtgärd slagitmycket väl ut. Med en väl fungerandelärlingsutbildning inom gymnasieskolansram kommer behovet avlärlingsutbildning somarbetsmarknadspolitisk åtgärd att minska.I dagsläget föreligger det dock ett stortbehov.Utskottets ställningstagandeDet måste vara samhällets ambition attalla ungdomar erbjuds arbete ellermeningsfulla studier. Vissa ungdomar harbehov av särskilt stöd i sammanhanget.Utskottet finner det angeläget attförslag om insatser för att rusta ochförbereda ungdomar för en etablering påarbetsmarknaden utgår från en helhetssyndär ansvarsförhållandena skall varaklarlagda och där inga ungdomar skallriskera att ofrivilligt och långvarigthamna utanför arbetslivet.Utbildning, både teoretisk ochyrkesmässig, är något som generelltförbättrar en arbetslös chanser att fåett arbete. Utskottet har ibet. 2002/03:AU8 redovisat en delbefintliga möjligheter tilllärlingsutbildning och annanyrkesutbildning. Bland annat pekadeutskottet på att avarbetsmarknadsutbildningen sker genompraktik på arbetsplatser.Lärlingsutbildning förekommer också igymnasieskolan - en genomgång av gällandebestämmelser avseendelärlingsutbildningen har gjorts iutbildningsutskottets betänkande2001/02:UbU9.IFAU har gjort en jämförelse mellanolika utbildningsmodeller förgrundläggande yrkesutbildning ochövergången skola-arbetsliv (Rapport2003:8). En huvudfråga i rapporten är hurolika utbildningsmodeller påverkarförutsättningar för ungdomars övergångfrån skola till arbetsliv. En jämförelsehar gjorts mellan de svenska, tyska,brittiska och amerikanska modellerna.Slutsatserna som kan dras av den svenskamodellen, som kännetecknas av enoffentligt organiserad yrkesutbildning,är att den gettrelativt gynnsamma förutsättningar förungdomars övergång från skola tillarbetsliv, i betydelsen låg arbetslöshetoch begränsad inaktivitet, särskilt ijämförelse med de brittiska ochamerikanska systemen. Under 1990-talethar dock problemen tilltagit. Tendensertill ökade problem med genomströmning igymnasieskolan, en växande andel eleverutan slutbetyg och en ökad elevvolym inomdet individuella programmet kan noterasoch ses som allvarliga varningssignaler.Gymnasiekommittén presenterade idecember 2002 sitt slutbetänkande Åttavägar till kunskap - en ny struktur förgymnasieskolan (SOU 2002:120). En avutgångspunkterna för kommitténsöverväganden har varit en analys ochbedömning av den framtida arbetsmarknadenoch vilka krav denna ställer pågymnasieskolans utbildningar och derasinnehåll. En allmän bedömning är enligtkommittén att tillväxten av jobbsannolikt kommer att ske i tjänstesektorneller genom en förening avindustriproduktion och tjänsteverksamhet.Strukturen på den föreslagnagymnasieskolan är uppbyggd av block sominnehåller yrkeskurser som helt ellerdelvis skall kunna arbetsplatsförläggas.Alla i gymnasieskolan skall få möjlighetatt lära i arbetslivet, i olikaomfattning beroende på vilken inriktningövriga studier har. Utredningen föreslårockså att kommunens ansvar föruppföljningen av ungdomar sominte går ut gymnasieskolan skallförtydligas. Enligt uppgift under handfrån kan en propositioni frågan förväntas komma under våren2004.Utredningen om samhällets insatser föratt stödja ungdomar som varken studerar,arbetar eller söker arbete överlämnadesitt betänkande Unga utanför (SOU2003:92) tillregeringen, vilket utskottet berört ovan.Utredningen analyserar samhälletsinsatser för att stödja de ungdomar somär i behov av särskilt stöd för attutbilda sig eller etablera sig påarbetsmarknaden. Utredningen lämnarförslag på konkreta åtgärder och föreslårbl.a. att varje kommun skall ha enlagstadgad skyldighet att skapa enorganisation som ansvarar för att aktivtsöka upp och ge stöd till alla ungautanför under . Stödet skall syftatill att ge kompetens för vidare studieroch arbete. Möjligheten till individuelltanpassad undervisning måste behållas ochutvecklas. Gymnasieskolan föreslås fåstörre möjligheter att upphandla tjänsterfrån andra aktörer såsom studieförbundoch folkhögskolor. För att öka antaletlärlingsplatser föreslår utredningen atten särskild förhandlare utses som skallarbeta för att arbetsmarknadens parterträffar avtal även inom icketraditionella lärlingsområden. Förslaglämnas också om en förändrad roll förarbetsförmedlingen när det gäller ungaarbetslösa. Dessutom menar utredningenatt vissa arbetsmarknadsutbildningarskall kunna erbjudas 18-åringar liksommöjligheten till anställningsstöd.Mot denna bakgrund och i avvaktan påresultatet av regeringens beredning avbetänkandena avstyrks motionerna A305yrkande 13 (m), A329 yrkande 11 (kd),Ub399 yrkande 2 (kd) samt Kr232 yrkande 7(m).Stöd till start av näringsverksamhet m.m.MotionernaFolkpartiet vill i kommittémotion A310(yrk. 9) att de s.k. mikrokrediternautvecklas och att starta-eget-bidragetavskaffas. Det är viktigt att det finnsnågon form av stöd till dem som har enidé och vill starta ett eget företag mensom inte har något kapital att sätta in.Det system med mikrokrediter somriksdagen beslutade om måsteutvecklas. Det är ett bättre alternativän starta-eget-bidraget som skapar falskillusion av att det går att få i gång ettföretag på . Starta-eget-bidraget bör därför avskaffas.Christer Adelsbo och iSimrishamn (båda s) vill i motion A327 haett flexiblare starta-eget-bidrag somäven kan uppbäras av icke arbetslösapersoner (yrk. I ett projekt iBromölla kommun som syftade till attradikalt öka nyföretagandet ingick bl.a.att även anställda hade möjlighet att fåtjänstledighet och starta-eget-bidrag(yrk. 2).Utskottets ställningstagandeSyftet med stöd till start avnäringsverksamhet är att ge arbetslösaeller sådana personer som riskerar attbli arbetslösa bidrag till försörjningenunder inledningsskedet av verksamheten.Det krävs att de aktuella personerna intekan få ett arbete och har förutsättningarför att starta egen verksamhet. Stöd kanockså ges till personer som är bosattainom vissa stödområden även om de inte ärarbetslösa. Den som är berättigad tillersättning från arbetslöshetskassa fåraktivitetsstöd motsvarandearbetslöshetsersättningen, dock lägst 320kr per dag. Den som inte uppfyllervillkoren i arbetslöshetsförsäkringen fåraktivitetsstöd med per dag.Stödet är alltså enbart ett bidrag tillden enskildes försörjning . För den egne företagaren kan detockså finnas behov av medel tillinvesteringar m.m. i verksamheten. Någrasådana kostnader täcks inte (Itps) har gjort en uppföljningav de företag som nystartade (S2003:005). Antalet nystartade företag iSverige 1998 var omkring 34 000. Av dessavar fortfarande verksamma tre årefter start. där företagaren fått starta-eget-bidrag var , alltså något sämre.IFAU har i sin rapport - en studie av framgångar ochmisslyckanden (forskningsrapport 2001:8)analyserat olika framgångs- ochmisslyckandefaktorer som berör starta-eget-bidraget. En framgångsfaktor somanges är den mjukstart ett bidrag ger denenskilde och att denne kommer isysselsättning. En problemfaktor somnämns är den korta period som bidragetlämnas. Den enskilde individen kan oftastinte avgöra omdet finns någon bärighet i företaget.Utskottet vill i detta sammanhangtillägga att det finns vissa möjligheteratt förlänga bidraget, vilket dock sällankommer i fråga. I ett sådant läge kan denenskilde behöva ta lån för att fortsättasin verksamhet. Ett lån enligtförordningen (1994:1100) om statligfinansiering genom regionalautvecklingsbolag, som har likheter med demikrokrediter som förespråkari sin motion, skulle då kunna vara ettalternativ för den enskilde.Utskottet anser att stödet till startav näringsverksamhet har en lämpligutformning för den kategori människor somdet avser. De i och för sig begränsadeundersökningar som gjorts ger stöd föratt bidraget på ett tillfredsställandesätt fyller sin funktion. Med hänvisningtill vad som framförts ovan avstyrkerutskottet motionerna A310 yrkande 9 (fp)och A327 yrkandena 1 och 2 (s).AktivitetsgarantinMotionernaKristdemokraterna menar i kommittémotionA329 (yrk. 5) om långtidsarbetslösa ochaktivitetsgarantin att den insikt sommåste prägla arbetsmarknadspolitiken äratt det är nödvändigt att på ett tidigtstadium vidta relevanta åtgärder för attstödja den arbetslöse att snabbt få rättutbildning, praktik och annan hjälp. Enarbetslöshetsförsäkring och ett systembör införas som ger starka incitament förden arbetslöse att aktivt söka arbete.Systemet måste avvägas så att allamänniskor får en rimlig grundläggandeförsörjning och att inte åtgärder pådetta område leder till att människorbara skickas över till kommunernassocialbidragssystem. Grundidén medaktivitetsgarantin är riktig, dvs. att delångtidsinskrivna kommer in i ett meraktivt och nära samarbete medarbetsförmedlingens personal och attvarje individs särskilda behov beaktas iutformningen av en individuellhandlingsplan. Aktivitetsgarantin stårdock och faller med den praktiskatillämpningen. Det räcker således intemed jobbsökaraktiviteter. Det behövstydliga krav som går att leva upp till,stöd och hjälp att brytaarbetslöshetsmönstret och aktiva insatseratt möta den enskilda personens konkretabehov och problem. Det är också viktigtmed nära samverkan med föreningsliv,näringsliv, privata bemanningsföretag ochförmedlare.Den svenska arbetsmarknadspolitiken harvisat sig misslyckad hävdar kommittémotion A263 (yrk. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna harinte lett till att fler fått nya arbeten.Ett av de största programmen äraktivitetsgarantin. I AMS egenutvärdering sägs att åtgärden inte ökardeltagarnas chanser att få ett reguljärtarbete, däremot ökar chanserna att få ettarbete med stöd. Många äldre arbetslösauppfattar aktivitetsgarantin somkränkande och meningslös.Aktivitetsgarantin bör därför begränsastill och i stället skall enmöjlighet införas för arbetslösa över 60år att få en anställning med lönebidrag.Jan och (bådas) anser i motion A301 att de som hardeltagit i aktivitetsgarantin i minst ettår skall ha rätt till fem veckorsledighet med bibehållen ersättning ienlighet med semesterlagen.Utskottets ställningstagandeAktivitetsgarantin syftar till att minskalångtidsarbetslösheten och minska andelenlångtidsinskrivna vidarbetsförmedlingarna som utskottet harbetonat tidigare. betonat tidigaremåste långtidsarbetslösheten motverkas påett så tidigt stadium i arbetslöshetensom möjligt. Det är viktigt att det finnsett brett spektrum avarbetsmarknadspolitiska insatser attanvända i detta arbete. Utskottet har ibet. 2002/03:AU8 behandlatmotionsyrkanden från (yrk. 5) och (A263yrk. 9) som är mycket snarlika de somutskottet nu har att behandla. Utskottetinstämde redan då i Kristdemokraternasuppfattning att den praktiskatillämpningen av regelsystemen ochutformningen av aktivitetsgarantin är avavgörande betydelse för kvaliteten iverksamheten. I betänkandet har lämnatsen beskrivning av det arbete medkvalitetsfrågorna som pågår inom AMS.Detta arbete fortgår alltjämt, vilketutskottet värdesätter.När det gäller möjligheten att fåaktivitetsstöd vid frånvaro reglerasdenna fråga i förordningen (1996:1100) omaktivitetsstöd. Av förordningen framgåratt betald ledighet kan beviljas bl.a.under förutsättning att uppehållet bedömslämpligt utifrån den enskildesindividuella handlingsplan. Han eller honskall också under uppehållet vara bereddatt efter överenskommelse ihandlingsplanen ta aktiv del avarbetsförmedlingens service i fråga omplatsförmedling. Utgångspunkten är attden som uppbär aktivitetsstöd skall ståtill arbetsmarknadens förfogande. Det äralltså inte fråga om en rätt tillledighet. Någon självklar analogi kandärför inte göras med semesterlagens rätttill 25 semesterdagar.Utskottet avstyrker med hänvisning tillvad som ovan anförts motionerna A263yrkande 9 (c), A301 (s) och A329 yrkande5 (kd).AnställningsstödMotionenKristdemokraterna kräver i kommittémotionA329 (yrk. 7) att alla regelförändringarsom gäller anställningsstödet underställsriksdagens avvägande och beslut.Anställningsstödet skall hjälpa alla somvarit arbetslösa i minst tolv månader.Det är orimligt att regeringen självbeslutar om regeländringar när det gälleråtgärder som beräknas belasta statensfinanser med 2004.Regelverket har sedan de senaste årenvarit föremål för ett stort antaländringar och tillägg.