bet · GQ01FIU22 · 2003-05-27 00:00:00 — Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1998-2002 SammanfattningRegeringen ska lämna en utvärdering avstatsskuldsförvaltningen till . Utvärderingen lämnas i formav en skrivelse. I årets skrivelse behandlas regeringens riktlinjerför statsskuldens förvaltning samt Riksgäldskontoretsupplåning och skuldförvaltning under budgetåren 1998-2002.Utvärderingen av skuldförvaltningen görs på tre nivåer: regeringensriktlinjer, strategiska beslut om delmål ochriktlinjer för den operativa förvaltningen samt kontorets operativaförvaltning av statsskulden.Utskottet koncentrerar sin utvärdering av regeringens riktlinjer för1999-2002 till de delar som bedöms som mest intressanta. Regeringensställningstagande i riktlinjerna att reducera valutaskuldensandel av statsskulden har inte uppfyllts. De avsteg somgjorts från den ursprungliga amorteringsplanen har motiverats av dekostnadsskäl som följer av den svaga kronkursen under slutet av 2001och inledningen av 2002.I riktlinjerna angavs att riktvärdet för genomsnittlig löptidi den nominella kron- och valutaskulden skulle reduceras från 3,0 årtill vid utgången av 2000. Kostnadsbesparingar på grund av denreducerade löptiden beräknas till totalt för desenaste tre åren. Det siffermässiga resultatet bör dock tolkas medförsiktighet, eftersom det inte beaktar effekten på risknivån.Utskottet har utifrån vad som redovisats i skrivelsen och med deförbehåll som utskottet här gjort beträffande möjligheterna att pånuvarande stadium göra en långsiktig utvärdering inte några erinringarmot regeringens beslut om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen.Riksgäldskontoret valde att avvika från riktmärket för amorteringen avvalutaskulden . De uppskjutna amorteringarna uppgår tillnästan . motiv och bedömningar ibesluten förefaller välgrundade.Resultatet för den reala upplåningen uppgick till 7,1 miljarder kronorför 1998-2002. uppgick resultatet till 1,1 miljarder kronor.Resultatet framöver är kopplat till utvecklingen i inflationen ochtill i vilken grad är framgångsrik i att uppnåinflationsmålet.Riksgäldskontorets låneverksamhet i nominella kronor förefaller havarit framgångsrik med fulltecknade emissioner, stora budvolymer ochsmå ränteskillnader i de accepterade buden. Även resultatet ihushållsupplåningen har varit gott, för densenaste femårsperioden. Samtliga låneinstrument uppvisar positivtresultat för utvärderingsperioden. Det kvantitativa målet förupplåningen från hushållen kan anses vara uppfyllt. uppgickkostnadsbesparingen i upplåningen via Riksgäldsspar till 10 miljonerkronor, samma besparing som . Sparformen uppvisar sammantagetför första gången ett litet överskott över utvärderingsperioden.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget attRiksgäldsspar utvecklas till en attraktiv sparform, inte minst för attkunna uppnå målet om största möjliga kostnadsbesparing i förhållandetill alternativa upplåningsformer på penning- ochobligationsmarknaden. Utskottet motsätter sig således förslaget imotion Fi28 av m.fl. (m) att avveckla Riksgäldssparvarför motionen avstyrks av utskottet.Riksgäldskontorets operativa hantering inom ramen för målen bedöms avregeringen ha bidragit till mer likvida och effektiva nominella ochreala statspappersmarknader. Regeringen bedömer därför att målen förverksamheterna inom den nominella skulden och marknadsvården haruppfyllts. Utskottet gör ingen annan bedömning.Utskottet vill i likhet framhålla att utvärderingenbegränsas i vissa delar av att det förflutit alltför för bestämda slutsatser ska kunna dras. Utskottets helhetsintryck avverksamheten ger ingen anledning till kritik mot ochde resultat som uppnåtts. Utskottet finner därför liksom regeringenatt förvaltat skulden i enlighet med detövergripande målet för statsskuldsförvaltningen.En reservation (m, fp, kd) har fogats till betänkandet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens beslut om riktlinjer för statens upplåning ochskuldförvaltning godkänner vad utskottet anför om regeringensbeslut om riktlinjer för statens upplåning och skuldförvaltning.Därmed lägger skrivelse 2002/03:104 i denna del tillhandlingarna.2. strategiska beslut och operativaförvaltning av statsskulden godkänner vad utskottet anför omRiksgäldskontorets beslut om riktlinjer för statens upplåning ochskuldförvaltning.Därmed avslår motion 2002/03:Fi28 ochlägger skrivelse 2002/03:104 i denna del till handlingarna.Reservation (m, fp, kd)den 27 maj 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), MatsOdell (kd), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen ska lämna en utvärdering avstatsskuldsförvaltningen till . Utvärderingen lämnas i formav en skrivelse. I årets skrivelse behandlas regeringens riktlinjerför statsskuldens förvaltning samt Riksgäldskontoretsupplåning och skuldförvaltning under budgetåren 1998-2002.Utvärderingen av skuldförvaltningen görs på tre nivåer: regeringensriktlinjer, strategiska beslut om delmål ochriktlinjer för den operativa förvaltningen samt kontorets operativaförvaltning av statsskulden.En motion har väckts i ärendet.BakgrundMål och ansvarsfördelning för statsskuldspolitikenMålet för statsskuldspolitiken, som formulerade 1998, är attstatens skuld ska förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimerassamtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska skeinom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Målet ärlångsiktigt och regeringen har därför funnit det lämpligt att tillämpafemåriga rullande utvärderingsperioder. Årets utvärdering omfattardärför perioden 1998-2002.Ansvaret för utformningen av statsskuldspolitiken fördelas på följandesätt.Regeringen anger riktlinjer för statsskuldens sammansättning,genomsnittliga löptid och förfalloprofil.Riksgäldskontorets styrelse ansvarar för att det övergripande måletoch riktlinjerna omsätts i riktmärken och delmål. Det ärRiksgäldskontorets strategiska beslut.Riksgäldskontoret ansvarar sedan för den operativa förvaltningen.Utskottets utvärdering är uppdelad på två nivåer: regeringens beslutom riktlinjer och strategiska beslut och operativaförvaltning av statsskulden.Lånebehovet och statsskulden under budgetåren 1998-2002En utförlig redovisning över lånebehovets och statsskuldens utvecklingredovisas i skrivelsen på s. 6-11 samt i ett utdrag urRiksgäldskontorets årsredovisning för som ingår som bilagatill skrivelsen. Statsskuldens sammansättning åren 1998-2002sammanfattas i följande tabell.Tabell 1 Statsskuldens sammansättning fördelat på skuldslag vidutgången av budgetåren1998-2002, exklusive och inklusive skuldskötselåtgärder(miljarder kronor och i procent av total statsskuld) 1998 1999 2000 2001 2002 Andelav statssskuldStatsobligationer 686 679 604 519 523 45,1 %Statsskuldväxlar 226 244 275 251 242 20,8 %Dagslån 11 0 0 13 5 0,4 %Premieobligationer 59 54 50 44 41 3,5 %Riksgäldskonto 6 3 2 1 1 0,1 %Riksgäldsspar, nominellt 5 6 7 11 15 1,3 %Nominella lån i svenska kronor 992 986 937 838 826 71,2 %Nominella lån svenska kr. inkl. skuldskötsel 920 874 801 676 661 56,5 %Realobligationer 94 97 101 94 135 11,6 %Riksgäldsspar, realt 1 1 1 1 1 0,1 %Reala lån i svenska kronor 94 98 102 95 136 11,7 %Lån i utländsk valuta 363 291 241 223 198 17,1 %Lån i utländsk valuta, inkl. skuldskötsel 448 402 392 404 373 31,8 %Statsskuld, exkl. skuldskötsel 1 449 1 374 1 281 1 157 1 160 100 %Statsskuld, inkl. skuldskötsel 1 462 1 373 1 295 1 176 1 170 100 %Källa: RiksgäldskontoretAnm. : Skuld i utländsk valuta är värderad till valutakurser vidrespektive årsslut. Detta gäller även skuldbytesavtalen.Utskottets övervägandenRegeringens beslut om riktlinjer för statens upplåning ochskuldförvaltningUtskottets förslag i korthetUtskottet har utifrån vad som redovisats i skrivelsen och med deförbehåll som utskottet här gjort beträffande möjligheterna att pånuvarande stadium göra en långsiktig utvärdering inte några erinringarmot regeringens beslut om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen.SkrivelsenRegeringens beslut om riktlinjerRegeringens beslut om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen 2002sammanfattas nedan:Ett flerårigt tidsperspektiv anlades i syfte att skapa förutsättningarför långsiktighet och förutsägbarhet i statsskuldspolitiken. Beslutetomfattar , men riktlinjerna betraktas sompreliminära.Den långsiktiga inriktningen är att valutaskuldens andel avstatsskulden ska minska och andelen kronskuld öka.Valutaskulden ska amorteras med 2002 med möjlighetatt avvika uppåt eller nedåt.Kostnader och risk ska vägas in i strategiska beslut omamorteringstakten.Riksgäldskontoret ges möjlighet att välja andra motparter änRiksbanken vid växling av utländsk valuta mot svenska kronor.Andelen reallån i statsskulden ska långsiktigt öka.Den del av finansieringsbehovet som inte täcks av real upplåning ochlån i utländsk valuta ska täckas med nominella lån i kronor.Den genomsnittliga durationen i den nominella kron- och valutaskuldenska vara för med möjlighet att avvika 0,3 åruppåt eller nedåt.En spridd förfalloprofil ska eftersträvas i statsskulden. Upplåningenska inriktas mot att inte av skulden förfaller inom denärmaste tolv månaderna.Uppföljning av regeringens beslut om riktlinjerValutaskuldens andel av statsskuldenAndelen upplåning i utländsk valuta växte snabbt under första halvanav , från till av /95. Därefter har andelen legat avstatsskulden. uppgick skulden i utländsk valuta till373 miljarder kronor, vilket motsvarar av statsskuldens värde.Den minskade valutaskulden mellan 2001och 2002 förklaras främst avkronförstärkningen . Som framgår av följande tabell varandelen lån i utländsk valuta alltjämt högre än under åren 1998-2000.Tabell 2 Statsskuldens sammansättning inklusive skuldskötselåtgärdervid utgången avrespektive budgetår 1998-2002(miljarder kronor och i procent av statsskuld) 1998 1999 2000 2001 2002Nom. lån i svenska kronor 920 874 801 676 661Nom. lån i svenska kronor, andel 56 %Reala lån i svenska kronor 94 98 102 95 136Reala lån i svenska kronor, andel 12 %Lån i utländsk valuta, inkl. skuldskötsel 448 402 392 404 373Lån i utländsk valuta, andel 32 %Statsskuld, inkl. skuldskötsel 1 462 1 373 1 295 1 176 1 170Statsskuld, exkl. skuldskötsel 1 449 1 374 1 281 1 157 1 160Källa: RiksgäldskontoretAnm. : Skuld i utländsk valuta (inklusive skuldbytesavtal) äromvärderad till valutakurser vid respektive årsslut.ValutaamorteringenI riktlinjerna gavs möjlighet att i principavstå från amorteringar på valutaskulden om kronan skulle förbli svagunder året. beslutade att utnyttjaflexibiliteten nedåt och sikta på en amortering på maximalt 5miljarder kronor. Kronan bedömdes som omotiverat svag, och därföransågs det vara kostnadsmässigt motiverat att tills vidare avstå frånatt amortera på valutaskulden. Utfallet visade attamorteringen på valutaskulden uppgick till 1 miljard kronor.Trots att amorteringarna i princip uteblev minskadevalutaskuldens värde med (inklusiveskuldskötselåtgärder). Förändringen förklaras nästan uteslutande avatt kronans värde stärktes under 2002.Andelen reallånSom framgår av tabell 2 ökade stocken realobligationer kraftigt till135 miljarder kronor 2002. Merparten av ökningen förklaras avöverföringen av kontoinnehav hos tillstatspappersmarknaden för Kärnavfallsfondens ochPremiepensionsmyndighetens räkning. Till följd av starkare efterfråganpå reala placeringar ökade även emissionsvolymen . Andelenrealobligationer uppgick till avstatsskulden - att jämföra för 1998.Den genomsnittliga durationenUnder 2002 valde att inte avvika från riktvärdet.Riksgäldskontorets analys, som bygger på antagandet om en i genomsnittpositivt lutande avkastningskurva, visar att man runt målet på 2,7 årfår en rimlig avvägning mellan kostnad och risk.Spridd förfalloprofilLåneplaneringen och skuldförvaltningen ska inriktas så att inte mer än25 % av skulden förfaller inom de närmaste tolv månaderna.Förändringen genomfördes för att undvika att skullekunna tvingas vidta kostsamma åtgärder vid kortsiktiga svängningar iförfalloprofilen. Andelen lån med förfall har under2002 genomgående varit något större än , i genomsnitt 27 %.Statsskuldväxelstocken har varit stor i förhållande tillobligationsstocken.Regeringens bedömning av regeringens beslut om riktlinjerUtvärderingen av regeringens riktlinjer för 1999-2002 koncentrerasdels till beslutet att reducera valutaskuldens andel avstatsskulden, dels till beslutet att sänka riktvärdet för dengenomsnittliga löptiden i den nominella skulden. Dessutom utvärderasbeslutet att förändra riktlinjen för skuldensförfalloprofil.Regeringens ställningstagande i riktlinjerna att reduceravalutaskuldens andel av statsskulden har inte uppfyllts. Deavsteg som gjorts från den ursprungliga amorteringsplanen harmotiverats av kostnadsskäl i och med den svaga kronkursen under slutetav och inledningen av 2002.I riktlinjerna angavs att riktvärdet för genomsnittlig löptidi den nominella kron- och valutaskulden skulle reduceras från 3,0 årtill vid utgången av 2000. Kostnadsbesparingar på grund av denreducerade löptiden beräknas till totalt för desenaste tre åren. Resultatet bör dock tolkas med försiktighet, och endjupare utvärdering bör anstå tills en längre utvärderingsperiodföreligger.Inför 2002 ändrades riktlinjen för statsskuldens förfalloprofil i ochmed att skrivningen om att högst av skulden får förfalla inom denärmaste tolv månaderna slopades. Förändringen bedöms som välmotiverad utifrån det övergripande målet för statsskuldspolitikengenom att den gör att kan undvika kostsammakortsiktiga transaktioner utan nämnvärd effekt på risknivån.Regeringen anser att beslutet om riktlinjer för 1999-2002 kan anses hafattats i enlighet med det övergripande målet.Utskottets ställningstagandeSkrivelsens utformningUtskottet har tagit upp frågan omutformningen av och presentationen av innehållet i skrivelsen omstatsskuldspolitiken. Utskottet har därvid konstaterat attutvärderingen i skrivelsen inte genomgående är lättillgänglig. Den ärmycket tekniskt inriktad och innehåller mängder av avanceradefinansiella begrepp. Vissa förbättringar och förtydliganden hargenomförts. Några fördjupningsrutor har införts. En skrivelse tillriksdagen om förvaltningen av statsskulden måste så långt möjligt haen utformning som en intresserad allmänhet kan tillgodogöra sig ochdär flertalet inte kan förutsättas vara förtrogna med de olikaskuldtekniska begreppen. I riktlinjer för statsskuldpolitiken somvänder sig till och andra marknadsaktörer ärmöjligen kraven andra. Utskottet anser alltjämt att redovisningen tillriksdagen bör kunna göras mer pedagogisk och tydlig utan avkall påkvalitet. Strävan bör vara att även den intresserade allmänheten skakunna tillgodogöra sig innehållet och kunna bilda sig en uppfattningom resultatet.ValutaskuldenUtskottet ser det som värdefullt att regeringen nu har redovisat ettflerårigt perspektiv på riktlinjerna för statsskuldsförvaltningen. Deav regeringen beslutade riktlinjerna omfattar . Detbör skapa förutsättningar för långsiktighet och förutsägbarhet istatsskuldspolitiken. Det ligger också i linje med utskottets syn påhur utvärderingen bör ses. Utskottet delar regeringens uppfattning attvalutaskuldens andel långsiktigt ska minska. De kostnadsmässiga skälenför valutaupplåning är inte lika starka som tidigare somriskerna med en stor valutaskuld blivit tydligare. Regeringen bedömdeatt det fanns en risk att kronan skulle ligga kvar på en svag nivå2002 och att amorteringen av valutaskulden därför skulle bli kostsam.Regeringen valde därför att begränsa amorteringstakten till 15miljarder kronor 2002. gavs en möjlighet att avvikauppåt eller nedåt med 15 miljarder. Den långsiktiga amorteringstaktenangavs till något högre, . Riksgäldskontoretbedömde att kronan var omotiverat svag och ansåg det därförkostnadsmässigt motiverat att dra ned på amorteringstakten ytterligaretill lägre än 5 miljarder. Utfallet visade sig bli en amortering påendast 1 miljard kronor.Trots att amorteringarna i princip uteblev minskade valutaskuldensandel av statsskulden från 2002. Förändringenförklaras nästan uteslutande av att kronans värde stärktes under 2002.Valutaskuldens andel är därmed trots nedgången 2002 fortfarande högreän . Utskottet måste således konstatera att regeringeninte uppnått målet att långsiktigt minska valutaskuldens andel avstatsskulden. Till följd av beslutet att skjuta på amorteringarnaåterstår en större valutaskuld, vilket innebär att förvaltningen ärutsatt för en större risk än om amorteringarna hade gjorts enligt dentänkta planen. Utskottet har dock viss förståelse för attamorteringstakten hållits nere av kostnadsskäl.Genomsnittlig löptidI riktlinjerna angavs att riktvärdet för genomsnittlig löptidi den nominella kron- och valutaskulden skulle reduceras från 3,0 årtill vid utgången av 2000. Som redovisats tidigare innebar denreducerade löptiden kostnadsbesparingar som kan beräknas till totalt1,. Utskottet vill dockframhålla att om man i utgångsläget har en positivt lutandeavkastningskurva, dvs. att räntorna är högre ju längre löptiden är,kommer alltid en neddragning av skuldens löptid att ge ett positivtresultat. Denna kostnadsfördel måste vägas mot den ökning av risk somförkortningen innebär. En större andel av skulden måste refinansierasvarje år, vilket innebär att ränteförändringar får större genomslag påemissionsräntorna. En mer bestämd slutsats om huruvida detta varit enframgångsrik strategi eller inte bör således enligt utskottet anståtills kan överblickas.Förvaltningen av den nominella kronskuldenFör huvuddelen av statsskulden, den s.k. kronskulden, har regeringeninte angett några riktlinjer som är möjliga att utvärderakvantitativt. En positionstagning av medutgångspunkt i förväntad ränteutveckling anses som oförenlig medkontorets ställning som dominerande utgivare av låneinstrument. Dettagör att en utvärdering i kostnadstermer mot exempelvis en jämförbarriktmärkesportfölj inte låter sig göras. har - ochnumera med instämmande av regeringen - i stället betonat att skuld-och marknadsvård ska vara den huvudsakliga uppgiften för kontoret. Detsom återstår för kontoret är att genom val av lån, emissionsteknik ochinformationsspridning och åtgärder för att effektiviseraandrahandshandeln försöka göra svenska statspapper intressanta attplacera i och på så sätt långsiktigt medverka till att minskakostnaderna för låneskulden.Detta må vara riktigt, men det är mycket svårt att bedöma och värderaett sådant arbete. Även om man skulle kunna tänka sig att mäta vissanyckeltal för hur marknaden fungerar, genom t.ex. enkäter till aktörerpå marknaden, är det är svårt att värdera i vilken utsträckning somRiksgäldskontorets olika insatser har bidragit till utvecklingen.Enligt bedömning vore det mer fruktbart attutveckla den kvalitativa utvärderingen än att söka ta fram siffersattamått med lågt informationsvärde. Utskottet anser mot denna bakgrundatt det kunde vara värdefullt att anlita utomstående experter för attgranska skuld- och marknadsvård, absolut sett och iinternationell jämförelse, för att på så sätt öka kunskapsnivån om ochi vilken utsträckning det är möjligt att utvärdera förvaltningen avden nominella kronskulden. Utskottet avser att ta upp frågan medföreträdare för och samt ocksågöra den till föremål för ett internt utvärderingsprojekt.SammanfattningUtskottet har utifrån vad som redovisats i skrivelsen och med deförbehåll som utskottet här gjort beträffande möjligheterna att pånuvarande stadium göra en långsiktig utvärdering inte några erinringarmot regeringens beslut om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen.Riksgäldskontorets strategiska beslut och operativa förvaltning avstatsskuldenUtskottets förslag i korthetUtskottet vill i likhet framhålla att utvärderingenbegränsas i vissa delar av att det förflutit alltför för bestämda slutsatser ska kunna dras. Utskottets helhetsintryck avverksamheten ger ingen anledning till kritik mot ochde resultat som uppnåtts. Utskottet finner därför liksom regeringenatt förvaltat skulden i enlighet med detövergripande målet för statsskuldsförvaltningen. Motion om avskaffandeav Riksgäldsspar avstyrks av utskottet. Jämför reservation (m, fp, kd).SkrivelsenRiksgäldskontorets verksamhet utvärderas på två nivåer, dels destrategiska beslut som fattas av kontorets styrelse, dels denoperativa förvaltning som kontoret bedriver.Utvärdering av strategiska beslutFördelning på skuldslagRiksgäldskontorets beslutInom ramen för riktlinjerna har möjlighet tillstrategiska beslut om fördelningen av statsskulden mellan olikaskuldslag, dels via amorteringsmandatet, dels via riktlinjerna för denreala upplåningen. Resterande upplåningsbehov täcks genom nominellkronupplåning.Riktmärket för valutaamorteringen var med entillåten avvikelse på uppåt eller nedåt. Utfalletför 2002 visar att amorteringarna på valutaskulden uppgick till 1miljard kronor.Riksgäldskontoret ansåg det kostnadsmässigt riktigt att under 2002tills vidare avstå från en större del av amorteringarna eftersomkronan vid beslutstillfället bedömdes som omotiverat svag.Regeringens bedömningRegeringen anser att det amorteringsbeslut som Riksgäldskontoretfattat förefaller rimligt och välgrundat.Riksgäldskontorets bedömning om kronkursens utveckling har infriats.Kronan har stärkts och även fortsatt att stärkas underinledningen av 2003. intention att sänkakostnaderna i skuldförvaltningen har därmed varit lyckosam.Fram till dess att en slutlig utvärdering av amorteringsbeslutet kanske, bör de ackumulerade positionerna följas löpande och grunderna förbeslut om att under ett visst år avvika från amorteringsriktmärketbedömas. I praktiken blir de perioder som tillämpas i utvärderingengränssättande för utvärderingen, dvs. en slutlig bedömning av beslutetbör ske senast efter fem år.Duration för den nominella skuldenRiksgäldskontorets beslutLiksom valde att tillämpaskilda löptider i de nominella skuldslagen. Den nominella skuldenssammanvägda duration på uppnåddes genom att durationsmålet förkronskulden sattes till och för valutaskulden till 2,3 år.Riksgäldskontoret tilläts, , avvika från angivnariktvärden med maximalt uppåt eller nedåt. Att ha en någotlängre duration i kronskulden gör det möjligt att emittera en störreandel obligationer i långa löptider. På detta sätt främjaslikviditeten i obligationsmarknaden.Regeringens bedömningRegeringen har inget att anföra mot beslut att inteavvika från riktvärdet för den genomsnittliga durationen. Det har itidigare analyser visat sig svårt att finna kvantitativt hållbara skälför en delad duration. Kvantitativa modellberäkningar baserade påmarknadsdata bekräftar denna uppfattning. Beräkningarna tyderpå att kostnadsbesparingen av en differentierad duration har en isammanhanget liten betydelse.Regeringen anser att det finns kvalitativa skäl som talar för en skildduration. Dessa skäl har sitt ursprung i vården avstatspappersmarknaden och bedöms vara minst lika viktiga somkostnadsargumentet. Dessutom är det så att strävanatt upprätthålla en likvid obligationsmarknad i förlängningen bör gelägre räntekostnader för statsskulden. strategi medolika duration för kron- och valutaskulden kandärmed anses motiverad.Regeringen har noterat att durationen i kronskulden, för andra året irad, varit låg. låg durationen under varje enskild månad iden nedre delen av intervallet för durationsriktvärdet. Dettaindikerar att den låga durationen inte enbart var en följd av ettoväntat stort lånebehov. Regeringen anser att Riksgäldskontoretframöver bör vidta åtgärder för att undvika att hamna i en situationdär durationen under så långa perioder ligger under, eller över,riktvärdet.ValutasammansättningRiksgäldskontorets beslutRiktmärket för valutaskulden har traditionellt utformats i syfte attminimera risken för fluktuationer i valutaskuldens värde mätt isvenska kronor till följd av variationer mellan i skulden ingåendevalutor.