bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — I riktlinjer fören tillgänglig statsförvaltning ställs krav på attpublika lokaler och arbetslokaler som används imyndighetens verksamhet skall göras tillgängliga,säger motionären. Hon anser att det som gäller förstatliga myndigheter också bör gälla för statligabolag, inte minst avseende bolag som erbjuder sinatjänster till allmänheten. Postservicen hargenomgått stora förändringar ,och en avsikt har varit att säkerställa att den kanske med fortsatt god tillgänglighet, konstaterarmotionären. Hon påpekar att många personer dockupptäcker att det inte är möjligt att få tillträdetill posten med en permobil eller med en rullatoroch ifrågasätter i vilken utsträckning somupphandlingen av tjänster skett med beaktande av atttjänsterna skall vara tillgängliga även förfunktionshindrade. Med hänvisning till vad somredovisats anser motionären att det finns skäl attse över direktiven till de statliga företagen, såatt de i sin verksamhet, inklusive upphandling,skall följa de mål som antagit i berörddel.Två tillkännagivanden föreslås i motion2003/04:Fi218 (mp), nämligen om att statliga företagoch myndigheter skall ha ett fungerandemiljöledningssystem och om att statliga företag ochmyndigheter i möjligaste mån skall miljöcertifierasig enligt internationellt erkänd standard. Ett brasätt för företag att sätta miljöarbetet högre pådagordningen är att införa ett miljöledningssystemoch att miljöcertifiera sig, anser motionärerna. Ettmiljöledningssystem är ett verktyg för attsystematisera miljöarbetet i ett företag eller enorganisation och som gör det lättare att kommuniceramiljöarbetet, att prioritera bland miljömål och attutarbeta en ansvarsfördelning. På så sätt "tvingas"företaget att ställa högre krav på sin egenverksamhet, påpekar motionärerna.Miljöledningssystemet kan användas till egenkontrollmen kan också ligga till grund för en certifieringenligt systemen ISO 14001 eller EMAS (EU:smiljöstyrnings- och miljörevisionsordning). Att haett miljöledningssystem är en minsta garanti för ettmiljötänkande i företaget eller organisationen,säger motionärerna. De anser därför att det ärsjälvklart att samtliga statliga företag och verkskall ha ett fungerande miljöledningssystem.Statliga företag bör även i tillämpliga fallmiljöcertifiera sig enligt de tidigare nämndastandarderna ISO 14001 eller EMAS, anförmotionärerna.I motion 2003/04:N295 (mp) begärs tvåtillkännagivanden, nämligen om styrning ochuppföranderegler för statligt ägda företag och omatt ett statligt ägande alltid skall utövas medklara ägardirektiv och ett aktivt ägarinflytandesamt uppfylla vissa uppföranderegler. Statligtägande har tyvärr ibland kommit att förknippas medosunt uppförande när det gäller att värna miljön,skattemoralen, konkurrensneutraliteten och värnandetav mänskliga rättigheter, hävdar motionärerna. Depåstår vidare att statligt ägande också ibland harkommit att förknippas med dålig service och med ettosunt utnyttjande av kundernas beroendeställning. Dehänvisar till följande fyra exempel som stöd för sintes:- har gått in som ägare av ettkraftföretag i som är engagerat i brytningoch förbränning av brunkol. Detta bryter mot demiljökrav som ställs i och har lett till enfördrivning av invånarna i byn dotterföretag till det statligt helägdaPosten genomförde en företagsförsäljning utomlandsför att kringgå den svenska skattelagstiftningen ochminska sin skatt till svenska staten.- Det statligt helägda SJ (och ) har iett flertal fall inte drivit tågtrafiken enligtgällande tidtabell.- har, tillsammans med Affärsverketsvenska kraftnät, misslyckats både med att hjälpasina kunder att effektivisera sin energianvändningoch med att bygga ut förnybara energikällor samt medatt se till att det finns tillräckligt medreservkraft för att täcka energi- och effektbehovenunder torrår. medverkar vidare till storaprishöjningar på el och tjänar därigenom pengar påsin försumlighet. Detta exempel visar också attstaten varit slapp, försumlig eller oskicklig i sinägarroll i och att staten ökar sinavkastning från företaget och sina skatteintäkter,på bekostnad av medborgarnas intressen, bl.a. av entrygg och miljöanpassad energiförsörjning somriksdagen beslutat om.Staten måste vara mycket mer aktiv, både genomägardirektiv och genom medverkan i styrelserna,anser motionärerna, varvid ägardirektiven börutformas så att varje företag, utan tricksande,följer och lever upp till svenska lagar ochdirektiv, EU:s direktiv och de konventioner ochinternationella överenskommelser som haringått. Företagens agerande måste också leva upptill de demokratiska, moraliska, personalpolitiskaoch sociala mål som antagit, sägermotionärerna och förordar att det skall tas framförslag till uppföranderegler för statligt ägdaföretag. Den statliga revisionen bör kontrollera ochårligen rapportera hur reglerna följs. Dessutommåste staten för varje statligt ägt företag gedirektiv om att företaget skall uppfylla särskildamotiv och skäl för att staten startat företageteller gått in som ägare, anför motionärerna. Demenar att statens representanter i de statligaföretagens styrelser aktivt måste verka för att destatliga ägardirektiven efterlevs och att ävenföretagets ledning uppfyller ägardirektiven och kompetens, moral och ledarstil som erfordras.Vissa kompletterande uppgifterI anslutning till förslaget i motion 2003/04:N365(s) om en utvärdering av avregleringar ochbolagiseringar av statlig verksamhet kan noteras attMarie () ställde en fråga beträffande om-och avregleringar till näringsminister (prot. 2003/04:9) vid riksdagensfrågestund . Hon frågade omnäringsministern var beredd att vidta några åtgärderför att se över dessa frågor. I sitt svar sadenäringsministern att det på många av de områden däravregleringar har genomförts har gått ganska bra. Men han sade sig varamedveten om att det på en del andra områden haruppstått problem som inte var förväntade. Det kanskemest kända exemplet är kreditmarknaden . Det finns också en del andra exempel, bl.a.taxiområdet, där löftena var väldigt stora menleveranserna dröjde länge och där det har varitmycket krångel, sade näringsministern.Näringsdepartementet planerar att genomföra enstudie över vad som har analyserats på olika håll,uppgav han. På många av de aktuella områdena harnoggranna utvärderingar gjorts, och avsikten är attförsöka anlägga ett brett horisontellt perspektivför att få överblick över de utförda studierna.Departementet vill se om det finns lärdomar att drasom kan komma till användning om motsvarandepolitiska beslut skall fattas framgent.Frågan om det praktiska genomförandet av den avnäringsministern aviserade studien bereds, enligtuppgift, inom Näringsdepartementet.Beslut i frågan kommer att fattas senare underhösten 2003.Frågor om miljö- och etikhänsyn hos de statligaföretagen berörs i några motioner. Iverksamhetsberättelsen tas dessa frågor upp iavsnittet om viktiga policyfrågor. I det föregåendehar redovisats - i avsnittet om statens ägarpolitik- vad som sägs i verksamhetsberättelsen.Miljöfrågornas hantering och ställning hos företagenmed statligt ägande redovisas iverksamhetsberättelsen i följande tabell:-------------------------------------------------------Antal %-andel %-andelföretag ja, ja,2002 beräknad beräknadsom somberört tillgångarantal i deföretag i berördaförhållandeföretagentill itotalaförhållandeantalet tillföretag tillgångari totalaantaletföretag-------------------------------------------------------Ja Nej 2001 2002 2001 2002-------------------------------------------------------Miljöpolicy 38 14 70 73 92 97-------------------------------------------------------Ställer miljökrav på 37 15 57 71 74 95leverantörer-------------------------------------------------------Miljöutbildar de 27 25 57 52 60 74anställda-------------------------------------------------------Lämnar separat 12 40 19 23 21 56miljöredovisning-------------------------------------------------------Har ett 33 19 53 63 71 75miljöledningssystem-------------------------------------------------------I verksamhetsberättelsen sägs följande i anslutningtill tabellen:En genomgång av de statligt ägda företagen visaratt 38 företag och av de totala tillgångarnai företag med statligt ägande omfattas av enmiljöpolicy. Miljöledningssystem har införts av 33företag av de totala tillgångarna. Av deföretag som inte har ett miljöledningssystem harfyra beslutat att införa ett miljöledningssystemoch ett flertal företag har en verksamhet som ärav en sådan karaktär eller omfattning att de haren mycket begränsad miljöpåverkan. Styrelserna ide statligt ägda företagen har visat attmiljöfrågor är viktiga, då av de statligtägda företagens miljöpolicys är beslutade avstyrelsen. I 14 av företagen är miljöpolicynreviderad efter den 1 januari 2002.Frågan om statens - i egenskap av ägare av företag -roll i miljöarbetet behandlades i propositionen omsvenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbartSverige (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6). Ipropositionen angavs att ett aktivt miljöarbete ären förutsättning för ett välskött företag. Statenbör därför särskilt uppmärksamma miljöfrågor avskilda slag i sin roll som ägare av fastigheter ochstatliga bolag och i den statliga fondförvaltningen.Som ett resultat av att miljöfrågorna mer och meruppfattas som affärsmässiga och strategiska,uppmärksammas allt oftare ägarnas möjligheter attpåverka företagens miljöarbete, sades det. Välsköttaföretag behöver ha ett seriöst miljöarbete och godmiljökompetens för att undvika miljörelateraderisker och kostnader. Kostnaderna kan bestå dels ihöga åtgärds- eller saneringskostnader, dels ikostnader på grund av försämrat anseende hosleverantörer, kunder och allmänhet. Miljöanpassningär i många fall en förutsättning för lönsamhet,vilket är ännu ett skäl för att staten som ägareskall vidareutveckla sitt arbete med dessa frågor.Det finns skäl för staten att på liknande sätt sominom näringslivet uppmärksamma miljöfrågorna försina företag och i sitt ägande. Särskilt för deföretag som har en monopolliknande ställning och somär relativt okänsliga för signaler från marknaden ärdet angeläget att staten som ägare ger miljöfrågornasärskild uppmärksamhet, framhölls det ipropositionen.Beträffande frågan om handikappanpassning istatliga företag, som tas upp i motion 2003/04:N314(c), kan noteras att det inte finns några särskildadirektiv riktade till statligt ägda bolag angåendehandikappanpassning. Allmänna regelverk ochlagstiftning på området gäller även för statligtägda bolag. Avseende Postens policy förhandikappanpassning av servicenätet gäller följande:- Verksamhet i egen regi är handikappanpassad,både i gamla och nya lokaler.- Posten väljer i första hand större kedjor sompartner, då dessa har en bättre handikappolicy.- När Posten planerar en butikslösning för post-eller kassaverksamhet hos en partner skall följandehandikappkrav finnas med vid val av butik ochlösning: möjlighet att ta sig till lokalen (läge,kommunikationer, m.m.); möjlighet att ta sig in ilokalen (ramp för trappor, öppningsknapp, dörrbredd,m.m. ); möjlighet att förflytta sig i lokalen(varumoduls placering, gångbredd, skyltning, m.m.).- Hjälp till partner som har bristfällighandikappanpassning kan lämnas enligt följande:bidrag till byggande av ramp; i butiker ilågfrekventa lägen ordna ringklocka vid entrén föratt påkalla personal; i den mån handikappanpassninginte kan göras på kort sikt görs lokala lösningar,t.ex. hemkörning av paket.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser - i likhet med revisorerna - att detär mycket viktigt med tydliga och klaramålformuleringar för de statliga företagen. Det ärockså av avgörande betydelse att ,som ägarföreträdare, kommunicerar de aktuella målenpå ett entydigt sätt.Revisorerna konstaterar i sin granskning att målenför bolagens verksamhet återfinns i flera olikadokument och att de är formulerade på ett sådantsätt att det finns svårigheter att följa upp dem.Enligt uppgift är medvetet omdenna typ av brister och bedriver därför ett arbetemed att utveckla målbeskrivningarna ochutvärderingen. I samband med bolagsstämmorna våren2003 har de bolag som förvaltas avNäringsdepartementet erhållit en sammanställning avde regerings- och riksdagsbeslut som ligger tillgrund för bolagets verksamhet samt de policyfrågoroch riktlinjer som rör statligt ägda bolag. I den nuaktuella verksamhetsberättelsen för harockså ytterligare steg tagits för att förbättrautvärderingen av bolagens verksamhet. För de olikabolagen redovisas mål för verksamheten och enutvärdering av dessa, liksom ekonomiska mål ochmotsvarande utvärdering. Utskottet vill dock i dettasammanhang påpeka att det finns stora skillnader imöjligheter att formulera mål och utformauppföljningar mellan bolag och statliga myndigheter.Det är inte möjligt att styra och utvärderaverksamheten i ett aktiebolag på motsvarande sättsom i en statlig myndighet.I några av de här aktuella motionerna efterfrågasökad styrning av de statliga företagen i olikaavseenden genom ägardirektiv, uppföranderegler, e.d.I den årliga verksamhetsberättelsen redovisas deallmänna riktlinjer, etc. som regeringen vill attbolag, såsom varande statligt ägda, tillämpar.Näringsdepartementets erfarenhet är, enligt uppgift,att dessa riktlinjer får ett mycket bra genomslag.Särskilda ägardirektiv används inte avNäringsdepartementet, beroende på att denna typ avdirektiv anses oklar och otydlig - en uppfattningsom utskottet delar. Särskilda direktiv kan ges myndighet, men styrningen av bolag skall skegenom bolagsordning, lag och avtal.Frågor rörande etiska och miljömässiga riktlinjerför företagen med statligt ägande tas upp i någramotioner. I regeringens skrivelse finns, somtidigare redovisats, ett särskilt avsnitt om viktigapolicyfrågor. När det gäller etik, moral och globaltansvar sägs där att det är styrelsens och ledningensansvar att de företag där staten har ägarintressensköts på ett föredömligt sätt och väl inom gällandelagstiftning. Miljö- och etikhänsyn bör varasjälvklara utvärderingsparametrar för de beslut somrör förvaltningen av företag med statligt ägande.OECD utformade , tillsammans med 35regeringar, gemensamma rekommendationer avseende godpraxis för företag i en mängd viktiga frågor, såsomt.ex. mänskliga rättigheter, information, konkurrensoch beskattning. Dessa riktlinjer riktas främst tillmultinationella företag men kan i stor utsträckningäven vara till stöd för företag som verkarnationellt, sägs det i skrivelsen. FN lanserade år1999 "The Global Compact" där näringslivetuppmanades att stödja och respektera nio principersom rör mänskliga rättigheter, arbete och miljö.Regeringen har i ett öppet brev uppmanat svenskaföretag att stödja och efterleva riktlinjeroch FN:s Global Compact.Etiska frågor och frågor om miljöstyrning ärsåledes redan föremål för aktiv hantering inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening finnsdet därmed inte något behov av ett uttalande avriksdagen i frågan. Det är styrelsernas ansvar atttillse att företagens ageranden i olika avseendenstår i överensstämmelse med regeringens riktlinjer.Beträffande synpunkten i en motion om bristandeenhetlighet i regeringens skrivelse vid redovisningav ohälsotal kan noteras att det var första gångensom en sådan redovisning lämnades, vilket förklararatt vissa skillnader i rapporteringen föreligger.Näringsdepartementet gjorde, enligt uppgift,bedömningen att det var bättre att publicera deninformation som fanns att tillgå än att avvakta merenhetligt framställda uppgifter. Utskottet villockså poängtera att frågan om ohälsa är ett ansvarför bolagen och att styrelserna bör säkerställa attföretagen aktivt arbetar med att få ned ohälsotalen.När det gäller frågan om en översyn av effekternaav genomförda avregleringar och bolagiseringar, somtas upp i en motion, vill utskottet hänvisa till attNäringsdepartementet, som redovisats, planerar attgenomföra en studie av de olika analyser som hargjorts. Frågan om det praktiska genomförandet avstudien bereds inom departementet,och beslut väntas senare under hösten 2003.Utskottet anser att det vore värdefullt att få enstrukturerad överblick över det aktuella området ochvälkomnar den aviserade studien.Frågan om handikappanpassning, som berörs i enmotion, anser utskottet bör uppmärksammas i allasammanhang. Utskottet ser den dock i ett mergenerellt perspektiv och som inte bör hanteras isärskild ordning för statliga företag.Med det anförda avstyrker utskottet Riksdagensrevisorers förslag i berörd del och samtliga häraktuella motioner i motsvarande delar.Styrelsernas effektivitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag vad avser styrelsernas effektivitetoch här aktuella motionsyrkanden. Utskottetanser att styrelsesammansättningen är ettbetydelsefullt verktyg för Regeringskanslietsägarstyrning och att ledamöter skall väljaspå grundval av den kompetens de tillförstyrelsen. Detta är också regeringensinställning. Jämför reservationerna 7 (m, fp,c) och 8 (kd).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall göra etttillkännagivande i enlighet med vad de anfört iavsnittet om styrelsernas effektivitet. I rapportenpekas på flera åtgärder som syftar till att utvecklabolagsstyrelserna, bl.a. att regeringen bättre börfölja upp i vilken utsträckning de riktlinjer omstyrelserna och styrelsearbetet som lämnas verkligenföljs av bolagen. Revisorerna anser vidare att detbehövs riktlinjer inom för hurnomineringen av nya styrelseledamöter bör gå till.Det förekommer fortfarande att nya ledamöternomineras utan någon egentlig dialog med bolageteller dess styrelse. Revisorerna anser attdepartementens arbete med att finna lämpligakandidater bör bli mer enhetligt. Även formerna ochmotiven för när ägarföreträdare bör nomineras tillstyrelseuppdrag bör ses över. Utnämningar bör alltidske i dialog mellan ägare, företagsledning ochövriga styrelseledamöter, anser revisorerna.Regeringen bör vidare förorda att styrelserna prövaranvändning av nomineringskommittéer. Revisorernaanser dessutom att regeringen bör se över formernaför bestämning av ledamöternas styrelsearvoden ocharvodenas storlek. Granskningen visar att arvodenasstorlek varierar betydligt mellan bolagen, men ocksåmellan bolag och statliga verk och myndigheter avliknande storlek. Regeringen föreslås fastställariktlinjer för hur och efter vilka grunderstyrelsearvodena skall beräknas. Andra frågor somregeringen bör klarlägga i riktlinjerna är vad somskall gälla för arvoden till fackliga företrädaresom också uppbär lön från bolaget och suppleantersrätt till arvoden, anför revisorerna.MotionernaRiksdagen bör göra ett tillkännagivande om attregeringen bör utse fler styrelseledamöter medbakgrund utanför i de statliga bolagen,anförs det i motion 2003/04:N3 (fp). Motionärernavill lyfta fram vikten av att styrelserna förstatens företag får en allsidig kompetens. Inte barasvenska män och kvinnor bör komma i fråga vidtillsättningen av styrelserna utan även personerfrån andra länder, anser motionärerna. De menar attpersoner med erfarenheter från verksamheter utanförSverige kan tillföra ny kunskap och se på frågor ochproblem på ett delvis annat sätt än personer medenbart erfarenhet från svenska förhållanden.I motion 2003/04:N2 (kd) föreslås etttillkännagivande om de statliga bolagsstyrelsernassammansättning. utgjordes hälften avledamöterna i styrelserna för de statliga bolagen avpolitiker och politiska tjänstemän, konstaterarmotionärerna. De påpekar att det enligt dengenomgång av samtliga bolags årsredovisningar somrevisorerna har gjort framgår att tjänstemän fråndepartementen, riksdagsledamöter och politiskatjänstemän fortfarande utgör en stor andel avbolagstyrelserna. harrepresentation i av bolagens styrelser,varvid departementsföreträdaren ofta har uppgiftenatt förmedla ägarens inställning i olika frågor ochge bidrag till arbetet i departementets bolagsgrupp.Riksdagsledamöternas roll i styrelser är mer oklar,säger motionärerna. Visserligen representerar ävenriksdagsledamöterna ägaren, staten, men de kommertill skillnad från departementsföreträdarna intefrån den myndighet som svarar för ägarförvaltningen.I likhet med revisorerna anser motionärerna attägarrepresentanter som tillsätts på politiskameriter kan öka risken för målkonflikter mellanägare och bolag. Nominering av riksdagsledamöter ochpolitiska tjänstemän till styrelseuppdrag i statligtägda bolag får inte ske rutinmässigt, utan ledamöteri statliga bolagsstyrelser skall utses efterförtjänst och skicklighet, anför motionärerna. Demenar att när det gäller bolag med särskildasamhällsintressen eller bolag som ålagtssamhällsåtaganden, såsom t.ex. Posten, , är det viktigt med en visspolitisk representation i styrelsen. I de fallriksdagsledamöter eller andra politiker skall ingå ien bolagsstyrelse, skall det finnas en representantfrån regeringen och en från oppositionen, föreslårmotionärerna.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om attstatliga företag skall företräda medborgarnasintressen vid styrelsenomineringar, anförs det imotion 2003/04:N327 (c). börfungera som föregångare vid tillsättningar avstyrelser etc., anser motionärerna. De erinrar omatt revisorer framför stark kritik motregeringens bristande uppföljning av styrelsernasarbete och nomineringen till styrelserna. Statligaföretag tillåts tyvärr ofta gå katastrofalt dåligtunder utan att riskera att försättas ikonkurs, och en statlig bolagsledning behöver sällaneller aldrig ta konsekvenserna av sinamisslyckanden, säger motionärerna. De menar attproblemet grundar sig i att mellan aktieägarna,medborgarna, och styrelsen finns en stor byråkrati,bestående av , olika departement,tjänstemän och politiker.Vissa kompletterande uppgifterI projektlista för andra halvåret2003 ingår ett projekt som berör det här aktuellaområdet. Det avser statens representation i bolagmed statligt ägande. Det erinras om att regeringensmål är att styrelserna skall innehålla högkompetens, anpassad till respektive företagsverksamhet, situation och framtida utmaningar, attsammansättningen skall ändras i takt med attföretaget utvecklas och omvärlden förändras samt attvarje nominering skall utgå från kompetensbehovet irespektive företags styrelse. Granskningen skall motdenna bakgrund visa huruvida beredningsprocessenskiljer sig åt inom och vilkakonsekvenser som uppstår till följd av de olikaroller som departementsföreträdare i styrelsernahar. Även ägarens riktlinjer och uppföljning skallgranskas. Granskningen beräknas vara slutförd underförsta kvartalet 2004.Utskottets ställningstagandeSom ägare av företag har staten, som tidigareredogjorts för, olika verktyg för att nå de mål somsatts upp för ägandet, varvid styrelsesammansättningär ett betydelsefullt verktyg. Utskottet anser attfrågan om de statliga bolagens styrelser och deraseffektivitet, som revisorerna tar upp i singranskning, är en mycket viktig fråga.I regeringens skrivelse sägs i avsnittet Effektivastyrelser att regeringens mål är att styrelsernaskall innehålla hög kompetens, anpassad tillrespektive företags verksamhet, situation ochframtida utmaningar. Varje nominering skall utgåfrån kompetensbehovet i respektive företagsstyrelse. Styrelsens uppgifter är enligtaktiebolagslagen (8 kap. 3 §) att svara förföretagets organisation och förvaltningen avföretagets angelägenheter. Ledamöter i statligt ägdaföretag har samma oinskränkta ansvar som ledamöter iprivatägda företag. Nomineringen och tillsättningenav nya ledamöter föregås av en löpande dialog mellanansvarigt departement, styrelseordförande, andraledamöter och eventuellt andra delägare. Det ärstyrelsens ordförande som skall tillförsäkra attstyrelsearbetet håller en hög kvalitet och bedrivsmed viss enhetlighet. Sammansättningen avstyrelserna skall också ske så att en balans uppnåsavseende kompetens, bakgrund, ålder och kön.Utskottet delar revisorernas syn att ledamöterendast skall väljas på grundval av den kompetens detillför styrelsen. Detta är också, som redovisats,regeringens inställning.Revisorerna tar vidare upp frågan om särskildutbildning av ledamöter.