bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Motionären vill också att anvisas inom ramen för denav föreslagna höjningen avanslagsbeloppet under 25:74 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar anslagen25:2025:75 enligt regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.Högskolans grundutbildning har under några årbefunnit sig i stark expansion. Lärosätena har underperioden 19972002 tillförts medel motsvarande fullersättning för 85 000 nya helårsplatser. Regeringenföreslår nu en viss minskning. Efterfrågan påhögskoleutbildning från studenternas sida har under2002 överensstämt så väl med högskolesystemetskapacitet att lärosätena har kunnat utnyttja avde sammanlagda s.k. takbeloppen. Åldersgruppen av19-åringar ökar 2004 och därefter.Utskottet kan mot den bakgrunden inte ställa sigbakom förslag om att antalethelårsstudenter skall minska mer än vad regeringensförslag medför.Liksom regeringen och motionärerna anser utskottetatt det är ytterst viktigt att slå vakt omutbildningens kvalitet. Ett system för regelbundetåterkommande kvalitetsutvärdering genomHögskoleverket har tagits i bruk. Deutbildningsområden som har de lägstaersättningsbeloppen för helårsstudenter ochhelårsprestationer humaniora, teologi,samhällsvetenskap och juridik har fått dessabelopp höjda 2002 och 2003. För detta har anslagentillförts . Ävenersättningsbeloppen för utbildningsområdet Vårdhöjdes 2003 till en kostnad av ,men de kan på grund av resursbrist inte höjasytterligare 2004. De höjda ersättningsbeloppeninnebär ökat utrymme för lärarinsatser.De kraftiga anslagsökningar för högskoleområdetsom föreslår är inte möjliga inom denutgiftsram som har fastställt.Utgiftsramen medger inte heller de ökningar avvarierande omfattning som de olikaoppositionspartierna föreslår när det gälleranslagen till forskning och forskarutbildning.Den extra per capita-ersättningen förhelårsstudenter i kurser inom ramen förNätuniversitetet har av lärosätena använts såvältill nyutveckling och anpassning av kurser som tillutveckling av nytt tekniskt stöd och pedagogiskutbildning av lärare. Sådana insatser är enligtutskottets mening angelägna även 2004, omdistansutbildning inom ramen för Nätuniversitetetskall kunna effektivt bidra till ökad tillgänglighetoch breddad rekrytering till en högskoleutbildningav hög kvalitet. Medel för detta måste därför enligtutskottets uppfattning finnas kvar 2004. Utskottetanser likaså att Rekryteringsdelegationen fyller enviktig funktion för att målen om breddad rekryteringtill högskolan skall kunna uppnås.Liksom tidigare ställer sig utskottet avvisandetill förslag om försäljning avutbildning till enskilda personer från länderutanför EES-området.När det gäller behovet av ökad lärarutbildningskriver regeringen på s. 125 i propositionen:Universitet och högskolor måste inom oförändradeeller minskade takbelopp fullfölja utbyggnaden avlärarutbildningarna ochsjuksköterskeutbildningarna genom omfördelningarfrån exempelvis fristående kurser. För lärare medinriktning mot skall lärosätenafortsatt särskilt beakta det ökade behovet avlärare i förskola och förskoleklass.Utskottet instämmer i den bedömningen. Somredovisats ovan innebär regeringens förslag attanslagsposten Särskilda lärarutbildningar ()under anslaget 25:73 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. ökas ytterligare2004.Ersättningar för klinisk utbildning ochforskningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bemyndigarregeringen att godkänna ett avtal omsamarbete med vissa landsting när det gällermedicinsk utbildning och forskning.Riksdagen bör avslå ett motionsyrkande omkompensation till i för en av Göteborgsuniversitet beslutad ökning avtandläkarutbildningen.BakgrundDen kliniska delen av läkarutbildningen och kliniskmedicinsk forskning kan endast bedrivas i anslutningtill hälso- och sjukvården, för vilken landstingenär huvudmän. Även tandläkarutbildning ochodontologisk forskning måste bedrivas i anslutningtill tandvård. Staten har därför sedan lång tidanslagit medel för ersättning till huvudmännen förhälso- och sjukvården och för tandvården i vissalandsting för den tillgång till resurser inom hälso-och sjukvården respektive tandvården som de ställertill förfogande för läkarutbildning,tandläkarutbildning och medicinsk och odontologiskforskning. har dennaersättnings storlek reglerats i avtal mellan statenoch huvudmännen. Avtalet som gäller medicinskforskning och utbildning slöts 1989 och redovisadesför som bilaga tillforskningspropositionen 1989 (prop. 1989/90:90).För tandläkarutbildning och odontologisk forskningvid och slöts ettmotsvarande avtal 1992. ochMalmö högskola, där det också finnstandläkarutbildning och odontologisk forskning,driver egna tandvårdscentraler för vilka medelberäknas under respektive grundutbildningsanslag.Regeringen sade upp båda avtalenatt upphöra att gälla med utgången av . Sedanavtalen slöts hade mål- och resultatstyrning och ettnytt resurstilldelningssystem införts för denstatliga högskolan, vilket gjorde att avtalen ivissa delar hade blivit obsoleta.Propositionen och utskottets ställningstagandeEn av utbildningsministern utsedd förhandlare harhaft i uppdrag att förhandla fram och slutaöverenskommelse om ett nytt avtal medsjukvårdshuvudmännen. Ett nytt avtal om samarbete omgrundutbildning av läkare, medicinsk forskning ochutveckling av hälso- och sjukvården har den 13 juni2003 slutits mellan staten och landstingen i de ländär de sex lärosäten som bedriver läkarutbildning ärbelägna. Regeringen begär bemyndigandeatt godkänna avtalet.Det centrala avtalet förutsätter regionala avtalmellan berörda universitet och landsting. I detcentrala avtalet regleras vad de regionala avtalenskall innehålla. Det centrala avtalet innebär ocksåatt ersättningen som avser läkarutbildning särskiljsfrån den som avser forskning. Detta underlättarenligt regeringen beräkningen av konsekvenserna avframtida dimensioneringsförändringar.U t s k o t t e t föreslår att gerregeringen det begärda bemyndigandet att godkännaavtalet.Utskottet ser det som ett viktigt framsteg att detnya avtalet innebär att och Linköpingsuniversitet kommer att behandlas likvärdigt med deäldre lärosätena.Såväl i avtalet, som utskottet har tagit del avefter hänvändelse till , somi regeringens beskrivning i propositionen sägs attriksdagen har fastställt dimensioneringen avläkarutbildningen respektive kan kommaatt ändra denna. Utskottet konstaterar att någotuttryckligt beslut om dimensioneringen avläkarutbildningen dock inte har föreslagitsriksdagen efter högskolereformen 1993 och attriksdagen inte har fattat något sådant beslut. Detstyrsystem som infördes innebär att det ärlärosätena själva som bestämmer om sittutbildningsutbud, inom ramen för deutbildningsuppdrag och med beaktande av deexaminationsmål som regeringen har givit respektivelärosäte i regleringsbrev. Det har däremotförekommit att regeringen har föreslagit ochriksdagen har beslutat om förändringar i anslagensom har varit avsedda att inverka pådimensioneringen av bl.a. läkarutbildningen. Såskedde bl.a. inför /95, då regeringeni kompletteringspropositionen lade fram förslag omminskade anslag till fyra universitet medläkarutbildning och förklarade attutbildningsuppdragen till dessa skulle minskas(prop. 1993/94:150 bil. 8, yttr. UbU6y, bet. FiU20,rskr. Förändringen i utbildningsuppdragenbestod i att det maximala antalet helårsprestationersom lärosätena /941995/96skulle kunna få ersättning för inomutbildningsområdet medicin minskades iregleringsbrevet /95. Ikompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150 bil. 8 s. 12) erinrade regeringen om att detankommer på respektive lärosätes styrelse att avgöraden exakta fördelningen mellan de olikautbildningsområdena. Regleringen av hur mångahelårsprestationer som ett lärosäte kunde fåersättning för inom olika utbildningsområdenupphörde i och med budgetåret 1997.I en tabell på s. 236 i budgetpropositionen harregeringen nu angett vilket antal helårsstudentervid vart och ett av de sex lärosätena som liggertill grund för ersättningen till landstingen 2004och vilket antal som regeringen beräknar för 2005och 2006. Utskottet inser svårigheten att pånationell nivå beräkna ersättningen till landstingenför samarbetet om läkarutbildning utan att ha ettbestämt dimensioneringstal för denna utbildning attbygga på. Med hänsyn till hur det nya avtalet ärformulerat utgår utskottet från att regeringen ikommande budgetpropositioner kommer att lägga framförslag till beslut av omläkarutbildningens dimensionering.I den mån ett nytt avtal kommer att slutas även omtandläkarutbildning kan samma problem enligtutskottets bedömning komma att uppstå.Läkarutbildning och tandläkarutbildning kan alltsåkomma att behöva utgöra undantag från huvudregeln istyrsystemet för grundläggande högskoleutbildning,som bör förbli att respektive lärosäte ansvarar försitt utbildningsutbud och dimensioneringen av deutbildningar lärosätet erbjuder.Motionen och utskottets ställningstagandeMotion 2003/04:Ub404 (kd, fp) tar upp detförhållandet att har beslutatutöka antagningen till tandläkarutbildning, vilketföranlett att krävakompensation för ökningen. Motionärerna anser attutökningen av tandläkarutbildningen svarar mot ettrekryteringsbehov inom tandvården och att VästraGötalandsregionen bör kompenseras för utökningen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen. Det fortfarande gällande avtalet omsamverkan om tandläkarutbildning och odontologiskforskning bygger på begreppet tillhandahållnautbildningsplatser. Detta syftade när avtaletingicks på av fastställd dimensionering.När sedan styrsystemet ändrades blev som nämntsavtalet inadekvat bl.a. genom att detta begrepp intelängre finns.Utskottet kan dock inte förorda att beslut av enlokal universitetsstyrelse även om beslutet ingåri det som styrelsen ansvarar för skall få medföranya anspråk på medel från staten, vilket är vadförslaget om kompensation till VästraGötalandsregionen går ut på.Principer för resursfördelning mellanlärosätena för grundläggande utbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omutredning av ett nyttresurstilldelningssystem. bör ocksåavslå motionsyrkanden om attresursfördelningen till lärosätena i störreutsträckning än skall styras avstudenternas val.Jämför reservationerna 11 (m), 12 (fp), 13(kd) och 14 (c).Gällande bestämmelserDe statliga universiteten och högskolorna underUtbildningsdepartementet tilldelas varje budgetårvar sitt ramanslag till grundutbildning. Hela ellerstörre delen av anslagsbeloppet utgörs av takbelopp,som är den högsta sammanlagda ersättning somlärosätet kan få av staten för faktiskt genomfördverksamhet. Ersättning ges dels för helårsstudenter,dels för helårsprestationer med belopp som varierarmellan olika utbildningsområden. I anslagsbeloppetför många lärosäten ingår utöver takbeloppenersättning som lärosätet tilldelas för särskildaåtaganden av olika slag.Med anslagen följer utbildningsuppdrag, somregeringen ger varje lärosäte i regleringsbrevet.Om ett lärosäte under ett budgetår inte harverksamhet som ger ersättning som motsvarar helatakbeloppet, behandlas mellanskillnaden som ettanslagssparande som lärosätet kan utnyttja ettsenare budgetår, om verksamheten då haft så storomfattning att det årets ramanslag inte räcker tillför att ge den ersättning som verksamhetenberättigar till.Riksdagen har på förslag av regeringen vid någratillfällen omfördelat takbelopp mellan lärosäten somhaft svårigheter att nå målen enligtutbildningsuppdraget och sådana lärosäten som harstörre möjligheter att utnyttja resurserna helt.Sådana omfördelningar har skett både påtilläggsbudget under pågående budgetår och ibudgetförslag inför ett nytt år (t.ex. prop.2001/02: 100, bet. FiU21, rskr. 326 respektive prop.2002/03:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 62).MotionernaModerata samlingspartiet framför i motion2003/04:Ub290 yrkande 8 sin uppfattning att såvälplats- som medelsfördelningen bör styras avstudenternas efterfrågan. I en övergångsperiod ärenligt motionärerna en tänkbar modell att hälften avmedlen följer studenten till inskrivningen ochhälften ges lärosätet vid examen. I samma motionyrkande 4 skriver att en ordning därstudenten själv får bestämma var han eller hon villförlägga sin utbildning med stor sannolikhet kommeratt leda till att vissa utbildningar, dit få sökersig, får läggas ned medan andra utbildningar medstort efterfrågetryck kan byggas ut. Motion2003/04:N341 (m) handlar om tillväxten iStockholmsregionen. Motionärerna anser attlokalisering av högskoleplatser skall styras avstudenternas val av studieort (yrkande 10).Folkpartiet pläderar i motion 2003/04:Ub414 förinförandet av s.k. studentpeng (yrkande 1). Därmedblir det studenternas val som avgör fördelningen avplatser både mellan ämnen och mellan lärosäten,anser motionärerna. Högskolor som har högtsökandetryck skall tillföras mer resurser, om de harmöjlighet och är intresserade av att utökaverksamheten för att möta sökandetrycket.Motionärerna skriver också att man bör minskacentraliseringen av platstilldelningen (yrkande 5).Folkpartiet anser att det nu är dags att se över detsystem som infördes , eftersom det har kommitatt innebära stor osäkerhet för högskolorna och detfinns en inbyggd risk att de i längden frestas attsänka kvaliteten för att få full ersättning (yrkande2). Även motion 2003/04:Ub249 (fp) tar upp riskenför sänkt kvalitet, med hänvisning till enuppmärksammad händelse vid tekniskauniversitet. Motionärerna vill att en utredningskall se över resursfördelningssystemet så attkvaliteten på utbildningarna bibehålls.Kristdemokraterna vill enligt motion 2003/04:Ub499yrkande 19 att studenternas val i högre grad skall vara avgörande för fördelningen avhögskoleplatser. De anser också (motion2003/04:Ub516 yrkande 4) att bostadssituationen påhögskoleorten bör beaktas vid fördelningen av nyautbildningsplatser. Även i motion 2003/04:Bo226 (kd)yrkande 4 framförs samma förslag.Centerpartiet skriver i motion 2003/04:Ub390yrkande 1 att förändringarna som skett inomhögskolan kräver en översyn avtilldelningssystemet, i syfte att stärka lärosätenassjälvständighet och möjlighet till ett långsiktigtkvalitetsarbete.Enligt motion 2003/04:Ub347 (kd) bör manrutinmässigt ompröva takbeloppen två gånger per år.Därigenom skulle man avdramatisera flexibilitetenoch öka resursutnyttjandet, anser motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Riksdagen har behandlat liknande yrkanden frånModeraterna, såvälvid förra (bet. 2002/03:UbU1 s. 64 f.) somvid varje under den föregåendemandatperioden. Det är fortfarande utskottetsuppfattning att det nuvaranderesurstilldelningssystemet i sina grunddrag börligga fast. Universiteten och högskolorna bestämmersjälvständigt sitt utbildningsutbud och hur desammanlagda resurserna för grundläggande utbildningskall användas för de olika utbildningar somanordnas vid respektive lärosäte. Det finns alltsåingen centraliserad platstilldelning. Uppbyggnadenav starka och stabila högskolor i samtliga län ilandet är enligt utskottets mening mycket viktig förlandets utveckling. En fullständig anpassning tillaktuellt sökandetryck är oförenlig med detta. Det ärviktigt att alla lärosäten även de små ochrelativt nyetablerade får ett tillräckligtstudentunderlag för att kunna bygga upplärarkompetens och andra resurser. Det är nödvändigtatt lärosätena i förväg vet vilka resurser de kanräkna med att disponera under budgetåret. Enregelmässig omprövning av takbeloppen två gånger perår skulle allvarligt försvåra lärosätenas planering.Möjligheter till omfördelning finns och har ocksåutnyttjats av regeringen när det visat sig att någralärosäten inte kunnat rekrytera studenter i så storomfattning som hade behövts för att utnyttja dettakbelopp som anvisats. Ett exempel på detta är denomfördelning som gjordes efter förslag i förra åretsbudgetproposition (prop. 2002/03:1 utg.omr. 96f.). Den neddragning med somregeringen nu föreslår för och somutskottet i det föregående har tillstyrkt, är ocksåett exempel på att regeringen vidresurstilldelningen beaktar bl.a. studenternasefterfrågan på utbildning vid olika lärosäten. Iutredningsbetänkandet Högskolans styrning (SOU2000:82) redovisades att det är en samstämmiguppfattning bland universitet och högskolor att detnuvarande systemet för resurstilldelning fungerarväl.När det gäller kvalitetsaspekten påminnerutskottet om den höjning av de lägstaersättningsbeloppen för helårsstudenter ochhelårsprestationer som genomfördes och2003. Även ersättningsbeloppen förutbildningsområdet Vård har höjts. Sedan ett par årtillbaka finns också ett mycket omfattande programför systematisk kvalitetsutvärdering av samtligautbildningar för generella examina och yrkesexamina,inklusive forskarutbildning. I dessa utvärderingaringår att pröva examenstillstånd.Utvärderingsprogrammet ingår i Högskoleverketsuppdrag.Utskottet anser inte att bör uppmanaregeringen att lägga även tillgången påstudentbostäder på olika orter till grund för sinplanering av resursförändringar inomhögskolesystemet. Motionsyrkanden liknande de nuaktuella behandlades vid förra avbostadsutskottet och avslogs av (bet.2002/03:BoU1 s. 60). Studenternas efterfrågan påutbildning på olika orter är särskilt stark just påorter där det är svårast att få tag i en bostad. Dethar också visat sig att högskolor på orter som kanerbjuda god tillgång till studentbostäder i vissafall inte drar till sig så många sökande att det ärrimligt att tilldela dem ökade resurser.Principer för resursfördelning mellanlärosätena till forskning och forskarutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå förslag omtillkännagivande att resurserna för forskningskall koncentreras.Jämför reservation 15 (m, fp).Motionen och utskottets ställningstagandeFolkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub414 yrkande18 ett tillkännagivande till regeringen om attresurserna för forskning inte kan spridas efter enmatematisk rättvisefördelning över alla högskoloroch universitet. I stället behövs en koncentrationav forskningsresurserna till ett mindre antalläroanstalter och ett mindre antal institutioner ilandet, heter det i motionen.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Någon matematisk rättvisemodell har enligt vadutskottet känner till inte legat till grund förfördelning av forskningsresurser. Ytterligarelärosäten har getts ställning som universitet ellertilldelats vetenskapsområde efter en vetenskapligkvalitetsprövning genom och enbedömning från regeringens sida av möjligheterna attge respektive lärosäte sådana resurser att forskningoch forskarutbildning av god kvalitet kan bedrivasdär. Omvandlingen av tre högskolor till universitethar åtföljts av successiva höjningar av anslagentill dessa nya universitet.Utskottet noterar att den höjning av anslagen tillforskning och forskarutbildning som föreslås iFolkpartiets budgetförslag innebär att varjelärosäte med eget sådant anslag får en procentuelltsett lika stor höjning av detta anslag.Utökning av vissa yrkesutbildningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra några uttalanden omatt vissa yrkesutbildningar bör utökas.Jämför reservationerna 16 (kd) och 17 (c).Motionerna och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna anser enligt motion 2003/04:So640yrkande 12 att fler platser måste skapas inomvårdutbildningarna, såväl läkar- ochsjuksköterskeutbildningarna somomvårdnadsprogrammet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.En utbyggnad av läkarutbildningen inleddes år 2000och kommer att medföra att fler läkare examineras omnågra år. Även sjuksköterskeutbildningen befinnersig just nu under utbyggnad, vilket bl.a. harföranlett att de begränsade medel för utbyggnad somfinns i regeringens budgetförslag tilldelaslärosäten inklusive enskilda utbildningsanordnare där sjuksköterskeutbildningens utbyggnadfortsätter.Bristen på utbildade socionomer påtalas i motion2003/04:So643 (kd). Motionären skriver att bristenpå socionomer är stor och många kommuner tvingasanställa socialsekreterare utan tillräckligutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I rapporten omsorgsutbildning ochsocionomutbildning en översyn (Högskoleverketsrapportserie 2003:29R) redovisas attsocionomutbildningen har expanderat kraftigt. Flerlärosäten har fått examensrätt för socionomexamen,och lärosäten som harsocionomutbildning har valt att utöka antaletplatser. Utskottet anser därför att det inte finnsanledning för att göra något särskilttillkännagivande till regeringen enligtmotionsyrkandet.I motion 2003/04:Ub304 (c) hävdar motionärerna attantalet platser i lärarutbildningarna bör utökas. Detar särskilt upp behovet av specialpedagoger för attunderlätta inlärningen för barn i behov av särskiltstöd. Att som i den senaste budgetpropositionenskära ned platsantalet ger helt fel signaler, heterdet i motionen.Enligt motion 2003/04:Ub393 (c) behövs det flerplatser för utbildning av teckenspråkslärare ochteckentolkar.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utbildning av specialpedagoger anordnas dels ireguljär form vid sju lärosäten, dels inom ramen försatsningen på särskilda lärarutbildningar (), somvänder sig till lärare som arbetar inom denkommunala skolan men som är obehöriga eller önskarhöja sin kompetens. Medlen till anvisas underanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. Beloppet på anslagsposten tillSÄL utökas ytterligare 2004. På tilläggsbudget tillstatsbudgeten anvisades vissa lärosätenengångsvis ytterligare medel avsedda just för vissalärarutbildningar. Fyra lärosäten fick sådana medelför sammanlagt 230 helårsstudenter inomspecialpedagogutbildning (prop. 2002/03:1 Förslagtill statsbudget, finansplan m.m., bet. FiU1, rskr.31). Detta skedde genom att medel omfördelades frånandra lärosäten.Riksdagen har tidigare behandlatyrkanden om utökning av utbildningen av lärare iteckenspråk och av teckentolkar, senast i betänkande2002/03:UbU1 s. 69. Utskottet har inhämtat attÖrebro universitet och innevarandeläsår anordnar lärarutbildning i teckenspråk. Dennautbildning vänder sig till hörande lärarstudenter.Lärarhögskolan i planerar att under 2005erbjuda en lärarutbildning med inriktning motteckenspråk och annat ämne. har avregeringen fått ett särskilt uppdrag att på försökanordna lärarutbildning för döva och hörselskadade.Högskolan skall vidare i samråd med berördaintressenter ansvara för övrigt utvecklingsarbetenär det gäller lärarutbildning för döva ochhörselskadade samt för utbildning avseendeteckenspråk. Utskottet har inhämtat attLärarhögskolan arbetar med uppdraget genom att vissaterminer gå ut med riktad lärarutbildning tillteckenspråkskunniga studenter som vill arbeta meddöva och hörselskadade barn och ungdomar.Lärarhögskolan har tillsammans med Stockholmsuniversitet utvecklat en obligatorisk kurs inomlärarprogrammet för studenter som tänker arbeta meddöva/hörselskadade elever. Under våren 2004fortsätter , universitetoch arbetet med planering avframtida utbud av olika typer av kurser inomlärarutbildningens ram. Arbetet sker i samverkan medSpecialskolemyndigheten, och representanter för kommunerna.Teckenspråkstolkar utbildas vid folkhögskolor, somfår medel från anslaget 25:2 under utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid. Medlenfördelas av (),som är knutet till . Avbudgetpropositionen för utgiftsområde 17 (s. 133)framgår att medlen till utbildning avteckenspråkstolkar 2003 inte kommer att utnyttjasfullt ut. Behovet av utbildade tolkar är dock stort,och TÖI har vidtagit åtgärder för att ökarekryteringen till utbildningen. Dessa åtgärderbedöms ge full effekt 2005.Förstärkning av vissa lärosäten och vissaregionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attvissa lärosäten skall få ökade resurser,omvandlas till universitet eller tilldelasvetenskapsområde. har tidigaregodkänt att beslut om universitetsstatus ochom vetenskapsområde skall fattas avregeringen.