bet · GQ01NU11 · 2003-05-23 00:00:00 — Elexporten skulle kunnaminskas, och elproduktionen kan ökas ibefintliga kraftvärmeanläggningar.Energieffektiviseringspotentialen ochmöjligheterna att spara el är betydande iSverige. De med internationella mått mättlåga elpriserna har tyvärr bidragit tillatt el har blivit en konsumtionsvara sommånga brukar utan närmare eftertanke. Omeleffektivisering och ökadbiobränsleanvändning följs åt kandessutom de klimatpåverkandekoldioxidutsläppen minska somkärnkraftsavvecklingen påskyndas.Säkerheten i de svenska kärnkraftverkenkan ifrågasättas. Jag anser attkärnkraftsindustrin skall ha ettobegränsat skadeståndsansvar gentemotoffren vid en olycka samt ett kraftigtökat försäkringsansvar. För attytterligare förstärkakärnsäkerhetsarbetet bör den nu pågåendeKärnsäkerhetsutredningen ges tilläggsdirektiv så att den blir lika grundligsom från år1979.Med det anförda tillstyrks motion2002/03:N12 (mp) i berörda delar. Övrigahär behandlade motioner avstyrks imotsvarande delar.4.Förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorer (punkt 2)av (), (), (), StefanHagfeldt (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. antar det i bilaga 3framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet.Därmed bifaller motion2002/03:N301 yrkande 7.StällningstagandeSvensk energiförsörjning kommer att varatvungen att förlita sig på kärnkraftenunder . Fästerregeringen någon vikt vid sinainternationella åtaganden påklimatområdet har den inget annat val änatt låta en klimatvänlig energiform somkärnkraften spela en viktig roll i detsvenska energisystemet. Alternativaenergikällor har många positivaegenskaper, men de kommer inte inomöverskådlig framtid att kunna ersättakärnkraften.Mot den bakgrunden anser vi att depolitiska hindren för en fortsatt ochutvecklad användning av kärnenergi måstetas bort. Vi anser - i likhet med vad somanförs i motion 2002/03:N301 (m) - attdet inte finns några skäl till att ha enbestämmelse (5 a § i kärntekniklagen) somförhindrar byggandet avkärnkraftsreaktorer i . Riksdagenbör därför besluta om att upphäva dettaförbud. Motionen tillstyrks därmed iberörd del.5.Förbudet mot kärnteknisk forskning(punkt 3)av (), (), (), StefanHagfeldt (m), () ochLars ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. antar det i bilaga 4framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet.Därmed bifaller motionerna2002/03:N209, 2002/03:N222, 2002/03:N242yrkande 3, 2002/03:N264 yrkande 5,2002/03:N288, 2002/03:N301 yrkande 8 och2002/03:N390 yrkande 19.StällningstagandeÅr infördes en bestämmelse ikärntekniklagen (6 §) som stadgar attingen får utarbetakonstruktionsritningar, beräknakostnader, beställa utrustning ellervidta andra sådana förberedande åtgärderi syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor. För brott motbestämmelsen - som i dagligt tal kommitatt få benämningen ''''''''tankeförbudet'''''''' eller''''''''hjärntvättsparagrafen'''''''' - stadgasfängelse med en straffsats motsvarandeden som gäller för vållande till annansdöd. Av lagens förarbeten framgår att dendåvarande regeringens syfte var att"ytterligare klargöra att deenergipolitiska riktlinjerna liggerfast." Tankeförbudet utgör således ensorts markering av statsmakternasintentioner att avveckla densvenska kärnkraften.Tankeförbudet har kritiserats frånprincipiella utgångspunkter allt sedandet tillkom. Förbudet har uppfattats somoförenligt med de principer om yttrande-och tankefrihet som bör ligga till grundför all lagstiftning och det har ansettshelt artfrämmande att använda en lagtextför att göra allmänna, politiska''''''''markeringar''''''''.Tankeförbudet har en hämmande effekt påden akademiska friheten. Hösten 1995gjorde 102 svenska professorer och andraframstående forskare från så gott somsamtliga landets universitet ochhögskolor ett upprop till regeringen omavskaffande av tankeförbudet. Frånforskarhåll har också hävdats attbestämmelsen får skadliga effekter bl.a.genom att försvåra forskning kring hurman kan utvinna ytterligare energi urkärnavfall, en forskning som med framgångpågår i bl.a. . Den somskulle vilja visa hur ny kraftproduktion,baserad på kärnteknik, skulle kunnatillföras det svenska kraftsystemet kaninte göra detta utan att hotas avfängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas omdet överhuvudtaget är möjligt attpresentera genomarbetade ochkostnadsberäknade alternativ tillprövning i den energipolitiska debattenutan att begå lagbrott.I remissvaren på Energikommissionensbetänkande (SOU 1995:139) uppmärksammadestankeförbudet såväl av den statligatillsynsmyndigheten () som av Statensråd för kärnavfallsfrågor (KASAM). SSIpåpekade i sitt remissvar att fortsattforskning på kärnenergiområdet kan ledatill väsentligt förbättrad säkerhet ochmiljövänlighet. KASAM ansåg atttankeförbudsparagrafen bör slopas ochanförde i sitt remissvar att detta ". harbetydelse inte minst för att ge bättreförutsättningar för forskning om nyaprincipiella lösningar inomkärnenergiområdet. Ur KASAM:s perspektivär det av särskilt intresse med forskningkring effektivare utnyttjande avkärnbränslet, minimering avavfallsmängder, transmutation avbefintligt kärnavfall m.m. Kvalificeradesvenska kärntekniker och forskare skallinte behöva stå bredvid och passivtbetrakta en utveckling, som kan leda tillresultat av stort intresse även för vårtland. Stimulerande arbetsuppgifter ochekonomiska förutsättningar är nödvändigaför att attrahera goda forskare tillkärnkraftsområdet. Detta behövs inteminst då avveckling av kärnkraftverkenoch ett säkert omhändertagande avavfallet blir aktuellt. "Förslag om slopande av tankeförbudethar behandlats av vid ettflertal tillfällen. En bidragande orsaktill att förslagen har avvisats tordevara att frågan har ansetts kopplad tillden vidare energipolitiskafrågeställningen om kärnkraftens framtidi vårt land. Något sådant sambandföreligger emellertid inte, vilket bl.a.framgår av att t.o.m. Miljöpartietsföreträdare i instämdei att tankeförbudet utgör "eninskränkning av medborgerliga fri- ochrättigheter som inte står i rimligproportion till motiven".I utredningsbetänkandet Översyn avlagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU1991:95) förordas att tankeförbudet bordeslopas. Utredningen konstaterade attparagrafen inte är motiverad avsäkerhetsskäl och att den därför inte hörhemma i en utpräglad säkerhetslag somkärntekniklagen. Den omständigheten attprincipiell kritik mot tankeförbudetnumera framförs helt oberoende avinställningen till kärnkraftensutnyttjande i borde nu möjliggöraen omprövning av tankeförbudet utanovidkommande hänsynstaganden.Riksdagen bör därför upphäva denaktuella bestämmelsen i kärntekniklagen.Med detta tillstyrks här aktuellamotionsyrkanden.6.Lag om effektreserv på elmarknaden(punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. antar regeringens förslagtill lag om effektreserv och tillkännagerför regeringen som sin mening vad som iövrigt anförs i reservation 6. Därmedbifaller proposition 2002/03:85punkt 1 och motion 2002/03:N10 yrkande 3.StällningstagandeJag tillstyrker förslaget om en lag omeffektreserv. vill jagunderstryka att förslaget är enövergångslösning som mynnar ut i atteffektproblematiken därefter skall lösasinom ramen för en öppen marknadsbaseradlösning. Av propositionen framgåremellertid inte hur regeringen tänker sigatt en sådan lösning eventuellt skullekunna se ut. Jag anser att regeringenredan i det här skedet rimligen måste haen del idéer kring huvuddragen i en sådanmodell och att borde hadelgivits dessa tankegångar som en del avföreliggande beslutsunderlag. Är det åandra sidan så att regeringen helt saknaruppfattning om den marknadsbaseradelösningens karaktär kan det sättas ifråga om paketet med en övergångslösningoch därpå följande marknadsbaseradlösning kan anses vara välgrundad. Detkan inte hållas för uteslutet attregeringens ovilja att närmare beskrivaformerna för den marknadsbaseradelösningen indikerar en misstro motförmågan hos elmarknadens aktörer attverkligen kunna hanteraeffektproblematiken. Denna misstro - ochmöjligen även reella problem förelmarknadens aktörer att ta sitt ansvarför effektfrågan - kan i så fall härledastill den kortsiktiga och i många styckenokloka energipolitik som regeringendriver med stöd av ochCenterpartiet.Med det anförda tillstyrker jagregeringens förslag till lag omeffektreserv. tillstyrks motion2002/03:N10 (kd) i berörd del.7.Lag om effektreserv på elmarknaden(punkt 5, motiveringen)av ().StällningstagandeBehovet av en effektreserv kan härledastill det faktum att elmarknaden intefungerar tillfredsställande. Dagenselmarknad bidrar till att elproducenternainte kan finansiera enkapacitetsutbyggnad, vilket gör atteffektbristsituationer uppkommer.Regeringens förslag om en effektreservmåste betraktas som en nödlösning iväntan på en fundamental reform avelmarknaden i linje med vad som anförs imotion 2002/03:N12 (mp). Möjligheternamed och konsekvenserna av en sådan reformbör utredas. Till denna fråga återkommerutskottet i ett senare avsnitt.Med det anförda tillstyrker jagregeringens förslag till lag omeffektreserv. avstyrks motion2002/03:N10 (kd) i berörd del.8.Lag om ursprungsgarantier avseendeförnybar el (punkt 6)av (), (), (), StefanHagfeldt (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. antar regeringens förslagtill lag om ursprungsgarantier avseendeförnybar el och tillkännager förregeringen som sin mening vad som iövrigt anförs i reservation 8. Därmedbifaller proposition 2002/03:85 punkt 2 och motion 2002/03:N9 yrkande6.StällningstagandeVi anser att det är bra att EU villfrämja förnybar elproduktion på dengemensamma europeiska elmarknad somsuccessivt växer fram. Inte minst ärdetta angeläget för att nå ambitionerna iFN:s ramkonvention om klimatförändringar(Kyotoprotokollet).Sverige är den av EU:s femtonmedlemsstater som har den isärklass högsta andelen förnybar el. År2001 uppgick andelen förnybar el(vattenkraft och vindkraft) till avden totala inhemska elproduktionen.Därutöver var avelproduktionen (kärnkraft) helt fri frånutsläpp av svavel, kväveoxider ochkoldioxid. av den svenskaelproduktionen genererade alltså någratillskott till nedsmutsning ochklimatförändringar. hade därmedett av de renaste elproduktionssystemen ihela världen. Inget annat EU-land kommeri närheten av detta. I härrör deklimatpåverkande utsläppen inte frånelproduktionen, utan frånvärmeproduktionen och trafiksektorn.Detta förhållande beaktas på intet sätt iEU:s direktiv.Det är betydligt lättare att accepterade delar av EG-direktivet som syftar tillatt få till stånd en tydlig ochtillförlitlig ursprungsmärkning av el.Det bidrar till att stärka denkonsumentmakt som fick förutsättningaratt verka när elmarknaden avreglerades.Mot denna bakgrund kan vi biträdaregeringens förslag till lag omursprungsgarantier avseende förnybar el.För att ytterligare stärkakonsumenternas möjlighet att påverkaelproduktionen bör ursprungsmärkningen iett nästa steg vidgas till att omfattaäven andra former av elproduktion,exempelvis naturgasbaserad ellerkärnkraftsbaserad el.Med det anförda tillstyrker viregeringens förslag om lag omursprungsgarantier avseende förnybar el.Samtidigt tillstyrks motion 2002/03:N9(m) i denna del.9.Mätning och debitering av el (punkt 7)av , ochStefan (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:N9 yrkandena 7 och 8,bifaller delvis motion 2002/03:N11yrkande 6 och avslår motionerna2002/03:N10 yrkande 6, 2002/03:N11yrkande 5, 2002/03:N12 yrkandena 4-6,2002/03:N264 yrkande 10, 2002/03:N300yrkandena 1 och 2 och 2002/03: N350.StällningstagandeMed ett förslag om obligatorisk månadsvismätning hos alla elkunder eftersträvarregeringen bl.a. en förstärkning avkonsumenternas inflytande över sinelanvändning. Välinformerade elkunderförväntas fatta beslut som gynnar såvälden enskilde konsumenten som elmarknadensfunktion. Detta syfte är förvissovällovligt, men de medel som regeringenförordar saknar såväl grund i tidigaredokumenterade erfarenheter som rimlighetnär det gäller kostnaderna. I stället föratt införa mätning hos allaelkunder - en reform som kostar minst 10miljarder kronor - vore det bådebetydligt billigare och marknadsmässigtmer rationellt att avskaffa denpreliminärdebitering som bl.a. bidrartill att göra elräkningarna obegripliga.Ett krav på debitering efter verkligförbrukning skulle medföra att detskapades incitament för elleverantörernaatt läsa av elmätarna oftare. Ju mersällan mätarna lästes av desto längre tidskulle elföretagen tvingas leverera el påkredit. Utvecklingen skulle rimligen blisådan att stora elkunder skulle läsas avofta medan småkunder skulle läsas av mersällan. En naturlig differentiering avavläsningsintervallen skulle såledesutvecklas som på ett betydligt bättresätt än den generella reform somregeringen föreslår skulle avspegla såvälkundernas som nätföretagens önskemål ochbehov.I propositionen bortser regeringenvidare från möjligheterna att använda nyteknik. Internetbaserade tjänster skulleexempelvis kunna användas fördubbelriktad kommunikation mellanelproducenter och elkunder. göra det lättare för kunderna attfölja och anpassa sin elförbrukning samtatt själva bestämmadebiteringsintervallen genom egnamätaravläsningar och inrapporteringaröver Internet.Vi vill avslutningsvis uppmärksamma denorimliga saktfärdighet som har präglatregeringens hantering av frågan om ettsanktionssystem gentemot nätägare sommissköter kunders krav på byte avelleverantör. har vidflera tillfällen och i allt skarparetonläge ställt krav på en utredning avett sådant sanktionssystem utan att någothar hänt. Det finns således god grund föratt ånyo upprepa kravet och att kritiseraregeringen för hur den genom sittagerande negligerar de folkvaldasuttryckliga vilja.Med det anförda tillstyrker vi motion2002/03:N9 (m) i berörda delar och delvisaktuellt yrkande i motion 2002/03:N11(fp). Övriga här behandlade motioneravstyrks.10. Mätning och debitering av el(punkt 7)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:N10 yrkande 6,2002/03:N11 yrkandena 5 och 6 och2002/03:N264 yrkande 10, bifaller delvismotion 2002/03:N9 yrkande 8 och avslårmotionerna 2002/03:N9 yrkande 7,2002/03:N12 yrkandena 4-6, 2002/03:N300yrkandena 1 och 2 och 2002/03:N350.StällningstagandeVår uppfattning är att Energimyndighetensursprungliga förslag om ett införandestegvis av mätning av el ärvälgrundat. Med hänsyn till attkunskaperna om de verkligaelbesparingseffekterna av månadsvismätning är mycket knapphändiga är detrimligt att inledningsvis endastinkludera elanvändare vars förbrukningöverstiger 8 000 kWh. Med utgångspunkt ide erfarenheter som dras av detta kan detsedan övervägas om och hur snabbtytterligare kunder bör omfattas av kravpå mätning och senare även avkrav på timvis mätning.Riksdagen har vid flera tillfällenuttalat att det skall införas ettsanktionssystem för de nätägare somförsvårar leverantörsbyten. Vi anser attdet är djupt otillfredsställande att debeställningar som vid tvåtillfällen gjort till regeringen rörandeleverantörsbyte och införande av ettsanktionssystem riktat mot nätägarna ännuinte har effektuerats. Frågan hänvisas nutill en ytterligare utredning(Utredningen om fortsatt utveckling av el-och naturgasmarknaderna), och etteventuellt förslag till kandärmed förväntas först under år 2005.Detta innebär att regeringen har förhalatfrågan på ett helt oacceptabelt sätt.Vi anser att genom etttillkännagivande bör uppmana regeringenatt tillse att frågan om leverantörsbyteomgående får en lösning. Utredningen omfortsatt utveckling av el- ochnaturgasmarknaderna, som bl.a. skallbehandla frågan om leverantörsbyte, måsteges tilläggsdirektiv om att frågan skallbehandlas med förtur och redovisassnarast.Med det anförda tillstyrks motionerna2002/03:N10 (kd) och 2002/03:N11 (fp) iberörda delar liksom delvis aktuelltyrkande i motion 2002/03:N9 (m). Övrigahär behandlade motionsyrkanden avstyrks imotsvarande delar.11. Mätning och debitering av el(punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:N12 yrkandena 4-6 och2002/03:N300 yrkandena 1 och 2 och avslårmotionerna 2002/03: N9 yrkandena 7 och 8,2002/03:N10 yrkande 6, 2002/03:N11yrkandena 5 och 6, 2002/03:N264 yrkande10 och 2002/03:N350.StällningstagandeJag hyser stor tilltro till elkundernasvilja att bidra till en bättre miljögenom minskad elförbrukning och till attminimera effektbalansproblemen genom attbegränsa sin förbrukning när eltillgångenär ansträngd. Detta förutsätteremellertid att elkunderna har tillgångtill relevant information om sin aktuellaförbrukning. Sådan information blir oftabättre ju mer aktuell den är. Idealetvore att elkonsumenten direkt kan läsa avsin elförbrukning i realtid, exempelvisvia Internet. Ett sådant system skulledven kunna kompletteras med olika typerav effektreduceringsprodukter somautomatiskt slår av eller på elektriskaapparater (exempelvis tvättmaskiner ochvarmvattenberedare) när elpriserna är somhögst respektive lägst.Regeringens avsikt att införaobligatorisk mätning av el ärett steg i rätt riktning. Reformen bordedock genomföras snabbare. I stället förregeringens inriktning att låta kravengälla fr.o.m. borde de införasföre utgången av . Reformen bordeäven ha innefattat en tydlig inriktningmot realtidsmätning. Krav borde haställts på att de mätare som installerasäven kan klara av minst timvis mätningeller att de på ett enkelt sätt kanuppgraderas för detta ändamål.Regeringens inriktning innebär att manför en lång framtid binder sig vid ettsystem för mätning. Det ärorimligt att först genomföra en reformsom innebär kostnader på ca 10 miljarderkronor och ställakrav på än tätare mätintervaller medtillhörande krav på investeringar i nyamätsystem. Regeringen hävdar själv attEnergimyndighetens förslag om ettgenomförande stegvis av mätningskulle innebära onödiga extrakostnader.Med samma argument kan man redan nuundvika framtida extrakostnader genom attförbereda de nya mätarna för tätaremätintervall. Den marginalkostnad somtillkommer för detta är betydligt mindreän om alla mätare måstebytas ut igen.Jag vill också lyfta fram möjligheternaatt stimulera konsumenternas vilja attpåverka sin värmeanvändning. Individuellvärmemätning är, i likhet med exaktelmätning, viktig för att ökakonsumenternas medvetenhet om sinenergiförbrukning och därmed för attskapa incitament för att påverkadensamma. Besparingar till följd av ensänkt energiåtgång för uppvärmning ärviktiga eftersom de skadligaeffekttopparna inträffar näruppvärmningsbehoven är som störst. Vidarekan noteras att individuell mätning avvärme har föreslagits av såväl Klimat-som Miljömålskommittéerna utan attregeringen har hörsammat detta, vilket ärbeklagligt. Jag anser att obligatoriskindividuell värmemätning bör övervägasför nybyggande. I befintlig bebyggelsemåste det genomföras ytterligareteknikutveckling innan krav påindividuell värmemätning kan införas.Med det anförda tillgodoses motionerna2002/03:N12 (mp) och 2002/03:N300 (mp) iberörda delar och tillstyrks. Övriga härbehandlade motioner avstyrks imotsvarande delar.12. Reformerad elmarknad(punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 12. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:N10 yrkande 2 och avslårmotion 2002/03:N12 yrkande 7.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion2002/03:N10 (kd) anser jag attelmarknadens nuvarande funktion kanifrågasättas. De effektproblem som uppkomunder den gångna vintern kan exempelvistas som intäkt för att den nuvarandestrukturen inte svarar upp mot de kravsom kan ställas på en väl fungerandemarknad. Marknadens aktörer saknar,enligt min uppfattning, tillräckligaincitament för att säkerställaeffekttillgången. Följden blir bl.a. atteffektbristsituationer måste lösas genomimport av smutsig kol- och oljebaseradel. Detta är i sin tur en situation somhärstammar från en i grunden felaktigenergipolitik där regeringens agerande imångt och mycket signalerar en besvärandemisstro mot elmarknadens aktörer.Med det anförda tillstyrks motion2002/03:N10 (kd) i berörd del. Detaktuella yrkandet i motion 2002/03:N12(mp) avstyrks.13. Reformerad elmarknad(punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 13. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:N12 yrkande 7 och avslårmotion 2002/03:N10 yrkande 2.StällningstagandeEtt stort problem med den nuvarandeelmarknaden är att konsumenternasincitament till en effektiv elanvändningblockeras. Elmarknaden är en onaturligmarknad, eftersom tillgång ochefterfrågan inte matchas med hjälp avpriset. Mot bakgrund av detta anser jag -i likhet med vad som anförs i motion2002/03:N12 (mp) - att elmarknadenbehöver reformeras. En utredning börtillsättas för att undersökamöjligheterna med och konsekvenser av enfundamental elmarknadsreform.Jag anser att den reformeradeelmarknaden fortfarande lider av sviternafrån monopoltiden. Då byggdes kärnkraftenut i syfte att minska oljeberoendet.Följden blev att utbudet på elmarknadenökade och elpriserna sjönk. Detta ledde isin tur till att den billiga elen blevett huvudalternativ för villauppvärmning.När det nu saknas överkapacitet påelmarknaden har förutsättningarnaförändrats, och det finns därföranledning att ånyo vidta åtgärder för attförbättra elmarknadens funktion.Jag menar att den verkligakonkurrenshandeln med fysisk el sker påspotmarknaden. På en avreglerad elmarknadmåste även konsumenterna få tillgång tilldenna handel. På denna marknad bildas ettjämviktspris som skapar balans mellanproduktion och konsumtion av fysisk el.För att bilda priset måste konsumenternassammanlagda vilja att konsumera el vidolika prisnivåer läggas in. Det skulle isin tur innebära att elsäljarna blevöverflödiga liksom även behovet av attrapportera mätvärden och leverantörsbytenmellan nätbolagen och säljarna. Mätningenoch avräkningen av konsumenternasleverans skulle endast behöva hanteras avde lokala nätbolagen. Konsekvenserna avdetta skulle bli dels en betydandeförenkling, dels en effektivisering.Dessa åtgärder bör dessutomkompletteras med utökad timvis mätningoch ett system som sprider information omspotpriset till konsumenterna. Detta gördet möjligt för elkunderna att i störreomfattning styra sin konsumtion utifrånpriset. Vidare bör gälla att elprisetskall kunna låsas genom separataprisförsäkringar. Dessa prisförsäkringarskulle få en annan funktion än i dagfrämst genom att bidra till att spridainvesteringsrisker på marknaden. Enproducent som har investerat kan säljaprisförsäkringar som motsvarar deninstallerade kapaciteten till ett stortantal konsumenter, varigenomkonsumenterna har möjlighet att väljavilka investeringar de vill stödja, t.ex.investeringar i grön el ellereffektbesparande åtgärder.Jag anser att elmarknadens utformningväcker misstankar om att det finns enavsikt att avskärma konsumenterna frånden egentliga konkurrensen påelmarknaden. Motivet till detta skullekunna vara att regeringen genom att skapaen oligopolmarknad vill göra VattenfallAB till en framträdande europeisk aktör.Blotta misstanken om ett sådantförhållande gör att förtroendet förmarknadens funktion urholkas.