bet · GR01KU1 · 2003-11-18 00:00:00 — Likaså fortsatte arbetet med att kartläggaenheternas och kansliernasprestationer. I årsredovisningen redovisas hur ledamöterna ien enkät har betygsattriksdagsförvaltningenriksdagsförvaltningens prestationer på fleraolika områden.Utskottets ställningstagandeRiksdagsförvaltningens redogörelse /03:RS2 Riksdagsförvaltningensårsredovisning bör av läggas till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.11.Fördjupad målbeskrivning för politikområdet DemokratiFördjupad målbeskrivningför politikområdet Demokrati (punkt 54)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 54 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 1 om attregeringen bör fördjupa målformuleringen för politikområdetDemokrati och återkomma tillriksdagen i frågan. Därmed bifaller motion 2003/04:K404 yrkande 1.StällningstagandeKristdemokratin bygger på idén om alla människorslika värde och att deras värdighet intefår kränkas. Den moderna demokratin är den bästastyrelseformen eftersom den utgår fråndenna värdegrund. Denna värdegrund bör även präglabeteendet medborgare emellan. Den innebäratt medborgarna måste visa tolerans gentemot varandraoch respekt för de människor man inteär överens med. Värderingen ger skäl för empatioch solidaritet, för ett engagemang ochansvar som sträcker sig utöver egenintresse, familjeband,kön, etnicitet, religion osv. Pådenna värdegrund byggs den mellanmänskliga tillit, somi sin tur är en förutsättning för attkonflikter skaskall kunna lösas på fredlig väg.Om inte denna värdegrund ständigtpoängteras, prövas och vårdas riskerar den att undergrävasoch förtvina. Frånvaron av dennavärdegrund bereder plats för maktmissbruk, elitismoch i förlängningen någon form avdiktatur.Demokrati som beslutsmetod garanterar i sig inte att människovärdet ochmänskliga fri- ochrättigheter respekteras. Med demokrati som statsform ochpolitisk metod följeryttrandefrihet och alla medborgares lika inflytande, men medmajoritetsbeslut kan också enminoritet förtryckas och fri- och rättigheter förtrampas. Därför behöveralla samhällen engemensam värdegrund. Jag anser att de värden, rättigheter ochskyldigheter, som inspireratsoch förts vidare av den kristna traditionen, är oundgängliga som grund.Den moraliska grunden för demokratin formas i de sociala sammanhangsom utgör ettsamhälle. Givetvis är hemmet och familjen, skolan, kyrkor, föreningar,organisationer ochfolkrörelser av största betydelse. En demokratisk stat är beroende avatt det finns ettvärdevitalt samhälle med levande och medvetandegjorda moraluppfattningarhos enskilda ochgrupper samt att de moraluppfattningar som där finns ger grund och stödför demokratin.Det ideal som framhäver är en demokrati där varjemedborgare gesmöjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet, inte bara vidvaltillfället utankontinuerligt. För det krävs att arbetsformerna inom det representativapolitiska systemet,den offentliga förvaltningen och partierna utvecklas så att detaktiva deltagandetuppmuntras och att verkligt inflytande kan uppnås. En fungerandedemokrati förutsätterjämställdhet mellan kvinnor och män.Det är också av största vikt att uppmuntra och förstärka medborgarnaseget demokratiskaansvarstagande. Denna känsla för det gemensamma samhället bör bygga påvissa medborgerligakaraktärsegenskaper. De dygder som jag vill lyfta fram som betydelsefullaför medborgarandangår tillbaka till den klassiska och den kristna kulturen i västerlandet.Det handlar om deklassiska fyra kardinaldygderna rättvisa, måttfullhet, mod och praktiskklokskap. Rättvisarör relationer människor emellan. Var och en försvarar sina menrespekterar också andrasrättigheter. Måttfullhet innebär att förnuftet bör råda över alltförvidlyftiga önskningar.Mod betyder en moralisk styrka att våga möta faror och stå upp motoförrätter. Det handlarom civilkurage och integritet, vilket innebär att uppriktigt både sökaoch stå för sanningoch rätt, inte minst när det är inopportunt. Den kristna traditionenhar förstärkt ochkompletterat innehållet i de klassiska dygderna med dygdenkärlek som berikarsamhällsgemenskapen, inte minst med solidaritet och barmhärtighet.Ett vitalt civilt samhälle är av största vikt för en levande demokratioch ett mänskligtsamhälle. Därför måste stat och kommun främja det engagemang somfinns i olikamedborgarsammanslutningar: i föreningar och folkrörelser, i kyrkor ochsamfund, i lokalautvecklingsgrupper och i nya rörelser. Den tilltagande pluralismen i detsvenska samhälletbör medföra att stat och kommun ger olika grupper möjlighet tillautonomi, genomsjälvförvaltning, av verksamheter som är centrala för dem. Detoffentliga måste bejaka denpluralism av fria och från staten oberoende medborgarsammanslutningar somfinns i samhället.Det är också viktigt att politiken inser sina begränsningar ochkoncentrerar sitt arbetepå områden där dess värden och styrsystem är överlägsna marknadens,civilsamhällets ochfamiljens. Det innebär bl.a. att säkerställa de långsiktiga spelreglernaför andra aktörer.Skolan har ett stort ansvar för att förbereda de uppväxande medborgarnaför ett deltagandei demokratin. För det krävs att elevernas kunskaper om demokratinutvecklas. Skolan måstevara en demokratisk miljö som tillåter olika åsikter och visar huroenighet kan hanteras påett konstruktivt sätt.Ett starkt skydd för yttrande- och meddelarfriheten samtanonymitetsskyddet, liksom förmötes- och föreningsfriheten, är av stor vikt för en levande demokrati.Grundlagsskyddet avyttrandefriheten och den därmed sammanhängande tryckfriheten innebär attdet allmänna intefår ingripa mot yttrandefriheten, annat än i de fall och denordning som föreskrivs igrundlagen.Offentlighetsprincipen, det vill säga tillgången till allmänna handlingar, är central fören öppen och vital demokrati. Sekretessmöjligheten skaskall nyttjasrestriktivt.Maktdelningen innebär krav bl.a. på en effektiv lagprövningsrättoch effektivarättsinstanser inom området, t.ex. författningsdomstol.I regeringens mål för politikområdet Demokrati heter det att"folkstyrelsen skall värnasoch fördjupas".Min bedömning är att målformuleringen visserligen täcker en del av detönskvärda i ettdemokratimål, men är otillräckligt - med hänsyn till det ovan anförda -för att t.ex. pekapå värdegrundens enorma betydelse just för demokratiutvecklingen.Regeringen bör få iuppdrag att fördjupa denna målformulering och återkomma till ifrågan.22.Framtida presstödetFramtida presstödet (punkt 65)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 65 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 12 om detframtida presstödet. Därmed bifaller motionerna 2002/03:K424yrkandena 2 och 3 och2003/04:K444 yrkande 19 samt avslår motionerna 2003/04:K382 yrkande 4och 5, 2003/04:Kr327yrkande 20, 2003/04:K251, 2003/04:K332 och 2003/04:K425.StällningstagandeVi stöder det moderata motionsförslaget om avveckling av presstödet.33.Framtida presstödetFramtida presstödet (punkt 65)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 65 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 13 om detframtida presstödet. Därmed bifaller motion 2003/04:Kr327yrkande 20 samt avslårmotionerna 2002/03:K424 yrkandena 2 och 3, 2003/04:K444 yrkande 19, 2003/04:K382 yrkande 4och 5, 2003/04:K251, 2003/04:K332 och 2003/04:K425.StällningstagandeVi stöder det folkpartistiska motionsförslaget om att avveckla presstödet.44.Framtida presstödetFramtida presstödet (punkt 65)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 65 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 14 om detframtida presstödet. Därmed bifaller motion 2003/04:K382yrkande 4 och 5 samtavslår motionerna 2002/03:K424 yrkandena 2 och 3, 2003/04:K444 yrkande19, 2003/04:Kr327yrkande 20, 2003/04:K251, 2003/04:K332 och 2003/04:K425.StällningstagandeJag stöder de kristdemokratiska motionsförslagen om åtgärder föratt stimulerastrukturförändringar inom dagspressen och om nya regler beträffandetröskeleffekter förlågfrekventa tidningar.55.Framtida presstödetFramtida presstödet (punkt 65)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 65 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 15 om detframtida presstödet. Därmed bifaller motion 2003/04:K251 samtavslår motionerna2002/03:K424 yrkandena 2 och 3, 2003/04:K444 yrkande 19, 2003/04:Kr327 yrkande 20,2003/04:K382 yrkande 4 och 5, 2003/04:K332 och 2003/04:K425.StällningstagandeJag stöder förslaget i motion om attpressutredningen bör varaparlamentariskt tillsatt och att direktiven bör ta upp de problem somnämns i motionen.66.Kompetens vid utlandsmyndigheternaKompetens vid utlandsmyndigheterna (punkt 76)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 76 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation65 om att möjliggöra ingåendet av partnerskap på flera ambassader. Därmedbifallerriksdagen motion 2003/04:K418 yrkande 22 samt avslår motionerna 2003/04:K374,2003/04:U203 yrkande 2, 2002/03:U287 yrkande 4, 2003/04:U337 yrkande 5,2003/04:L350 yrkande 18 och 2003/04:So568 yrkande 26.StällningstagandeRegeringen har börjat vidta åtgärder för att det skaskallbli möjligt att ingåpartnerskap på ambassader. Än så länge är det dock bara tre av dettjugotal ambassader somhar vigselrätt som också förrättar partnerskap. Om ambassadensvärdland lämnar sittgodkännande måste svenska ambassader erbjuda samma service vad gällerbåde partnerskap ochborgerliga vigslar. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör vidtaåtgärder för attmöjliggöra ingåendet av partnerskap på fler ambassader.77.Utrikesförvaltningen och och EU (punkt 98)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 98 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 7om utredning av möjligheterna för dels fysisk integrering av flera EU-medlemsländers ambassader, dels hur i ökad utsträckning kan dranytta avEU-diplomatin. Därmed bifaller motion 2003/04:U341 yrkandena 7och 8 samtavslår motion 2003/04:K311.StällningstagandeInom EU växer ett ökat samarbete kring diplomatin fram. Framför allt ärdet kommissionenskapacitet och resurser som en diplomatisk aktör utanförEuropa som diskuteras. Då förbättrar sin förmåga attgöra viktiga analyseroch landrapporter, samt ökar sin representativa roll, bör det finnasmöjligheter för Sverigesom EU-medlem att dra nytta av detta. Det handlar inte om att på något sättskall ersätta det nationella behovet av bilaterala diplomatiskarelationer, men däremot kanSverige ännu mera dra nytta av rapporter som skrivs inom EU och utnyttjaEU-kontor i deländer där saknar representation. kan detsåledes bli tal om att"slå ihop" ambassader mellan EU-medlemmar i stil med den fysiskaintegreringen av denordiska ambassaderna i . anser attregeringen börutreda möjligheterna för dels en fysisk integrering av flera EU-medlemsländers ambassader,dels hur i ökad utsträckning kan dra nytta av EU-diplomatin.Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen bör ges till känna vad somovananförts. Jag anser att motion 2003/04:U341 (kd) yrkande 7 och 8 börtillstyrkas.88.PartistödetPartistödet(punkt 109)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 109 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 8 om enminskning av partistödet. Därmed bifaller motion 2003/04:K423.StällningstagandeDe politiska partierna har en stor och viktig uppgift att fylla i endemokrati. Avgörandeför väljarnas förtroende för politiska partier är att partierna kan levaupp till väljarnasförväntningar och att de har hela sin lojalitet hos valmanskåren.Partierna bör varaoberoende av stöd från den offentliga sektorn. Partistödet står i stridmed en sådan syn påpartierna. I partistödet ligger även en inte oväsentlig konserverandeeffekt då det utgårendast till partier som har nått en viss andel av rösterna i riksdagsvalet.Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävt att partistödetskall minska, ettkrav som vi håller fast vid. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår viatt partistödetminskas successivt. minskas stödet med enfjärdedel av det nuvarandeanslaget, vilket innebär en besparing med år 2005.Därefter föreslår vi enytterligare besparing på för . Därefterförändras formernaför partistödet så att det ger bättre förutsättningar för folkligtengagemang och enskildamänniskors ansvarstagande.Ett större folkligt deltagande i partiernas finansiering motverkarberoendet av staten ochatt staten genom sina bidrag bidrar till att upprätthålla etableradepartiers storlek ochdominans. Det kan också leda till en vitalisering av de politiskapartierna baserat på detstöd de har av medborgarna i samhället.I dag är partistödet så utformat att socialdemokratin som parti får ettmer än dubbelt såstort stöd som varje annat politiskt parti. Tillsammans med övrigfinansiering frånekonomiskt starka intresseorganisationer förstärker dettaSocialdemokraternas ekonomiska ochpolitiska dominans på ett sätt som ur demokratisk synvinkel är stötande.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas iavsnittet.· Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 2)·av (), (m) och ().Konstitutionsutskottet har under beredningen av dettabetänkande arbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister ochmiljöpartister kommer att fastställa ekonomiskaramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statensinkomster avseende 2004samt besluta om utgiftstak för åren 2005 och 2006.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning avden ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ett övergripande målför den ekonomiskapolitiken bör vara att möjliggöra ökad tillväxt. Då måste utgiftskvotensänkas. För dettakrävs bl.a. en moderniserad arbetsmarknad, avregleringar, sänktaskatter och lägreoffentliga utgifter. Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måsteminskas genom attsjukvård och rehabilitering förbättras.Våra förslag syftar också till att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturelltoch socialt växande . Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjlighetertill ett rikare liv. Genom en större enskild sektor och ett starkarecivilt samhälle kanbåde företag och människor växa. Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden.Den sociala tryggheten ökar också i andra bemärkelser genom atthushållen får en störreekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrar både till mångfald,en bättre kvalitetoch en större trygghet. De enskilda människorna får ett större inflytandeöver sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidragtill omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi demänniskor som är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställande sätt kunnagenomföra de uppgifter sommåste vara gemensamma. Avsevärda resurser tillförs till exempel för attbryta den ökadesjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning ochskatteförändringar - bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas utoch behandlas isolerat från de andra. Om majoritet den 19november beslutar omramar för de olika utgiftsområdena i enlighet med finansutskottets förslagoch därmed väljeren annan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 1. Vi står emellertid fortsattbakom de i motionerlagda förslagen.· Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 2)·av () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för syftar till attförändra de ekonomiskaförutsättningarna så att en högre tillväxt uppnås. Det är nödvändigtatt fler arbetar ochatt statsskulden minskar. Ett viktigt verktyg för att uppnå detta ärsänkta skatter påarbete och företagande. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, rättssäkerhet,utbildning, vård och omsorg samt förbättringar för handikappade. Vi uppnårutrymme för dettabl.a. genom åtgärder mot ohälsan och en reformerad arbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1 haremellertid avstyrkts avfinansutskottet i budgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhetär det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inomutgiftsområde 1. Vi ståremellertid fortsatt bakom de i motioner lagda förslagen.· Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 2)·av ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken än den Socialdemokraterna ochdess stödpartierföreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte på att långsiktigtförbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskadohälsa, förbättradlönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete ochsparande. Därtill börinfrastrukturen och de långsiktiga förutsättningarna för ett ökatbostadsbyggande kraftigtförbättras. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningenskall kunna öka i ensådan utsträckning att välfärden tryggas för alla.Det handlar bland annat om arbetsmarknaden, som måste göras merflexibel och där derekordhöga sjuktalen måste mötas med en kraftigt förbättradrehabilitering, förebyggandeåtgärder och en förbättrad arbetsmiljö. Det handlar om skatterna påarbete och företagandesom måste sänkas och anpassas till omvärldens lägre skattetryck.Det handlar om detsvenska konkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måste denoffentliga sektorn förnyasför att bättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättretillvarata personalenskompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitikenöka, rättsväsendetåterupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas, ochinfrastrukturen förbättras.Kristdemokraternas ekonomiska politik sammanfattas i motion 2003/04:Fi241.Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningarför en uthålligtillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kanöka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet,personliga ansvar ochvälfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektornkan vitaliseras ochmöta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser, och därstatens finanser blirmindre konjunkturkänsliga. Den "utveckling" som pågår undersocialdemokratiskt styre är denomvända: sysselsättningen minskar, tillväxten väntas bli lägre än iomvärlden, statsskuldenökar, detaljstyrningen ökar och i stora delar av kommunsektorn erbjudssämre vård och omsorgtill högre skatt.Finansutskottets majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister ochmiljöpartister - har genom förslag till ramar för de olikautgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktningav politiken i detförsta rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i dettasärskilda yttrande (istället för i en reservation) den del av vår politik som rörutgiftsområde 1 och som viskulle ha yrkat bifall till om förslag till ramar hadevunnit riksdagensbifall i den första beslutsomgången. När det gäller anslagsfördelningeninom utgiftsområde 1står vi emellertid fortsatt bakom de i motioner lagda förslagen.· Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 2)·av ().Konstitutionsutskottet har under beredningen av detta betänkandearbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister ochmiljöpartister kommer att fastställa ekonomiskaramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statensinkomster avseende 2004samt besluta om utgiftstak för åren 2005 och 2006.Centerpartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken.Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning ochskatteförändringar - bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas utoch behandlas isolerat från de andra. Om majoritet den 19november beslutar omramar för de olika utgiftsområdena i enlighet med finansutskottets förslagoch därmed väljeren annan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 1. Vi står emellertid fortsattbakom de i motionerlagda förslagen.· Ministeransvaret i fråga om hedersrelaterade brott mot kvinnor (punkt 2)·av () och ().Den rådande synen på hedersrelaterade brott mot kvinnor som ettintegrationsproblem, därintegrationsministern har ansvaret för att åtgärder vidtas, är ett mycketmärkligt sätt attbehandla problemet. och rättspraxis är tydliga - ingenskillnad skall görasgällande denna typ av våld. I kommittémotion 2003/04:Ju479 föreslårFolkpartiet liberalernadärför att även myndighetsansvaret skall vara tydligt, dvs. ansvaretför erforderligaåtgärder skall ligga hos justitieministern. Denna fråga skallockså behandlas avjämställdhetsministern inom ramen för arbetet med jämställdhet inom helasamhället. Vi ärdock medvetna om att detta är en fråga som inte råder över.Men med den tydligaansvarsfördelning som vi förespråkar skulle frågan om hedersrelateradebrott mot kvinnor fåden tyngd den förtjänar i regeringen och regeringsarbetet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionen2003/04:1 BudgetpropositionenUtgiftsområde 1 - yrk. Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att under2004, för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor, besluta omåtaganden förforskningsverksamhet som innebär utgifter på högst under2005-2007 (avsnitt7.4.4).Utgiftsområde 1 - yrk. Regeringen föreslår att anvisaranslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avseranslag som står tillregeringens disposition enligt följande uppställning (se propositionen).Utgiftsområde 1 - yrk. Riksdagsstyrelsen föreslår att antarriksdagsstyrelsensförslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd tillriksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i (avsnitt 7.3.5).Utgiftsområde 1 - yrk. Riksdagsstyrelsen föreslår att riksdagengodkänner förslaget tillinvesteringsplan för riksdagsförvaltningen för (avsnitt7.3.6).Utgiftsområde 1 - yrk. Riksdagsstyrelsen föreslår attriksdagen bemyndigarriksdagsförvaltningen att besluta om lån i Riksgäldskontoretför investeringarsom används i verksamhet intill ett belopp av150 000 000 kronor.Utgiftsområde 1 - yrk. Riksdagsstyrelsen föreslår attriksdagen bemyndigarriksdagsförvaltningen att besluta om lån i förinvesteringar ifastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av 300 000 000kronor.Utgiftsområde 1 - yrk. Riksdagsstyrelsen föreslår att riksdagenför budgetåret 2004anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avseranslag som är avseddaför eller dess myndigheter, enligt följande uppställning (sepropositionen).Redogörelse2002/03:RS2 årsredovisning för verksamhetsåret 2002.Motioner från allmänna motionstiden 20022002/03:U268 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet aven ministerfunktion för mänskliga rättigheter i utrikespolitiken.2002/03:U287 av m.fl. (mp, s, fp, v, c):4.