bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Vidare stärks kommissionensnuvarande möjlighet att främja samordningen mellanunionens och medlemsstaternas humanitära insatser.Det understryks att unionens humanitära bistånd skabaseras på den internationella humanitära rätten ochvara utformat i samstämmighet med andrainternationella organisationers humanitära arbete, isynnerhet FN:s. Konventet föreslår också att eneuropeisk frivilligkår ska inrättas i syfte att,inom unionens ram, främja bidrag från europeiskaungdomar till unionens humanitära insatser.Regeringens utgångspunkterEn utgångspunkt för konventets arbete har varit attunionens yttre åtgärder ska vara samstämmiga.Utvecklingssamarbete, ekonomiskt, finansiellt ochtekniskt samarbete med tredje land samt humanitärtbistånd bör ses som en del av en större helhet. Härfinns således en grund för att bedriva en bredutvecklingspolitik, där fattigdomsbekämpning utgördet främsta målet för utvecklingssamarbetet. Genomatt samarbetet med , ochVästindien inte undantas från dessa bestämmelserfinns inget hinder i det konstitutionella fördragetför att Europeiska utvecklingsfonden skulle kunnaintegreras i den gemensamma EU-budgeten. Det finnsgoda skäl att bejaka dessa ambitioner och deföreslagna förändringarna.Förslaget om finansiellt bistånd tilltredje land bör klargöras ytterligare. Det ärtveksamt om en bestämmelse av detta slag ärmotiverad. Det konstitutionella fördraget bör ocksåtydligare markera de humanitära grundprinciperna omneutralitet och oberoende, i enlighet med vedertageninternationell humanitär praxis. Den humanitäraverksamheten bör bedrivas oberoende av politiska,ekonomiska, militära eller andra icke-humanitäraintressen.MotionenDetta politikområde föreslås i konventets förslag fåfattigdomsbekämpning som övergripande mål.Folkpartiet anser i motion K12 att demokrati istället bör vara det överordnade målet för bistånd(yrkande 17).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att riksdagenför närvarande bereder regeringens propositionGemensamt ansvar: politik för globalutveckling (prop. 2002/03:122). Propositionengrundar sig på SOU 2001:96 En rättvisare värld utanfattigdom som avgavs av den parlamentariskttillsatta kommittén om politik för globalutveckling (Globkom).Propositionens förslag fokuserar på att Sverigebör föra en sammanhållen politik för globalutveckling. Politiken bör enligt propositionen utgåfrån en helhetssyn på utvecklingens drivkrafter ochpå de åtgärder som krävs för att uppnå en rättvisoch hållbar global utveckling i hela världen. Denbör omfatta alla politikområden.Enligt utskottets uppfattning bör dessa riktlinjerkunna gälla också på EU-nivå. Som anförs iproposition 2002/03:122 (s. 52 f.) bör Sverigeaktivt arbeta för bättre samstämmighet i EU:spolitik i relation till utvecklingsländer och föratt utvecklingsaspekter beaktas inom alla EU:spolitikområden.Enligt utskottets uppfattning innebär konventetsförslag ökade möjligheter till en sammanhållenpolitik för det humanitära biståndet. Unionenssamlade politik för yttre åtgärder kan stärkas genomatt pelarstrukturen avskaffas.När det gäller målen för utvecklingspolitiken villutskottet erinra om att det i den första artikeln iavsnittet om utvecklingssamarbete (artikel III-218.1) anges att unionens politik ska föras inomramen för principerna och målen för unionens yttreåtgärder. Den nya målartikeln, III-193, inlederavdelningen i del III om unionens yttre åtgärder.Där nämns demokrati som en av de principer somunionens åtgärder på den internationella arenan skautgå från. Vidare sägs att unionen ska bidra tillatt konsolidera och stödja demokrati. Detta gällersåledes också för utvecklingssamarbetet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionK12 (fp) yrkande 17.SanktionerKonventetKonventet föreslår att de nuvarande artiklarna omsanktioner i EG-fördraget sammanförs till enartikel. Det föreslås att möjligheten förmedlemsstaterna att i brådskande fall vidta ensidigarestriktiva åtgärder försvinner. En nyhet är ocksåförslaget om en särskild rättslig grund omsanktioner mot fysiska och juridiska personer samticke-statliga grupper och enheter. Sanktioner motpersoner, grupper och enheter används redan i vissutsträckning. saknas dock en specifik rättsliggrund för detta. Enligt förslaget ska unionensutrikesminister och kommissionen tillsammans läggafram förslag till åtgärder, vilka ska antas medkvalificerad majoritet av rådet. Rådet skaunderrätta om detta.Konventet föreslår också en särskild rättsliggrund för åtgärder avseende kapitalrörelser ochbetalningar i fördragets kapitel om detta. Om det ärnödvändigt för att uppnå målen på området förfrihet, säkerhet och rättvisa, särskilt när detgäller att förebygga och bekämpa organiseradbrottslighet, terrorism och människohandel, fårenligt konventets förslag en ram för åtgärderavseende kapitalrörelser och betalningar, såsomfrysning av tillgångar, fastställas i europeiskalagar. Enligt förslaget ska kommissionen lägga framförslag till åtgärder, vilka ska antas medkvalificerad majoritet av ministerrådet.Regeringens utgångspunkterKonventets förslag innebär en förenkling avnuvarande regelverk. En kombination av nuvarandeartiklar i EG-fördraget utgör rättslig grundför flertalet förordningar om ekonomiska sanktioner.Det är angeläget att i alla sammanhang övervägalämpliga avgränsningar av den rättsliga grunden försanktioner, och en viktig uppgift i det fortsattaarbetet blir att bevaka att det finns garantier föratt sanktioner som beslutas eller genomförs avunionen får en utformning som inte står i strid medgrundläggande rättssäkerhetskrav.MotionenFörslaget om att ministerrådet ska kunna ta beslutmed kvalificerad majoritet om ekonomiska sanktionermot enskilda och grupper bör, menar imotion K13, läsas i ljuset av skandalen med deutpekade s.k. somaliasvenskarna. En sådan paragraffår inte inrättas utan att grundlägganderättssäkerhetskrav är tillgodosedda. Det kan ocksåifrågasättas om det verkligen är en lämplig uppgiftför att ägna sig åt att frysaprivatpersoners bankkonton. Den sortens beslut börinte vara en uppgift för politiker utan i förstahand en angelägenhet för rättssystemet (yrkande 38).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill, i likhet med vad som anförs iskrivelsen, betona att det är viktigt att det finnsgarantier för att sanktioner som beslutas ellergenomförs av unionen får en utformning som inte ståri strid med grundläggande rättssäkerhetskrav. Det ärmöjligt att införlivandet av EU:s stadga om degrundläggande rättigheterna kan vara ett verktyg fördetta. Utskottet förutsätter att regeringen nogabevakar frågan om rättssäkerhet.Motion K13 (mp) yrkande 38 kan därmed avstyrkas.Internationella avtalKonventetI och med att EU får status som juridisk person ochpelarstrukturen avskaffas föreslås att samtligabestämmelser som rör förhandling och ingående avinternationella avtal mellan EU och tredje land ochinternationella organisationer sammanförs i enbestämmelse. Avtal som unionen ingår föreslås varabindande för unionens institutioner och för dessmedlemsstater.Oavsett vilket område avtalet gäller föreslås rå-det ge bemyndigande att inleda förhandlingar ochutfärda förhandlingsdirektiv samt ingå de avtal somförhandlats fram. Rådet ska som huvudregel fattabeslut med kvalificerad majoritet, utom i frågor därenhällighet krävs för interna beslut samt när detgäller associeringsavtal och unionens anslutningtill Europeiska konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna ().Med undantag av sådana avtal som endast rör dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ska rådethöra innan det antar ett beslut omingående av avtalet. godkännandeska krävas när det gäller associeringsavtal,unionens anslutning till , avtalsom skapar en särskild institutionell ram genom attsamarbetsförfaranden inrättas, avtal som harbetydande budgetmässiga följder för unionen samtavtal som omfattar områden för vilkalagstiftningsförfarandet ska tillämpas.Regeringens utgångspunkterFörslaget innebär att unionen uttryckligen gesbefogenhet att ingå internationella avtal påsamtliga områden som omfattas av unionensbehörighet. Detta välkomnas eftersom det inverkarpositivt på unionens roll på den internationellaarenan, vilket är av yttersta vikt i internationellaförbindelser med tredje land och internationellaorganisationer. Dessutom innebär förslaget om enenda bestämmelse med förfarande för förhandling ochingående av avtal att nuvarande beslutsförfarandenförenklas och effektiviseras.MotionernaI motion K8 anför att detförhållandet att EU tillåts ingå internationellaavtal är en viktig faktor i EU:s utveckling som enbetydande internationell aktör. Alla åtgärder föratt öka unionens möjligheter att agera iinternationella sammanhang bör uppmuntras. Unionensunika struktur, omfattning och enorma resursinnehavger EU ett alldeles extra stort ansvar gentemotomvärlden. Ett ansvar som bl.a. innebär att angripaglobala problem som rör fattigdom, hunger,humanitära kriser och gränsöverskridandemiljöförstöring. Detta får inte till något prishamna i skymundan i framtidsdebatten. EU verkarockså som en viktig samverkansmodell för en positivutveckling i flera regioner, däribland i ochför den Afrikanska unionen, AU (yrkande 26).Miljöpartiet ser i motion K13 inget självändamål iatt EU-ländernas insatser i internationellaorganisationer och förhandlingar harmoniseras.Motionärerna ser i stället en stor fördel i attolika länder ges möjlighet att driva olika linjer.Sverige borde ha en egen röst i världen i ställetför att sitta tyst i EU-kollektivet. Under toppmöteti satt tyst när de rikaländerna ville driva igenom avtal mot de fattigaländernas vilja. Det ankom på och attfrån nordländernas sida föra talan för en mersolidarisk politik. Det gjorde de med framgång, ochtillsammans med utvecklingsländerna kunde manavfärda de bakåtsträvande förslagen. Motionärernatror att ett aktivt och solidariskt skullefå större genomslag i arbetet för en rättvisarevärld än ett land som blekt och suddat ut sin profilför att solidarisera sig med EU-kollektivet. Det äri detta ljus motionärerna ser förslaget om att EUska ges rätt att förhandla och ingå avtal på egenhand, och förslaget bör därför avstyrkas (yrkande39).Motion K13 (mp) yrkande 29 om att EU inte ska gesstatus som juridisk person har behandlats ovan iavsnittet om unionens struktur.Utskottets ställningstagandeKonventets samlade förslag rörande yttre åtgärderinnebär att EU kan agera mer sammanhållet på deninternationella arenan. Utskottet välkomnar dettaoch ser förslaget rörande internationella avtal somen del av den övergripande strävan att stärka EU sominternationell aktör.Som utskottet anfört ovan ligger en förstärkningav den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken iSveriges intresse. Genom att kan agera genomunionen stärks röst i världen.Motionerna K8 (kd) yrkande 26 och K13 (mp) yrkande39 kan därmed avstyrkas.SolidaritetsklausulKonventetKonventet föreslår en klausul som förklarar att allaunionens tillgängliga instrument ska kunna utnyttjasför att förhindra terroristhot inom EU, skydda dedemokratiska institutionerna och civilbefolkningenvid en eventuell terroristattack samt bistå enmedlemsstat som drabbas av en terroristattack, enannan av människor skapad katastrof eller ennaturkatastrof. Skulle en sådan katastrof inträffaska den utsatta medlemsstaten kunna begära hjälp ochassistans från övriga medlemsstater. Beroende påkatastrofens natur skulle därmed alla lämpligaexisterande samarbeten inom unionen kunna utnyttjas.Sådana områden skulle t.ex. kunna vararäddningstjänstsamordning, polissamarbete samtanvändning av militära resurser.Regeringens utgångspunkterSolidaritetsklausulen bygger på den politiskasolidaritet som finns mellan EU-länderna. Klausulen uttrycker medlemsstaternaspolitiska vilja att solidariskt hjälpa varandra omen medlemsstat skulle drabbas av en terroristattack,en annan av människor skapad katastrof eller ennaturkatastrof. Regeringens utgångspunkt är att stödfrån EU:s medlemsstater, precis som , ska varafrivilligt och ges efter nationella beslut.Klausulen fastslår att alla instrument som står tillunionens förfogande kan användas. Den innebär intebindande försvarsförpliktelser eller skapande av ettgemensamt försvar. Den är därmed förenlig med vårmilitära alliansfrihet. Klausulen innebär inteheller att unionen överväger s.k. föregripandeinsatser. Den tydliggör i stället möjligheterna atti en katastrofsituation utnyttja de tillgängligainstrument som finns inom unionen. Detta är ennaturlig utveckling, som möjliggör att unionenutnyttjas för att skapa ytterligare säkerhet försina medborgare.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion K10 att denföreslagna solidaritetsklausulen kodifierar densolidaritet som bör gälla mellan EU:s medlemsstaterredan i dag. Moderata samlingspartiet välkomnardärför förslaget (yrkande 31).Kristdemokraterna anser i motion K8 i likhet medflera remissinstanser att innebörden av klausulen ärotydlig. anser att definitionen avvilka nationella åtaganden som avses måsteförtydligas (yrkande 30).Vänsterpartiet anser i motion K9 att konventetsförslag om en ny solidaritetsklausul skulle innebäraen utvidgning av mandatet för EU:skrishanteringsförmåga till att omfattaterroristbekämpning med militära medel. Detta är ettsteg på vägen mot ett kollektivt försvar.Vänsterpartiet kan således inte ställa sig bakomtankarna på en solidaritetsklausul (yrkandena 25 och27 i denna del).Miljöpartiet de gröna ser i motion K13 helst attsolidaritetsklausulen avvisades. Definitionen avterroristhot är ytterst luddig och ger möjlighettill vida tolkningar. Kravet på att även sätta inmilitära resurser reser en rad frågor (yrkande 35).Försvarsutskottets yttrandeFörslaget om en solidaritetsklausul ligger, anförförsvarsutskottet i sitt yttrande (FöU3y), väl ilinje med vidgade syn på säkerheten, föratt kunna möta ett bredare spektrum av hot äntidigare. Detta är en naturlig utveckling, sommöjliggör att unionen utnyttjas för att skapaytterligare säkerhet för dess medborgare. Utskottetdelar regeringens uppfattning att klausulenuttrycker medlemsstaternas strävan att solidariskthjälpa varandra om en medlemsstat skulle drabbas aven terroristattack, en annan av människor skapadkatastrof eller en naturkatastrof. Den tydliggörmöjligheterna att i en katastrofsituation kunnautnyttja de tillgängliga instrument som finns inomunionen.Formuleringen i konventsförslaget är emellertidotydlig om vilka nationella åtaganden som ytterstavses, i synnerhet när det gäller användningen avmilitära resurser. Utgångspunkten är att stödet precis som ska vara frivilligt och ges efterde regler för insatsbeslut som redan gäller. Mot denbakgrunden delar inte utskottet de farhågor somVänsterpartiet och de gröna ger uttryckför. Utskottet tillstyrker regeringens ståndpunkt ifrågan.I denna del har företrädare för ,respektive avgettavvikande meningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar försvarsutskottets uppfattning.Motionerna K10 (m) yrkande 31, K8(kd) yrkande 30, K9 (v) yrkandena 25och 27 (delvis) och K13 (mp) yrkande35 avstyrks därmed.Andra politikområdenI detta avsnitt behandlas konventets förslag i delIII i utkastet till konstitutionellt fördrag sominnehåller särbestämmelser om . Denna del har, med undantag förområdena rörande yttre åtgärder, ekonomisk styrningsamt frihet, säkerhet och rättvisa, behandlatsrelativt summariskt inom konventet. Syftet har inteheller varit att ändra i de befintligabestämmelserna på övriga områden. Konventets förslagi del III innebär huvudsakligen en anpassning tillden s.k. lagstiftningsproceduren samt förenklingenav rättsliga instrument som återfinns i del I.Främst innebär detta en generell utvidgning avbeslut med kvalificerad majoritet och medbeslutandeför . Därtill föreslås nyarättsliga grunder, bl.a. för energi, rymden ochidrott.Inre marknadenKonventet placerar det nuvarande fördragets artiklarom EU:s inre marknad i ett sammanhållet avsnitt(artiklarna III-14 till III-68). Innehållet iartiklarna har inte ändrats i någon störreutsträckning jämfört med nuvarande fördrag utöver enanpassning till den s.k. lagstiftningsproceduren.Regeringens utgångspunkterKonventets förslag bevarar den nuvarande balansen,ökar användandet av kvalificerad majoritet och hargjort avsnittet om den inre marknaden meröverskådligt.Den inre marknaden har alltid haft en myckettydlig och framskjuten plats i EG-fördraget. Dettabör inte ändras, utan snarare manifesterasytterligare. Grunden för den inre marknaden är denfria rörligheten för varor, tjänster, kapital ochpersoner. är ett starkt handelsberoende landoch den fria rörligheten måste säkerställas så långtdet är möjligt. Undantag från den fria rörlighetenkan vara motiverade på vissa områden, t.ex. när detgäller en hög skyddsnivå i fråga om hälsa, säkerhetsamt miljö- och konsumentskydd. Det är viktigt attdessa undantag är klart och tydligt reglerade.Vidare ska det fortsatt finnas principer för huravvägningen ska ske mellan den fria rörligheten ochbegränsande av denna. Frågor om den inre marknadenär även starkt beroende av snabba och konkretaresultat, inte minst som dess grund utgörs avrättsakter eller avgöranden från domstolen. Detföreligger således en klar koppling till etteffektivt beslutsfattande i EU.MotionenKonventsutkastets skrivningar om konkurrensreglerför företag (artikel III-50) inskränker, menarMiljöpartiet i motion K13, i onödan samarbete mellanföretag i syfte att uppnå specificerade miljömål.Detta samarbete kan vara av stor betydelse för attta till vara miljöengagemanget i näringslivet förfrivilliga åtgärder, som ett komplement tillregleringar eller ekonomiska styrmedel. Det skulletill exempel kunna inkräkta på möjligheten förföretag att ställa krav på miljöanpassning i sinupphandling. Artikel III-50.3 skulle därför behövaändras till följande: Punkt 1 får dock förklarasicke tillämplig på alla som bidrar till attförbättra produktionen eller distributionen avvaror, eller till att främja tekniskt ellerekonomiskt eller miljömässigt framåtskridande(yrkande 55).Den inre marknadens konkurrensregler rörandestatsstöd (artikel III-56) medger inte stöd förmiljöskyddsåtgärder. Den vedertagna principen om attförorenaren ska betala kostnaderna för attåterställa miljön eller vidta åtgärder för attuppfylla lagkrav bör värnas och stärkas,även om vissa tillfälliga undantag kan varabefogade, t.ex. i nya medlemsstater. Men offentligtstöd bör medges för att t.ex. påskynda införandet avny teknik. Därför bör en ny punkt läggas in efterIII-56.3.c som möjliggör stöd för att främjamiljöskyddsaktiviteter, som att påskynda införandetoch användning av nya, miljöanpassade processer,produkter eller tjänster (yrkande 56).Konventsutkastets artikel III-40 om den friavarurörligheten i den inre marknaden anger ökadhandel och ökad konsumtion som mål i sig. Detta ären vanlig tanke men inte desto mindre fel. Dessa skai stället ses som medel för att uppfylla mål sommedborgarnas välbefinnande och andra övergripandemål för EU. Därför bör III-40.a om nödvändighetenav att främja handelsutbytet mellan medlemsstaternaoch tredjeland strykas. Eftersom en ökadkonsumtionsnivå i den rika världen knappast kan varaett mål i sig börIII-40.d ändras till nödvändigheten av att undvikaallvarliga störningar i medlemsstaternas ekonomieroch av att trygga en förnuftig och miljöanpassadutveckling av produktionen och en lämpligkonsumtionsnivå inom unionen (yrkande 59).Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeDe frågor som tas upp i de aktuella motionsyrkandenarör inte primärt miljö- och jordbruksutskottetsområde, men i MJU2y behandlas närliggande frågor(yttrandet behandlas mer fullständigt nedan iavsnittet om miljöpolitik).Miljö- och jordbruksutskottet delar i yttrandetregeringens uppfattning att förbättringar avmiljöskyddskraven i det konstitutionella fördragetvore önskvärt. Som regeringen anfört motsvararkonventets förslag om miljöbestämmelserna(artiklarna III-129 till III-131) i allt väsentligtde skrivningar om hållbar utveckling ochmiljöintegration som finns i nu gällande fördrag.Ett av unionens mål ska vara en hållbar utvecklingsom bland andra mål bygger på en hög miljöskyddsnivåoch en bättre miljö. I artikel 3 och artikel III-4introduceras hållbar utveckling och en centralbestämmelse om sektorsintegrationen. Förslagen ommiljöbestämmelserna i konventets tredje del (III-129och III-131) överensstämmer även de i huvudsak medbestämmelserna i nuvarande fördrag.Utskottet instämmer med regeringen i att det voreönskvärt med förbättringar i fördraget när detgäller tillämpningen av försiktighetsprincipen ochen introduktion i fördraget av den s.k.substitutionsprincipen. Dessa principer bör beaktasvid harmonisering och vid tillämpning avharmoniserade bestämmelser och av fördraget somsådant. Miljösamarbetet över nationsgränserna är enav EU:s viktigaste uppgifter, och utskottet anseratt bör vara mer pådrivande än i dag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att en effektiv inremarknad ligger i och EU:s intresse. Somregeringen påpekar är ett starkthandelsberoende land och den fria rörligheten måstesäkerställas så långt det är möjligt. Miljöskydd kanmotivera undantag från den fria rörligheten men detär viktigt att dessa undantag är klart definieradeoch tydligt reglerade.Utskottet vill, med instämmande i vad MJU anför isitt yttrande, framhålla vikten av att regeringendriver miljökrav inom olika politikområden i EU-samarbetet. Utskottet förutsätter att regeringenväger av vilka vägar som är framkomliga när detgäller den inre marknaden.Någon åtgärd är intepåkallad med anledning av motion K13(mp) yrkandena 55, 56 och 59 somdärmed avstyrks.SocialförsäkringsfrågorGällande ordningNär det gäller socialförsäkringsförmåner är det ennationell angelägenhet vilka förmåner ett land skaerbjuda sina medborgare eller nivån på de förmånersom finns. Däremot finns EG-regler som samordnar denationella socialförsäkringssystemen för att depersoner som flyttar mellan medlemsländerna inte skamissgynnas när det gäller rätten till socialtrygghet liksom för att förhindra att dessa personeruppbär dubbla förmåner. EG-fördragets artikel 42innehåller de grundläggande principerna omsammanläggning och exportabilitet av socialaförmåner och är således grunden för den sekundäralagstiftningen på socialförsäkringsområdet. Reglernapå gemenskapsnivå om samordning återfinns iförordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen avsystemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttarinom gemenskapen samt i tillämpningsförordningen(EEG) nr 574/72. Artikel 42 i EG-fördraget omfattarinte egna företagare, men denna grupp harinkluderats med stöd av bestämmelserna i artikel 308om fördragsutfyllnad.Genom Amsterdamfördraget har det skapats enfördragsmässig grund för EU-medlemsstaternassamarbete på det sociala området, och följandeartiklar är närmast i fråga när det gäller samarbetepå socialförsäkringsområdet:Artikel 136: Gemenskapens och medlemsstaternas målska vara att bl.a. åstadkomma ett fullgott socialtskydd och bekämpa social utslagning. Det följer avden gemensamma marknaden som främjar harmoniseringav de sociala systemen samt förfaranden i fördragetoch tillnärmningen av bestämmelser i lagar och andraförfattningar.Artikel 137:1. För att uppnå målen i artikel 136 ska gemenskapenunderstödja och komplettera medlemsstaternasverksamhet inom bl.a.c. social trygghet och socialt skydd förarbetstagarnak. modernisering av systemen för socialt skydd,utan att det påverkar tillämpningen av punkt c.2. Rådet beslutar enligt medbeslutandeförfarandetutom på bl.a. punkt 1 c där rådet ska beslutaenhälligt på förslag av kommissionen efter att hahört Europaparlamentet.4.