bet · GQ01UBU16 · 2003-05-13 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 74 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olika gymnasiefrågor.Yrkandena handlar om övergripande frågor såsom rätttill gymnasieutbildning, villkor för antagning,kärnämnen, högskolebehörighet efter genomgångengymnasieutbildning m.m. Vidare handlar de omlärlingsutbildning, elevinflytande, olikastudievägar m.m.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,degröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänsyn till de motiveringar som framförs underUtskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Rätt till utbildning i gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub429 yrkande 9 och2002/03:Ub444 yrkande 18.2. NärhetsgarantiRiksdagen avslår motion2002/03:Sf336 yrkande 25.Reservation 1 (v)3. Samordning mellan grundskola ochgymnasieskolaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub207 yrkande 4 och2002/03:Ub444 yrkande 10.Reservation 2 (m)Reservation 3 (kd)4. BehörighetsvillkorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 9.Reservation 4 (fp)5. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkandena 5 och 6 samt2002/03:Ub444 yrkande 1.Reservation 5 (m, fp, kd)6. Antagning till högre studierRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkandena 10 och 13.Reservation 6 (fp)7 Förslag om kärnämnenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub210 yrkande 2,2002/03:Ub444 yrkandena 4 och 5,2002/03:Ub472 och2002/03:Kr297 yrkande 4.Reservation 7 (kd)8. Differentiering inom kärnämnenaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 8.Reservation 8 (fp)9. Gymnasieskolans samarbete med universitetoch högskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub210 yrkandena 4 och 5.Reservation 9 (m, fp)10. UtlandsstudierRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkandena 33 och 34.Reservation 10 (m, fp)11. ProfilskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkandena 37 och 38.Reservation 11 (fp)12. Försök med externa examinationerRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 3.Reservation 12 (fp)13 Individuella studieplanerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub429 yrkande 5 och2002/03:Ub444 yrkande 15.Reservation 13 (m, fp, kd, c)14 Särskilt stödRiksdagen avslår motion2002/03:Ub444 yrkande 9.Reservation 14 (kd)15 SnedrekryteringRiksdagen avslår motion2002/03:Ub444 yrkande 2.Reservation 15 (kd)16 VärdegrundsfrågorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub444 yrkandena 26 och 27.Reservation 16 (kd)17 GymnasieexamenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub210 yrkande 3,2002/03:Ub244 yrkande 12,2002/03:Ub429 yrkande 7 och2002/03:Ub444 yrkande 17.Reservation 17 (m, fp, kd, c)18. LärlingsutbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub210 yrkande 1,2002/03:Ub244 yrkande 15,2002/03:Ub272 yrkande 1,2002/03:Ub322,2002/03:Ub342,2002/03:Ub444 yrkande 20,2002/03:Ub485 och2002/03:A321 yrkandena 2 och 7.Reservation 18 (m, fp, kd, c)19. Yrkesinriktade programRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkandena 7 och 14.Reservation 19 (fp)20. EntreprenörsutbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkande 23 och2002/03:Ub444 yrkande 3.Reservation 20 (m, kd)Reservation 21 (fp)21. Särskilda studievägarRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub314,2002/03:Ub440,2002/03:Ub493 yrkande 1,2002/03:So509 yrkande 8,2002/03:Kr298 yrkande 3 och2002/03:MJ426 yrkande 15.Reservation 22 (kd)22. Utbildning på entreprenadRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 29.Reservation 23 (fp)23. ElevinflytandeRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkande 13,2002/03:Ub429 yrkande 8 och2002/03:Ub444 yrkande 8.Reservation 24 (fp)Reservation 25 (c, mp)Reservation 26 (kd)24. Kontakt med arbetslivetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub444 yrkande 19.Reservation 27 (kd)25. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkande 25 och2002/03:Ub444 yrkande 6.Reservation 28 (fp)Reservation 29 (kd)26. SpråkRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub358 och2002/03:Ub444 yrkande 7.Reservation 30 (kd)27. Konsumentkunskap m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub251 yrkande 2,2002/03:Ub362 och2002/03:Ub425.28. Åtgärder mot skolkRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 27.Reservation 31 (fp)29. Rektors rollRiksdagen avslår motion2002/03:Ub444 yrkande 25.Reservation 32 (kd)30. SkollunchRiksdagen avslår motion2002/03:Ub536.31. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub252,2002/03:Ub499,2002/03:Ub512,2002/03:Ub532,2002/03:T214 yrkande 2 och2002/03:N267 yrkande 13.Stockholm den 13 maj 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), i (m), (), (),(), (), (), (), (),(), (), AxelDarvik (fp), () och HåkanLarsson (c).2002/03UbU16Redogörelse för ärendetÄrendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett antalmotionsyrkanden i olika gymnasieskolfrågor. Dessabehandlas i detta betänkande.Yrkandena gäller övergripande frågor om rätt tillgymnasieutbildning, villkor för antagning,kärnämnen, högskolebehörighet efter genomgångengymnasieutbildning m.m. Vidare handlar de omlärlingsutbildning, entreprenad, elevinflytande,vissa ämnesområden, möjligheter till utlandsstudier,m.m. Några yrkanden rör frågor där det enligtgällande ansvarsfördelning ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut.Förslagen i motionerna, sammanlagt 74 yrkanden,återges i bilaga.BakgrundEn parlamentariskt sammansatt kommitté,, har i betänkandet Åtta vägar tillkunskap - En ny struktur för gymnasieskolan (SOU2002:120) lagt fram förslag rörande den framtidautformningen av gymnasieskolan. Förslagen gällergymnasieskolans struktur, där en indelning i åttasektorer förordas, innehållet i och uppbyggnaden avsektorerna. Vidare behandlas betyg och examina,elevernas val och kommunernas utbud avgymnasieutbildning, övergången från gymnasieskolatill högskola, reglering av studietid, m.m.Betänkandet remissbehandlas . uppskattning av tiden förremissbehandling, beredning inom ,proposition och riksdagsbehandling skulle riksdagenkunna fatta beslut . Förändringarna skulledärefter kunna genomföras tidigast /07.Förslag i frågor som anknyter till vad som tas uppi detta betänkande, t.ex. om rätt till stöd,elevinflytande och utbildning på entreprenad, finnsockså i betänkandet Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121) avlämnat avSkollagskommittén. Även detta betänkanderemissbehandlas för närvarande.Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden somgäller rätt till gymnasieutbildning,samspelet grundskolan-gymnasieskolan, villkorför antagning till högskolan,högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen, kärnämnen och vissaandra frågor. Den huvudsakliga motiveringenär den pågående beredningen avGymnasiekommitténs förslag.Jämför reservationerna 1 (v), 2(m), 3 (kd), 4(fp), 5 (m, fp, kd), 6 (fp), 7(kd), 8 (fp), 9(m, fp), 10 (m, fp), 11 (fp), 12 (fp), 13 (m,fp, kd, c), 14 (kd), 15 (kd) och 16 (kd).Rätt till gymnasieutbildningMotionerKristdemokraterna framhåller i motion 2002/03:Ub444yrkande 18 att det inte är självklart att allagymnasieutbildningar skall påbörjas , vilket är ett tvång. Dagens åldersgränsför gymnasiestudier omöjliggör längre uppehåll istudierna. anser attgymnasiestudierna skall kunna genomföras på likavillkor t.o.m. ålder.Centerpartiet menar i motion 2002/03:Ub429 yrkande9 att det bör införas en utbildningsgarantiinnebärande att gymnasiestudier påbörjade före 20års ålder ger rättighet att fullfölja utbildningenupp till ålder.Enligt motion 2002/03:Sf336yrkande 25 skall alla elever som söker till ettnationellt program garanteras plats i närmastegymnasieskola som har det programmet, så långtplatserna räcker.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Riksdagen har tidigare tagit ställning tillförslag om rätt att fullfölja gymnasieutbildningfram till , senast i betänkande2001/02:UbU9. Liksom tidigare vill utskottet påpekaatt skollagen inte innehåller någon bestämmelse omatt personer över en viss ålder inte får studera igymnasieskolan. Enligt 5 kap. skollagen (1985:1100)är gymnasieskolan en skolform som är avsedd attpåbörjas fram t.o.m. det första kalenderhalvåret detår man fyller . Utbildningen är avsedd attkunna genomgås på tre läsår men det är möjligt attfördela den både på kortare och . Den somhar tagits in på ett nationellt program och påbörjatdet har rätt att fullfölja sin utbildning på detprogrammet (5 kap. 16 § skollagen, 1985:1100). Enelev har rätt att gå om en kurs han eller hon intehar fått minst betyget Godkänd på. Om elevenslutfört en kurs två gånger utan att ha fått dettabetyg får rektor besluta att eleven får gå om kursenytterligare en gång, enligt 6 kap. 14 §gymnasieförordningen (1992:394). Elever som haravgått från gymnasieskolan innan de har slutförtutbildningen och som önskar fortsätta på det programdär de gick tidigare får i mån av plats tas in pånytt (6 kap. 16 § gymnasieförordningen).Från och med andra kalenderhalvåret det år manfyller (alternativt har slutfört utbildning påett nationellt program eller likvärdig utbildning igymnasieskolan) finns det också möjlighet attstudera inom den kommunala vuxenutbildningen. Isammanhanget skall sägas att frågan om att görautbildning inom gymnasial vuxenutbildning till enlagfäst rättighet har behandlats av (jfrbetänkande 2002/03:UbU10). Utskottet har dåframhållit att konsekvenser av och kostnader för ensådan lagstiftning noggrant måste utredas. Medutgångspunkt i de mål och den strategi för vuxnaslärande som fattade beslut om för två årsedan, har en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet lämnat förslag om ändringari lagregleringen av det offentliga skolväsendet förvuxna i skrivelsen Stöd till vuxnas lärande. Förslagtill lag (Ds 2002:66). Skrivelsen remissbehandlasför närvarande.Gymnasiekommittén har i sitt betänkande Åtta vägartill kunskap - En ny struktur för gymnasieskolan(SoU 2002:120) angivit att en utgångspunkt förkommitténs arbete har varit att skapa störremöjligheter för eleverna att välja utbildning, ochockså tas emot på en önskad utbildning, utan att detinskränker på andra elevers rätt att få utbildning.Kommittén föreslår att elever får rätt att komma inpå vald sektor, enligt förslaget på framtidaindelning i sektorer i gymnasieskolan. Denna ökaderätt för eleverna skulle innebära att kommunen måsteanpassa antalet platser inom respektive sektor efterelevernas val. Elever föreslås också få rätt attsöka till en sektor i en annan kommun även omsektorn finns i hemkommunen. I de fall eleven dåbereds plats föreslås hemkommunen habetalningsskyldighet för eleven.De elever som behöver än för attfullfölja sina gymnasiestudier skall ha rätt tilldetta, enligt kommittén, som också menar att dennarätt klarare än måste framgå av skollageneller gymnasieförordningen. Kommittén menar ocksåatt det finns behov av att förtydliga kommunernasansvar att erbjuda utbildning till ungdomar somavbrutit eller aldrig påbörjat engymnasieutbildning. Det bör innebära ett uppsökandeansvar där kommunen måste hålla sig informerad omvar ungdomar upp till befinner sig och erbjudadessa ungdomar utbildning.Regeringen tillsatte ensärskild utredare (dir. 2003:19) som skall göra enkartläggning av gruppen ungdomar i åldern 16-24 årsom inte studerar och inte heller återfinns inomarbetskraften eller har någon annan kändsysselsättning. Utredaren skall också analyserasamhällets insatser för att stödja de ungdomar inomdenna grupp som kan anses ha behov av särskilt stödför att kunna studera eller etablera sig påarbetsmarknaden. Förslag på åtgärder som kanförbättra stödet för de ungdomar som inte fårtillräckligt stöd skall lämnas. I uppdragetingår att överväga hur statens respektivekommunernas roll och ansvar skall fördelas.Uppdraget skall redovisas senast den 31 oktober2003.Utskottet anser att pågående och kommandeutrednings- och beredningsarbete bör avvaktas.Samspelet grundskolan-gymnasieskolanMotionerEftersom det är svårare än någonsin för ungamänniskor att komma in på arbetsmarknaden,fortsätter eleverna oavsett motivation direkt tillgymnasieskolan, påpekar i motion2002/03:Ub444 yrkande 10. Det blir därför,framhåller motionärerna, allt viktigare attsamarbetet mellan grund- och gymnasieskolanutvecklas.I motion 2002/03:Ub207 (m) yrkande 4 anförs att ennödvändig åtgärd för att stärka gymnasiet är attreda ut problemen i . Brister igrundskolan gör att elever inte får med sig debaskunskaper som krävs för att klara gymnasiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Gymnasiekommittén tar upp frågan ombehörighetsregler till gymnasiet liksom om ansvarför att elever når den angivna kunskapsnivån. är det inte rimligt att ställa upp kravatt skall ansvara för obehöriga eleverfram till dess att de uppnår sin fulla behörighet.Behörighetsreglerna bör dock finnas kvar, menarkommittén som föreslår att de elever som saknargodkända betyg i något eller några av debehörighetsgivande ämnena från skall harätt att söka och bli antagna till en utbildninginom en sektor i gymnasieskolan. Antagningen skalldock vara preliminär och innebära att elevenpåbörjar och följer undervisningen i sektorsblocketsamtidigt som han eller hon får undervisning i derelevanta grundskoleämnena. En individuellstudieplan skall då upprättas för eleven som bl.a.bör omfatta planerade stödinsatser. Enligt kommitténär det viktigt att elevens förutsättningar och behovär utgångspunkt för hur studiegången organiseras.Enligt utskottet bör regeringens beredning avförslagen avvaktas. I betänkandet Kvalitetsarbeteoch planering för skolan (bet. 2002/03:UbU3)instämde utskottet i de principer som regeringenframförde angående gymnasieskolan i skrivelseUtbildning för kunskap och jämlikhet - regeringensutvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 2001/02:188). Eleverna måstekunna få stöd i sina studier inom ordinariegymnasieprogram. Vidare skall behörighetskraven tillgymnasieskolan ligga fast men elever skall kunnaerbjudas en individuell studieplan för att inhämtade kunskaper de saknar. Självfallet skall de eleversom behöver extra stöd redan i också fådet.Villkor för antagning till gymnasieskolanMotionFolkpartiet vill i motion 2002/03:Ub244 yrkande 9 haett tillkännagivande om att högre förkunskapskravskall införas för vissa gymnasieprogram. Exempelvisborde, enligt motionen, minst godkänt i denaturvetenskapliga grundskoleämnena vara krav förnaturvetenskapligt program och godkänt i språk,historia och samhällskunskap vara krav för detsamhällsvetenskapliga programmet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.Gymnasiekommitténs förslag till ny struktur igymnasieskolan innebär färre men bredare ingångar,med en successiv specialisering. Tanken är också attelever inte redan i skall behöva göravalet mellan särskilt högskoleförberedandeutbildning och förberedelse för anställning inom ettyrkesområde direkt efter gymnasieskolan. Allaingångar i den framtida gymnasieskolan bör, enligtkommittén, kunna leda till både det ena och detandra, beroende på vilka val eleverna gör under sintid i gymnasieskolan.Som nämndes ovan anser kommittén dessutom attockså elever som saknar godkända betyg i något ellernågra av de behörighetsgivande ämnena frångrundskolan skall erbjudas heltidsstudier inom ramenför en reguljär studieväg inom gymnasieskolan,utifrån sina individuella önskemål, förutsättningaroch behov. De skall alltså ha samma rätt att sökaoch bli antagna till utbildning inom en sektor i enkommunal gymnasieskola eller vid en enskildgymnasieskola. Antagningen skall dock endast blipreliminär på så sätt att eleven måste uppnågodkända betyg i de behörighetsgivande ämnena innanhan eller hon blir definitivt antagen.Utskottet anser att regeringens beredning avkommitténs förslag bör avvaktas.Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenMotionerFolkpartiet anser i motion 2002/03:Ub244 yrkande 5att högskolebehörighet inte skall vara ettnödvändigt mål för alla elever i gymnasieskolan.Enligt samma motion yrkande 6 skall det emellertidalltid vara möjligt att komplettera studierna så atthögskolekompetens uppnås. anser vidareatt avlagd studentexamen skall vara en förutsättningför högre studier (yrkande 13) och att betyg skallviktas vid antagningen till högskolan beroende påvilken betydelse de olika kurserna har förhögskolestudierna (yrkande 10).Kristdemokraterna menar i motion 2002/03:Ub444yrkande 1 att kravet på att samtliga program skallleda till allmän högskolebehörighet tas bort.Samtidigt betonar att möjlighetenmåste finnas att komplettera studierna för att fåhögskolebehörighet senare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet konstaterar att en strävan iGymnasiekommitténs arbete med förslag om en nystruktur har varit att möjliggöra för eleverna attsenare än bestämma vad de skall göra eftergymnasiestudierna.Regeringen har konstaterat att det finnsbehov av att se över reglerna om behörighet,meritvärdering och urval till den grundläggandehögskoleutbildningen. Erfarenheter av dagenstillträdesregler visar att de medför vissa oönskadeeffekter, t.ex. har andelen ungdomar somkonkurrenskompletterar sina betyg i gymnasialvuxenutbildning ökat. Med anledning av de förslagsom har presenterat om en nystruktur för gymnasieskolan behöver ocksåbestämmelserna ses över. En särskild utredare skalldärför, enligt regeringsbeslut , seöver och föreslå ändringar i reglerna för tillträdetill grundläggande högskoleutbildning (direktiv2003:38). I uppdraget ingår också att se övermeritvärderingssystemet som bidrar till attelever taktikväljer kurser i gymnasieskolan.Uppdraget skall redovisas senast den 9 januari 2004.Utskottet anser att detta utredningsarbete liksompågående och kommande beredningsarbete avutredningsförslag bör avvaktas. Utskottet påminnerdock om att det finns möjlighet attkomplettera en gymnasieutbildning så att man nårbehörighet att antas till grundläggandehögskoleutbildning och att denna möjlighetsjälvfallet skall behållas.KärnämnenMotionerKristdemokraterna vill i motion 2002/03:Ub444yrkande 4 att historieämnet görs till kärnämne.Samma önskemål förs fram i motion 2002/03:Ub472 (s).Kristdemokraterna vill också att religionskunskapensroll som kärnämne utvecklas, enligt motion2002/03:Ub444 yrkande 5.Moderaterna betonar i motion 2002/03:Kr297 yrkande4 att idrott och hälsa även måste vara ettkärnämne i gymnasieskolan. I motion 2002/03:Ub210(m) yrkande 2 förordas att endast svenska,matematik, engelska, samhällskunskap samt idrott ochhälsa skall ha status som kärnämnen.Folkpartiet vill i motion 2002/03:Ub244 yrkande 8ha alternativa kurser i kärnämnena. Genom att gekärnämnena olika innehåll skulle man kunna anpassaundervisningen till varje elevs intresseområde ochambitionsnivå.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare (jfr bet. 2001/02:UbU9)hänvisat till bestämmelserna i 5 kap. 20 §,gymnasieförordningen (1992:394), som medger studierav kärnämnena svenska/svenska som andraspråk,engelska och matematik i etapper, för elever medstudiesvårigheter. Vidare har utskottet pekat påkursplanerna för kärnämneskurserna Svenska A ochMatematik A, där det anges att utbildningen skallanpassa innehåll och arbetssätt med utgångspunktfrån det program eller den studieinriktning someleverna har valt.Utskottet konstaterar att anseratt de gemensamma kärnämneskurserna, som i dagomfattar en tredjedel av gymnasieelevernasstudieprogram, skall ha ungefär lika stor omfattningi den framtida gymnasieskolan. Kommittén föreslåratt följande ämnen skall vara kärnämnen:svenska/svenska som andraspråk, engelska, matematik,idrott och hälsa, samhällskunskap, religionskunskap,naturkunskap, estetisk verksamhet och historia.Utskottet vill inte föregripa frågan om kärnämnenutan anser att regeringens beredning avGymnasiekommitténs förslag avvaktas.Övergripande frågor i övrigtMotionerMotionären i motion 2002/03:Ub210 (m) yrkande 4menar att ökad integration mellan gymnasieskola ochhögskola bl.a. skulle kunna bidra till attkvaliteten höjs inom hela gymnasieutbildningen. Isamma motion yrkande 5 föreslås att gymnasieskolanges möjligheter att erbjuda högskolekurser för attminska steget mellan gymnasium och högskola.Skolor måste kunna ges en attraktiv profil för attdra till sig elever från andra områden ännärområdet, framhåller i motion 2002/03:Ub244. Profilskolor bör inrättas och gymnasieskolori utsatta områden få extra resurser (yrkande 37). Devalbara kurserna bör få användas för att ge en skolaen viss profil (yrkande 38).Kristdemokraterna betonar i motion 2002/03:Ub444yrkande 15 att individuella studieplaner skallupprättas för varje elev. anser imotion 2002/03:Ub429 yrkande 5 att skallges i uppdrag att se till att gymnasieskolornaföljer reglerna om att alla elever skall ha enindividuell studieplan.Kristdemokraterna framhåller i motion2002/03:Ub444 yrkande 2 att åtgärder måste vidtasför att bryta snedfördelningen vad gäller kön liksomden sociala snedrekryteringen. I samma motionyrkande 9 betonas att elevernas behov av särskiltstöd måste tillgodoses. för vidarefram synpunkter på värdegrunden i skolan. Blandannat påpekas att till värdegrunden även hörkunskapssynen (yrkande 26). I läroplanernadefinieras kunskap övergripande som fakta,förståelse, förtrogenhet och färdighet. Dennakunskapssyn behöver utvecklas i skolans alla ämnen.Varje skola skall i sin kvalitetsredovisningredogöra för hur arbetet med värdegrundsfrågornafungerar och utvecklas (yrkande 27).Folkpartiet förespråkar i motion 2002/03:Ub244yrkande 33 ökade möjligheter för gymnasieelever attstudera utomlands. I samma motion yrkande 34 begärsförordningsändring så att elever som tillgodoräknarsig utlandsstudier också skall kunna erhålla betygenVäl godkänd och Mycket väl godkänd. I motion2002/03:Ub244 yrkande 3 föreslår att detbör genomföras ett, geografiskt avgränsat, försökmed externa examinationer, eftersom det visat sigatt svenska elevers betyg inte stämmer överens medde sammanlagda provbetygen från de nationellaproven.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Enligt utskottet finns bådemöjligheter till liksom exempel på samarbete ochsamverkan mellan olika nivåer i utbildningssystemet.Regeringen har också i sin utvecklingsplan (skr.2001/02:188) pekat på den samverkan som i dagförekommer mellan olika verksamhetsformer för yngrebarn, och som låter barnen gå framåt utifrånindividuella förutsättningar även överskolformsgränserna. På motsvarande sätt, menarregeringen, att äldre elever i grundskolanrespektive elever i gymnasieskolan borde gesmöjlighet att läsa kurser inom nästautbildningsform. Det är viktigt att värna elevenshela utveckling, men utbildningsväsendets formellaindelning får inte begränsa den enskildes lärande.Det krävs att huvudmännen inom helautbildningssystemet samverkar för att flexibilitetenmellan olika nivåer skall utvecklas, enligtregeringen.Skollagskommittén diskuterar i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)elevernas utveckling mot målen och menar attundervisningen skall utformas med hänsyn tillelevernas olika förutsättningar, behov ochkunskapsnivå och att alla elever har rätt att fåledning och stimulans för maximalkunskapsutveckling. Kommittén föreslår att engenerell bestämmelse om elevernas utveckling motmålen införs i skollagen.I sammanhanget kan också nämnas attGymnasiekommittén anser att med den föreslagnastrukturen med fördjupningsblock och mera generellakursplaner kommer behovet av lokala kurser attminska. Tanken är dock inte att det lokalainitiativet skall försvinna. Möjligheten till lokalaprofileringar inom ramen för de nationella kursernaär redan stor i dagens system och kommittén utgårifrån att kommande kursplaner på motsvarande sättkommer att ge sådana möjligheter.