bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Motionärerna anser attdet inte finns tillräckliga skäl att användastatliga medel för att finansiera de insatser somanslaget innefattar i form av bidrag tillteknikupphandling för att utveckla och introducerany energieffektiv teknik på marknaden samtkompletterande stöd till marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik.I motion 2003/04:N413 (kd) förordas, medhänvisning till att anslaget inte utnyttjats fulltut, en minskning av anslaget med 20 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag.Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft(35:4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 60miljoner kronor.Anslaget får användas till bidrag rörandeteknikutveckling och marknadsintroduktion avstorskaliga vindkraftstillämpningar. Regeringen harför anslaget beslutat om utgiftsbegränsningar för år2003 som innebär att utgifterna får uppgå till högst30 under året.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till240 för åren 20052007.MotionernaAnslaget avvisas i sin helhet i Moderatasamlingspartiets motion 2003/04: N389.Även i ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 yrkas avslag på hela anslagsbeloppet.Anslaget för marknadsintroduktion av vindkraft börenligt vad som anförs i motion 2003/04:N326 (fp)avskaffas. Dagens vindkraft är så pass teknisktavancerad att verkningsgraden ligger nära den gränssom är teoretiskt möjlig att uppnå. De stöd somstatsmakterna ger är nödvändiga för avvindkraftsproducerad el skall kunna klarakonkurrensen över huvud taget. Anledningen till dendåliga lönsamheten ligger således inte i forskningeller teknikutveckling. Den slutsats som kan dras avdetta är att vindkraften kommer att ha mycket svårtatt någonsin bära sina egna kostnader, vilket göratt det inte finns några starka ekonomiska argumentför vindkraft, sägs det.I motion 2003/04:Bo218 (kd) anförs utan attnågot belopp anges att medel bör anslås förforskning om vindkraft, både beträffandekostnadseffektivitet och design. Motionären menaratt mer resurser bör satsas på forskning för attutveckla vindkraftverken och göra dem merkostnadseffektiva. Därtill bör designen avvindkraftverken utvecklas för att minska påverkan pålandskapsbilden.Energiforskning (35:5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 445,4miljoner kronor.Anslaget används för att finansiera forsknings- ochutvecklingsinsatser på energiområdet. Vidare användsanslaget för vissa utrednings- ochutvärderingsinsatser inom energiområdet samt tillinternationellt forsknings- ochutvecklingssamarbete. var utfallet 34miljoner kronor högre än anslagna resurser förbudgetåret. Anslagssparandet, vilket uppgicktill , är i stor utsträckninguppbundet av fattade beslut där stödet ännu ejutbetalats. Prognosen för visar på ettfortsatt minskande anslagssparande. Den utvärderingav de långsiktiga energipolitiska programåtgärderna(SOU 2003:80) som genomförts skall ligga till grundför beslutet om de fortsatta energipolitiskaprogramåtgärderna från år 2005.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till810 för åren 20052008.MotionernaI ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 förordas en ökning av anslaget med 25miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.Kristdemokraterna förordar i motion 2003/04:N413en minskning av anslaget med iförhållande till regeringens förslag med hänvisningtill att ett nytt anslag föreslås för solcells- ochvätgasenergiforskning.I motion 2003/04:N207 (kd) påtalas behovet av attStatens energimyndighet, inom den befintligaekonomiska ramen, breddar stödet för forskning ochteknikutveckling av geotermisk energiutvinning. Enviktig förutsättning för att kunna avvecklakärnkraften i enlighet med resultatet avfolkomröstningen och intentioner är attforskningen och teknikutvecklingen för utvinning avgeotermisk energi utökas kraftigt, menar motionären.Anslagen till forskning och teknikutveckling pådetta område är små, och motionären önskar ettuttalande från med innebörden att anslageninom forskning och teknikutveckling av geotermiskenergiutvinning bör öka.Energiteknikstöd (35:6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 131,2miljoner kronor.Anslaget används för att främja utvecklingen av nyenergiteknik genom stöd till forskning ochutveckling inom enskilda projekt eller program. Förår 2002 var utfallet högre änanslagna resurser för budgetåret. Anslagssparandet,som uppgick till ,består i stor utsträckning av beslutade men ännu ejutbetalade belopp. Utgiftsprognosen för år 2003pekar på en fortsatt hög verksamhetsnivå och ettminskat anslagssparande. Den utvärdering av delångsiktiga energipolitiska programåtgärderna (SOU2003:80) som genomförts skall ligga till grund förbeslutet om de fortsatta energipolitiskaprogramåtgärderna från år 2005.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till300 för åren 20052008.MotionernaI motion 2003/04:N389 (m) anförs att Moderatasamlingspartiet inte ser det som statens uppgift attge självständiga företag bidrag till teknikbyteneller marknadsföring av sina produkter. Denna typ avbidrag bör fasas ut medan statens insatser skallkoncentreras till rena forskningsinsatser, sägs deti motionen. Som en följd av detta föreslårmotionärerna att anslaget minskas med 40 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag.I ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 yrkas avslag på hela anslagsbeloppet.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:N413en minskning av anslaget med iförhållande till regeringens förslag med hänvisningtill att ett nytt anslag föreslås för solcells- ochvätgasenergiforskning. Motionärerna framhåller dockverksamheten som bedrivs inom ramen för anslaget sommycket angelägen.Introduktion av ny energiteknik (35:7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 230,1miljoner kronor.Anslaget avser bidrag för att främja utvecklingen avteknik som baserar sig på förnybara energislag ocheffektiv energianvändning i industriella processer iförsöks- eller fullskaleanläggningar. Vidare äranslaget avsett för svenskt och internationelltforsknings- och utvecklingssamarbete. För år 2002var utfallet ca lägre änanslagsbeloppet. Enligt regeringen beror dethittills låga utfallet på att det krävs föratt initiera projekt av den karaktär som stöds inomanslaget. beslutade regeringen attdra in av anslagssparandet,vilket därefter uppgick till 456,7 miljoner kronor.Den utvärdering av de långsiktiga energipolitiskaprogramåtgärderna (SOU 2003:80) som genomförts skallligga till grund för beslutet om de fortsattaenergipolitiska programåtgärderna från år 2005.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till400 för åren 20052008.MotionernaMed motiveringen att denna typ av bidrag bör fasasut föreslås i Moderata samlingspartiets motion2003/04:N389 att anslaget minskas med 90 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag.I ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 yrkas avslag på hela anslagsbeloppet.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:N413en minskning av anslaget med iförhållande till regeringens förslag med hänvisningtill det stora anslagssparandet år 2002.Motionärerna framhåller dock verksamheten sombedrivs inom ramen för anslaget som mycketangelägen.Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser (35:8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor.Anslaget avser insatser för att förbereda,genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k.gemensamt genomförande och projekt rörandemekanismen för ren utveckling. varutfallet lägre än anslagnaresurser för budgetåret. Anslagssparandet uppgicksamma år till . Enligtregeringen beror det begränsade utfallet och detbetydande anslagssparandet på attförhandlingsprocessen för att formalisera regler,riktlinjer, villkor och avtal för att beräkna ochkreditera utsläppsminskningarna fortsatt under år2002 och därmed försvårat och fördröjtinvesteringsprojekten. Regeringen har för anslagetbeslutat om utgiftsbegränsningar för sominnebär att utgifterna får uppgå till högst 43miljoner kronor . Den utvärdering av delångsiktiga energipolitiska programåtgärderna (SOU2003:80) som genomförts skall ligga till grund förbeslutet om de fortsatta energipolitiskaprogramåtgärderna från år 2005.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till60 för åren 20052008.MotionenI motion 2003/04:N413 yrkasavslag på hela anslagsbeloppet. Motionärernasförslag baserar sig på det tidigare storaanslagssparandet och regeringens bristanderedogörelse för verksamheten.Statlig prisgaranti elcertifikat (35:9)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 100miljoner kronor.Anslaget avser statlig prisgaranti för elcertifikat.Anslaget är nytt och inrättas i enlighet med detbeslut fattade rörande lag omelcertifikat. Elcertifikatssystemet, vilket trädde ikraft , syftar till att målet om attöka användningen av förnybar el med till år2010 uppnås som teknikutvecklingenstimuleras och kostnaderna hålls nere. För att geproducenterna ett skydd mot alltför lågacertifikatpriser ges (20032007) ett garantipris för elcertifikaten.Prisgarantin utfaller dock först efter årets slut.MotionenI ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 yrkas avslag på hela anslagsbeloppet.Ersättning för vissa kostnader vid avvecklingav en reaktor vid (35:10)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 315,3miljoner kronor.Anslaget avser statens åtaganden om ersättning avvissa merkostnader som uppstår till följd av attdriften av den första reaktorn i Barsebäcksverkenhar upphört enligt det avtal som träffats mellanstaten, och . Ersättningenskall täcka merkostnader för dels avställnings- ochservicedrift av den första reaktorn iBarsebäcksverken, dels singeldrift av den andrareaktorn. Ersättning kan lämnas längst t.o.m. år2017. Utfallet var lägreän anslagna resurser. Att resursförbrukningen varlägre än beräknat beror på att fastighetsskatten förBarsebäck 1 har nedsatts till noll.MotionenI ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 yrkas avslag på hela anslagsbeloppet.Kärnsäkerhet i ÖsteuropaMotionenI ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 föreslås att ett nytt statligt anslaguppförs och att för 25 miljoner kronoranvisas för stöd till kärnsäkerhet i Östeuropa.Solcells- och vätgasforskningMotionenI motion 2003/04:N413 föreslåsatt anvisas på ett nytt statligtanslag för forskning och utveckling av solcells- ochvätgasbaserade system. Motionärerna framhåller attSverige har en framskjuten position när det gällerforskning och utveckling på dessa båda områden ochatt dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiganär det gäller den framtida energiförsörjningen.Stöd för villaägare att byta bortdirektverkande elMotionenI motion 2003/04:N413 föreslåsatt anvisas till ett nyttstatligt anslag för stöd till villaägare som villbyta bort direktverkande el. Anslaget syftar tillatt täcka kostnaderna för införandet av ett statligtbidrag för villaägare som vill byta bortdirektverkande el. Det statliga bidraget skall uppgåtill av investeringskostnaden i ett nytt ellerkompletterande uppvärmningssystem för husägare meddirektverkande el som enda energikälla. Det statligabidraget får ej överstiga per villa.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag och bemyndiganden ibudgetpropositionen. I motionerna 2003/04:N389 (m),2003/04:Fi240 (fp) och 2003/04:N413 (kd) förordasandra belopp än regeringen föreslagit för olikaanslag inom utgiftsområdet. Moderata samlingspartietvill göra besparingar på anslagen 35:14, 6 och 7med ca . föreslår enminskning med ca i jämförelsemed regeringens förslag. De besparingar som förordasrör anslagen 35:1, 2, 4, 6, 7, 9 och 10 samtidigtsom anslaget 35:5 skulle höjas med 25 miljonerkronor. Därtill föreslås ett nytt anslag (25miljoner kronor) för kärnsäkerhet i Östeuropa.Kristdemokraterna hemställer att besparingar görs påanslagen 35:13 och 58 samt förordar att två nyaanslag skall upprättas: dels ett anslag för stödtill villaägare som vill byta bort direktverkande el(), dels ett anslag för solcells-och vätgasforskning (). Sammanlagtinnebär förslagen en minskning med totalt 125miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.Utskottet har genom ett yttrande i form av ettprotokollsutdrag till finansutskottet tillstyrktregeringens förslag till ramar för utgiftsområdet.Av protokollsutdraget framgår att företrädarna förModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna tillstyrkte förslagen i respektivepartimotion. fattade beslut (bet.2003/04:FiU1) om ramarna för de olikautgiftsområdena för nästa budgetår. Utskottetsutgångspunkt är således att ramarna förutgiftsområdet för är fastställda.Av särskilda yttranden till föreliggandebetänkande framgår att företrädarna för de tidigarenämnda partierna vidhåller sina förslag till ramarför olika utgiftsområden och att de därför väljeratt inte delta i beslutet om anslagsfördelning förutgiftsområde 21 Energi.Utskottet övergår därmed till att närmarekommentera några i detta avsnitt berörda motioner.I motion 2003/04:N207 (kd) förordas bl.a. ökadeanslag för forskning och teknikutveckling avgeotermisk utvinning. Därvid vill utskottetframhålla att insatser kring geotermi ryms inomramen för forskning och utveckling i detenergipolitiska programmet. Som påpekas i motionenhar även bidragit med stöd tillsådan verksamhet. Enligt utskottets bedömningföreligger inget hinder för att satsningar görs pådetta område. Det är emellertid utskottetsuppfattning att prioriteringar mellan olika projektbör göras av ansvarig myndighet.Beträffande förslaget i motion 2003/04:Fi240 (fp)om att införa ett nytt anslag för kärnsäkerhet iÖsteuropa vill utskottet erinra om att sådanverksamhet finansieras inom utgiftsområde 7Internationellt bistånd.Ett nytt anslag föreslås även i motion2003/04:N413 (kd) för solcells- och vätgasforskning.Som redovisats under ett tidigare avsnitt omforskning och utveckling finansierarEnergimyndigheten sådan verksamhet.Under perioden 19982002 har, enligtEnergimyndighetens redovisning, 55,5 miljoner kronoranslagits till området vätgasbaserade energisystemmedan anslagits till områdetsolcellssystem.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2004för utgiftsområde 21. Likaså tillstyrks de övrigahär berörda förslagen till riksdagsbeslut somframlagts i budgetpropositionen. Samtliga mot dettastående motionsyrkanden avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmän inriktning av energipolitiken(punkt 1)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N324 yrkandena1 och 8 och 2003/04:N342 yrkandena 1, 8, 14, 15 och17, bifaller delvis motionerna 2003/04:N219,2003/04:N290 yrkande 11, 2003/04:N333 yrkandena 1och 7 och 2003/04:N413 yrkandena 1, 2, 7, 10 och 18och avslår motionerna 2003/04:U254 yrkande 10,2003/04:N300 yrkande 1, 2003/04:N312, 2003/04:N319yrkande 1, 2003/04:N380, 2003/04:N384 och2003/04:N407.StällningstagandeVi menar att den politiska styrningen avenergipolitiken radikalt måste förändras. Sverigehar ett i grunden väl fungerande energisystem. Genomlandets goda tillgång på vattenkraft och denframsynta kärnkraftspolitiken har vi en konkurrenskraftigelproduktionsindustri. Den av regeringen fördapolitiken undergräver emellertid dessa godaförutsättningar. Regeringens linje, att avvecklafungerande och miljövänlig elproduktion i svenskakärnkraftverk, har gjort till ennettoimportör av el. intäkter av elexporthar bytts mot kostnader för elimport somsårbarheten i det svenska energisystemet ökat.Resultatet av den förda politiken har blivit attelpriserna stigit och att hela samhälletsenergiförsörjning hotas vid stark kyla eller vidavbrott i någon del av elnätet. Risken föreffektbrist och driftavbrott har således ökat. Denosäkerhet som är kännetecknande för energipolitikengör att kraftbolagen inte vågar investerai ny produktionskapacitet.Ambivalensen när det gäller energipolitiken ochregeringens oförmåga att trygga den svenska el- ochenergiförsörjningen tydliggörs än mer vid en närmaregranskning av de olika mål som fastställts förpolitiken. Flera av de mål som ställts upp kan sägasvara oförenliga och i vissa fall helt motstridiga.Det gäller bl.a. målet att avveckla kärnkraftensamtidigt som tillgången på el och annan energiskall tryggas på villkor somär konkurrenskraftiga med omvärldens. Även ettuppfyllande av miljömålen omöjliggörs genom enavveckling av kärnkraften. Utsläppen avväxthusgaser, inte minst koldioxid, kommer att ökakraftigt. Kol- och oljebaserad elproduktion både ioch utanför gränser kommer att vara det somkompenserar bortfallet när kärnkraften avvecklas.Det energipolitiska omställningsprogrammet, vilketbl.a. innefattar satsningar på information ochåtgärder för att spara energi i hushållen, har visatmagert resultat. Vi menar att det är bådeineffektivt och kontraproduktivt att kombinerasådana satsningar med ett fastighetsskattesystem sominnebär att investeringar i energisparåtgärder somvillaägare gör ökar boendekostnaderna i form av höjdfastighetsskatt.Sverige behöver därför en ny och långsiktigenergipolitik. Vår uppfattning är attenergipolitiken bäst främjas genom en frienergiproduktion inom ramen för givna miljö- ochsäkerhetskrav. Det övergripande målet för densvenska energipolitiken bör därför reduceras tillatt främja en säker och konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela landet, som allenergiproduktion skall klara högt ställda miljö- ochsäkerhetskrav i enlighet med den generellamiljöpolitiken.Valet av produktionsform skall inte avgöras genompolitiska beslut, utan energipolitiken främjas bästgenom en fri produktion. Statsmakternas roll bördärför inskränkas till att fastställa de spelreglersom skall gälla på marknaden i allmänhet och isynnerhet vad gäller miljö, säkerhet och beredskap.Utöver att fastställa villkoren för marknadensaktörer skall staten inte försöka styra vilkenteknik eller produktionsform som skall utvecklas.Konsumentstyrning och marknadsekonomi skall rådainom de ramar statsmakterna fastställer. Det sagdainnebär bl.a. att alla typer avproduktionsanläggningar för energi skall tillåtas,om de uppfyller uppställda generella krav på hälsa,miljö och säkerhet. Vidare bör energiskattesystemeti reformeras och utformas så att det blirintressant att investera i en utökad elproduktion.Vi välkomnar en successiv omställning av detsvenska energisystemet till att bli ekologiskthållbart. Omställningen måste dock ske med hänsyntill behov av tillväxt och ökadsysselsättning. menar vi att allaenergislag skall klara konkurrensen påenergimarknaden utan subventioner. Det system medelcertifikat som regeringen och dess stödpartierinfört för att främja produktionen av förnybar elanser vi i grunden vara felaktigt. Vi förordardärför att fattar ett beslut som ledertill ett avskaffande av elcertifikaten.Därtill ser vi det som angeläget att ABbörsintroduceras och privatiseras. Ägandet i form aven politiserad styrelse och en politisk styrning avbolaget påverkar både trovärdigheten ocheffektiviteten i negativ bemärkelse. ären ansenlig och viktig aktör i det svenskaenergisystemet, och inom bolaget har stora värdenbyggts upp. Vi menar att det är angeläget att dessavärden hanteras på ett effektivt sätt. En statligaktör som har en mindre finansiellhandlingsfrihet än sina konkurrenter på denavreglerade marknaden. vill vi ifrågasättaförenligheten mellan det uppdrag bolaget sägs ha iomställningsarbetet av energisystemet med det faktumatt startar upp gamla oljekraftverk iSverige och bryter brunkol i . Vi välkomnardärför den tidigare nämnda granskning av VattenfallAB som nu inlett.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad somhär förordas. Därmed blir motionerna 2003/04:N324(fp) och 2003/04:N342 (m) tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks. Det sagda ligger även delvis ilinje med vad som i aktuell del anförs i motion2003/04:N413 (kd). Även motionerna 2003/04:N219 (m),2003/04: N290 (m) och 2003/04:N333 (m) kan med detanförda till viss del anses tillgodosedda. Övrigahär aktuella motioner avstyrks i berörda delar.2. Allmän inriktning av energipolitiken(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2003/04:N413 yrkandena 1,2, 7, 10 och 18, bifaller delvis motionerna2003/04:N324 yrkandena 1 och 8 och 2003/04:N342yrkandena 1, 8, 14, 15 och 17 och avslår motionerna2003/04:U254 yrkande 10, 2003/04:N219, 2003/04:N290yrkande 11, 2003/04:N300 yrkande 1, 2003/04:N312,2003/04:N319 yrkande 1, 2003/04: N333 yrkandena 1och 7, 2003/04:N380, 2003/04:N384 och 2003/04:N407.StällningstagandeDen energipolitik som regeringen tillsammans medsina stödpartier för präglas av en kortsiktighet sommissgynnar såväl konsumenter som producenter.Kortsiktigheten har bl.a. bidragit till attinvesteringar i nya produktionsanläggningar hittillsuteblivit. Detta har resulterat i höjda elpriser ochelbrist. Regeringen saknar även en samladklimatpolitisk strategi. En förändring måste därförkomma till stånd.Det är min mening att målet för energipolitikenbör vara att åstadkomma ett ekologiskt uthålligtenergisystem utan drastiska prisförändringar,elbrist eller andra betydande påfrestningar påvälfärden och sysselsättningen. I likhet med vad somanförs i motion 2003/04:N413 börden svenska energiförsörjningen tryggas genom enlångsiktig och medveten energipolitik med fastaspelregler där inhemska förnybara energikällor utgören växande bas. Kärnkraften skall fasas ut urenergisystemet i takt med att den kan ersättas medförnybar energi. Tillförseln av ny energi måste tillstörsta delen bygga på förnybara energislag. Därförbör investeringar i biobränslebaserad kraftvärme,vindkraft, solenergi och småskalig vattenkraftstödjas.När det gäller målet om ökad elproduktion baseradpå förnybar energi, anser jag att målet för år 2010bör varar i stället för det beslutade måletom . Det system med elcertifikat som riksdagenfattade beslut om är emellertid fel vägatt gå. Regelverket är krångligt och systemetriskerar att slå ut mindre elproducenter samt hindranyinvesteringar i förnybar energi som för stundeninte är kostnadseffektiva. I stället bör möjlighetenatt införa ett fastprissystem för förnybar energiutredas. I ett fastprissystem skulle staten underett uppbyggnadsskede garantera ett visst pris.Fördelen med ett fastprissystem jämfört medelcertifikaten är att det öppnar för möjlighetertill prisdifferentiering mellan olika förnybaraenergislag. Ett fastprissystem skulle även skapaincitament för nyinvesteringar.För att begränsa klimatutsläppen krävs olikaåtgärder, framför allt insatser för bättreenergihushållning och en övergång till alternativaenergikällor, företrädesvis förnybara sådana. Dettagäller självfallet på det nationella planetsamtidigt som den måste ha etttydligare europeiskt perspektiv när det gällerenergipolitiken. Även stängningen avBarsebäcksreaktorerna bidrar negativt tillväxthuseffekten.Sverige är också i behov av ett nyttenergiskattesystem där skatter och miljöavgifterutformas med hänsyn till förhållandena i omvärlden.Ett nytt energiskattesystem behövs för att intenäringslivets konkurrenskraft skall inskränkas ochför att välfärden och sysselsättningen inte skalldrabbas. Det nya systemet måste vara långsiktigt ochutformas så att miljöbelastningen minimeras. Vidaremåste det säkerställa tillgången på en under tryggaoch säkra förhållanden framställd energi tillrimliga priser.Beträffande kan konstateras attbolaget nu koncentrerar sina resurser till främstTyskland och .