bet · GR01KRU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Nämnderna har storbetydelse för att en aktiv språkvård ochspråkforskning bedrivs.Regeringen meddelar sin avsikt attunder återkomma till riksdagenmed förslag till åtgärder i syfte att ökaförutsättningarna för en långsiktigspråkpolitik.Regeringen föreslår att 5 549 000kronor skall anvisas under anslaget förår 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning för år 2004.2.5 Anslagen till bild och form samtkonsthantverk (28:14-28:18)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag påmotionsförslag bifalla regeringensförslag till medelsanvisning underanslagen28:14 ,28:15 Konstnärlig gestaltning av dengemensamma miljön,28:16 ,28:17 Främjande av hemslöjden och28:18 Bidrag till bild- ochformområdet.Riksdagen bör besluta om bemyndigandeför regeringen att , ifråga om anslaget 28:15 Konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön,beställa konstverk som inklusivetidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst 10 000 000 kronorunder åren 2005-2007.Vidare bör avslåmotionsförslag om Statens konstrådsrutiner för förvärv av konst m.m.,jämför reservation 6 (fp, kd, c).2.5.1 (28:14)InledningStatens konstråd har till uppgift attverka för att konsten blir ett naturligtoch framträdande inslag i samhällsmiljöngenom att förvärva god samtidskonst tillstatens byggnader och andra lokaler förstatlig verksamhet, medverka till attkonst tillförs även andra gemensammamiljöer än sådana som brukas av statenoch sprida kunskap om konstens betydelseför en god samhällsmiljö.PropositionenRegeringen anser att ansvaret förtillsynen av statens konst enligtförordningen (1990:195) om vård avstatens konst bör övergå från Modernamuseet och med PrinsEugens till Statenskonstråd fr.o.m. . Föratt finansiera kostnaderna förtillsynsverksamheten föreslår regeringenatt Statens konstråds anslag förstärksmed fr.o.m. år 2004.Finansiering sker genom en minskning avanslaget 28:28 Centrala museer:Myndigheter.Regeringen föreslår att anslaget för år2004 anvisas 7 380 000 kronor.MotionernaMotionärerna bakom motion 2002/03:Kr372(fp) anser att det är mycket viktigt attsamarbetet mellan bidragsgivandemyndigheter och konstnärsorganisationerinte leder till ett gynnande av enspeciell sammanslutning framför en annan.Vidare anförs att sammansättningen avstyrelser som beviljar stöd måste varabredast möjlig, insynen måste garanteras,gränserna vara tydliga mellansärintressen och beslutsfattare samtneutraliteten mellan olikaorganisationers medlemmar upprätthållas.När det gäller inköp av offentlig konstkrävs enligt motionen en översyn och tar till vara de rekommendationer omåtgärder som och Nämndenför offentlig upphandling givit (yrkande26).I motion 2003/04:Kr326 (c) anförs attStatens konstråds upphandlingsrutiner börutredas (yrkande 26). Motionärerna anseratt det är anmärkningsvärt att statligainköp av konst inte föregås av ettanbudsförfarande eller någon form avtävling. Även i motion 2003/04:Kr327 (fp)anförs att begreppen när det gäller inköpav offentlig konst behöver redas ut(yrkande 18). Motionärerna menar vidareatt det föreligger ett behov av attsamlat utvärdera vilken fördelning avinköp och uppdrag samt av konstnärsstödsom de nuvarande centraliserade formernaför beslut givit (yrkande 19).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning.Då det gäller motionsyrkanden om översynoch utvärdering av statliga insatser förkonstnärer i form av dels Statenskonstråds inköp av konst, delsKonstnärsnämndens ersättningar och bidragtill konstnärer vill utskottet anföraföljande.Beträffade motionsyrkandena rörandeStatens konstråds rutiner för förvärv avkonst m.m. hänvisar utskottet till denöversyn begärt och somregeringen enligt budgetpropositionen förår 2003 (2002/03:1 utgiftsområde 17 s.80) avser att ge Statskontoret i uppgiftatt genomföra. Utskottet tar för givetatt uppdraget kommer att lämnas tillStatskontoret som anges iförra årets budgetproposition.När det gäller frågan om översyn avstöd och ersättningar till konstnärerhänvisar utskottet till de utvärderingarm.m. som redan vidtagits. I betänkandetKonstnärerna och trygghetssystemen (SOU2003:21) tydliggörs och analyseras ettflertal problem som uppstår i mötetmellan konstnärliga yrkesutövaressärskilda villkor och de olikatrygghetssystemen. Vidare bör nämnas attKulturrådet har inlett ettarbete med att kartlägga och analysera dearenor där bild- och formkonst visas ochden betydelse de har för områdetsutveckling. Av budgetpropositionen(2003/04:1 utgiftsområde 17 s. 47-48)framgår att regeringen avser att följaupp hur avtalet om den statligautställningsersättningen efterlevs.Slutligen bör nämnas deåterrapporteringar som Konstnärsnämndenerligen gör till regeringen avseendebidragsfördelningen och konstnärersvillkor m.m. Dessa rapporter ligger tillgrund för regeringens resultatbedömningari budgetpropositionerna. mening skulle det varavärdefullt om regeringen inför nästabudgetproposition överväger möjlighetenatt även använda detta underlag till attför redovisa en merasammanhållen rapportering av utvecklingeninom området för tiden efter de reformersom beslutades år 1998.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 26, 2003/04:Kr326 (c)yrkande 26 och 2003/04:Kr327 (fp)yrkandena 18 och 19.2.5.2 Konstnärlig gestaltning av dengemensamma miljön (28:15)InledningUnder anslaget beräknas medel förkonstförvärv beslutade av Statenskonstråd. Vidare beräknas medel somfördelas av tillfolkparkerna och vissasamlingslokalhållande organisationer förkonstinköp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget för år2004 skall uppgå till 40 438 000 kronor.Regeringen föreslår vidare attriksdagen skall bemyndiga regeringen attunder beställa konstverk sominklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 10 miljonerkronor under åren 2005-2007.MotionernaMotionärerna bakom motionerna2003/04:Fi240 (fp) yrkande 23 i denna delsamt 2003/04:Kr327 (fp) yrkandena 14 och25 i denna del föreslår att anslagetskall minskas med 10 miljoner kronor.Motionärerna anser att kommuner ochlandsting bör öka sitt kostnadsansvar förkonstnärlig utsmyckning i de miljöer somtillhör deras ansvarsområde och attstaten därmed kan minska sitt bidrag.I motion 2003/04:Kr362 (m) föreslås enminskning av anslaget med 11 miljonerkronor. Motionärerna anser att staten börrenodla sitt ansvar för olikakulturverksamheter och inte ta ansvar förkonstnärlig utsmyckning av andragemensamma miljöer än statliga (yrkande4).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare tagit ställning ifrågan om det statliga engagemanget iutsmyckning av andra miljöer än destatliga, senast i betänkande2002/03:KrU1. Utskottet anser, liksomtidigare år, att staten bör ta ett visstansvar även för den gemensamma miljö sominte är statligt ägd eller nyttjad.Samtidigt förutsätter utskottet attlandsting och kommuner fortsatt tar enbetydande del av kostnadsansvaret förkonstnärlig utsmyckning och utformning avdenna miljö. Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning. Motionerna 2003/04:Fi240(fp) yrkande 23 i denna del,2003/04:Kr327 (fp) yrkandena 14 och 25 idenna del samt 2003/04:Kr362 (m) yrkande4 avstyrks.Utskottet tillstyrker vidareregeringens förslag om bemyndigande förregeringen att beställa konstverk.2.5.3 (28:16)skall tainitiativ till, planera, samordna ochgöra insatser för att främja hemslöjd iden mån sådana uppgifter inte ankommer påannan statlig myndighet. Nämnden skallinom sitt verksamhetsområde fördelastatligt stöd till hemslöjdsfrämjandeverksamhet. Nämnden står vidare somsamordnare förhemslöjdskonsulentverksamheten och prövarfrågan om huvudmannaskap förkonsulenterna. Verket förnäringslivsutveckling svarar förnämndens medelsförvaltning ochpersonaladministration.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget anvisas1 för år 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning.2.5.4 Främjande av hemslöjden (28:17)InledningUnder anslaget beräknas medel för bidragtill hemslöjdskonsulenternas verksamhet,och projekt inomhemslöjdsområdet. Anslaget disponeras föreslår att anslaget för år2004 skall uppgå till 19 958 000 kronor.MotionernaMotionärerna bakom motion 2003/04:Kr350(c) och motion 2003/04:Kr363 (c) i dennadel föreslår att anslaget skall tilldelasytterligare i förhållandetill regeringens förslag. Avsikten är attförstärka bidraget till den ideellahemslöjdsrörelsen. Även i motion2003/04:Kr368 (s, v, mp) lyfts denideella hemslöjdsrörelsens behov avförstärkt bidrag fram.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill påminna om att isamband med budgetbehandlingen för år2002 biföll en motion som innebar enförstärkning av anslaget med 500 000kronor i förhållande till regeringensförslag. Medlen skulle användas för attstärka hemslöjdens roll somkulturspridare (bet. 2001/02:KrU1, rskr.2001/02:72).I regeringens skrivelse Arkitektur,form och design 2002/03:129 görregeringen bedömningen att Nämnden förhemslöjdsfrågor bör få i uppdrag attutreda hur hemslöjdens kunskapsområde kanbli tydligare och starkare på form- ochdesignområdet och hur fler skall gesmöjlighet att ta del avhemslöjden.Svenska HemslöjdföreningarnasRiksförbund, , är en ideell föreningmed uppgift att föra ut slöjden i helasamhället. Det är därför viktigt attdenna ideella förening får enökad del av det totala stöd som tilldelashemslöjdsområdet.Utskottet är inte nu berett att inomgivna budgetramar ytterligare höjaanslaget utan tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning ochavstyrker motionerna 2003/04:Kr350 (c)och 2003/04:Kr363 (c) i denna del.Utskottet avstyrker även motion2003/04:Kr368 (s, v, mp).2.5.5 Bidrag till bild- och formområdet(28:18)InledningUnder anslaget anvisas medel för bidragtill organisationer m.m. på bild- ochformområdet, bl.a. verksamhetsstöd tillSveriges ,. Under anslagetanvisas också medel för bidrag tillAkademien för de fria konsterna. Vidarelämnas ett särskilt verksamhetsstöd tillvissa utställare, ett utrustningsbidragtill konstnärliga kollektivverkstädersamt utställningsersättning tillkonstnärer i samband med utställningar.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget för år2004 skall uppgå till 29 708 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning.2.6 Anslagen till ersättningar och bidragtill konstnärer(28:19-28:20)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag påmotionsförslag bifalla regeringensförslag till medelsanvisning underanslagen28:19 och28:20 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer.Riksdagen bör avslå motionsförslag ompensionsvillkoren för konstnärerna,jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).2.6.1 (28:19)har till uppgift attbesluta om statliga ersättningar tillbild, form-, ton-, scen- ochfilmkonstnärer samt att främjainternationellt konstnärsutbyte. Nämndenskall hålla sig underrättad omkonstnärernas ekonomiska och socialaförhållanden. Syftet med verksamheten äratt genom fördelning av ersättningar ochbidrag verka för att förbättrakonstnärernas villkor.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget för år2004 skall anvisas 12 098 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning under anslaget förår 2004.2.6.2 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer (28:20)InledningUnder anslaget anvisas bl.a. medel förersättning till bild- och formkonstnärerför att deras verk i offentligainstitutioners ägo visas för allmänheteneller används på annat allmännyttigt sätt(visningsersättning). Anvisade medelfördelas efter beslut av styrelsen förSveriges bildkonstnärsfond. Vidarefördelas en del av visningsersättningenindividuellt. Den individuellavisningsersättningen fördelas på basis avdet offentliga innehavet av konstnärensverk i enlighet med kriterier vilkafastställts av upphovsrättsorganisationenBildkonst Upphovsrätt i (BUS).Dessutom beräknas medel för bidrag tillkonstnärer som fördelas avKonstnärsnämnden respektive Sverigesförfattarfond.PropositionenRegeringen anser att en fortsattutbyggnad av den individuellavisningsersättningen är ett viktigt ledför att stärka bildkonstnärernasinkomstsituation. är stödformerför bl.a. arbetsstipendier ochkonstnärsbidrag av stor betydelse förmånga bild- och formkonstnärersförsörjnings- och arbetsmöjligheter.Genom att stärka Bildkonstnärsfondensmöjlighet till bidragsgivning kanmottagargruppen breddas. Enligtregeringen är det viktigt att fler bild-och formkonstnärer ges möjligheter attunder fullt ut ägna sig åt sinkonstnärliga verksamhet.Mot den bakgrunden avser regeringen attinom ramen för anslaget förstärkabidragen riktade mot bild- ochformkonstnärer med samtöka den individuella visningsersättningenmed 5 miljoner kronor.Regeringen föreslår att anslaget för år2004 anvisas 287 055 000 kronor.I inledningen till budgetpropositionenredovisar regeringen de pensionsvillkorsom gäller vid de statsunderstöddakulturinstitutionerna enligt följande(prop. s. 28-29).Arbetstagarna vid de 63statsunderstödda teater-, dans- ochmusikinstitutionerna har statligpensionsrätt enligt förordningen(2003:56) om tjänstepension ochtjänstegrupplivförsäkring för vissaarbetstagare med icke-statliganställning. För den konstnärligapersonalen gäller särskilda villkor omlåg pensionsålder. Från denna ålderkan de få en pension som löper framtill den lagstadgade pensionsåldern.Det är en etableradordning som bygger på de fysiska ochkonstnärliga förutsättningar somgäller för t.ex. dansare och sångare.Möjligheten att upprätthålla denkonstnärliga kvaliteten minskaravsevärt med åldern.De förändrade pensionsvillkor somträtt i kraft /03har även påverkat pensionsvillkorenvid kulturinstitutionerna. Det gällersärskilt för den konstnärligapersonalen med låg pensionsålder(prop. 2000/01:78, bet. 2000/01:AU10,rskr. 2000/01:211). Även om det inteskett några förändringar avseendepensionen som gäller för tiden före 65års ålder, så medför de förändradebestämmelserna att pensionen efter 65års ålder blir sämre om man inte kanarbeta och ha förvärvsinkomster ändafram till dess. En arbetsgrupp iRegeringskansliet, där ävenföreträdare för arbetsmarknadensparter ingått, har arbetatmed frågan utan att någon lösningkunnat nås.Regeringen anser att det finnsanledning att fördjupa arbetet vadavser tänkbara pensionslösningar, ochsamtidigt även diskutera möjligheternatill utbildning och karriärbreddningsom syftar till fortsatt arbete,särskilt för de konstnärligaarbetstagarna med låg pensionsålder.Mot denna bakgrund är det regeringensavsikt att bjuda in arbetsmarknadensparter till ett förutsättningslöstarbete för att hitta en skyndsam ochhållbar lösning av pensionsfrågan förpersonalen vid de statligt stöddateater-, dans- ochmusikinstitutionerna.Vissa frågor om konstnärers pensionerSom redovisats i budgetpropositionen hararbetstagare statlig pensionsrätt vid ettstort antal teater-, dans- ochmusikinstitutioner enligt förordningen(2003:56) om tjänstepension ochtjänstegrupplivförsäkring (PISA-förordningen). Genom förordningen görsdet statliga pensionsavtalet, PA 03,tillämpligt på arbetstagare med icke-statliga anställningar underförutsättning att arbetsgivaren betalarpremier för detta enligt förordningen(1997:908) om för statensavtalsförsäkringar (1 §). Dock är tredjekapitlet i PA 03 inte automatiskttillämpligt på dessa grupper. Dettakapitel innehåller bestämmelser bl.a. omden kompletterande ålderspensionen,KÅPAN.I bilaga A till PISA-förordningenförtecknas de icke-statliga anställningarvid en rad teater-, dans- ochmusikinstitutioner för vilka dennaförordning gäller. Bland dessa märkst.ex. , , , Norrdans m.fl.Förteckningen omfattar även arbetstagarevid fria teater-, dans- och musikgrupper,dock utan att enskilda fria grupper nämnsvid namn. De grupper som önskar inordnasi PISA-förordningen ansöker nämligenhärom hos regeringen. Enligt uppgift frånFinansdepartementet har intenågon fri grupp ansökt härom.I bilaga B till PISA-förordningen angespensionsåldrar för olika anställningarvid de teater-, dans- ochmusikinstitutioner som omfattas avförordningen. Bl.a. framgår attpensionsåldern för dansare är , förkorister och sångsolister , förskådespelare etc. Den tidigareskyldigheten att avgå vid fördansare, för korister ochsångsolister, för skådespelare etc.har slopats . Därtillkommer att lagen om anställningsskydd(LAS) sedan den 1 september 2001innehåller en för arbetsgivaren nytvingande bestämmelse om rätt förarbetstagaren att stanna kvar ianställningen till ålder.Då det gäller de fria teatergrupper sominte valt att ansluta sig till detstatliga tjänstepensionssystemet kannämnas att under detsenaste året har träffat avtal med bl.a.Teatrarnas Riksförbund (numera SvenskScenkonst), Teatercentrum ochDanscentrum. Därmed har en gruppfrilansande konstnärer kommit attomfattas av kompletterandeavtalspensioner av annat slag än det ovannämnda statliga avtalet PA 03.För år 2002 räknades anslaget till friagrupper upp med . Dennauppräkning har enligt vad regeringenanför i budgetpropositionen för år 2004gjort det möjligt för att vidbidragsgivningen bl.a. ge ökat utrymmeför att kunna tillämpa rimligaarbetsvillkor. är detemellertid svårt för flertalet grupperatt klara avtalsenliga löner,pensionsåtaganden m.m. (prop.utgiftsområde 17 s. 24-25).En särskild utredare har på regeringensuppdrag i betänkandet Konstnärerna ochtrygghetssystemen (SOU 2003:21) kartlagtoch analyserat hur gällandetrygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sigtill konstnärlig verksamhet.Utredaren konstaterar att pensionerna idet allmänna pensionssystemet förflertalet konstnärligt yrkesverksamma iframtiden kommer att bli lägre än i dettidigare ATP-systemet. För flertaletfrilansande och egenföretagandekonstnärer kommer det att bli betydandeförsämringar på grund av att de saknaravtalspensioner. Vidare anser han att ettsärskilt problem kommer att uppstå förkonstnärliga yrkesgrupper på deoffentliga scenerna, som har en lägrepensionsålder än den som gäller förarbetsmarknaden i övrigt. Därtill kannämnas att pensionsvillkoren förkonstnärliga egenföretagare oftastytterst knappa. De kommer därför i storutsträckning att omfattas av det allmännaålderspensionssystemets garantipension(bet. s. 122-123).Betänkandet har remitterats.MotionernaI en motion, 2003/04:Kr362 (m), behandlasmedelsanvisningen under detta anslag. Imotionen yrkas att anslaget skall minskamed i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 5).Minskningen föreslås mot bakgrund av enlång rad förslag i motion 2003/04:Kr254(m) på andra områden, bl.a. påskatteområdet. Dessa förslag syftar tillatt göra den ekonomiska situationenenklare och stabilare för konstnärerna.I fyra motioner behandlas frågor ompensionsvillkoren för konstnärerna.Motionärerna bakom motion 2003/04:Kr254(m) välkomnar att regeringen ibudgetpropositionen tar upp frågan ompensionsvillkoren för kulturskapare vidkulturinstitutioner. Motionärerna begäratt regeringen skyndsamt skall genomföradetta arbete (yrkande 10).Förslaget i motion 2003/04:Kr347 (fp)syftar till att uppmärksamma dansares ochvissa sångares situation. Motionärernanämner att dansare har haft rättatt pensioneras när de är ochsångarna när de är 52. Huvudlinjen fördessa yrkesgrupper bör - sägs det imotionen - vara att eftersträva enfortsatt yrkesverksamhet, men intenödvändigtvis i samma typ av arbete. Fördansarnas del bör ett rådgivningscenterinrättas för deras fortsatta yrkesliv.Vidare sägs att staten - när den ärarbetsgivare - måste vara beredd att taett ökat ansvar som arbetsgivare och iskälig omfattning kompensera de individersom riskerar att drabbas. Motionärernaanser också att det är önskvärt attTeaterförbundets medlemmar får spara iden kompletterande ålderspensionen KÅPAN.Regeringen bör återkommatill och redovisa ett förslagtill lösning som är långsiktigt hållbart(yrkande 9).Även i motion 2003/04:Kr390 (kd)behandlas frågan om pensionsreformenskonsekvenser, som uppges vara mindrelämpliga för konstnärer inom bl.a. dans-och musikområdena på grund av dessayrkens speciella karaktärer. Särskiltangeläget är det enligt motionärerna attpensionerna för de fria grupperna får enlösning. Regeringen måste skyndsamt läggafram förslag till om de friagruppernas pensionsvillkor (yrkande 15).I motion 2002/03:Kr373 (v) anförs attstatligt anställda dansare har en garanti-eller avtalspension som ger dansarnamöjlighet att gå i pension . Denna rätt har inte andra dansare,som exempelvis är verksamma i friagrupper. I motionen yrkas att dansarespension skall ses över så att inte defria dansarna missgynnas (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det inte finns någonanledning att minska anslaget somföreslås i motion 2003/04:Kr362 (m)yrkande 5. Regeringens förslag tillmedelsanvisning för tillstyrksdärmed.Utskottet finner att de frågor ompensionsvillkoren för konstnärerna somtagits upp motionsvägen äger högaktualitet. Vidare konstaterar utskottetatt regeringen - vilket redovisats i detföregående - aktivt verkar för att kommatill rätta med de problem somotvivelaktigt finns då det gällerpensionerna för de konstnärliga gruppernavid de statligt stödda teater-, dans- ochmusikinstitutioner som omfattas av PISA-förordningen.Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att regeringen ocharbetsmarknadens parter i sinadiskussioner om pensionsfrågan vid destatligt stödda teater-, dans- ochmusikinstitutionerna noga går igenom deförsämringar för konstnärsgrupperna somtycks ha blivit konsekvensen av det nyaålderspensionssystemet. Det gäller t.ex.effekterna av den s.k.livsinkomstprincipen i det allmännapensionssystemet. Enligt den särskildeutredaren kommer denna princip attmedföra sämre pension i jämförelse medATP-systemet för de konstnärer som har enförhållandevis kort yrkeskarriär och gåri pension . Äveneffekterna av den tvingande regel i LASsom ger arbetstagaren rätt - men inteskyldighet - att stanna kvar ianställningen till börbelysas i detta sammanhang. Frånteaterhåll har hävdats att dennabestämmelse kan vålla olägenheter förinstitutionernas konstnärliga verksamhet.En annan fråga av betydelse är behovet avkarriärplanering för de konstnärsgruppersom har låg pensionsålder, t.ex. dansarna(jfr bet. 2001/02:KrU17 s. 18 f.). Dessafrågor och andra som behandlas ibetänkandet Konstnärerna ochtrygghetssystemen (SOU 2003:56) tordekomma att ingå i de diskussioner somregeringen skall föra medarbetsmarknadens parter.Utskottet vill understryka att det ärangeläget att regeringen påbörjardetta arbete i enlighet med vad som angesi budgetpropositionen.Då det gäller pensionsförhållandena förkonstnärligt anställda vid fria grupperhar utskottet noterat att Kulturrådetanser att det - trots den uppräkning avstatsbidraget som gjordes för -är svårt för flertalet fria grupper attbetala rimliga löner och görapensionsavsättningar. I likhet medregeringen anser utskottet därför att detär angeläget att en dialog förs med dessagrupper i syfte att analysera möjlighetentill förbättring av arbetsvillkoren (jfrprop. utgiftsområde 17 s. 25). I en sådandialog bör bl.a. effekterna avKulturrådets treåriga bidrag belysas.