bet · GQ01BoU1 · 2003-01-01 00:00:00 — I fem motioner läggs det fram förslag i studentbostadsfrågan med i princip samma innebörd. Det gäller ett krav på att staten vid fördelningen av nya högskoleplatser skall ta hänsyn till bostadssituationen för studenter på re Förslag med denna inriktning finns i motionerna Bo215 (s), Bo216 (kd) yrkande 4, Bo267 (c) yrkande 16, Ub489 (c) yrkande 10 samt Ub491 (kd) yrkande 3. Motionärerna menar bl.a. att nya högskoleplatser i första hand skall tilldelas de orter som kan erbjuda tillräckligt med studentbostäder. Motionerna innehåller också förslag om att fördelningen av högskoleplatser bör föregås av överläggningar mellan staten och kommunerna om bostadssituationen. instämmer i huvudsak med vad som anförs i de aktuella motionerna i denna fråga. Redan föregående år gav utskottet uttryck för denna uppfattning vid behandlingen av motsvarande motionsförslag. Utskottet anförde då (bet. 2001/02:BoU1 s. 50) följande. Tillgången till en bostad är givetvis en förutsättning för att bedriva studier på en viss ort. Detta innebär att bostadsutbudet blir särskilt viktigt för de studenter som måste söka sig till en ny ort för att bedriva studier. Vid hittillsvarande beslut om högskolans och universitetens utbyggnad har inte bostadsfrågan lyfts fram som ett särskilt kriterium vid fördelningen av högskoleplatser. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av den på vissa orter alltmer tilltagande bristen på studentbostäder nu anledning att överväga om inte denna fråga skall tillmätas större tyngd när en högskoleutbyggnad diskuteras. Det är uppenbart att studenternas möjlighet att åstadkomma goda studieresultat är starkt förknippad med tillgången till en trygg bostad. Utskottet vill framhålla att även regeringen nu givit uttryck för uppfattningen att denna fråga skall tillmätas stor vikt i fortsättningen. Det framgår inte minst av att statsministern i sin regeringsförklaring klart uttryckte att utbyggnaden av högskoleplatser skall kopplas till krav på kommunerna att tillhandahålla bostäder för studenter (prot. 2002/03:2 s. 5). Införandet av en sådan koppling ingår även i den budgetöverenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, . förutsätter därför att det fortsatta planeringsarbetet för högskolans utbyggnad sker enligt den av statsministern angivna riktlinjen. Det bör emellertid framhållas att de utbildningspolitiska övervägandena i samband med högskoleutbyggnaden inom självfallet bereds av utbildningsutskottet. Det förefaller mot den redovisade bakgrunden inte meningsfullt för utskottet att tillstyrka motionsförslagen om ett tillkännagivande som i praktiken endast ger uttryck för samma uppfattning som regeringen redan deklarerat. De aktuella motionerna kan därför avstyrkas. Bostäder för funktionshindrade studenter Avslutningsvis i avsnittet om studentbostäder tar utskottet upp ett motionsförslag om funktionshindrade studenters rätt till studentbostäder. framhåller i sin partimotion Bo236 yrkande 9 att det finns behov att särskilt uppmärksamma högskolekommunerna på de funktionshindrade studenternas problem med att hitta lämplig bostad. Motionärerna framhåller bl.a. att antalet studenter med funktionshinder kan förväntas öka i samband med den kraftiga utbyggnaden av högskolan. Även denna fråga behandlades av utskottet föregående år. Utskottet anförde i detta sammanhang: Utskottet vill vidare instämma i vad som anförs i en av motionerna om att stor uppmärksamhet bör ägnas åt de funktionshindrade studenternas bostadssituation och att tillgången på studentbostäder som är anpassade för denna grupp måste öka. Även representanter för regeringen har i olika sammanhang givit uttryck för denna uppfattning. De som är funktionshindrade bör självklart inte ha sämre förutsättningar att studera på universitet och högskola än andra. De krav som ställs på nyproducerade studentlägenheter innebär att bostaden också skall kunna användas av funktionshindrade. Detta innebär att det tillskott av studentbostäder som kan förväntas på flertalet universitets- och högskoleorter med stöd av investeringsbidraget också ökar tillgången på bostäder som kan användas av funktionshindrade. vill vidare understryka att frågan om funktionshindrades rätt till en fungerande bostad och boendemiljö bör ingå som en självklar del i all planering i bostadsförsörjningssammanhang. Det gäller självfallet även vid planeringen för studentboendet. Lagstiftningen på området ger också uttryck för detta krav. Utskottet förutsätter att frågan uppmärksammas bl.a. vid de kommande övervägandena om fördelningen av nya högskoleplatser i förhållande till studentbostadssituationen utan ett särskilt påpekande från . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet det aktuella yrkandet. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om bostadsbidragens utformning, jämför reservationerna 41 (m), 42 (fp) och 43 (kd) samt det särskilda yttrandet 6 (c), barns tillgångar i den bidragsgrundande inkomsten, stipendier i den bostadsbidragsgrundande inkomsten, reglerna för återkrav, bostadsbidrag till hushåll utan barn, jämför reservation 44 (m), bostadsbidrag vid delad vårdnad, information om bostadsbidragen. I anslutning till behandlingen av förslaget till statsbudget har utskottet även tagit ställning till vissa förslag som avser reglerna för bostadsbidragen . Det gäller bl.a. förslag (m) om att avveckla bostadsbidragen till hushåll utan barn samt förslag (kd) om halvårsvisa avstämningar av bidragen och återinförande av gemensam inkomstgräns m.m. Därutöver har det också förts fram förslag om förändringar i bostadsbidragen på , dvs. förslag som inte påverkar budgeten . Dessa förslag behandlar utskottet i det följande. I partimotion Bo290 (fp) hävdas att dagens bostadsbidrag bidrar till att den svenska bostadsmarknaden inte fungerar. Enligt motionen behöver bostadsbidragen därför reformeras - yrkande 17. Utgångspunkten skall härvid vara att minska bidragen som grupper med särskilt stor försörjningsbörda, bl.a. barnfamiljer, kompenseras genom ett höjt generellt stöd och sänkta inkomstskatter. Med den utformning som bostadsbidragen nu har utgör de enligt motion Bo251 (kd) ett steg i en riktning mot ett system som kan beskrivas som familjefientligt. Inte minst de individuella inkomstgränserna markerar detta. En översyn behöver därför göras av dagens regler och effekterna av dem. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att finna ett fördelningspolitiskt bättre och rättvisare regelverk för bostadsbidragen - yrkande 1. Bostadsbidragen skall enligt motion Bo256 (v) vara ett bostadspolitiskt instrument med uppgift att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder. Mot bakgrund av de förändringar som gjorts i reglerna för bostadsbidragen bör en utvärdering av bidragen komma till stånd. Den förordade utvärderingen bör bl.a. omfatta införande av en godtrosparagraf, möjlighet till inkomstöverföringar mellan inkomstår vid tillfälliga inkomster, hänsynstagande till barns låsta tillgångar, försäkringskassornas tillgång till kontrolluppgifter, åldersgränsen för bidrag till hushåll utan barn samt ytnormens utformning. Utan att något formellt förslag läggs fram anförs i motion Bo297 (m) att bostadsbidragen bör samordnas inom socialpolitiken i syfte att skapa en bättre helhetssyn på stödsystemen. Härigenom skapas också förutsättningar för att växla bidrag mot sänkt skatt. Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadsbidragens utformning på vill utskottet anföra följande. Reformeringen av bostadsbidragen har lett till betydande förändringar för många bidragstagare. Det är mot den bakgrunden som bostadsutskottet och varit drivande när det inledningsvis gällt att få till stånd en snabb och därefter en fortlöpande utvärdering av de nya bidragen. Som en direkt följd av utskottets tidigare insatser har också vissa ändringar vidtagits i bostadsbidragen. Det gäller bl.a. att en lägsta nivå för reduktion av boendekostnaden på grund av bostadsytan införts och att möjligheterna till eftergift av återbetalningskrav vidgats. En tydlig slutsats som kan dras av den hittillsvarande uppföljningen av bostadsbidragen är att de fyller de uppsatta målen i så måtto att bidragen i första hand träffar ekonomiskt svaga hushåll. Av redovisningen i budgetpropositionen framgår bl.a. att ensamföräldrarna utgjorde av bidragshushållen som de uppbar av det totala bidragsbeloppet. Förklaringen till detta är att ensamstående i regel har lägre hushållsinkomster än samboende. Med avseende på att det finns avsevärt fler ensamstående mammor än pappor utgörs alltså den stora gruppen bostadsbidragstagare av ensamstående mammor med barn. Som utskottet tidigare framhållit innebär det faktum att bostadsbidragen till så stor del träffar hushåll med svag ekonomi inte att bidragen med nödvändighet i alla delar svarar mot de mål som satts upp. liksom tidigare anser utskottet därför att bostadsbidragen även fortsättningsvis bör följas upp och utvärderas. En utgångspunkt för detta arbete bör vara att bostadsbidragen även fortsättningsvis skall svara mot det bostadspolitiska målet att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Den uppföljning av bostadsbidragen som utskottet nu uttalat sig för bör dock inte syfta till den mer eller mindre totala omläggning av bidragen som förordas i motionerna Bo251 (kd) och Bo290 (fp). Dessa motioner avstyrks sålunda. Vad utskottet avser är snarare en justering av vissa ofullkomligheter i dagens system och en anpassning av det till den utveckling som skett sedan systemet infördes. har uppmärksammat frågor som enligt utskottets mening bort utvärderas. redovisade utskottet (bet. 2000/01:BoU12) en samlad syn på vad som får anses vara vissa ofullkomligheter i bostadsbidragssystemet. Även om utskottets utgångspunkt var att bostadsbidragssystemet i väsentliga delar torde svara mot de uppsatta målen, lyfte utskottet på nytt fram flera frågor som borde ses över. Det skedde dels med hänvisning till tidigare ställningstaganden, dels med utgångspunkt i de nya uppgifter som kommit fram. De frågor som utskottet särskilt pekade på avsåg dels bostadsbidragens roll och effekter för särskilda grupper som socialbidragstagare och arbetslösa där inkomsterna kan variera kraftigt , dels en långsiktigt hållbar lösning på problemen beträffande bostadsbidragen för vissa studerande. Även vissa frågor av mer teknisk natur kunde enligt utskottet behöva ingå i översynen. Det gällde bl.a. försäkringskassornas tillgång till kontrolluppgifter, hur barns försäkringsersättningar m.m. skall beaktas, kravet på anmälningsplikt sedan bidraget upphört och socialbidragstagares skyldighet att anmäla ökad inkomst. På förslag av utskottet gjorde också ett tillkännagivande med denna innebörd. När det gäller frågan om hur barns försäkringsersättningar m.m. skall beaktas i bidragsgivningen har en proposition, som redovisats ovan, aviserats till . Detta till trots kan det enligt utskottets mening finnas anledning att erinra om att flera av de övriga överväganden som måste till är sådana att en lösning av dem brådskar. Det gäller inte minst de problem som är förknippade med bostadsbidragen till vissa studenter. Här har utskottet ånyo på eget initiativ föreslagit att de temporära regler som gäller skall tillämpas också . Den översyn av bostadsbidragen som utskottet och beställt av regeringen omfattar ett flertal av de frågor som tas upp i motion Bo256 (v). Ett nytt tillkännagivande avseende bostadsbidragens utformning bör därför kunna anstå. Barns tillgångar i den bidragsgrundande inkomsten I motion Bo251 (kd) förordas att ett fördelningspolitiskt bättre och rättvisare regelverk för bostadsbidragen skall utarbetas. En sådan översyn fordrar dock . I avvaktan på resultatet av utvärderingen bör därför beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten ändras så att fiktiva inkomster i form av barnpension, barns låsta medel m.m. inte ingår - yrkande 5. Förslag med denna innebörd förs även fram i motion Bo208 (kd). Det är enligt motion Bo246 (s) inte rimligt att minderåriga barns kapital som inte får disponeras räknas in i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Reglerna bör därför ändras så att minderåriga barns tillgångar inte ingår i underlaget för beräkning av bostadsbidrag. Även i motion Bo278 (s) föreslås att barns spärrade förmögenhet inte skall påverka bostadsbidraget. Som framgår ovan har bostadsutskottet och uttalat sig för att en översyn bör göras med avseende på hur barns försäkringsersättningar m.m. skall beaktas vid beräkningen av bostadsbidrag. Mot denna bakgrund redovisar regeringen i budgetpropositionen att en promemoria om vissa frågor avseende barns förmögenhet har upprättats inom . I promemorian behandlas frågan om det kan anses vara rimligt att skadestånd eller försäkringsersättning som ett barn fått skall läggas till grund för beräkningen av rätten till bostadsbidrag. Promemorian har remissbehandlats och beredning av den pågår i . I budgetpropositionen aviserar regeringen också sin avsikt att återkomma till i denna fråga. Av den propositionsförteckning som regeringen upprättat framgår att en proposition med titeln och rätten till bostadsbidrag är planerad att avlämnas . Ett tillkännagivande i enlighet med förslagen i motionerna kan mot bakgrund härav inte anses erforderligt. Motionerna Bo208 (kd), Bo251 (kd) yrkande 5, Bo246 (s) och Bo278 (s) avstyrks. Stipendier i den bidragsgrundande inkomsten Som en del i ett program för att förbättra kulturskaparnas villkor föreslås i motion Kr264 (m) yrkande 12 att stipendier skall räknas som bidragsgrundande inkomst. Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten är grundregeln att den utgörs av summan av de skattepliktiga inkomsterna av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Dessa inkomster, som bestäms enligt skattelagstiftningens regler, justeras sedan med vissa tillägg och avdrag som anges i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligt bestämmelserna i 4 § skall sålunda skattefria stipendier ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Till betydande del är motionen således tillgodosedd redan genom de regler som gäller. Utskottet är med hänvisning härtill inte berett att ställa sig bakom förslaget i motionen, varför den avstyrks. I motion Bo281 (s) begärs en översyn av reglerna för återkrav av bostadsbidrag vid ojämn inkomst över bidragsåret. Enligt motionen är det otillfredsställande att personer med ojämna inkomstförhållanden, främst studenter, kan få återkrav på utbetalat bostadsbidrag trots att bidraget var rätt beräknat sett till inkomstförhållandena bidrag utgick. Reglerna för återkrav bör därför ändras. Systemet med preliminärt och slutligt bostadsbidrag innebär bl.a. att den som fått för mycket utbetalat bidrag blir återbetalningsskyldig för det belopp som betalats ut för mycket. För grupper som socialbidragstagare och arbetslösa liksom vissa studenter där inkomsterna kan variera kraftigt så kan dagens system otvivelaktigt innebära problem. Denna frågeställning omfattas också av det tillkännagivande till regeringen som på förslag av bostadsutskottet gjorde (bet. 2000/01:BoU12 s. 8). Eftergift av det återkrävda beloppet kan medges under vissa förutsättningar. Redan efter det första bidragsåret uppmärksammades att möjligheterna till eftergift enligt de ursprungliga reglerna var alltför begränsade. Möjligheterna till eftergift har därför vidgats (senast i bet. 2001/02:BoU1 s. 58). Utgångspunkten för om eftergift skall medges eller inte är dock fortfarande att det i första hand skall bedömas med avseende på hushållets förmåga att betala tillbaka det återkrävda beloppet. Enligt utskottets mening bör det enskilda hushållets ekonomiska situation även fortsättningsvis utgöra grund för om eftergift skall medges eller inte. Med hänvisning härtill och till det uppdrag givit regeringen när det gäller bostadsbidragen till hushåll med ojämna inkomstförhållanden är utskottet inte nu berett ställa sig bakom förslaget i Bo281 (s). Bostadsbidrag till hushåll utan barn Förutom till hushåll med barn kan bostadsbidrag utgå även till hushåll utan barn. En förutsättning är att bidragstagaren fyllt 18 men inte . Enligt motion Bo263 (s) innebär dagens regler att de studenter som börjar studera först efter gymnasiet kan komma att diskrimineras i förhållande till andra studenter. De kan mista rätten till bostadsbidrag därför att de uppnår . Förutsättningarna för att medge bostadsbidrag också till studerande bör därför undersökas. Även om det i och för sig kan finnas goda skäl för att ge bostadsbidrag också till de studenter som är eller äldre är utskottet inte nu berett förorda en sådan regeländring. Motionen avstyrks sålunda. I den mån överväganden om ändrad åldersgräns kommer till stånd bör de enligt utskottets mening inte heller begränsas till att endast omfatta dem som studerar. Bostadsbidrag vid delad vårdnad Till de föräldrar som inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad utgår den bostadsanknutna delen av bostadsbidraget till båda föräldrarna. bostadsanknutna delen tillfaller dock endast den förälder hos vilken barnet är folkbokfört. För att ekonomiskt jämställa båda föräldrarna vid delad vårdnad föreslås i motion Bo304 (s) att också det icke bostadsanknutna bidraget skall utgå till båda föräldrarna. En skilsmässa innebär ofta stora ekonomiska påfrestningar för båda föräldrarna. Inte minst bostadskostnaden kan i den situationen utgöra en tung post i hushållsbudgeten. Det är också mot den bakgrunden som båda föräldrarna har rätt till bostadsbidrag vid gemensam vårdnad av barn. Som redovisas i motionen utgår dock det s.k. särskilda bidraget endast till den ena föräldern, dvs. till den förälder hos vilken barnet är folkbokfört. Även om det finns skäl som talar för denna ordning, finns det också skäl som talar emot. I t.ex. de fall den gemensamma vårdnaden är delad så att barnet bor lika hos båda sina föräldrar kan det hävdas att också förutsättningarna för att få bostadsbidrag bör vara lika för dem båda. är det naturligtvis så att gemensam vårdnad långt ifrån alltid innebär att barnet vistas lika hos båda föräldrarna. I de fall den ena föräldern endast umgås med sitt barn mera sporadiskt gör sig skälen för likabehandling i fråga om bostadsbidragen inte lika starkt gällande. Sammantaget kan det enligt utskottets mening finnas anledning att överväga utformningen av reglerna för bostadsbidragen vid gemensam vårdnad av barn. Det får mot den bakgrunden förutsättas att regeringen i lämpligt sammanhang låter se över frågan. Något formellt tillkännagivande i enlighet med förslaget i motion Bo304 (s) kan därmed inte anses erforderligt. Enligt motion Bo310 (s) måste informationen till bidragshushållen om reglerna för bostadsbidragen förbättras. Det innebär att informationsmaterialet bör vara så utformat att det är enkelt att förstå av alla som söker bidrag, särskilt vad gäller anmälningsskyldigheten vid ändrad inkomst. Det är naturligtvis viktigt att bidragshushållen ges en bra och lättillgänglig information om de regler som gäller för bostadsbidragen. Inte minst gäller det när reglerna har genomgått stora förändringar. På samma sätt är det nödvändigt att sådana delar av regelverket som visar sig vålla svårigheter uppmärksammas särskilt i informationsgivningen. Utskottet har också mot denna bakgrund tidigare påtalat vikten av förbättrad information om bl.a. systemet med preliminärt och slutligt bostadsbidrag. I budgetpropositionen redovisar regeringen att kontinuerligt arbetat med att vidareutveckla informationen till hushållen. Syftet med insatserna är att dels öka kunskaperna om reglerna, dels påminna om vikten av att t.ex. anmäla inkomstförändringar. Det får enligt utskottets mening förutsättas att bidragstagarna mot denna bakgrund får den förbättrade information som efterlyses i motion Bo310 (s) utan att gör ett särskilt tillkännagivande om detta. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om - avgiftssystemet vid fastighetsregistrering, - anslagstilldelningen , jämför reservation 45 (m), - den digitala Sverigekartan, - taktila kartor, jämför reservation 46 (m). Det avgiftssystem som tillämpas innebär enligt motion Bo230 (s) att kostnaderna för fastighetsregistrering kan bli höga för den enskilde. Inte minst är detta ett problem i där fastighetssplittringen är stor. I den översyn av lantmäteriverksamheten som inletts ingår bl.a. att lämna förslag till ändamålsenliga finansierings- och avgiftssystem. Enligt motionen bör detta uppdrag förtydligas genom tilläggsdirektiv som innebär att avgiftssystemet inte får utgöra ett hinder för att ajourhålla ett aktuellt fastighetsregister. revisorer har granskat Lantmäteriet och konsekvenserna av den genomgripande omorganisation och omstrukturering av myndigheten som har genomförts . Resultatet av granskningen förelades i förslaget 2001/02:RR10 Det nya Lantmäteriet. Vid sin behandling av förslaget föreslog bostadsutskottet bl.a. att en översyn skulle komma till stånd vad gäller åtskillnaden mellan myndighetsutövningen och uppdragsverksamheten, utfallet av den nya arbetsprocessen inom fastighetsbildningen samt omfattningen och inriktningen av tillsynsverksamheten. På utskottets förslag gav detta regeringen till känna (bet. 2001/02:BoU7). Regeringen har därefter tillsatt en särskild utredare (dir. 2002:86) för att bl.a. se över Lantmäteriet med avseende på syftet med och omfattningen av verksamheten, organisationen samt finansierings- och avgiftssystemen, dvs. flertalet av de frågor som utskottet och fört fram. Utredningens resultat skall redovisas . Som framgår ovan ingår i den förestående översynen av Lantmäteriet också frågor om finansierings- och avgiftssystemen. I första hand är översynen avsedd att se till dessa systems ändamålsenlighet i stort. Det innebär naturligtvis att enskildheter i systemen måste tas upp i den utsträckning de visat sig fungera mindre väl eller därför att de behöver ses över av andra skäl. Utskottet har för sin del inte underlag för att bedöma vilka enskilda frågor det här kan vara fråga om. I den mån de i motionen aktualiserade frågorna utgör ett problem får det dock förutsättas att de kommer att omfattas av översynen utan något särskilt tillkännagivande om detta. Motionen avstyrks därför. Genom att marknadsanpassa delar av verksamheten vid skapas det enligt motion Bo297 (m) yrkande 8 ett utrymme för att minska anslaget till verket för . bör statens anslag reformeras till att motsvara ett anslag som står för vilka beställningar staten lägger fram. Enligt motionen bör därför ett s.k. beställningsanslag utvecklas. När det gäller den i motion Bo297 (m) aktualiserade frågan om anslagstilldelningen liksom anslagskonstruktionen för åren efter 2003 gör utskottet följande bedömning. Det finns naturligtvis anledning att från tid till annan överväga anslagstilldelningen till de statliga myndigheterna liksom hur anslagen skall konstrueras. Ett sådant ställningstagande bör dock baseras på ett underlag som möjliggör en rimlig bedömning av framtida ekonomiska och andra förutsättningar för verksamheten. Något sådant underlag har inte presenterats för utskottet. De goda förutsättningar har att bygga upp digitala databaser för geografisk information har enligt motion Bo210 (kd, m, c, fp) inte tagits till vara. Ett av skälen till detta är att inte tillräckliga resurser ställts till förfogande för utvecklingen av den digitala Sverigekartan. Arbetet med att uppgradera den digitala Sverigekartan med information om planer och bestämmelser bör därför påskyndas. Utskottet har haft att behandla motionsförslag om en snabbare introduktion av den digitala Sverigekartan (senast i bet. 2001/02:1 s. 24). Med anslutning till sina tidigare ställningstaganden vill utskottet understryka vikten av att kartor och annan landskapsinformation liksom fastighetsinformation finns att tillgå i digital form. Produktionen och användningen av landskapsinformation i digital form har också ökat under en rad av år.