bet · GQ01UU4 · 2003-02-11 00:00:00 — Fängelsestraff får inteutdömas utan barnsoldaterna skall undergårehabiliterings-, reintegrerings- ochutbildningsprogram.Utskottet menar att det nu är angeläget att enhelhetsbedömning görs av hur effektivt FN-systemetsinsatser för barn i väpnade konflikter varit och vadsom krävs för att ytterligare stärka dessa insatser.I strategiska plan för perioden 2002-2005återfinns frågorna om hur organisationens verksamhetkan bidra till skydd av barn i väpnade konfliktersom en av de mest prioriterade uppgifterna.Utskottet konstaterar vidare att Regeringskanslietskapacitet för konfliktförebyggande arbete harstärkts genom att sambanden mellankonflikthantering, fred, säkerhet ochfattigdomsbekämpning tydligare uppmärksammats.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U222 (m) yrkande7, 2001/02:U305 (kd) yrkande 10, 2001/02:U327 (kd)yrkande 12, 2001/02:U338 (s), 2001/02:U345 (fp)yrkande 57, 2001/02:U327 (kd) yrkande 13,2002/03:U282 (kd) yrkandena 10 och 11, 2002/03:U290(kd) yrkande 15 samt 2002/03:U296 (kd) yrkande 8.Barn med behov av särskilt stödMotionernaI motion 2001/02:U327 (kd) yrkande 4 krävs attsärskilda ansträngningar görs för att möta despeciella behov som barn med funktionshinder har ochatt tillse att deras rättigheter uppfylls. I motion2001/02:U327 (kd) yrkande 8, liksom i motion2002/03:U282 (kd) yrkande 7 framhålls att fattigdomär orsaken till att många föräldrar lämnar sin barnoch att många barn utnyttjas och hamnar iohälsosamma gatumiljöer. Motionärerna kräver attSverige i internationella sammanhang skall verka föratt fysisk och psykisk hjälp ges till gatubarn. Imotion 2002/03:U282 (kd) yrkande 3 framhävs viktenav att möta de särskilda behov som barn medfunktionshinder har för att se till att derasrättigheter uppfylls och att de behandlas medrespekt och som jämlika medborgare i samhället. Iyrkande 5 framhålls att barn med handikapp är merutsatta än andra vid väpnade konflikter och underflykt. De har svårt att uppfatta faran och är merutlämnade än andra barn om de skiljs från sinaföräldrar. Det finns ingen statistik överflyktingar med handikapp; i det som redovisasframgår enbart ålder och kön.Utskottets övervägandenGenom att FN:s specielle rapportör förhandikappfrågor varit svensk har det varit möjligtatt lyfta fram frågorna kring de funktionshindradesmänskliga rättigheter och aktivt verka för att FN:sstandardregler utarbetas i nära samklang den svenskasynen. Få länder och handikapporganisationerrapporterar om kränkningar, och för att kunna brytatystnaden är det därför viktigt att öka kunskapen ommänniskor med funktionshinder och deras rättigheter.Utskottet konstaterar att aktivt verkarför att främja deltagande av funktionshindradepersoner i seminarier och i att stärkainternationella handikapporganisationer iaktiviteter som omfattar arbetslivet, hälsovård ochsocialt deltagande.Utskottet har inhämtat att ett nordiskt samarbetepågår mellan departement, myndigheter ochorganisationer i syfte att stärka handikappfrågornasbetydelse inom utvecklingssamarbetet, såvälbilateralt som multilateralt. Utskottet konstaterarvidare att Sida stöder barn med handikapp genominsatser för att utveckla alternativ tillinstitutionsvård i och . Ilandstrategierna för de baltiska länderna stårangivet att insatser för att förbättra situationenför barn och ungdomar skall genomföras medutgångspunkt i barnkonventionen.Fysiskt och mentalt handikappade barn har detsärskilt svårt i de minst utvecklade länderna.Utskottet har tidigare konstaterat att ett av destora problemen för funktionshindrade barn är att deofta blir institutionsbarn och att de därför oftahelt förlorar all kontakt med sina föräldrar och kanfå stora svårigheter att anpassas till ett liv ute isamhället.Insamling, analys och presentation av köns- ochåldersfördelad statistik är prioriterade insatserinom svenskt utvecklingssamarbete. Behovet avgrundläggande information och tillförlitliga data påen rad områden blir allt viktigare och stöd tilluppbyggnaden av olika former av statistisk kunskaphar prioriterats av Sida. Födelseregistrering avbarn är särskilt viktig och statistik somreflekterar barns syn på sin situation börutvecklas, liksom kopplingen mellanstatistikinsamling, analys och ökad kunskap om barnssituation bland beslutsfattare. erbjuder isin verksamhet utbildning som är riktad tillbeslutsfattare, myndigheter, föräldrar och barn ombarns rättigheter i det egna landet. Den svenskabarnombudsmannen (BO) har t.ex. anordnat kurser ombarnets rättigheter för beslutsfattare från olikasamarbetsländer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U327 (kd)yrkandena 4 och 8 samt 2002/03:U282 (kd) yrkandena3, 5 och 7.Flickors situationMotionernaI motion 2001/02:U327 (kd) yrkande 9 krävs attSverige ger stöd till fortsatt arbete med att stärkaflickornas ställning och motverka diskriminering motdem. I motion 2001/02:U345 (fp) yrkande 25 krävs attSverige aktivt bidrar till arbetet med att hjälpaflickor som utsatts för könsstympning. Vidare krävsi motion 2001/02:U349 (kd) yrkande 16 att idet multi- och bilaterala biståndsarbetet och iandra internationella sammanhang särskiltuppmärksammar flickornas situation i och Kinaoch i yrkande 17 att frågan om prenatalkönsdiskriminering lyfts fram inom det bilateralautvecklingsarbetets ram. Motionärerna kräver iyrkande 18 att stöd bör ges till allmän utbildningoch upplysningskampanjer för att ändra attitydertill flickors och kvinnors människovärde ochmänskliga rättigheter och i yrkande 19 att iolika bilaterala och multilaterala sammanhanguppmärksammar den afrikanska flickans skolsituationför att få afrikanska myndigheter att på allvarengagera sig i problemet med sexuella trakasserieroch våld riktat mot flickor i skolorna. I yrkande 20krävs att internationellt skall arbeta motatt flickor och kvinnor används som handelsvaror ochslavar.I motion 2002/03:L277 (v) yrkande 5 krävs attSverige aktivt i FN och EU skall driva frågan ombarnäktenskap och tvångsäktenskap för att de utsattaflickornas och kvinnornas situation skall kunnaförbättras. Liknande yrkande framförs även i2002/03:A323 (v) yrkande 4.I motion 2002/03:U282 (kd) yrkande 8 krävs attSverige fortsätter att arbeta för att stärkaflickors ställning och motverka diskriminering, ochi yrkande 9 att i FN och EU skall arbeta motkvinnlig könsstympning.Utskottets övervägandenEnligt finns det ca 250 miljoner barn i åldern5-14 år som arbetar i , ochLatinamerika. Siffrorna inkluderar intehushållsarbete i det egna hemmet, vilket gör attmånga flickors arbetsinsatser inte räknas in istatistiken. Flickor som arbetar i hushållssektorntillhör de barnarbetare som far mest illa.Majoriteten av världens barnarbetare - -finns inom jordbruket. De flesta av dem arbetartillsammans med sina familjer på småfamiljejordbruk.Utskottet konstaterar att stöd tillutbildningsinsatser är den kanske viktigastehävstången ut ur fattigdom i alla samhällen; bådeför flickor och pojkar, kvinnor och män. För attförbättra flickors situation ger Sida stöd tillåtgärder i en rad länder. Insatser som bl.a. syftartill att öka andelen flickor som får tillgång tillgrundskoleutbildning. verkar också inomramen för det internationella utvecklingssamarbetetför att stärka flickors ställning och för att skapaförutsättningar för förbättrad information om derasegen sexuella och reproduktiva hälsa. Omfattandesvenska och svenskfinansierade insatser genomförs iett stort antal länder i och Asien.Sida ger stöd till WHO:s program för reproduktivhälsa och till det globala handlingsprogrammet föratt förstärka barnmorskefunktionen för säkraregraviditeter. Omkring 1,5 miljoner spädbarn dörvarje år på grund av att de inte ammas tillräckligtoch Sida stöder därför s.k. amningsnätverk runt om ivärlden. Dessa nätverk ökar barns möjligheter attöverleva, genom att värna deras rätt att bli ammadeoch arbetande mödrars rätt att få amma. Vidare görsinsatser i t.ex. och för attförstärka barnmorskefunktionen på bynivå medhandlednings- och utbildningsinsatser. I Afrikastöds ett omfattande nätverk, , för barnmorskor medforskningsintresse.I för barnets rättigheterkonstateras att nationell lagstiftning rutinmässigtanger en lägre ålder för giftermål för flickor änför pojkar. Utskottet menar att barnäktenskap ochtvångsäktenskap är uttryck för kvinnoförtryck ochsexuellt våld mot barn och kvinnor. Svensklagstiftning har ändrats för att komma åt defall då barn- eller tvångsäktenskap ingåttsutomlands och som tidigare blivit giltiga i Sverige.Både och FN:s konvention omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,CEDAW, syftar till att ha samma myndighetsålder föräktenskap för kvinnor som för män.Sverige har i flera fall tagit initiativ till attFN-organisationerna , WHO och UNFPA aktivtskall verka för att kvinnlig könsstympning upphör.Sverige har också som ett led i arbetet mot våld motkvinnor vid upprepade tillfällen tagit upp frågan iFN. Utskottet anser att bekämpande av kvinnligkönsstympning är en fråga om mänskliga rättigheter.Enligt FN:s konvention om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor måste seder och brukavskaffas, som grundar sig på föreställningen om detena könets underlägsenhet.Sociala, kulturella och religiösa faktorer kanaldrig användas som ursäkt för att begå brott mot demänskliga rättigheterna. Det mest effektiva sättetatt bekämpa prenatal könsdiskriminering, dvs.selektiva aborter, är att i ett brett perspektivarbeta för att motverka föreställningen om attflickor och kvinnor är underordnade män. Sverigeverkar i såväl det bilaterala som det multilateralautvecklingssamarbetet för att synliggöra kvinnorsoch mäns olika villkor. Riktade insatser görs inomdetta område i bl.a. och förjämställdhet och för att förstärka kvinnors ochflickors situation.Könsstympning är ett oacceptabelt uttryck förkvinnoförtryck och sexuellt våld. Denna typ av våldhar ingen legitimitet i de religioner ellersamhällsskick som oftast åberopas utan förekommerfortfarande som utbredd, förvrängd social praxis.Motiven uppges varierar från socialt tryck - attflickor annars riskerar att förbli ogifta - till attkontrollera kvinnors och ogifta flickors sexualitet,och till behovet av inkomster för dem som utförstympningen. Det är oacceptabelt och oroande att dedjupt kränkande övergreppen sker mot de yngstaflickebarnen och även mot flickor och kvinnor efterdöden.I slutet av 1980-talet kom, bl.a. på svensktinitiativ, frågan om könsstympning för första gångenupp i FN:s barnfonds, , styrelse. Denregionala afrikanska organisationen mot skadligatraditionella medicinska sedvänjor, Inter AgencyCommittee against Harmful Traditional HealthPractices, ombads redogöra för problemets omfattningoch innebörd, och därigenom uppmärksammades det attövergreppen fortsätter, även i de länder som sedanlänge lagstiftat mot sedvänjan.Sverige har i flera fall givit stöd och tagitinitiativ till att , , UNFPA och andraorganisationer aktivt skall verka för att både biståoffren för könsstympning och arbetet med att helteliminera sedvänjan. Svenskt stöd har också gåtttill Internationella familjeplaneringsfederationen(IPPF) för insatser mot könsstympning. Det har bl.a.utvecklats en rad initiativ där lokalakvinnoorganisationer arbetar med att ersättakönsstympningen med andra, mer symboliska, riter föratt markera att unga flickor blir upptagna isamhällsgemenskapen.Utskottet menar att det är viktigt att Sverigeäven fortsättningsvis engagerar sig i dessa frågoroch fortsätter att vara pådrivande för att ungaflickor och kvinnor inte skall utsättas för och blilidande av det våld som könsstympning innebär. Detär viktigt att också driver arbetet motkönsstympning inom ramen för EU:s bistånd, och ienlighet med gemenskapens nya utvecklingspolicyskall barn- och barnrättsfrågorna drivas somprioriterade teman.Utskottet konstaterar att FN:s generalsekreterareunder 2002 redogjorde för de åtgärder sommedlemsstaterna genomfört för att verka mot våld motkvinnor genom s.k. hedersmord. ger sittstarka stöd till detta arbete och utskottet anseratt det internationella samfundet med kraft måsteagera för att denna form av våld mot kvinnor upphör.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U327 (kd)yrkande 9, 2001/02:U345 (fp) yrkande 25,2001/02:U349 (kd) yrkandena 16-20, 2002/03:L277 (v)yrkande 5, 2002/03:A323 (v) yrkande 4 samt2002/03:U282 (kd) yrkandena 8 och 9.Barn och hivMotionernaI motion 2001/02:U327 (kd) yrkande 7 liksom i motion2002/03:U282 (kd) yrkande 6 framhålls vikten av attgöra särskilda insatser för att upprättahandlingsplaner för att omhänderta barn som direkteller indirekt drabbats av hiv/aids. I motion2001/02:U9 (kd) krävs att måste ställa kravpå statsledningars agerande i kampen mot hiv/aids.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att fattigdom är både orsaktill och effekt av spridningen av hiv/aids ochsärskilt unga kvinnor och flickor löper risk attsmittas genom ofrivilliga, påtvingade samlag ochvåldtäkt. I takt med att smittan sprids utarmashälsovårdens resurser i utvecklingsländerna. Bristenpå lärare och många andra yrkeskategorier inomhälsovården är redan tydligt kännbar i vissa länder.Att stoppa spridningen av hiv/aids senast år 2015ingår i de främsta millennieutvecklingsmålen, och islutdokumentet från barntoppmötet är kampen mothiv/aids ett av huvudmålen. verkar såväl bi-som multilateralt för att samtliga samarbetsländerskall intensifiera sina ansträngningar i kampen mothiv/aids.Utskottet har tidigare konstaterat att hiv/aids ärett utvecklingsproblem som kräver ett brettangreppssätt och åtgärder som tar fasta på såvälförebyggande arbete som vård, behandling ochlindring av följderna för den enskilde och samhälletsom helhet. Unga människor är särskilt utsatta förinfektionsrisker och de har ofta inte tillgång tilldet stöd och den rådgivning som skulle behövas.Den av Sida utarbetade hiv/aids-strategin Attinvestera för framtida generation är ettarbetsverktyg för hiv/aids-insatser inom allasektorer, i alla samarbetsländer.Strategin lyfter fram olika typer av insatser somanses nödvändiga i kampen mot hiv/aids:1. att öka det politiska ansvaret2. att bygga ut effektiva hälsosystem3. att fortsätta preventionsarbetet4. att planera/hålla beredskap inom alla sektorerför att hantera konsekvenserna av epidemin5. att ge stöd till smittade och drabbade.Utskottet konstaterar vidare att vikten av att stärka kvinnansställning för att bekämpa spridningen av hiv finnsmed som ett inslag i den deklaration om hiv/aids somFN:s generalförsamling antagit och som även är enbetydelsefull del av den svenska politiken påområdet.Sverige har ökat stödet till och under 2002uppgick det till . Sida har aktivtmedverkat i förhandlingarna kring och styrningen avden nya internationella fond som prioriterar arbetetmot hiv/aids, malaria och tuberkulos, och Sverigehar avsatt tillfonden. Sida bidrar dessutom med 1 miljon kronortill utvärderingen av som varit operativ . Därutöver utbetalades ca 290 miljoner kronorunder 2001 för insatser inom det bredare områdetsexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.Enligt utskottets mening bör i sin dialogmed samarbetsländerna stödja dessa länders egetarbete med att uppfylla de åtaganden som de gjort iinternationella sammanhang vad gäller bekämpning avhiv/aids. Antalet barn som blivit föräldralösa pågrund av hiv/aids-epidemin växer lavinartat i främstAfrika, och många barn lämnas helt ensamma utanstöd. Utskottet anser att en bedömning avförhållandena för exempelvis föräldralösa barn börske på landnivå och utgå från de behov som finns irespektive land. På lokal nivå kan man bäst bedömavad som krävs för att göra de bästa och mestangelägna insatserna för drabbade, ofta föräldralösabarn.Under det svenska ordförandeskapet i EUgenomfördes en specialsession i FN:sgeneralförsamling om hiv/aids. Mötet antog enhälligtett handlingsprogram som bl.a. kräver att varje landhar ett nationellt program mot spridningen av hiv år2003.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U9 (kd),2001/02:U327 (kd) yrkande 7 samt 2002/03:U282 (kd)yrkande 6.Regeringens skrivelseUtskottet har mottagit regeringens skrivelse2001/02:186 Ett barnrättsperspektiv iinternationellt utvecklingssamarbete, vilkenföreslås bli lagd till handlingarna.UtskottetReservationer1. (punkt 1)av (), () ochLotta N ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:L264 yrkande1, 2001/02:U209 yrkandena 2 och 4 samt 2002/03:U313yrkande 24. Motionerna, 2001/02:U327 yrkande 14,2001/02:U345 yrkande 23, 2002/03:U228 yrkande 20,2002/03:U282 yrkande 12 samt 2002/03:U313 yrkande 24avslås med vad utskottet anfört.StällningstagandeIngen konvention om mänskliga rättigheter harratificerats så snabbt av så många länder som den ombarnets rättigheter. Verkligheten visar dock att denpolitiska viljan måste stärkas för att alla barnskall få sina rättigheter tillgodosedda. FN:skonvention om barnets rättigheter har ratificeratsav alla länder utom och . har valtatt inte ratificera medhänvisning till att den inkräktar på föräldrarnasrättigheter. bör starkt uppmana attratificera FN:s barnkonvention.FN:s barnkonvention tar nästan enbart upp barnetsrättigheter gentemot staten i stället för att läggatyngdpunkten i konventionstexten på barnensföräldrar. verkar bygga påuppfattningen att barns skyddsbehov varierar medhänsyn till ändamålet i stället för med hänsyn tillbarnets ålder. Detta är oacceptabelt. Alla har rättatt vara barn , vilket vi anseratt bör verka för.Man brukar tala om ett aktivt respektive passivtbarnets bästa. Med ett passivt barnets bästa förståsatt barnet tillerkänns grundläggande skydd ochrättigheter med samma innehåll som gäller för övrigasamhällsgrupper. Innebörden av ett aktivt barnetsbästa är att barnet skall få rättigheter och skyddutöver vad andra grupper åtnjuter. Barnet skall fåett skydd mot vårdnadshavare som gör sig skyldigtill missbruk, försummelse eller brister i omsorgen.Ett liknande skydd finns för alla samhällsmedlemmargenom sociala och straffrättsliga lagar.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför.Vårt förslag lämnas med anledning av motionerna2001/02:L264 yrkande 1, 2001/02:U209yrkandena 2 och 4 samt 2002/03:U313 yrkande24.2. Kommersiell sexuell exploatering av barn(punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:U209 yrkande 8.Motionerna 2001/02:U327 yrkandena 1 och 2,2001/02:U345 yrkande 21 samt 2002/03:U282 yrkande 1avslås med vad utskottet anfört.StällningstagandeDen värsta formen av barnarbete är barnpornografin.Barnpornografi är brottsdokument, bilder ellerfilmsekvenser som beskriver sexuella övergrepp påbarn. Spridningen av barnpornografi har ökatdramatiskt det senaste årtiondet. Mycket av dennaökning beror på den ökade tillgången på ochanvändningen av nya kommunikationsmetoder.Tilläggsprotokollet till FN:s barnkonventioninnehåller även en uppmaning till envärldsomfattande kriminalisering av produktion,distribution och innehav av barnpornografi. AttInternet används i så stor utsträckning har fleraorsaker: Internet är billigt och enkelt att använda,anonymiteten är stor och det legala systemet ärsvagt. Såväl regeringar som IKT-branschen(information och kommunikationsteknik) måste ökasamarbetet för att både tekniskt ochlagstiftningsmässigt kunna hindra att teknikenanvänds till den kriminella verksamhet sombarnpornografin är. bör aktivt arbeta förett ökat samarbete mellan regeringar och IKT-branschen för att bekämpa spridning avbarnpornografi via Internet.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Mittförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U209yrkande 8.3. Barn och hiv (punkt 8)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:U9. Motionerna2001/02:U327 yrkande 7 samt 2002/03:U282 yrkande 6avslås med vad utskottet anfört.StällningstagandePolitiskt ledarskap är avgörande för framgångar iarbetet med att förebygga hiv och mildrakonsekvenserna av aids. Därför får aldrigbacka från att framföra tydlig kritik av politisktledarskap som motarbetar eller allvarligt försvårararbete och åtgärder för att förebygga hiv/aids, ochden måste ställa höga krav påstatsledningar som väljer att inte samarbeta ikampen mot hiv/aids. Den enorma ökningen avvåldtäkter av barn i en del afrikanska länderförklarades till stor del med myter om att man kanundgå att smittas av hiv och insjukna i aids genomatt ha samlag med oskulder, vanligtvis barn. Dennamyt leder till att barn smittas av hiv/aids och attvåldtäkter är ett omfattande problem. Världenspolitiska ledare måste ta ansvar och erkännaepidemins funktionssätt, spridningsvägar,konsekvenser och hur problemet skall angripas. I dagleder okunskapen till fruktansvärda kränkningar avmänniskovärdet.Det är av stor vikt att betonajämställdhetsperspektivet i arbetet mot hiv/aids.Liksom barn betraktas kvinnor inte sällan som enägodel i många av de värst hiv/aidsdrabbade delarnaav världen. Kvinnorna har inte makt över sin egenkropp, och deras rättigheter i jämförelse medmannens är i det närmaste obefintliga. Det ärvanligtvis männen som blir infekterade av hiv ochför smittan vidare. Kvinnorna förväntas ställa upppå männens önskemål och för sedan smittan vidaretill barnen vid födseln eller genom exempelvisamning.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U9.Särskilt yttrande1. Kommersiell sexuell exploatering av barn(punkt 4)av () och ().Först har den skrämmande omfattningenav den internationella barnsexhandeln blivit känd.Enligt från barntoppmötet äruppskattningsvis 1,2 miljoner barn offer förtrafficking. Grundorsaken är fattigdom. Barn frånutarmade länder är de mest utsatta eftersom de harfå möjligheter till utbildning och arbete.Det har tagit regeringen innan kritikenmot den handlingsplan som regeringen presenterade1998 togs på allvar. Handlingsplanen kritiseradesför att vara dåligt underbyggd och allmänt hållensamt för att sakna tydliga tidsramar och konkretaförslag. Kunskapen om den svenska situationen brastockså i och med att man inte ansåg att ytterligareåtgärder krävdes för svensk del, detta trots att detsaknas systematiserad information om denna typ avbrott begångna av svenskar i andra länder. I 40 århar den extraterritoriella lagstiftningen funnits,och har endast en person dömtstrots ett flertal gripanden.Kommersiell sexuell exploatering av barn är ettinternationellt problem. En förutsättning för attkunna bekämpa kommersiell sexuell exploatering avbarn är internationellt samarbete. skallbidra till sådant samarbete.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2001/02:186 Ettbarnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete.Motioner från den allmännamotionstiden2001/02:L264 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börverka för att bättre tydliggörföräldrarnas ansvar samt att en alltför tidigmyndighetsålder inte bör tillåtas.2001/02:U209 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att starktuppmanar att ratificera FN:s barnkonvention.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utandröjsmål bör ratificera tilläggsprotokollet tillFN:s barnkonvention.6.