bet · GQ01FIU12 · 2003-02-20 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet förslag 2002/03:RB3 omändring i riksbankslagen.Riksbanken har från infört ett nytt system förinsamling av betalningsbalansstatistik. föreslår därförvissa ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank(riksbankslagen).I riksbankslagen finns krav på att värdepapper ska vara lättomsättningsbara och föreslår att kravet tas bort förvärdepapper som banken använder vid t.ex. sina repotransaktioner.Vidare föreslår att bestämmelsen om kravet påoffentliggörande av räntevillkor för in- och utlåning ipenningpolitiskt syfte justeras.I betänkandet behandlar utskottet också en motion som har väckts medanledning av framställan.Utskottet tillstyrker bifall till lagförslag, dockföreslås att ändringarna träder i kraft först den 1 juli 2003.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Informationsutlämning till vissa myndigheter antar förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank såvitt avser att 7 kap. 8 §skall upphöra att gälla. Därmed bifaller förslag 2002/03:RB3i denna del och avslår motion 2002/03:Fi4.2. Begreppet valutatransaktion antar förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank såvitt avser 6 kap. 9 § andrastycket. Därmed bifaller förslag 2002/03:RB3 i denna del.3. Statistiksekretessen antar förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank såvitt avser 11 kap. 4 §.Därmed bifaller förslag 2002/03:RB3 i denna del.4. Likviditetskrav för värdepapper i penningpolitiskaoperationer antar förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank såvitt avser 6 kap. 5 § förstastycket. Därmed bifaller förslag 2002/03:RB3 i denna del.5. Offentliggörande av räntevillkor antar förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank såvitt avser 6 kap. 5 § andrastycket. Därmed bifaller förslag 2002/03:RB3 i denna del.6. Ikraftträdandet och lagförslaget i övrigt antar förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank, i den mån lagförslaget inteomfattas av vad utskottet föreslagit ovan, med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandet bestäms till . Därmedbifaller delvis förslag 2002/03:RB3 i denna del.Stockholm den 20 februari 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), KjellNordström (s), (), (), (), (), (), (), TomasHögström (m), (), (), ()och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksbanken föreslår att ska anta förslag tilllag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank. Riksbankensförslag återges i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2.Med anledning av framställan har en motion väckts. Förslaget imotionen återges i bilaga 1.BakgrundNytt system för insamling av betalningsbalansstatistikRiksbanken beslutade att rapporteringen av enskildautlandsbetalningar via svenska banker för betalningsbalansändamål, dens.k. BOK-rapporteringen, ska avvecklas fr.o.m. den 1 januari 2003.Rapporteringen ska i stället ersättas med en enkätbaseradstatistikinsamling. har dock även i fortsättningen ansvaretför betalningsstatistiken. Det nya systemet innebär således ingenändring av skyldigheten att till banken lämna de uppgifter som behövssom underlag för betalningsstatistiken.Skälet till att införa ett nytt system är bl.a. attbetalningsbalansrapporteringen via nuvarande system har fått alltlägre kvalitet genom brister i rapporteringssystemet. Det nya systemmed urvalsbaserade enkäter innebär att man kan få information omtransaktionernas storlek direkt från de företag och organisationer somutfört eller tagit emot den aktuella tjänsten. Därmed undviks flerafelkällor och ökar möjligheterna att i efterhand kontrollera deinrapporterade uppgifterna via företagens redovisningssystem.En annan fördel är att granskning och kvalitetskontroll kan inriktaspå transaktioner och aktörer som är viktiga för tolkningen avstatistiken. Systemet leder också till minskade kostnader eftersom detblir färre myndigheter och rapportörer.Av och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den19 om gränsöverskridande betalningar i euro angesföljande skäl: (12) För att underlätta de bördor som åligger deinstitut som utför de gränsöverskridande betalningarna bör man gradvisavskaffa de systematiska nationella rapporteringskraven förupprättande av statistik över betalningsbalansen.Enligt artikel 6 ska medlemsstaterna ta bortalla nationella rapporteringskrav för upprättande av statistik överbetalningsbalansen i fråga om gränsöverskridande betalningar på upptill 12 500 euro.Förordningen innebär således kraftigt höjda rapporteringsgränser förbetalningsrapportering vilket också enligt medför att manbör ha andra källor för betalningsbalansstatistiken.Utskottets övervägandenInformationsutlämning till vissa myndigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslag att 7 kap. 8 § lagen(1988:1385) ska upphöra att gälla och avstyrker därför motionen.FörslagetRiksbanken har ersatt systemet för rapportering avbetalningar till och från utlandet, det s.k. BOK-systemet, medurvalsbaserade undersökningar. I samband med detta har bankernaupphört med sin löpande rapportering av utlandsbetalningar tillRiksbanken.Riksbanken föreslår därför att 7 kap. 8 § riksbankslagen, som gerskattemyndigheter och rätt att begära uppgifter som finnshos och som rör betalningar till eller från utlandet, skaupphöra att gälla eftersom bestämmelserna inte längre har någonpraktisk betydelse.Tullverket och () avstyrker i sina remissvar tillRiksbanken förslaget. Både RSV och menar att det inte klartframgår i vilken omfattning kommer att ha information sommyndigheterna kan ha användning för. De anser därför att det ärangeläget att paragrafen behålls. påpekar vidare attparagrafen också måste vara kvar i någon form eftersom verket harbehov av att hämta in uppgifter om betalningar som är lämnade tillRiksbanken före den 1 januari 2003.Enligt mening finns det inte någon anledning att behållaparagrafen eftersom de uppgifter som de två myndigheterna efterfrågarinte längre kommer att finnas hos . Det kommer inte att skenågon betalningsrapportering från enskilda som dessa myndigheter kanha behov av, utan bara lämnas enkäter som inte uppfyller dettainformationsbehov. Däremot kan det finnas skäl för att ha enövergångsbestämmelse så att RSV och kan inhämta äldreuppgifter år 2003.Riksbanken föreslår därför att 7 kap. 8 § riksbankslagen ska upphöraatt gälla - dock föreslås att RSV och får inhämta äldreuppgifter år 2003.MotionenI motion 2002/03:Fi4 av och () yrkas attriksdagen avslår förslag att avskaffa 7 kap. 8 §riksbankslagen. Motionärerna anför att det inte kan uteslutas attRiksbanken kan komma att besluta om att ta in uppgifter avvärde för RSV och . Dessa myndigheter ska ha möjlighet attsjälva bedöma vilka uppgifter som kan vara av intresse för dem.Kompletterande informationUtskottet har inhämtat följande information från BOK-systemet var alla uppgifterna kodade så att det var möjligt förRiksbanken att lämna de uppgifter som begärde ombetalningar som rörde import eller export av varor eller de uppgifterom betalningar till eller från utlandet till skattemyndigheterna - detnya systemet har en annan konstruktion,har inget eget intresse eller behov av den information somRSV eller vill ha,RSV ska samla in samma information fr.o.m. ,kommer således inte att ha de uppgifter som RSV ellerTullverket vill ha och kan därför inte lämna ut dessa.I propositionen En ny lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter(prop. 2001/02:25) s. 120 anförs följande:Skattekontrollutredningen har föreslagit attkontrolluppgiftsskyldigheten för betalningar till och från utlandetutvidgas till att avse inte bara betalningar för fysiska personers ochdödsbons räkning utan även för juridiska personer. Utredningenmotiverar förslaget med att det i kontrollhänseende är värdefullt attskatteförvaltningen får tillgång till och ges möjlighet att bearbetauppgifter om förmedlade betalningar till och från landet för juridiskapersoners räkning och anför att behovet av att uppgifterna tillställsskatteförvaltningen accentueras av att inte spararuppgifterna längre än två år.Regeringen har därefter erfarit att från och med 2003planerar att ersätta det nuvarande systemet för rapportering avbetalningar till och från utlandet, det så kallade BOK-systemet, medurvalsbaserade undersökningar. I samband med detta kommer bankerna attupphöra med sin löpande rapportering av utlandsbetalningar tillRiksbanken.Det kan finnas goda skäl för skatteförvaltningen att kunna ta del avde uppgifter om betalningar till och från utlandet som en skattskyldiggör. När det nuvarande systemet med inrapportering till Riksbankenavskaffas kommer det inte att finnas någon möjlighet förskatteförvaltningen att genom få nödvändiga uppgifteravseende betalningar som görs av juridiska personer. För attsäkerställa att skatteförvaltningen får tillgång även till deuppgifterna bör en kontrolluppgiftsskyldighet införas även avseendejuridiska personer när rapporteringen av utlandsbetalningar tillRiksbanken upphör.Det är inte enbart skatteförvaltningen som har inhämtat uppgifter frånRiksbanken, utan det har även gjorts av och av polis- ochåklagarmyndighet. Möjligheterna för skatteförvaltningen atttillhandahålla nämnda myndigheter samma information är begränsade avbl.a. har dockTullverket i annan verksamhet än brottsbekämpande direktåtkomst tilldelar av beskattningsdatabasen. Åtkomsten omfattar emellertid inteuppgifter om revision och annan kontrollverksamhet. Tillgång tilluppgifter om utlandsbetalningar behövs även inom brottsbekämpandeverksamhet. Det bör därför närmare utredas hur och polis-och åklagarmyndighet skall kunna erhålla den för sinverksamhet behövliga informationen om betalningar till och frånutlandet. Regeringen lägger därför inte nu fram något förslag i dennadel.Utskottets ställningstagandeSom framgått av vad utskottet redovisat kommer skatteförvaltningen attfå tillgång till uppgifter som rör betalningar till och från utlandetenligt 12 kap. 1 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter.Frågan om hur ska kunna få uppgifter som rörbetalningar för import eller export bereds inom Regeringskansliet.Utskottet förutsätter att denna fråga löses. kommeri framtiden inte att ha de uppgifter som vill ha och kandärför inte lämna ut dessa. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottetatt 7 kap. 8 § riksbankslagen bör upphöra att gälla. Med det anfördaavstyrker utskottet Fi4 (v).Begreppet valutatransaktionUtskottets förslag i korthetUtskottet delar uppfattning att begreppet"valutatransaktion" i 6 kap. 9 § andra stycket riksbankslagen börförtydligas på det sätt föreslår.FörslagetRiksbanken anser att begreppet "valutatransaktion" i 6 kap. 9 § andrastycket riksbankslagen är otydligt. Det är viktigt att lagen ärformulerad så att den klart täcker den insamling som banken har behovav.Riksbanken behöver få uppgifter om:rapportörens egna transaktioner med utländsk motpart samt tillgångaroch skulder med utlandsanknytning som sådana som utförs eller hållsför kunds räkning,ekonomiska transaktioner mellan svenskar i utländska tillgångar,tillgångar och skulder i svenska finansiella instrument i utländskvaluta eller placerade i depå direkt i utlandet.Riksbanken föreslår därför att ordet "valutatransaktion" i 6 kap. 9 §andra stycket riksbankslagen ersätts med följande ord "transaktionermed utländsk motpart eller hållit tillgångar och skulder medutlandsanknytning".Den föreslagna ändringen innebär enligt inte någon utökadrapporteringsskyldighet utan är bara ett förtydligande av vad somgäller för närvarande.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattning att begreppet"valutatransaktion" i 6 kap. 9 § andra stycket riksbankslagen börförtydligas. För att klargöra att insamlingen av uppgifterna behövsinte bara som underlag för betalningsbalansstatistiken utan också förstatistiken över utlandsställningen bör bestämmelsen enligt utskottetsuppfattning justeras på sätt som föreslagit.StatistiksekretessenUtskottets förslag i korthetUtskottet delar uppfattning att samma regler bör gälla förinsamlade uppgifter oavsett vilken myndighet som förvararinformationen och tillstyrker att en ändring görs av 11 kap. 4 §riksbankslagen.FörslagetRiksbanken föreslår en ändring av 11 kap. 4 § riksbankslagen sominnebär att samma sekretessregler ska gälla för uppgifter som samlasin för såväl finansmarknadsstatistik som betalningsbalansstatistik.Riksbanken anser att det inte finns anledning att ha kvar hänvisningentill 9 kap. 4 § sekretesslagen i 11 kap. 4 § riksbankslagen.Hänvisningen innebär att banken har möjlighet att lämna uppgifter tillpolis och åklagare, om det i verksamhet med framställning av statistikkommer fram uppgifter som tyder på att ett brott har begåtts.Riksbanken anser att det är skäligt att också banken omfattas av densträngare sekretessregeln i 14 kap. 2 § sekretesslagen som germöjlighet att lämna ut uppgifter i statistikverksamhet till polis ochåklagare endast om det brott som misstankarna gäller är av sådansvårighetsgrad att det lindrigaste straffet som är föreskrivet ärfängelse . Denna sekretessregel gäller om inte någotannat föreskrivs varför en hänvisning till sistnämnda paragraf iriksbankslagen inte behövs.Utskottets ställningstagandeI samband med att 7 kap. 8 § riksbankslagen infördes gjordes enändring i 11 kap. 4 § riksbankslagen som innebär att utanhinder av vad som föreskrivs i 9 kap. 4 § ska underrättapolismyndighet eller åklagarmyndighet om det framkommer uppgifter somger anledning till att anta att brott har begåtts.Uppgifter som samlas in för såväl finansmarknadsstatistik sombetalningsstatistik bör enligt utskottets uppfattning ha samma skyddsom uppgifter som samlas in för framställning av annan statistik avandra statistikansvariga myndigheter. Utskottet delar såledesRiksbankens uppfattning att samma regler bör gälla för uppgifternaoavsett vilken myndighet som förvarar informationen och tillstyrkeratt en ändring görs av 11 kap. 4 § riksbankslagen.Likviditetskrav för värdepapper i penningpolitiska operationerUtskottets förslag i korthetUtskottet delar uppfattning att det nu gällande kravet attvärdepapper ska vara lätt omsättningsbara för att de ska få säljas ochköpas bör tas bort. Utskottet tillstyrker att 6 kap. 5 §riksbankslagen justeras på det sätt som föreslår.FörslagetRiksbanken beslöt att reformera kriterierna för godtagbarasäkerheter för intradagskredit och penningpolitiska instrument.Det innebär att kreditvärdering (s.k. rating) ska läggas till grundför vilka värdepapper som kunde godtas som säkerhet. Rating somurvalskriterium innebär bl.a. att värdepapper som ges ut av andraföretag än bostadsfinansieringsinstitut kan godtas.Riksbanken får enligt 6 kap. 5 § riksbankslagen i penningpolitisktsyfte köpa och sälja svenska statspapper och andra lättomsättningsbara värdepapper. Det innebär således att de värdepappersom används i penningpolitiska repor måste vara lätt omsättningsbara.Riksbanken har ansett sig vara förhindrad att genomföra ovan nämndabeslut beträffande penningpolitiska repor till följd av det gällandelikviditetskravet för köp och försäljning av värdepapper ipenningpolitiskt syfte. Det beror bl.a. på att företagsobligationer,som i och för sig uppfyller ratingkrav, troligen inteuppfyller likviditetskravet.Riksbanken tillämpar därför olika urvalskriterier för å ena sidanvärdepapper som används som säkerhet för kredit (intradagskredit ellerkredit i penningpolitiskt syfte) och å andra sidan värdepapper somanvänds i penningpolitiska repor.Något motsvarande likviditetskrav finns inte beträffande säkerheterför kredit som beviljar för att främja betalningssystemetsfunktion (intradagskredit) eller i penningpolitiskt syfte. 5 och 7 §§ riksbankslagen krävs i dessa fall endast attsäkerheten ska vara "betryggande".Riksbanken anser att det inte är motiverat att behållalikviditetskravet vid köp och försäljning av värdepapper ipenningpolitiskt syfte. föreslår därför att kravet 6 kap. 5§ riksbankslagen på att värdepapper ska vara lätt omsättningsbara skatas bort.Utskottets ställningstagandeRiksbanken bör ha lika stor frihet att välja vilka värdepapper som skaanvändas i penningpolitiska repor (dvs. köpas och säljas) sombeträffande värdepapper avsedda för säkerheter för kredit. Det nugällande kravet att värdepapper ska vara lätt omsättningsbara för attde ska få säljas och köpas i penningpolitiskt syfte bör således tasbort. Utskottet tillstyrker att 6 kap. 5 § riksbankslagen justeras pådet sätt som föreslår.Offentliggörande av räntevillkorUtskottets förslag i korthetUtskottet delar uppfattning att lagstiftningen tydligarebör återspegla att kravet på offentliggörande avser allmänt gällanderäntevillkor och inte avtalade räntevillkor med enskilda institut.Utskottet tillstyrker således den föreslagna ändringen i andra stycket6 kap. 5 § riksbankslagen.FörslagetRiksbanken får enligt första stycket i 6 kap. 5 § riksbankslagen ipenningpolitiskt syfte bevilja kredit mot betryggande säkerhet och taemot inlåning. Det föreskrivs i andra stycket att räntevillkoren försådan in- och utlåning ska offentliggöras.Riksbanken framförde i samband med att paragrafen (1988/89:FiU4, s. 7och 8) fick sin lydelse att den föreslagna lydelsen inte hindrar attbanken deltar i depositionshandel. Däremot innebär lydelsen att denföreskrivna skyldigheten att offentliggöra räntevillkoren inte ärförenlig med depositionshandel. Parterna på penningmarknadenförutsätter att den räntesats som tillämpas vid varje affär behandlasmed sekretess.Finansutskottet ansåg att kravet på offentliggörande av räntevillkoravsåg de allmänt gällande räntevillkor efter vilka beviljarkredit till och tar emot inlåning från dessa.Enligt utskottet innebar det att de räntevillkor som Riksbankentillämpar i förhållande till varje enskilt institut när Riksbankendeltar i en marknad inte omfattas av kravet på offentliggörande ochatt villkoren inte heller får offentliggöras eftersom de ärsekretessbelagda enligt 8 kap. 8 § sekretesslagen. Utskottetsuttalande medförde inte någon ändring av paragrafen.Riksbanken föreslår att lagstiftningen tydligare bör återspegla attkravet på offentliggörande avser allmänt gällande räntevillkor ochinte avtalade räntevillkor med enskilda institut och föreslår såledesen ändring i andra stycket 6 kap. 5 § riksbankslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att andra stycket 6 kap. 5 § riksbankslagen bör ändrasi enlighet med förslag så att det tydligare bör återspeglaatt kravet på offentliggörande avser allmänt gällande räntevillkor ochinte avtalade räntevillkor med enskilda institut.Ikraftträdandet och lagförslaget i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lagändringarna träder i kraft först den 1 juli2003.FörslagetRiksbanken föreslår att lagändringarna ska träda i kraft den 1 januari2003. Banken anser att ändringarna vad avserbetalningsbalansstatistiken bör träda i kraft somstatistikomläggningen sker. anför vidare att det är frågaom förtydliganden av vad som redan nu gäller avseende bankensinformationsbehov samt borttagande av bestämmelser som inte längre fårnågon praktisk betydelse.Banken anför att om lagändringarna inte hinner träda i kraft den 1januari 2003 hindrar detta inte att banken avskaffar BOK-systemet och ersätts av ett enkätbaserat insamlingssystem.Riksbanken föreslår övergångsbestämmelser vad avser 7 kap. 8 §riksbankslagen så att denna bestämmelse inte upphör att gälla förränden 1 juli 2003.Riksbanken anför att det är önskvärt att lagförslaget vad gällerkravet på de värdepapper som får användas vid exempelvisrepotransaktioner och om justeringen av offentliggörande avräntevillkor träder i kraft vid samma tidpunkt.Utskottets ställningstagandeRiksbankens framställan om ändring i riksbankslagen lämnades tillriksdagen . Motionstiden löpte ut den 24 januari 2003.Således kunde lagändringarna inte träda i kraft den 1 januari 2003.Ändringar i riksbankslagen som är föranledda av den nya myndighetenRiksrevisionen träder i kraft . Utskottet anser att detär lämpligt att också de nu aktuella lagändringarna träder i kraftsamtidigt.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFörslag 2002/03:RB3Förslag 2002/03:RB3 Framställan om ändring i riksbankslagen:Riksdagen antar förslag tilllag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank.Följdmotioner2002/03:Fi4 av och ():avslår förslag att avskaffa 7 kap. 8 §riksbankslagen.Bilaga 2Riksbankens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbankHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank1Lagen omtryckt 1999:19.dels att 7 kap. 8 § skall upphöra att gälla,dels att 6 kap. 5 och 9 §§, 11 kap. 3 och 4 §§ skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 5 §Riksbanken får i penningpolitiskt syfte1. bevilja kredit mot betryggande säkerhet och ta emot inlåning,2. köpa, sälja och förmedla svenska 2. köpa, sälja och förmedlastatspapper, andra lätt värdepapper, valuta samtomsättningsbara värdepapper, valuta rättigheter och skyldigheter somsamt rättigheter och skyldigheter anknyter till sådana tillgångar.som anknyter till sådanatillgångar,3. ge ut egna skuldebrev.Räntevillkoren för in- Allmänt gällande räntevillkor föroch utlåning enligt första stycket in- och utlåning enligt1 skall offentliggöras. första stycket 1 skall offentliggöras. 9 §Efter anmodan av skall ett finansinstitut eller annatföretag som står under tillsyn av till Riksbankenlämna de uppgifter som anser nödvändiga för att1. följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna,2. övervaka betalningssystemets stabilitet.Den som har utfört en Den som för egen eller annansvalutatransaktion är skyldig att räkning har utfört transaktionertill lämna de uppgifter med utländsk motpart eller hållitoch för visa upp de tillgångar och skulder medhandlingar beträffande utlandsanknytning är skyldig atttransaktioner som behövs som till lämna de uppgifterunderlag för som behövs som underlag förbetalningsbalansstatistik. Detsamma Riksbankensgäller den för vars räkning betalningsbalansstatistik och förtransaktionen har utförts. statistik över utlandsställningen.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseOm uppgiftsskyldighet föreliggerenligt andra stycket skall den förvars räkning transaktionen utförstill den som förmedlar denna uppgesitt personnummer ellerorganisationsnummer, vadbetalningen avser och vilket landbetalningen går till och kommerfrån samt namn påbetalningsmottagare i utlandet.Riksbanken får utfärda närmare föreskrifter om uppgiftsskyldighetenenligt första och andra stycket. Om någon inte fullgör föreskrivenskyldighet får förelägga honom vite. 11 kap. 3 §Den som inte fullgör sin skyldighet Den som inte fullgör sin skyldighetenligt 6 kap. 9 § att lämna enligt 6 kap. 9 § att lämnauppgifter eller visa upp handlingar uppgifter eller visa upp handlingareller som lämnar oriktig uppgift eller som lämnar oriktig uppgiftnär skyldigheten fullgörs skall när skyldigheten fullgörs skalldömas till böter, om gärningen inte dömas till böter, om gärningen inteär belagd med straff i är belagd med straff ibrottsbalken. Om ett vite har . Om ett vite harförelagts med stöd av 6 kap. 9 § förelagts med stöd av 6 kap. 9 §fjärde stycket, får dock inte dömas tredje stycket, får dock inte dömastill straff för gärning som till straff för gärning somomfattas av föreläggandet. omfattas av föreläggandet.I ringa fall skall inte dömas till ansvar. 4 §Riksbanken skall utan hinder av vad skall utan hinder av vadsom föreskrivs i 8 kap. 8 § och 9 som föreskrivs i 8 kap. 8 §kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) sekretesslagen (1980:100)underrätta polismyndighet eller underrätta polismyndighet elleråklagarmyndighet om det i åklagarmyndighet om det iverksamhet som avses i dessa verksamhet som avses i dessabestämmelser framkommer uppgifter bestämmelser framkommer uppgiftersom ger anledning att anta att ett som ger anledning att anta att ettbrott har begåtts. brott har begåtts.Om det finns särskilda skäl får underlåta att lämna sådanunderrättelse. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.2. Äldre bestämmelserna i 7 kap. 8 § skall dock tillämpas till och medden .