bet · GQ01TU4 · 2003-04-15 00:00:00 — Motionärerna villdock uppmärksamma ett problem i sammanhanget, nämligen att personermed nedsatt lungkapacitet inte kan prestera en så jämn luftström som krävsför att kunna öppna ett alkolås. Detta gäller exempelvis astmatiker. Motionä-ren menar att det är angeläget att skapa en lösning för dessa personer innanbeslut tas i frågan.Såväl informationen som medvetenheten om farorna med läkemedelsan-vändning och körning är bristfällig, anförs i motion 2002/03:T468 av (). Vidare sägs att systemet med en varningstriangel påläkemedel fungerar dåligt och att det är nödvändigt att i trafiksäkerhetsarbe-tet uppmärksamma problemet med läkemedel.I motion 2002/03:T505 av och (bådas) påpekas att de unga förarnas olyckor ökat på ett m y c k e t oroande sätt desenaste fem åren samt att alkohol finns med i bilden i alltför många av de härolyckorna. Motionären föreslår att alla bilar som används vid övningskörningpå trafikskolan och vid förarprov skall utrustas med alkolås, då detta skullege ungdomarna ett tydligt budskap om att alkohol och bilkörning absolut intehör ihop.I motion 2 0 0 2 /0 3 : So 4 5 5 a v m.fl. (s, fp, kd, v, c, mpreslås kraftiga o p in i o n s b ild an d e åtgärder i trafikskolor, skolor ochser samt fler utandningsprov och olika former av alkolås för att förhindraalkoholrelaterade olyckor i trafiken. Enligt motionärernas mening bör allafordon utrustas med alkolås. I avvaktan på detta bör alla fordon i yr-kestrafik utrustas med alkolås.Utskottets ställningstagandeAlkohol och droger i trafikenUtskottet ansluter sig till den grundläggande syn som kommer till uttryck isåväl propositionen som motionerna, nämligen att alkohol och droger i trafi-ken på alla sätt måste kraftfullt motverkas. Med oro konstaterar utskottet attantalet bilresor där föraren är alkoholpåverkad enligt uppgår tilluppskattningsvis 14 000 per dag, samt att antalet personskadeolyckor däralkohol eller droger anges som olycksorsaken ökar. Mot denna bakgrundmenar utskottet att både snabba och effektiva åtgärder måste sättas in. Ut-skottet vill i detta sammanhang framhålla att en av punkterna i regeringens11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet betonar trafikanternas ansvar ochbehovet av större respekt för trafikreglerna. Bland dem som är särskilt vikti-ga utpekas bl.a. bestämmelserna om rattfylleri och droger.Enligt utskottets mening bör i den samlade redovisning av trafiksäkerhets-åtgärder som regeringen avser lämna ingå åtgärder för attkraftigt minska antalet alkohol- och drogrelaterade olyckor. Den nedan be-handlade frågan om alkolås är ett viktigt v e r k t y g i detta sammanhang. I dmotioner som är aktuella redovisas även en rad andra viktiga insatser somförutsätts komma att behandlas inom ramen för det fortsatta arbetet och där-med även ingå i den förutskickade redovisningen till . uppfattning kan därmed syftet med de mer övergripande motions-förslagen om insatser mot alkohol och droger m.m. komma att tillgodoses.Det finns därför inte anledning för utskottet att i detta sammanhang ta någotinitiativ i frågan. Utskottet av st y r k e r därmed motionerna 2002/03:T298 (f2002/03:T468 (s) och 2 0 0 2 /0 3 : S o 4 5 5 (s, fp, kd, v, c, mp) i n u behandelar.Fortsatt försöksverksamhet med alkolåsDe positiva resultat som redovisats av den begränsade försöksverksamhetenhar stärkt utskottets uppfattning att alkolås är ett effektivt v e r k ty g förminska rattfylleriet i trafiken och därmed uppnå en förbättrad trafiksäkerhet.Enligt utskottets mening föranleder de entydigt positiva erfarenheterna avnuvarande försöksverksamhet att det fortsatta arbetet bör inriktas på att infö-ra en permanent lagstiftning om alkolås. Utskottet konstaterar också attregeringen gör bedömningen att verksamheten, ifall resultaten av försöks-verksamheten är fortsatt positiva, kan permanentas tidigare än 2009, då dennu föreslagna försöksverksamheten upphör. Av propositionen framgår vidareatt regeringen avser att göra en avstämning av tillgängligt underlag i sam-band med att regeringen återkommer till med ensamlad redovisning av förslag på trafiksäkerhetens område. Med hänvisningtill förutsedd avstämning och utskottets klara ställningstagande attdet fortsatta arbetet bör inriktas på en permanent lagstiftning finns det inteanledning för utskottet att i detta sammanhang ta några initiativ med anled-ning av motionerna 2002/03:T1 (c) och 2002/03:T3 (kd) i n u behandladedelar. Berörda motionsförslag a v s t y r k s följaktligen.Alkolås i vissa fordon och utvecklingsarbete m.m.Den av regeringen föreslagna försöksverksamheten med alkolås och villkor-lig körkortsåterkallelse är ett sätt att utnyttja de fördelar som den tekniskautvecklingen av alkolås medför i samband med återkallelse av körkort. Ettantal motionsförslag har innebörden att krav på alkolås skall införas även iandra sammanhang, som i samband med trafikupphandling, obligatorisk for-donsutrustning eller för vissa trafikuppgifter i samhället.Angående generella krav på alkolås vid offentliga upphandlingar är utskot-tet av meningen att detta kan vara ett effektivt sätt att utnyttja de fördelartekniken innebär. Enligt vad utskottet erfarit avser införa krav isamband med upphandling av entreprenader och konsulter att tunga lastbilarfr.o.m. 2004 skall vara försedda med alkolås. I sammanhanget kan ocksånämnas att flera transportföretag, som ett led i att erbjuda säkra och effektivtjänster, har installerat alkolås i sina fordon. I den av begärda re-dovisningen av regeringens trafiksäkerhetsarbete ingår också en beskrivningav hur krav i offentlig upphandling kan minska förekomsten av alkohol itrafiken.Vad gäller de motionsförslag som avser obligatoriskt alkolås i nya fordon,i yrkestrafiken, efter det att ett körkort återfåtts efter körkortsåterkallelsesamband med rattonykterhetsbrott eller vid övningskörning och körkortsex-amination förutsätter utskottet att regeringen i ovan nämnda redovisning avtrafiksäkerhetsarbetet återkommer till med sin bedömning även idessa frågor.I två motionsyrkanden argumenteras att den tekniska utformningen avalkolås kan vara diskriminerande i d e fall de ställer höga krav på förarenslungkapacitet. Enligt utskottets mening är det en nödvändig förutsättning attsystemet med alkolås utformas så att personer med skilda förutsättningar geslikvärdiga möjligheter att utnyttja den nya tekniken och att alkolåsen får ensådan teknisk utformning att de inte verkar distraherande för föraren underkörning och därmed påverkar trafiksäkerheten negativt. Utskottet förutsätterdärför att denna aspekt beaktas i den mån berörda myndigheter bedömer attdetta är ett problem.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någon åtgärd med an-ledning av de aktuella motionerna nu inte bör vidtas av . Syftet medmotionsförslagen förutsätts dock till väsentlig del komma att tillgodoses in-om ramen för fortsatt utvecklingsarbete och förutskickad redovisning tillriksdagen . Utskottet av st y r k e r därför berörda motionsförslag imotionerna 2002/03:T2 (s), 2002/03:T3 (kd), 2002/03:T298 (fp), 2002/03:T300 (v), 2002/03:T348 (m), 2002/03:T378 (c), 2002/03:T385 (s), 2002/03:T459 (kd), 2002/03:T460 (kd), 2002/03:T466 (c) och 2002/03:T505 (s).Körkort för deltagare i försöksverksamheten m.m.Rådets direktiv /439/EEG medger inte att alkolås anges som ett behörig-hetsvillkor på körkortet, utan bara som en nationell kod som inte kan tolkasutomlands. Utskottet anser att detta är olyckligt och förutsätter att regeringefortsätter verka inom det europeiska samarbetet för att detta skallbli möjligt. Till dess att alkolås kan anges som ett behörighetsvillkor på kör-kortet anser utskottet att det inte är lämpligt att den som får sitt körkortvillkorligt återkallat får behålla körkortet , eftersom körkortet idetta fall kan missbrukas, exempelvis vid utlandsresor. Utskottet föreslårdärför att skall ge regeringen till känna vad utskottet anför omåterkallelse av körkort. Därmed tillstyrks motion 2002/03:T5 yrkande 2 (m),och utskottet förutsätter att regeringen tar erforderliga initiativ i dna fråga. Med det ovan anförda menar utskottet att syftet med motionsyrkan-de 2002/03:T3 yrkande 3 tillgodoses i väsentlig utsträckning. Motionsförsla-get a v s t y r k s följaktligen.Regeringens lagförslag om alkolåsUtskottet har tidigare utgått ifrån att försöksverksamheten med alkolås förpersoner som har dömts för rattfylleri utökas till att gälla hela landet samt tfler körkortsbehörigheter och fordonsslag (bet. 2000/01:TU13 och bet.2001/02:TU10). Utskottet kan nu konstatera att regeringen tagit fasta på vadutskottet förordat. Försöksverksamheten bör därför förlängas och utvidgas ienlighet med regeringens förslag. Utskottet t ill sty r k e r därmed det av regringen framlagda lagförslaget.4 Vissa trafikantgrupper4.1 Barn i trafikenUtskottets förslag i korthetUttskottet hänvisar till tillkännagivande till regeringenvåren om att säkerheten för barnen i trafiken bör ägnas ökaduppmärksamhet. I tillkännagivandet innefattades en begäran om ensamlad redovisning för av de åtgärder som borde vidtasför att öka säkerheten för barn i trafiken. Utskottet utgår från attregeringen i sina överväganden beaktar förslagen i d e n u behandla-de motionerna, som därmed avstyrks. Jämför reservation 5 (m, fp,kd).BakgrundMålRegeringen har i regleringsbrev för beslutat om följandemål: Kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder skall genomföras på det stat-liga vägnätet så att antalet dödade minskas. Åtgärder som särskilt syftar tillatt förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras.Vidtagna åtgärderUnder 2001 inleddes på ett arbete med att bättre ta hänsyn tillbarn i vägprojekt genom att göra barnkonsekvensanalyser. Som en följd avdetta har 14 barnkonsekvensanalyser genomförts för projekt i olika faserunder . tar även hänsyn till barns behov i den ordinariedrift- och underhållsverksamheten. Ett exempel är att i vinterväghållningenprioriteras barns skolvägar och gång- och cy k e l v äg a r i allt högre grad fsäkerheten skall öka.Under år 2002 har även utvecklat och börjat tillämpa ett arbets-sätt där regionala aktörer samarbetar för att hitta åtgärder mot svåra olyckor.Djupstudierna av dödsolyckor är en utgångspunkt i arbetet och temastudier ären del i detta arbetssätt som skall leda fram till åtgärder även på den nationela nivån. En sådan temastudie är Barn . Inom ramen för detta arbetehar representanter för , , och analyserat möjliga åtgärder förolyckor som rör barn på väg till eller från skolan.Konferenser för kommunala företrädare om skolskjutsning, FN:s barnkon-vention och barns förutsättningar i v äg t r an sp o r t s y s te m e t har ägtverket har medverkat i nätverk och vid utbildning av andra myndigheter föratt införliva i olika verksamheter. Arbetet fortsätter medatt lyfta fram barns säkerhet i d e krocktester som genomförs inom Euro-NCAP.MåluppfyllelseI årsredovisning för anges att det totala antalet dödadehar minskat på de vägsträckor där trafiksäkerhetsåtgärder utförts men attantalet dödade barn på statliga vägar ökat och att målet därmed inte uppfyllsi den del det handlar om barns trafiksäkerhet. beräknas 38barn i åldern ha dödats i vägtrafiken, jämfört med 40 under föregå-ende år. Antalet barn som dödats på statliga vägar beräknas uppgå till 30,vilket innebär en ökning jämfört med föregående år då motsvarande antaluppgick till 24. Antalet barn dödade i personbil har minskat jämfört med2001, medan fler barn på moped har förolyckats. Totalt har nästan hälften avde barn som omkommit varit bilpassagerare.Under 2002 beräknas 650 barn i åldern ha skadats svårt i vägtrafi-ken, jämfört med 551 under föregående år. Circa a v dessa olyckor harinträffat på det statliga vägnätet. Den kraftiga ökningen jämfört med år 2001följer i stort utvecklingen av totalt antal skadade. Ökningen har skett inomalla trafikantkategorier utom cyklister. Totalt sett skadas flest barn som per-sonbilspassagerare och mopedister.SkolskjutsarBarn är ofta beroende av samhällsbetalda transporter. Antalet barn i åldern6.16 år uppgår till 1,3 miljoner. Av dem åker ca 400 000 med nå-gon form av skolbarnstransport, därav uppskattas mellan 60 000 och 70 000barn åka med reguljär linjelagd kollektivtrafik.Enligt skollagen (1985:1100) är hemkommunen skyldig att sörja för att detför eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövsmed hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hosen elev eller någon annan särskild omständighet.Enligt förordningen (1970:340) om skolskjutsning avses med skolskjuts-ning sådan befordran av elev i förskola, grundskola, gymnasieskola ellermotsvarande skola till eller från skolan som ordnas av det allmänna särskilt30314för ändamålet och inte är av tillfällig natur. Skolskjutsning skall med avseen-de på tidsplaner och färdvägar ordnas så att kraven på trafiksäkerhet tillgodo-ses. I varje kommun skall styrelsen för skolväsendet verka för att särskiltanordnade hållplatser för skolskjutsning utformas så att olyckor i möjligastemån undviks. Styrelsen bestämmer för varje skolskjuts . efter samråd medden kommunala nämnd som ansvarar för trafikfrågor, polismyndigheten ochväghållaren . färdväg och de platser där på- eller avstigning bör ske. Vidaresvarar styrelsen för att eleverna undervisas om vad de skall iaktta för att undvika olyckor i samband med skolskjutsning. När ett fordon används förskolskjutsning skall det vara försett med en skylt eller liknande som visarfordonets användning. Vid skolskjutsning skall dörrar på vänster sida avfordonet inte kunna öppnas av passagerare. Andra dörrar skall vara så kon-struerade att de inte kan öppnas ofrivilligt av passagerare. Sådana fordon sominte uppfyller kraven får endast i undantagsfall användas för skolskjutsning.I fråga om bilbälte anges dels att sittplatserna i e n personbil som användsför skolskjutsning skall vara utrustade med bilbälte, dels att den som färdas isådant fordon också skall använda bilbälte. Den som färdas i e n buss somanvänds vid skolskjutsning och sitter på en sådan sittplats som är utrustadmed bilbälte skall använda bältet. För undantag från dessa regler görs enhänvisning till de allmänna regler med krav på bilbälten som gäller enligttrafikförordningen. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter attanvända bilbälte vid skolskjutsning döms till penningböter. Till samma straffdöms föraren om den som färdas i fordonet är och inte använderbilbälte eller särskild skyddsanordning när detta är föreskrivet i denna för-ordning och föraren uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåtit att göra vadsom får anses ankomma på honom för att se till att bälte eller skyddsanord-ning används.För att få köra skolskjuts krävs körkort med behörighet för taxi ellerbuss. Inga y tte rl ig a r e lagkrav avseende utbildning ställs på föraren. Komnerna har däremot ett stort inflytande i egenskap av upphandlare av skol-skjutsverksamhet. Studier visar att kommunerna ställer olika krav vidupphandling av skolskjutsverksamhet. I upphandlingsavtalen kan särskildatrafiksäkerhetskrav skrivas in. Där kan också anges hur, av vem och till vemutbildning skall ges om trafiksäker skolskjuts.MotionsförslagI motion 2002/03:T348 av m.fl. (m) anges att mångaskolbusschaufförer saknar utbildning anpassad efter de krav som ställs i denaktuella miljön. Motionärerna anser att det kan finnas skäl att överväga ensärskild utbildning för skolbusschaufförer.Att barns säkerhet under taxiresor måste förbättras anförs av () i motion 2002/03:T232 mot bakgrund av att taxibilar ofta saknarsärskild skyddsutrustning för barn och att taxiförare inte har straffansvar om3132barn inte använder bälte. Vid korta tillfälliga resor kan taxi dessutom undantas från regeln att barn skall sitta i barnstolar.Samma motionär efterlyser vidare i motion 2002/03:T277 skyndsamma åt-gärder för att skapa trafiksäkerhet och acceptabel psykosocial miljö i övrigtför barn och ungdomar vid färd till och från skolan. Enligt motionärens me-ning varierar trafiksäkerheten vid färd till och från skolan mellan olikakommuner. Vidare anförs att en del kommuner inte ställer krav vid upphand-lingen av dessa transporter och inte gör en uppföljning av huruvida ställdakrav uppfylls, bl.a. avseende bältesanvändning. Åtgärder måste därför enligtmotionären vidtas på nationell nivå och omfatta även den psykosociala mil-jön vid skoltransporter.Under senare tid har ett antal olyckor inträffat där bussar, däribland skolbus-sar, varit inblandade. Mot denna bakgrund krävs i motion 2002/03:T466 avSven m.fl. (c) att ett obligatoriskt krav på bältesanvändning, iförsta hand på skolbussar, skall införas.Ett .dörr till dörr.-perspektiv måste införas för att förbättra trafiksäkerhetevid transporter till och från skolan heter det i motion 2002/03:T449 av SofiaLarsen och (båda c). Förslag på specifika åtgärder är: has-tighetsbegränsningar, ordentliga trottoarer, gångvägar, gångbroar, trafikljus,hållplatser, omkörningsförbud, förbud mot stående passagerare, åldersgränspå för förare och hälsokontroll för dessa. Avslutningsvisanger motionären att trepunktsbälten bör bli obligatoriska.I motion 2002/03:T300 av m.fl. (v) föreslås att direktivangående färdtjänsten skall ses över eftersom barn med funktionshinder oftainte kan använda de vanliga sätena och skyddsanordningarna som finns i ettfärd t j än stfo rd o n . Enligt motionärens mening är de föreskrifter som tranportrådet utformat för handikappanpassning inte tillfyllest. Fordonsförarensansvar för passagerarnas säkerhet duger inte som garanti för funktionshind-rades säkerhet, sägs det vidare. Dessa aspekter bör enligt motionärernasmening uppmärksammas i den utredning som för tillfället görs om färdtjäns-ten.Kommunerna ställer inte alltid krav på bältestillgänglighet vid upphandling-en av skoltrafik, hävdas i motion 2002/03:T338 av m.fl.(s). Enligt motionärerna återstår bara lagstiftning för att få skolskjutsarnasäkrade för barnen.I glesbygd är det vanligt att det inte finns en bussficka vid busshållplatser.Marina och (båda s) anför i motion2002/03:T342 att det bör lagstiftas om att sådana alltid skall finnas. Till desatt frågan lagregleras bör det vara omkörningsförbud då en skolbuss hämtareller lämnar barn, enligt motionärerna.I motion 2002/03:T520 av och (båda s) fö-reslås en översyn av straffsatserna för förare som har barn utan säkerhetsbäl-te i bilen. Att köra ett barn utan bälte är ett allvarligt brott, eftersom man32334utsätter ett annat liv för onödig livsfara, argumenterar motionärerna, somanser att detta beteende borde bestraffas m y c k et hårdare än i dag.Utskottets ställningstagandeT r af i k o l y c k o r med barn inblandade orsakar inte bara barnen och derasriga stort lidande utan leder också till stora kostnader för samhället. Trafikskerhetsarbetet måste därför, enligt utskottets mening, inriktas på att sådanaolyckor så långt möjligt undviks.I det av godkända betänkandet om trafiksäkerhet från våren2001 (bet. 2000/01:TU13) gjordes ett tillkännagivande till regeringen omökad säkerhet för barn i trafiken. Som framgår av betänkandet innefattadedetta tillkännagivande även behovet av en samlad redovisning för riksdagenav de åtgärder som bör vidtas för att öka säkerheten för barn i trafiken. Rege-ringen har ännu inte lämnat den av begärda redovisningen. Motbakgrund av att antalet döda barn på statliga vägar ökat mellan 2001 och2002 har behovet av denna redovisning ökat y tter lig are . Utskottet utgår ifratt den efterlysta redovisningen läggs fram för . Utskottethar vid den i avsnitt 1 Övergripande mål och prioriteringar nämnda utfråg-ningen av erfarit att regeringen avser att återkomma med ensamlad redovisning av åtgärder med syftet att öka trafiksäkerheten för barn itrafiken. En utgångspunkt för dessa förslag kommer att vara de slutsatser denav regeringen tillsatta Barndelegationen enligt sina direktiv skall lämnatill regeringen i december 2003.Utskottet konstaterar att de nu behandlade motionerna i huvudsak gällerbarns och ungdomars färd till och från skolan. Mot bakgrund av att uppskatt-ningsvis 400 000 barn utnyttjar någon form av skolskjutstransportär det nödvändigt att dessa transporter är trafiksäkra. Utskottet har tidigareframhållit att frågan om skolskjutsverksamheten borde ses över. Sålunda bör skolskjutsförarens ansvar för elevernassäkerhet . såväl under resan som vid på- och avstigning . Vidarebör system med krav på genomförd specialutbildning för att få tillstånd attköra skolskjuts övervägas. Bland angelägna frågor att se över är även beho-vet av en regel som förbjuder omkörning av stillastående skolskjutsar.Rättsliga sanktioner vid brott mot t.ex. bälteskravet kan vara ett effektivtsätt att påverka trafikantbeteendet och därmed förbättra regelefterlevnadenoch trafiksäkerheten. Vad gäller straffsatserna för förare som har barn utansäkerhetsbälte i bilen vill utskottet peka på att bötesbeloppet för att inte använda bilbälte fördubblats. Utskottet förutsätter att dessa straffsatsefortlöpande ses över.I januari 2003 har färdtjänstutredningen överlämnat delbetänkandet Be-handling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten (SOU2003:4). fortsätter dock sitt arbete. En motion haruppmärksammat att direktiven till utredningen inte nämner föreskrifter förhandikappanpassning av transport till och från skolan. Utskottet anser att det3334ankommer på att bedöma denna fråga och ta erforderliga initiativ.Utskottet förutsätter att så sker.Vad gäller frågan om kommunernas krav på bältestillgänglighet vid upp-handling av busstrafik har utskottet erfarit att har inlett ett samarbetsprojekt med för att förbättra trafiksäkerhetenför skolskjutsverksamheten. förbereder även ändringar av trafik-förordningen som innebär att bussar inte skall få framföras i hastigheter över70 km/tim om det finns passagerare som måste färdas stående i bussen ochatt de som färdas i ett fordon så långt som möjligt skall använda bilbälten.Med vad utskottet nu har uttalat torde syftet med de nu behandlade motio-nerna bli tillgodosett. Något initiativ från sida är inte erforderliMotionsyrkandena av s t y r k s därför.4.2 Äldre i trafikenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är angeläget att både de äldres behov av rör-lighet och riskerna med äldre bilförare beaktas i trafiksäkerhetsarbe-tet. Med hänvisning till ansvar och förutsedd redovis-ning om äldre i trafiken avstyrks motionsförslag om särskilda reglerför äldre bilförare. Jämför reservation 6 (v).BakgrundForskningForskning om hur transportsystemet kan anpassas till den ökande andelenäldre bedrivs både i och i internationella sammanhang. Resultatenfrån forskningen visar att äldre bilförare inte är mer olycksbenägna än andragrupper. De är däremot överrepresenterade i olycksstatistiken på grund av sinstörre risk att skadas och dödas vid en olycka. Detta anges som slutsats i e nOECD-rapport . I rapporten anges även att åldersrelaterade kräm-por försvårar utnyttjandet av andra trafikmedel innan de försvårar bilkörning.Inom ( V T I ) pågår ett sexårigttemaprogram om äldre trafikanter under benämningen Äldre trafikanter . e ngrupp med många ansikten. I sammanhanget bör även AGILE nämnas. Dettaär ett EU-projekt med två huvudsyften, dels att bistå de äldre till en säkerbilkörning , dels att bygga upp kunskap med sikte på attinföra rationella EU-principer för utfärdande av intyg för körlämplighet.Bestämmelser om körkort m.m.Bestämmelser om körkort finns i körkortslagen (1998:488).Körkort får utfärdas för den som uppfyllt vissa villkor, däribland innehavav körkortstillstånd. Ett körkortstillstånd får enligt 2 § meddelas endast förden som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan34354anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Lämplighet medhänsyn till de personliga förhållandena avser bl.a. att sökanden inte är opålitlig i nykterhetshänseende och i övrigt kan antas komma att respektera trafik-reglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken.