bet · GR01KU10 · 2003-12-11 00:00:00 — En sådanbestämmelse överensstämde enligtpromemorian även med förslagen i de nyadirektiv som lagt fram.Arbetet med direktiven var långtframskridet och inte heller i övrigtansågs någon risk föreligga med attinföra de aktuella bestämmelserna innandirektiven antagits.Vidare anförs i promemorian att somnämnts inledningsvis bereddes ett antalmyndigheter och organisationer tillfälleatt under hand lämna synpunkter pålagförslagen. Att lagrådsremissen ochpropositionen inte föregåtts av något isedvanlig ordning remissbehandlatlagförslag bedömdes därför inte hindraatt förslagen lämnades. Den bedömningenkom dock inte att redovisas ipropositionen.Angående fråga 3 i utskottets begärananförs att Lagrådets yttrande kopieras ini propositionen från en av Lagrådettillhandahållen diskett. Huruvidadisketten innehållit en felaktig uppgifteller om ett misstag, som inteuppmärksammats, begåtts vid kopieringengår inte att utröna eftersom disketteninte bevarats.Märkningsdirektivet om tobaksvaror()Regeringen beslutade den 14 februari 2002att inhämta Lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i tobakslagen(1993:581). Ändringarna syftade till attgenomföra och rådetsdirektiv /37/EG av omtillnärmning av medlemsstaternas lagaroch andra författningar om tillverkning,presentation och försäljning avtobaksvaror (märkningsdirektivet).Lagrådet konstaterade i ett yttrandeden att det i en iförslaget berörd paragraf - 9 § - åläggsskyldighet att förse förpackningar tilltobaksvaror med vissa texter och erinradeom att sådana tryckta texter är attbetrakta som tryckt skrift enligttryckfrihetsförordningen (prop.2001/02:162 s. 53 f.). Vad som kundeaktualisera lagrummets förenlighet med TFvar enligt Lagrådet dels de tillägg somföreslogs i remissen, dels föreskrifternai märkningsdirektivet om innehållet ivarningstexten. Lagrådet framhöll attfrågan inte var berörd i lagrådsremissen.I och för sig hade Lagrådet inte någotatt erinra mot de tillägg i fråga omillustrationer, rökavvänjning ochuppgifter för att säkerställatobaksvarans identitet som föreslogs i 9§. Det var enligt Lagrådet emellertid attmärka att detta är en bemyndiganderegeloch att direktivets närmare genomförandeskulle komma att göras i författningar pålägre nivå. I fråga om de i artikel 5 medbilaga i märkningsdirektivet upptagnaallmänna och kompletterandevarningstexterna ville Lagrådetallvarligt ifrågasätta om dessagenomgående har den sakliga inriktningsom krävs för att inte gränsen tilltryckfrihetsförordningens skyddsområdeskall överskridas. Lagrådet framhöll attvad som sagts måste beaktas under detfortsatta normgivningsarbetet. Att dettaarbete syftade till att genomföra ettEG-direktiv rubbade enligt Lagrådet inteläget. Vidare anförde Lagrådet att deavgränsningar i fråga om förenlighetenmed tryckfrihetsförordningen som måstegöras borde inte genom subdelegationöverlåtas till en förvaltningsmyndighetutan ut i föreskrifter meddeladeav regeringen.Även i fråga om en annan paragraf, somvar ny, ansåg Lagrådet att dessförenlighet med tryckfrihetsförordningenborde ha uppmärksammats. I detta fallfann Lagrådet dock inte skäl attifrågasätta bestämmelsensgrundlagsenlighet.Lagrådet hade i övrigt vissa mindresynpunkter på lagförslaget.I proposition 2001/02:162Märkningsdirektivet om tobaksvaror, sombeslutades , angavregeringen att den hade följt Lagrådetsförslag (s. 8). Vidare anförde regeringenatt Lagrådets synpunkter kommenterades iavsnitten 5.5 och 5.6 samt iförfattningskommentaren till de lagrumsom ändrats och som tillkommit. I avsnitt5.5 redovisade regeringen sitt förslag ifråga om märkning av förpackningar.Regeringen anförde att Lagrådet inte hadehaft några invändningar mot de tillägg ifråga om illustrationer, rökavvänjningoch uppgifter för att säkerställatobaksvarans identitet som föreslogs i 9§ tobakslagen. Lagrådet hade dockförordat att regeringen och intemyndighet meddelar föreskrifter.Regeringen anförde att den i detfortsatta författningsarbetet skulleöverväga Lagrådets synpunkter. Frågan omgrundlagsenligheten av de föreslagnatilläggen samt föreskrifterna imärkningsdirektivet om innehållet ivarningstexten berördes inte avregeringen.Riksdagen antog regeringens förslag tilllag om ändring i tobakslagen (bet.2001/02:SoU20, rskr. Vidberedningen i socialutskottet avgavkonstitutionsutskottet yttrande över denföreslagna ändringen i 9 § tobakslagen. Iyttrandet redogjorde utskottet förförarbetsuttalanden i samband medtobakslagens tillkomst rörande vilka kravsom bör ställas på en varningstext föratt inte gränsen tilltryckfrihetsförordningens skyddsområdeskulle överskridas (a. bet. s. 24).Vidare ansåg utskottet att frågan omEG-direktivets varningstextersförenlighet med tryckfrihetsförordningenborde övervägas innan några föreskrifterbeslutades. Utskottet tillstyrkte därmedregeringens förslag.Regeringskansliets redovisning: Ipromemorian anförs att vad avservarningstexternas förenlighet medtryckfrihetsförordningen har Lagrådet isitt yttrande framhållit att det inte har"något att erinra mot de tillägg i frågaom illustrationer, rökavvänjning ochuppgifter för att säkerställatobaksvarans identitet som föreslås i 9§". När det gäller de två varningstexteri direktivet med information omrökavvänjning som föranlett förslagettill ändring i bestämmelsen - "Din läkareeller ditt apotek kan hjälpa dig attsluta röka" respektive "Sök hjälp för attsluta röka (telefonnummer/postadress/Internetadress/fråga din läkare/påapotek)" - har regeringen gjortbedömningen att dessa inte kommer ikonflikt med regleringen itryckfrihetsförordningen utifrån dendiskussion som Lagrådet för i frågan.Texterna är inte av uttryckligenåsiktspåverkande eller opinionsbildandekaraktär, utan innehåller huvudsakligeninformation om vart man kan vända sig föratt få hjälp med att sluta röka.I det fortsatta författningsarbetet harregeringen följaktligen gjort bedömningenatt det inte föreligger något hinder attöverlämna åt en förvaltningsmyndighet attmeddela föreskrifter i ämnet; setobaksförordningen (2001:312), senaständrad SFS (2002:635). kan också bli föremål förregeringens prövning efter överklagande.Vidare påpekas i promemorian attriksdagen antog regeringens förslag medendast den ändringen att orden"Europeiska gemen" ersattes av"Europeiska gemenskapen".Skatteregler mot handel med skalbolag()Regeringen beslutade den 14 februari 2002att inhämta Lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1299), lag omändring i taxeringslagen (1990:324), lagom ändring i skattebetalningslagen(1997:483) samt lag om ändring i lagen(2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter. Reglerna föreslogs föratt komma till rätta med handeln med s.k.skalbolag.Lagrådet konstaterade i ett yttrandeden att lagrådsremissen hadeföregåtts av en framställning frånRiksskatteverket med förslag frånSkattemyndigheten i och av tvåmycket kortfattadedepartementspromemorior (prop.2001/02:165 s. 113). Vidare framhöllLagrådet att det beträffande vissaskattefrågor som rörde bolag pågick bådeett utredningsarbete, som var underslutförande, och ett beredningsarbeteinom av ett tidigareutredningsförslag. Lagrådet villeifrågasätta lämpligheten av att genomföraen lagstiftning på grundval av detremitterade förslaget innan det stodklart vilka lösningar som skulle kommaatt väljas inom bolagssektorn. Om detemellertid bedömdes som angeläget att nugenomföra en separat lagstiftning fannLagrådet att följande synpunkter bordebeaktas.Härefter lämnade Lagrådet allmännasynpunkter som rörde lagstiftningenssyfte, frågan om skalbolag och återköp,tillämpningsområdet för de aktuellabestämmelserna, kriteriet "särskildaskäl" samt frågor omskalbolagsdeklaration och säkerhet förskatt. Bland dessa allmänna synpunkterkan nämnas att Lagrådet i ett visstsammanhang konstaterade att föreslagnaregler kunde medföra betydandetillämpningsproblem. Lagrådet fann ocksåanledning att framhålla att skatteregleri görligaste mån borde utformas så att deuppfyller rimliga krav på förutsebarhet.Enligt Lagrådet var det önskvärt attutrymmet för bedömningar av mer ellermindre skönsmässig karaktär begränsadesså långt som möjligt.Lagrådet hade därutöver mer detaljeradesynpunkter rörande enskilda paragrafersutformning.I proposition 2001/01:165, som beslutadesden , föreslog regeringenbestämmelser om handel med skalbolag.Regeringen ansåg att skatteregler mothandel med skalbolag borde införas redannu för fysiska personer. Som skälåberopade regeringen det skattebortfallsom skalbolagshandeln medför och attekonomisk brottslighet borde motverkas(a. prop. s. 21). Vidare ansåg regeringendet inte oundgängligen nödvändigt attavvakta att beredningen av regeringensaviserade företagsskattereformslutfördes. Regeringen hade i huvudsakföljt Lagrådets synpunkter pålagstiftningens utformning. I vissaavseenden hade förslagen bearbetatsvidare efter det att lagrådsremissenbeslutades.Riksdagen antog regeringens förslag medvissa mindre ändringar (bet.2001/02:SkU23, rskr. 265).Regeringskansliets redovisning: Ipromemorian anförs att som framgår avpropositionen bearbetades förslagenvidare i vissa avseenden efter det attlagrådsremissen hade beslutats. Dettagällde särskilt i fråga om hur andelar ihandelsbolag skulle behandlas.Den åsyftade vidareberedningen bedrevsi enheten för företagsbeskattning vidskatteavdelningen i Finansdepartementet.Förslagen bereddes under hand medRiksskatteverket både innan och i sambandmed att den gemensamma beredningenslutfördes i Regeringskansliet.Sekretessen hos vissa ombudsmän()Regeringen beslutade den 7 februari 2002att inhämta Lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100).Lagrådet avlämnade ett yttrande den 14februari 2002 (i proposition 2001/02:191,s. 182, anges dock som datum ).I yttrandet konstaterade attenligt det framlagda förslaget skulle,med tillämpning av ett s.k. raktskaderekvisit i förhållande till inteendast den som uppgiften rör utan ocksånärstående till denna, i princip allauppgifter om enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden komma attomfattas av sekretess i de särskildaombudsmännens verksamhet. Den motiveringsom lämnades i lagrådsremissen inskränktesig till att det även inom andra områdenav ombudsmännens verksamhet än de som förnärvarande omfattades av sekretess kundeförekomma känsliga uppgifter om enskildaspersonliga eller ekonomiska förhållandenoch att det var angeläget att dessauppgifter omfattades av sekretesskyddet ide fall då det kan antas att någonenskild lider skada eller men omuppgiften röjs.Mot bakgrund avtryckfrihetsförordningens krav på attbegränsningar av offentlighetsprincipenskall anges "noga" kunde det enligtLagrådet inte undvikas att generellabegränsningar av det nu föreslagna slagetväcker betänkligheter. Lagrådet framhöllatt det skäl för en utvidgad sekretesssom anfördes i remissen kunde med foganföras för att införa motsvarandegenerella sekretess hos andramyndigheter. Vidare antog Lagrådet attförslaget hade sin bakgrund i attverksamheten hos de särskildaombudsmännen allmänt sett ansetts var merintegritetskänslig än verksamhet vidandra myndigheter. Lagrådet hade en vissförståelse för en sådan synpunkt, menansåg det ändå tveksamt om den kundeanses tillräcklig för att motivera en såvidsträckt sekretess. Det var enligtLagrådet också värt att notera attsekretessen enligt förslaget inte gälldeendast i förhållande till enskilda tillvilkas förmån ombudsmännen har att verkautan i lika hög grad till dem som kan bliföremål för ombudsmännens granskning.Lagrådet ansåg att frågan om den lämpligautformningen av sekretess hos desärskilda ombudsmännen förtjänadeytterligare överväganden.För det fall att regeringen trotsLagrådets betänkligheter fann att detremitterade förslaget borde läggas tillgrund för ett förslag till riksdagenförordade Lagrådet vissa justeringar avlagtexten.I proposition 2001/02:191, som beslutadesden , lade regeringen framförslag om bl.a. ändrade sekretessregleri syfte att underlätta bekämpningen avden ekonomiska brottsligheten. Regeringenlade i samma proposition också framförslag rörande vissa andrasekretessfrågor, bl.a. beträffandeverksamheten hos JämO, DO och HomO.Regeringen lämnade i propositionen intenågon samlad redovisning av i vilkaavseenden man har följt respektive inteföljt Lagrådets synpunkter (jfr a. prop.s. Förslaget rörande sekretesskyddethos de särskilda ombudsmännen behandladesi avsnitt 9 i propositionen (s. 102 f.).Regeringen påpekade i detta sammanhangatt en generell översyn av densekretessreglering som avserombudsmännens verksamhet skulle komma attske inom ramen för utredningen (N2002:06) En sammanhållendiskrimineringslagstiftning. Vidareanförde regeringen att den deladeLagrådets uppfattning att det är viktigtatt sekretesskyddet inte ges en alltförgenerell utformning. Sekretesslagenföreslogs enligt regeringen ändras så attsekretessen hos JämO, DO och HomO skallgälla även i ärenden som rör rådgivningåt enskild. Enligt regeringen fickförslaget ses som en temporär lösning iavvaktan på behandlingen av de förslagsom den nämnda utredningen kan komma attlägga fram.Det bör noteras att bilaga 14 ipropositionen, som enligt sin rubrikutgör lagrådsremissens lagförslag, ärsamma förslag som propositionenslagförslag.Riksdagen antog regeringens förslag i nuberörd del (bet. 2002/03:KU13, rskr.2002/03:38).Regeringskansliets redovisning: Ipromemorian anförs att i bilaga 14 ipropositionen, som enligt sin rubrikinnehåller lagrådsremissens förslag,innehåller inte det förslag somregeringen lämnade till Lagrådet förgranskning. Där redovisas i stället -felaktigt - det förslag som regeringen ipropositionen överlämnat till riksdagen.Det innebär att det av propositionenendast på ett ofullständigt sätt framgårvilket underlag Lagrådet haft för singranskning. Enligt promemorian har bilaga14 fått sin utformning av förbiseende.I promemorian anförs vidare attregeringen i propositionen förklarade sigdela Lagrådets uppfattning att det ärviktigt att sekretesskyddet inte ges enalltför generell utformning (prop. I propositionen justeraderegeringen därför förslaget med anledningav Lagrådets synpunkter. Sekretessföreslogs gälla, förutom i ärenden enligtangivna lagar, "i annat ärende som rörrådgivning åt enskild". Regeringen haralltså beaktat Lagrådets synpunkter på såsätt att förslaget till utvidgadsekretess begränsats i enlighet med denrestriktiva inställning tillbegränsningar av offentlighetsprincipensom Lagrådet rekommenderat.När det gäller Lagrådets påpekande attförslaget i lagrådsremissen innebar attsekretess skulle gälla inte bara iförhållande till enskilda till vilkasförmån ombudsmannen har att verka kankonstateras att sekretessen i de olikaombudsmännens verksamhet gäller, ochgällde även för Lagrådetsyttrande, till förmån för enskild utannågon begränsning till enskilda tillvilkas förmån ombudsmannen har att verka(se 7 kap. 34 § sekretesslagen och 9 kap.21 § sekretesslagen i dess lydelse SFS2001:1307). Eftersom sekretessen tillskydd för enskilda hos ombudsmännen ideras olika verksamheter bör utformas påett likartat sätt skulle ett beaktande avLagrådets synpunkter i detta avseendekräva förändringar av gällande rätt.Lagrådets yttrande föranledde därför,utöver den ovan nämnda begränsningen avdet lagförslag som lades fram i detaktuella lagstiftningsärendet, enhänvisning i propositionen tillDiskrimineringskommitténs (N 2002:06)arbete. Regeringen uttryckte ipropositionen att en generell översyn avden sekretessreglering som avserombudsmännens verksamhet kommer att skeinom ramen för utredningens arbete (prop.s. Förslaget fick därför ses som entemporär lösning i avvaktan påbehandlingen av Diskrimineringskommitténsförslag (prop. s. 104).Som svar på utskottets fråga 3 angesatt Lagrådets sammanträde, bilaga 16 ipropositionen, som är Lagrådets yttrande,felaktigt har angetts till den 7 juni2002. Som framgår av uppgifter frånLagrådet och ärendets akt iNäringsdepartementet hölls sammanträdeträtteligen den 14 februari 2002.Uppgiften i bilaga 16 har förts in avförbiseende.Straffrättsliga sanktioner motöverträdelser av EG:spunktskatteregler för alkohol, tobakoch mineraloljor()Regeringen beslutade den 15 augusti 2002att inhämta Lagrådets yttrande överförslag till en rad lagar, bl.a. en lagom ändring i lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av transporter m.m.av alkoholvaror, tobaksvaror ochmineraloljeprodukter.Som en allmän synpunkt anförde Lagrådeti sitt yttrande att,som framgick av vad som i det följandeanfördes i anslutning till 4 kap. 21-24§§ i förslaget till lag om ändring ilagen (1998:506) om punktskattekontrollav transporter m.m. av alkoholvaror,tobaksvaror och mineraloljeprodukter,hade Lagrådet funnit skäl att rikta enrad invändningar mot de föreslagnastraffbestämmelserna och ansett dessainvändningar ha sådan tyngd att detremitterade förslaget inte borde utanytterligare bearbetning läggas till grundför lagstiftning. Lagrådet hade ändåansett sig böra lägga fram förslag tillomformulering av flera av de övrigaföreslagna lagbestämmelserna.I proposition 2002/03:10, som beslutadesden , anförde regeringenatt den i stor utsträckning hadeomarbetat förslaget tillstraffbestämmelser i enlighet med vadLagrådet förordat (s. 27). Regeringenanförde vidare att dess förslag dock pånågra punkter avvek från vad Lagrådetförordat.Riksdagen antog regeringens förslag (bet.2002/03:SkU3, rskr. 2002/03:20).Regeringskansliets redovisning: Underrubriken beredning anförs ipromemorian att ett flertalunderhandskontakter (per telefon samt vidmöten) med bl.a. företrädare förJustitiedepartementets straffrättsenhet(Ju L5) togs. Det förslag tillproposition som sedan gemensambereddesinom den 4 september2022 hade således redan innan formellgemensam beredning inleddes diskuteratsfram tillsammans med Ju L5. Gemensamberedning av propositionen gjordes medSB, Ju/Gransk, Ju L5 och UD-ERS. Eftersedvanlig gemensam beredning togsytterligare hänsyn till inkomnasynpunkter av skilda slag.I promemorian anförs vidare underrubriken att propositionendelades . Förutomsamtliga personer vid Regeringskanslietenligt aktuell delningslista, fickföljande departement och enheter med eneller två särskilt angivna personerdelningsversionen av propositionen: JuL5, Ju På, Ju DOM, N NL, S FH, UD FMR, UDEIM, UD ERS och Fö RS. Slutligen fickäven 13 personer vid och3 personer vid Tullverketdelningsversionen. Ytterligare synpunkterarbetades därefter in i den slutligaversionen av aktuell proposition. På s.26 i propositionen anges även att "efterlagrådsbehandlingen (se nedan) harunderhandskontakter tagits med Tullverketoch ".Utvidgning av reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten()Regeringen beslutade den 17 oktober 2002att inhämta Lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229) och lag omändring i lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter.Lagrådet lämnade i ett yttrande den 4november 2002 först vissa allmännasynpunkter på förslagen i lagrådsremissen(prop. 2002/03:15 s. 97 f.) Härvidkonstaterade att lagförslagenbyggde på alternativ D i enremissbehandlad promemoria frånFinansdepartementet. I promemorian fannsinget förslag till ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser. Under ärendetsberedning i hadesynpunkter under hand inhämtats frånRiksskatteverket och tre domstolar. Medhänsyn till ärendets komplexitet hade detenligt Lagrådet varit önskvärt om framförallt förslaget till ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser hade blivit föremålför mer omsorgsfull beredning.I sina materiella synpunkter anfördeLagrådet bl.a. att de föreslagnaövergångsbestämmelserna var svårtolkadeoch föranledde en rad tillämpningsproblem(a. prop. s. 102 f.). Det hade inte varitmöjligt att inom ramen för Lagrådetsgranskning ta ställning till hur dessabestämmelser lämpligen borde utformas.Inom Lagrådet hade emellertid utarbetatsen skiss till ikraftträdande- ochöverångsbestämmelser som bifogadesyttrandet. Avsikten var att denna skissskulle vara till nytta vid fortsattaöverväganden om bestämmelsernasutformning.En principiell fråga som bordeövervägas i detta sammanhang var enligtLagrådet om den tänkta retroaktivatillämpningen av nya bestämmelser kankomma i konflikt medretroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 §andra stycket regeringsformen. På grundav osäkerheten om hurövergångsbestämmelserna i detta fallskulle komma att slutligen utformas ansågsig Lagrådet inte kunna göra ett klartuttalande i frågan.I proposition 2002/03:15, som beslutadesden , angav regeringen attden i huvudsak hade följt Lagrådetssynpunkter (s. 19). Såvitt kan utläsashar regeringen dock inte behandlat fråganom den tänkta retroaktiva tillämpningenkan komma i konflikt medretroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 §andra stycket regeringsformen (a. prop.s. I författningskommentarenpåpekade regeringen vidare att Lagrådethade lämnat en skiss till förslag tillhur ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna kunde utformas(a. prop. s. 67). Regeringen anförde attden i huvudsak följt Lagrådetssynpunkter.Riksdagen antog regeringens förslag (bet.2002/03:SkU5, rskr. 2002/03:80).Regeringskansliets redovisning: InomFinansdepartementet utarbetades undervåren 2002 en promemoria om de s.k.3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten(Fi2002/1588). Promemorian sändes ut påremiss och remisstiden gick ut den 15juni 2002.Regeringskansliet påpekar att riksdagenden beslutade att bifallaskatteutskottets förslag i betänkande2002/02:SkU29 att tillkännage förregeringen att den skulle återkomma tillriksdagen med ett förslag till lagändringsom skulle eliminera de effekter somuppstår i förlustsituationer till följdav att ett tjänstebelopp skall tas upptill beskattning av den som genom ettuppskovsgrundande andelsbyte har avyttratandelar i ett fåmansföretag. Lagförslagetskulle ges retroaktiv verkan.Efter remissbehandlingen kompletteradespromemorian med övergångsbestämmelser.Synpunkter inhämtades frånRiksskatteverket, ,Kammarrätten i och Länsrätten iSkåne län. I lagrådsremissen föreslogsatt de nya reglerna om andelsbyten skullefå retroaktiv verkan.Vidare anförs att Lagrådet, som bl.a.ansåg att retroaktiviteten endast skullegälla för utbytta andelar som varitkvalificerade, lämnade en skiss tillförslag på hur ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna skulle kunnautformas. Regeringen, som i huvudsakföljde Lagrådets synpunkter, bereddedärefter förslagen på nytt medRiksskatteverket i samband med att dengemensamma beredningen slutfördes iRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeDen granskning som utskottet nu hargenomfört avser regeringens beredning avde lagärenden där en propositionavlämnats till under år 2002.Som framgått har granskningen inriktatspå Lagrådets yttranden i dessa lagärendenoch vilka beredningsåtgärder yttrandenaföranlett i Regeringskansliet.Granskningen har således inte syftat tillatt ge någon heltäckande bild avkvalitetsnivån i regeringens lagförslag.Den nu företagna granskningen ger vidhanden att omkring en femtedel av delagrådsyttranden som omfattas avgranskningen innehåller synpunkter somrör tveksamhet i fråga om förslagsförenlighet med grundlagarna ellerEuropakonventionen eller som annars tarsikte på grundläggande frågor om förslagsberedning eller förslags lagtekniskakvalitet i mer allmänna termer. I sju avdessa lagärenden har utskottet begärt enredovisning av vilka beredningsåtgärdersom har vidtagits inom Regeringskanslietefter Lagrådets yttrande. Avredovisningen skulle särskilt framgåvilka beredningsåtgärder som Lagrådetssynpunkter har föranlett. Det kan dockkonstateras att i den redovisning somRegeringskansliet har lämnat tillutskottet saknas beträffande två ärendenden efterfrågade beskrivningen (ärendenaom märkningsdirektivet om tobaksvarorrespektive sekretess hos vissa ombudsmän)samt delvis vad avser ett ärende(ändringar i lagen om offentligupphandling).Utskottet vill framhålla attlagstiftning som håller tillräckligt högkvalitet är en förutsättning för attförutsebarhet och därmed enskildasrättssäkerhet skall kunna garanteras.Fullgoda lagstiftningsprodukter innebärvidare att kravet på enhetlighet,konsekvens och klarhet kan uppnås.