bet · GQ01UBU9 · 2003-03-20 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 40motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2002om olika förskolefrågor. Samtliga yrkanden avstyrksav utskottet.Yrkandena handlar om verksamhetsformer inombarnomsorgen, kvalitetsaspekter inom förskolan t.ex.i form av gruppstorlekar och personaltäthet.Dessutom behandlas taxe- och avgiftsfrågor,tillgänglighet samt utvecklingen av den öppnaförskolan och familjedaghem. Vidare behandlasförskolans läroplan, samverkan mellan förskola ochföräldrar, språkförskolor samt modersmålsstöd.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. mellan olika former av barnomsorgRiksdagen avslår motion2002/03:Sf380 yrkandena 20 och 21.Reservation 1 (kd)2. Mångfald inom barnomsorgenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Sf380 yrkande 24 och2002/03:So514 yrkande 4.Reservation 2 (m, fp, kd, c, mp)3. Omsorg i stället för utbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub415 yrkande 1.4. Maxantal barn i förskolegrupperRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub225 yrkande 2,2002/03:Ub415 yrkande 5,2002/03:Ub509 yrkandena 6 och 12 samt2002/03:Sf380 yrkande 25.Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)5. Rekommendationer om gruppstorlekar iförskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub225 yrkande 1,2002/03:Ub415 yrkande 4 och2002/03:Ub429 yrkande 1.Reservation 5 (c)6. Personaltäthet i förskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 13.Reservation 6 (fp)7.Kvalitetsuppföljning av förskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub435 och2002/03:Ub509 yrkande 7.Reservation 7 (fp)8. Tillsyn av fristående förskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub415 yrkande 8.Reservation 8 (fp, kd, c)9. Omfattning av arbetsmiljölagenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub415 yrkande 12.Reservation 9 (kd)10. Lekens betydelse för barns utvecklingRiksdagen avslår motion2002/03:Ub415 yrkande 2.Reservation 10 (kd)11. Kompetenshöjning inom konfliktlösningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub462 yrkande 3.Reservation 11(mp)12. TaxefrågorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Sf380 yrkande 23 och2002/03:So250 yrkande 15.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)13. Avgiftsfrihet i förskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub445 och2002/03:Ub509 yrkande 8.Reservation 14 (fp)14. Barnomsorg på obekväm arbetstidRiksdagen avslår motion2002/03:Ub540.15.Öppna förskolans utvecklingRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub415 yrkandena 10 och 11,2002/03:Sf379 yrkande 4 och2002/03:Sf380 yrkande 26.Reservation 15 (kd)16. Familjedaghem som förskoleformRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 11.Reservation 16 (m, fp, kd, c)17. Familjedaghemmens utvecklingRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub415 yrkande 9 och2002/03:Ub509 yrkande 10.Reservation 17 (fp)Reservation 18 (kd)18. Förskolans läroplanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub415 yrkande 7,2002/03:Ub417 yrkande 1,2002/03:Ub446 och2002/03:Ub509 yrkande 5.Reservation 19 (kd)Reservation 20 (fp)19. Samverkan mellan förskola ochföräldrarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 15.Reservation 21 (fp, kd)20. SpråkförskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 14.Reservation 22 (fp)21. Modersmålsstöd i förskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub325 yrkande 4 och2002/03:Ub426.Stockholm den 20 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),i (m), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (),(), () ochLennart ().2002/03UbU9Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner med yrkanden rörandeförskoleverksamhet. Dessa behandlas i dettabetänkande.Motionsyrkandena handlar om barnomsorgensverksamhetsformer, kvalitetsaspekter inom förskolan,taxe- och avgiftsfrågor, barnomsorg på obekväm tidsamt utvecklingen av den öppna förskolan ochfamiljedaghem. Vidare behandlas förskolans läroplan,samverkan mellan förskola och föräldrar,språkförskolor samt modersmålsstöd.Förslagen i motionerna, sammanlagt 40 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenBarnomsorgens verksamhetsformerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandebegreppet barnomsorg, val mellan olikabarnomsorgsformer och mångfald inombarnomsorgen. Utskottet hänvisar till rådandeförhållanden och gällande bestämmelser.Jämför reservationerna 1 (kd) och 2 (m, fp,kd, c, mp).MotionerKristdemokraterna menar i motion 2002/03:Sf380yrkande 20 att det är nödvändigt att skapaekonomiska och praktiska förutsättningar för attmöjliggöra val mellan olika och flexiblabarnomsorgsformer. Alla bör ha möjlighet att väljaden form som passar de egna förhållandena bäst.Samhällets stöd till barnfamiljer måste därför varaorganiserat så att det kan användas på ett flexibeltsätt. I begreppet barnomsorg skall även föräldrarnasomsorg i det egna hemmet innefattas (yrkande 21).Frågan om mångfald inom barnomsorgen behandlas iett par motioner. understryker imotion 2002/03:Sf380 yrkande 24 vikten av mångfald.Barnomsorgen måste vara väl utbyggd, med olikaalternativ, olika inriktning och olika huvudmän.Föräldrarna skall ha rätt att fritt väljabarnomsorg, vilket ställer krav på att kommunernakan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkändabarnomsorgs- och förskoleverksamheter. Det sompassar den ena familjen passar inte den andra, ochdet är därför viktigt med mångfald i barnomsorgenanser i motion 2002/03:So514 yrkande 4.Miljöpartiet är positivt till olika typer avbarnomsorg i såväl som privat regi,kooperativ eller att föräldrar själva är hemma medsina barn.Barnomsorg skall ses som en omsorgsfråga och inteen utbildningsfråga, enligt imotion 2002/03:Ub415 yrkande 1. Motionärerna menaratt för många barn är förskolan en braförberedelsetid för skolan, men inte för alla.Därför får barnomsorgen inte bli en skola för deallra minsta.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Begreppet barnomsorg, som används i dagligt tal,återfinns inte i lagregleringen men används ofta somsamlingsbegrepp för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg, vilka har till uppgift att erbjudasåväl lärande som fostran och omsorg. Detta reglerasi 2 a kap. skollagen. Förskoleverksamhetens uppgiftär att erbjuda barn som inte går i skolan fostranoch omsorg genom pedagogisk verksamhet.Verksamheten, som kan bedrivas i form av förskola,familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet(öppen förskola), skall tillhandahållas i denomfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets egetbehov, enligt 6 § i samma kapitel. Skolbarnsomsorgenavser barn som går i skolan ochbedrivs i form av fritidshem, familjedaghem ochöppen verksamhet. Det kan konstateras attSkollagskommittén har behandlat frågan omreglering av de olika verksamhetsformerna (SOU2002:121). Kommitténs betänkande är för närvarandepå remiss.I dag präglas den svenska barnomsorgen avmångfald. Verksamheterna bedrivs i olika former ochmed olika huvudmän. har denenskilda verksamheten ökat kraftigt, bl.a. förskolori form av föräldrakooperativ och i bolagsform.Oavsett huvudman finns också en stor spridningi inriktningar och pedagogik. Många undersökningarvisar att förskolan är viktig för barns utvecklingoch lärande. Förskolan har också en läroplan med målför verksamheten medan det för de andraförskoleverksamheterna finns allmänna råd.Förskolans läroplan skall dessutom vara vägledandeför verksamheterna. När det gäller fritidshemmenskall läroplanen för det obligatoriska skolväsendettillämpas i den utsträckning som är möjlig. Genom desenaste årens reformer med rätt till förskola förbarn till föräldralediga, barn till arbetslösa samtinförandet av den allmänna förskolan, har förskolangjorts tillgänglig för alltfler barn. Införandet avmaxtaxan har också visat sig bidra till att flerbarn går i fritidshem.Utskottet anser i likhet med motionärerna att detär viktigt med mångfald inom barnomsorgen. Utskottetmenar också att mångfald råder . Givetvis finnsinte samma utbud och valmöjligheter i alla delar avlandet och detta är inte heller möjligt av fleraskäl. I kommunens ansvar att tillhandahållaverksamhet ligger att ta skälig hänsyn tillvårdnadshavarens önskemål om omsorgsform viderbjudande om plats enligt 2 a kap. 7 § skollagen.Utskottet menar att detta innebär att föräldrarskall ha en rimlig valmöjlighet mellan deverksamhetsformer som finns enligt skollagenoch utgår ifrån att kommunerna på lämpliga sättefterfrågar och följer upp föräldrars önskemål. Isammanhanget vill utskottet peka på vikten av attföräldrar kan planera för arbetsliv eller studieroch känna sig trygga i förvissningen om att behov avplats för deras barn tillgodoses av kommunen irimlig tid och på rimliga villkor, t.ex. när detgäller avstånd från hemmet.KvalitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om olikakvalitetsaspekter av förskoleverksamheten,såsom storlek på barngrupper ochpersonaltäthet i förskolan, uppföljning,tillsyn av fristående förskolor,arbetsmiljölagen m.m. Utskottet hänvisar tillansvarsfördelningen mellan stat och kommun,gällande bestämmelser, pågåendeberedningsarbete och planerade åtgärder.Jämför reservationerna 3 (fp), 4 (kd), 5 (c),6 (fp), 7 (fp), 8 (fp, kd, c), 9 (kd), 10(kd) och 11 (mp).Gruppstorlekar och personaltäthet i förskolanMotionerBarngruppernas storlek i förskolan tas upp i fleramotioner, både vad gäller behov av riktlinjer ochbehov av gränser.Folkpartiet anser i motion 2002/03:Ub509 yrkandena6 och 12 att det är nödvändigt att åtgärda negativaföljder av maxtaxan och att storleksgränser börinföras. Maximalt 15 barn i grupper för 03-åringaroch maximalt 20 barn i grupper för äldre barn börgälla, enligt som också anser attskollagen bör ändras i enlighet med detta. Dengenomsnittliga gruppstorleken bör ligga under dessagränser. Likaledes anser imotionerna 2002/03:Sf380 yrkande 25 och2002/03:Ub415 yrkande 5 att gruppstorlekarna iförskolan skall begränsas. Detta är den viktigasteåtgärden för att komma till rätta med den bristandekvaliteten i verksamheten. Varje kommun bör åläggasatt lägga fast ett tak för hur stora barngruppernafår vara för olika åldersgrupper.Skolverket bör få i uppdrag att utfärda allmännaråd för barngruppernas storlek föreslårKristdemokraterna i motion 2002/03:Ub225 yrkande 1.Riktlinjerna bör utgå ifrån de gränser som anges iSkolverkets forskningsöversikt om kvalitet iförskolan (Strukturella faktorer och pedagogiskkvalitet i barnomsorg och skola), nämligen 1315barn för åldern och mindre grupper för yngrebarn och barn med särskilda behov. Kristdemokraternamenar i motion 2002/03:Ub415 yrkande 4 att dessariktlinjer sedan skall vara vägledande förkommunerna när de, i samråd med föräldrar ochspecialpedagoger, beslutar om barngruppens storlek.Det är dock inte rimligt att lagstifta om en absolutgräns, menar i motion2002/03:Ub225 yrkande 2. Varje kommun måste fåutforma sin verksamhet utifrån sina förutsättningaroch varje barngrupp är också unik.Även tar upp frågan om barngruppernaoch menar i motion 2002/03:Ub429 yrkande 1 attverksamheten måste kvalitetssäkras genom attgrupperna dimensioneras utifrån både barnens ochpersonalens perspektiv. Det innebär attbarngrupperna inte får vara större än att varjeenskilt barn känner trygghet och får en godpedagogisk verksamhet samt att personalen skallkunna känna att den utför sitt arbete på etttillfredsställande sätt. Likaså är det viktigt attbarn med särskilda behov tidigt kan identifieras ochges nödvändigt stöd.Frågan om personaltätheten i förskolan tas upp iFolkpartiets motion 2002/03:Ub509 yrkande 13.Folkpartiet anser att personaltätheten bör öka tilli genomsnitt en anställd per fem barn. Inte heller ienskilda grupper bör det vara lägre personaltäthetän så.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottets uppfattning är dock, ilikhet med tidigare uttalanden, att det är mycketviktigt med en hög kvalitet inom förskola, ocheventuella tecken på bristande kvalitet måste därförtas på allvar.Under 1990-talet skedde stora besparingar iförskolan. Det vanligaste sättet att minskakostnaderna var genom att ta in fler barn igrupperna och att minska personaltätheten. Denutvecklingen har upphört på de flesta håll. ärden indexerade kostnaden per heltidsbarn ungefärlika stor som den var . Gruppstorlekarna harstabiliserats men på en nivå som är betydligt högreän den som rådde i början av 1990-talet.Skolverket har för gjort enkartläggning av gruppstorlekar i förskolan. Tidigarekartläggningar visade endast ett genomsnitt ikommunen men i de två senaste är det möjligt att sevariation i gruppstorlek mellan förskolor.Resultaten visar att några förändringar egentligeninte skett . varden genomsnittliga gruppstorleken 17,4 barn jämförtmed 17,5 året innan. Inte heller spridningen harförändrats mellan åren. Hälften av grupperna harmellan 15 och 20 barn. Kartläggningen visar ocksåatt av alla grupper varsmåbarnsgrupper, dvs. grupper med barn i åldern 03år. Majoriteten av dessa grupper har en storlek iintervallet 1216 barn.Antalet barn per årsarbetare i förskolan har ökatkraftigt men även dennaökning har stannat av . varantalet barn 5,4 per årsarbetare, vilket är detsammasom . Spridningen är dock stor meni majoriteten av kommunerna är variationen mellan4,6 och 6,0 barn per årsarbetare.Kvaliteten i förskolan har av regeringen lyftsfram som ett prioriterat område de kommande åren.Under mandatperioden har aviserats ytterligareinsatser för att stärka förskolans kvalitet.Utskottet erinrar om den överenskommelse somföreligger mellan Socialdemokraterna, som innebär att mer personal skallanställas i förskolorna. Med 6 000 fler anställdakan antalet barn per anställd minska från 5,4 till 5barn. Utskottet anser också att de lokalaförutsättningarna måste styra organisationen. Det ärde ansvariga för och i verksamheten som bäst kanbedöma vilken organisation som är den lämpligaste.Likaså är det på lokal nivå som behov avförändringar och justeringar av organisationen bästuppmärksammas. Barn är olika och har olika behov,behov som dessutom varierar och förändras över tid.Det är kommunernas ansvar att organisera och drivaförskolan så att målen i läroplanen kan nås. I dettaansvar måste det ingå ett betydande mått avflexibilitet i sättet att organisera verksamheten.Kvalitetskraven för verksamheten återfinns i 2 akap. 3 § skollagen, där personalens betydelse förverksamheten, vikten av lämplig sammansättning ochstorlek för barngrupper liksom ändamålsenligalokaler lyfts fram.Det finns betydande kunskap om vilka faktorer somär viktiga att beakta vid organisering avförskoleverksamhet, t.ex. för de yngsta barnen. fördjupade studie av barngruppernas storlek ochpersonaltäthet redovisatåterfinns en översikt över den forskning somundersöker effekter av dessa faktorer. Dessutom görsdet i studien en genomgång av gruppstorlekar iverksamheterna liksom en redovisning av ett antalfallstudier som belyser hur och på vilka nivåerbeslut om organisation av verksamheten fattas.Redovisningen är omfattande och endast någraslutsatser skall nämnas. menar attförutsättningarna för en bra verksamhet försämrasmed större grupper och föreslår att kommunerna isina kvalitetsredovisningar för in uppgifter ombarngruppernas storlek och personaltäthet kombineratmed en konsekvensanalys. Vidare anser verket attpersonalens inflytande måste stärkas i diskussionenom gruppstorlek och personaltäthet och att dekommunala beslutsfattarna måste lyssna på deprofessionellas argument för att kunna göra medvetnaställningstaganden i förhållande till målen förverksamheten.Regeringen har aviserat att skall få iuppdrag att utfärda allmänna råd när det gällerkvalitet i förskolan. Utbildningsministern har isamband med att de nya skolmyndigheterna startadeden angett att kravet påkvalitetsredovisning skall gälla även förförskoleverksamheten. arbetar förnärvarande med en utvärdering avkvalitetsutvecklingen i förskolan, där läroplanensbetydelse skall belysas. har nyligenredovisat en första uppföljning av effekter avinförandet av maxtaxa m.m. inom barnomsorgen. Ettantal ytterligare studier kommer successivt attgenomföras av reformens olika delar. Utskottet utgårifrån att regeringen återkommer i frågan omkvaliteten i förskolan.Kvalitetsuppföljning och tillsynMotionerFolkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub509 yrkande7 att förskolor skall bli skyldiga att lämna inkvalitetsredovisningar till . Kravetmotiveras med att kvaliteten därigenom skulle höjasi förskolornas verksamhet. I motion 2002/03:Ub435(s) påpekas att det behövs ytterligare insatser föratt stärka kvaliteten i förskolan. Motionärernaanser bl.a. att satsning på bidrag till kommunernaför att öka antalet anställda bör ske undermandatperioden. Utvecklingen på förskoleområdetmåste följas, och likaså måste effekterna av enresursförstärkning utvärderas.I motion 2002/03:Ub415 yrkande8 föreslås att skall ha tillsynsansvaräven för fristående förskolor, liksom verket i daghar ansvar för förskolor och förskoleklasser ikommunal regi samt förskoleklasser i friståendeskolor. Motionärerna menar att dagens ordning, därkommunen har tillsynsansvaret, är problematisk. Enförändring i enlighet med förslaget bör ske för attgarantera likvärdighet oberoende av driftsform ochför att det föreligger en konkurrenssituationmellan kommun och fristående anordnare avförskoleverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Enligt senaste uppföljning avkvalitetsredovisningar är det vanligt att kommunerredovisar resultat för förskoleverksamheten trotsatt denna inte omfattas av gällande förordning(1997:702). Av 279 upprättade kvalitetsredovisningarför ingår resultat från förskoleverksamhet i210 redovisningar. Som redan har nämnts kommerförskoleverksamheten fortsättningsvis att ingå ikommunernas ansvar att upprättakvalitetsredovisningar. Genom gemensamma, jämförbaramått skall kvalitetsredovisningarna fungera som ettcentralt verktyg för diskussionen om kvalitet iverksamheten. Ansvarig minister för förskolan har ien interpellationsdebatt i november månad år 2002pekat ut kvalitetsfrågorna som de viktigaste inomförskoleverksamheten under innevarande mandatperiod.Förutom barngruppernas storlek, personaltäthet ochkvalitetssäkring kommer implementeringen avläroplanen samt utvecklingsarbete inom denmångkulturella förskolan att stå i fokus.Skolverket arbetar, som nämnts tidigare, förnärvarande med en utvärdering av förskolan. Syftetär att ge en lägesbeskrivning av förskolans kvalitetoch belysa läroplanens betydelse förkvalitetsutvecklingen. I den uppföljning av maxtaxanm.m. som presenterade har enuppföljning gjorts av det till maxtaxan koppladebidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som kananvändas dels till personalförstärkningar, dels tillkompetenshöjande åtgärder. Till största delen harbidraget använts till personalförstärkning inomförskoleverksamheten. Av den del som har använtstill kompetensutveckling har merparten också riktatstill denna verksamhet.När det gäller fristående verksamhet gäller attdet för att yrkesmässigt få bedriva en enskildförskola behövs tillstånd enligt 2 a kap. 13 §skollagen. Det är kommunen där verksamhetenskall bedrivas som beviljar detta tillstånd.Tillstånd beviljas om verksamheten uppfyller krav pågod kvalitet och säkerhet. Kommunen kan men behöverinte lämna bidrag till den enskilda verksamheten.Kommunen har sedan tillsyn över verksamheten och harrätt att inspektera, inhämta upplysningar och ta delav handlingar som behövs för tillsynen. Kommunen kanåterkalla tillståndet om det föreliggermissförhållanden och om kommunens föreläggande inteföljs. Kommunens beslut om tillstånd och omföreläggande eller återkallande av tillstånd kanöverklagas till allmän förvaltningsdomstol.Utskottet konstaterar att (SOU2002:121) föreslår att beslut som tidigare fattatsav kommunen även i fortsättningen skall fattas avkommunen. Prövningen föreslås dock ske på samma sättsom i fråga om de beslut fattar. Huvudmansom uppfyller villkoren för godkännande skulle, tillskillnad från , få rätt till bidrag. Kommitténmenar att det är rimligt att den myndighet somprövar godkännande och rätt till bidrag också hartillsyn och kan återkalla godkännandet vid behov ochföreslår därför att kommunen får detta ansvar.Enligt kommittén har det ingen principiell betydelseatt kommunen och inte är besluts- ochtillsynsmyndighet. Det är praktiska skäl som liggertill grund för kommitténs förslag. Skolverketföreslås ha tillsyn över hur kommunerna utövar sintillsyn.Enligt utskottet bör regeringens beredning avSkollagskommitténs förslag avvaktas. Från den 1 marsingår det i instruktion att utövatillsyn över hur kommunerna fullgör sitttillsynsansvar i fråga om verksamhet som avses i 2 akap. 13 § skollagen.Arbetsmiljölagen m.m.MotionerFörskolebarn är de enda som befinner sig på enarbetsplats och inte omfattas av arbetsmiljölagen,påpekar i motion 2002/03:Ub415yrkande 12. Barnens arbetsmiljö måste tas på störreallvar. Förutom buller på grund av för stora grupperbehöver andra frågor om barnens säkerhet ochlekmiljö uppmärksammas. Enligt börden aviserade utredningen om arbetsmiljölagenstillämpning i skolan även omfatta förskolan ochförskolebarnen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen. Det kan konstateras att regeringen haraviserat att en översyn skall göras avarbetsmiljölagen ur ett barn- och elevperspektiv.Vidare har behandlat frågan ochanser bl.a. att det är önskvärt och rimligt att barni förskolan omfattas av samma skydd som barn iskolan. Kommittén menar att de förändringar som kanföranledas av ett utvidgat utbildningsbegrepp börbehandlas inom ramen för den aviserade översynen avlagen. Enligt utskottets mening bör kommandeöversynsarbete och regeringens beredning av fråganavvaktas. Utskottet förutsätter dock att kommunernapå lämpligt sätt uppmärksammar vikten av en god ochsäker miljö för förskolebarnen.I motion 2002/03:Ub415 yrkande 2 tarKristdemokraterna upp lekens betydelse för barnsutveckling. Förskolan beskrivs ofta som det förstasteget i det livslånga lärandet menKristdemokraterna anser att detta börjar redan vidfödseln och fortsätter oavbrutet oavsett om barnetgår i förskola eller ej. Risken med de utökadepedagogiska kraven är att de små barnens behov avfri lek och omsorg får stå tillbaka.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen. I förskolans läroplan anges tydligt attleken är viktig för barns utveckling och lärande ochatt verksamheten i förskolan skall präglas av ettmedvetet bruk av leken för att främja detta. Genomlek och lustfyllt lärande stimuleras t.ex. barnsfantasi, inlevelse och kommunikation. I den skapandeoch gestaltande leken kan barn uttrycka och bearbetaupplevelser, känslor och erfarenheter. Förverksamheten i familjedaghemmen är läroplanenvägledande om än inte bindande. I Skolverketsallmänna råd uttrycks bl.a. att verksamheten börvara rolig och stimulerande och ta vara på barnensnyfikenhet, lust att lära, att leka och skapasjälva. Även i de allmänna råden för öppna förskolanunderstryks lekens betydelse för barns utveckling.Utskottet har noterat att har fokuserattemat lek och lärande inom ramen för sitt stöd tillforskning inom barnomsorgen.I motion 2002/03:Ub462 (mp) yrkande 3 diskuterasbehovet av metodöverföring och kompetenshöjning inomförskolepedagogiken på temat konfliktlösning.Motionärerna menar att ett brett pedagogiskt arbete,t.ex. via ett pedagogiskt centrum, kan varaframgångsrikt i detta avseende.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen. Det är i första hand en fråga förlärarutbildningen respektive för arbetsgivaren inomvilka områden och i vilka former kompetensutvecklingbehövs för personalen i förskoleverksamheten.Tillgänglighet och finansieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om taxe-och avgiftsfrågor samt om barnomsorg påobekväm tid.