bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — (punkt 6)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. bifallerdärmed motion 2002/03:So298 yrkande 13.StällningstagandeFör att ge maximal kraft åt ansträngningarna attligga i den medicinska och biomedicinskaforskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ettsvenskt "" efteramerikansk förebild. "ochhälsa" skall kraftsamla och möjliggöra ny, mertvärvetenskaplig forskning, men också fördjupaforskningen inom olika discipliner med anknytningtill hälsa och sjukvård i vid mening. Målsättningenskall vara att sammanföra olika kategorier avämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande ochkunskap som inte är möjlig att erhålla inom varjevetenskapsområde för sig. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.12. Förlossningsvård (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So443 yrkande 19 och2002/03:So509 yrkande 4 samt avslår motion2002/03:So400 yrkande 1.StällningstagandeDet är viktigt med trygghet såväl före, under somefter en förlossning. har detskett en neddragning av antalet platser på landetsförlossningskliniker. Bristen på barnmorskor hartidvis varit stor. Vi anser därför att en nationellBB-garanti bör införas. Senast föreberäknad nedkomst skall besked ha lämnats om varförlossningen skall ske. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.13. Förlossningsvård (punkt 7)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. bifallerdärmed motion 2002/03:So400 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:So443 yrkande 19 och2002/03:So509 yrkande 4.StällningstagandeFörlossnings- och mödravården har av olika skäl gettanledning till tidningsrubriker. Många kvinnor ochmän har uttryckt oro och otrygghet införgraviditeten och den förestående förlossningen. Oronhar främst handlat om att man inte känner sig säkerpå om det finns plats på den förlossningsklinik somgeografiskt är närmast. Det finns även en otrygghetöver om personalen kommer att vara stressad på grundav arbetsbördan.Vi anser att förlossningsvården skall erbjudageografisk närhet, trygghet och lyhördhet förkvinnans önskemål. Inom ramen för landstingetsansvarsområde bör detta prioriteras. Det krävsenligt vår uppfattning en nationell översyn avförlossningsvården med förslag på åtgärder för attförbättra och utveckla förlossnings- ochmödravården. Vad vi nu anfört bör ges regeringentill känna.14. Telemedicin (punkt 8)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. bifallerdärmed motion 2002/03:So450 yrkande 7 och avstyrkermotion 2002/03:So443 yrkande 40.StällningstagandeEn viktig aspekt i utvecklingen av telemedicin äratt det sker en samordning av operativsystem så attdet är möjligt att ha den kommunikation som maneftersträvar. ansvarar varje landsting förutveckling och upphandling av sitt system, vilketgör att de inte alltid är kompatibla med varandra.Vi anser att bör få i uppdrag attutreda möjligheterna till en samordning och enutveckling av ett gemensamt system som omfattar helasjukvården. Vad vi nu anfört bör ges regeringen tillkänna.15. Telemedicin (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkande 40 och avstyrkermotion 2002/03:So450 yrkande 7.StällningstagandeTelemedicinen gör det möjligt att skickaröntgenplåtar eller bilder för konsultation tillnärmaste sjukhus eller till en specialist i en annandel av världen. Telemedicinen utvecklar ocksåambulans- och helikoptersjukvården. Vidare gertelemedicinen tillgång till specialistvård i helalandet som specialister inte behöver oroasöver att förlora sin kompetens om de arbetar långtifrån det stora sjukhuset. Kunskapen ochutvecklingsmöjligheter finns genom attkunskapsöverföring är möjlig över "nätet". Målet förprojektet 2 är att utvecklatelemedicinlösningar för primärvården och etableraspecialistnätverk. Jag anser att projektet börimplementeras i den svenska sjukvårdspolitiken ochstödjas genom nationella satsningar. Vad jag nuanfört bör ges regeringen till känna.16. Husläkarlagen (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 1.StällningstagandeProblemen i primärvården är många ochomfattande. har man på många håll i Sverigesvåra problem med vårdcentraler utan läkare ochäldrevård med för svag primärvårdskontakt.Regeringen har anslutit sig tillmålsättningen att antalet specialister iallmänmedicin i genomsnitt skall bli en på 1 500invånare. Men skall det målet uppnås somambitionerna höjs för primärvården så krävs detenligt vår uppfattning en husläkarlag. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.17. Vårdens ägarformer (punkt 11)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. bifallerdärmed motion 2002/03:So205 yrkande 3 och avslårmotion 2002/03:N396 yrkande 18.StällningstagandeSocialminister tänker förbjudavårdgivare där skattepengar och privat finansieringav vården blandas. Vi vill framhålla att dealternativa vårdgivarna - som är "blandfinansierade"- dimensionerar sin verksamhet efter vårdavtalen medlandstingen. Detta bidrar till att korta vårdköer.Sedan säljer dessa vårdgivare överkapacitet tillförsäkringsbolagen. Vården blir härigenom effektiv,vilket gynnar båda patienter och skattebetalare. Vadvi nu anfört bör ges regeringen till känna.18. Vårdens ägarformer (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. bifallerdärmed motion 2002/03:N396 yrkande 18 och avslårmotion 2002/03:So205 yrkande 3.StällningstagandeJag vill framhålla att det är betydelsefullt att enkommunstyrelse när det gäller sjukvård ochsocialtjänst (dvs. så kallade B-tjänster enligtlagen (1992:1528) om offentlig upphandling, )skall kunna ge icke vinstdrivande företag uppdragetatt driva viss verksamhet. bör ändras i linjemed detta. Vad jag nu anfört bör ges regeringen tillkänna.19. Patientutbildning (punkt 12)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. bifallerdärmed motion 2002/03:So450 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att patientutbildningen bör utökas. För attpatienten skall kunna ha ett reellt inflytande ochkunna fatta egna beslut krävs det alltmerkunskap, både om sjukdomen och om hur sjukvården äruppbyggd och vilka rättigheter man har som patient.En välinformerad och kunnig patient bidrar ocksåtill en mer lyckad behandling och trygghet även förbehandlaren. Goda exempel finns redan i landet,bl.a. hjärtskola för patienter som haft en infarkt.Vi anser att bör få i uppdrag attutforma förslag till program för patientutbildning ide stora folksjukdomarna, t.ex. kärlsjukdomar,diabetes, astma, psykossjukdomar och ryggbesvär. Vadvi nu anfört bör ges regeringen till känna.20. Informationsförsörjning ochverksamhetsuppföljning (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkande 24.StällningstagandeSåväl myndigheter som vårdgivare ochsjukvårdshuvudmän är beroende av att tillförlitligstatistik av hög kvalitet finns tillgänglig.Jämförbara nationella nyckeltal bör därförutarbetas. bör, tillsammans medsjukvårdshuvudmännen, intensifiera arbetet mednyckeltal som ger möjlighet till jämförande analysermellan sjukvårdens institutioner i hela landet. Vadjag nu anfört bör ges regeringen till känna.21. (punkt 14)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. bifallerdärmed motion 2002/03:So450 yrkande 9.StällningstagandeHos många människor finns det en känsla avmaktlöshet inför vårdapparaten. Vi anser därför atten statlig patientombudsman skulle kunna fungera somen från sjukvården fristående instans dit patienterkan vända sig med klagomål och få aktiv hjälp medatt få sitt ärende prövat i rätt instans. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.22. Möjlighet att välja primärvårdsenhet(punkt 16)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. bifallerdärmed motion 2002/03:So398.StällningstagandeDet finns olika tolkningar av om den enskildamedborgaren är tvungen att "lista sig" hos denenskilda husläkaren eller om det är möjligt att"lista sig" hos primärvårdsenheten,husläkarmottagningen eller vad man lokalt valt attnamnge primärvården som.En del landsting tolkar hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) (HSL) så att man kan "lista sig" på envårdcentral medan andra tolkar det så strikt att maninte kan. I vissa fall har det fått som konsekvensatt det finns vårdcentraler som har så få listadepatienter att de kan tvingas lägga ned. Och detberor inte på avsaknad av patienter utan påproblemet att man tolkar HSL så att man inte får"lista sig" vid vårdcentraler, vilket på vissa hållinnebär att man får lägre ersättning. Regeringen börge i uppdrag att se över tolkningenav HSL och komma med förslag till riktlinjer somäven möjliggör listning till en verksamhet. Vad vinu anfört bör ges regeringen till känna.23. Personalförsörjning inom hälso- ochsjukvården (punkt 17)av (), KerstinHeinemann (fp), (), AnneMarie () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 8 och avslårmotionerna 2002/03:So245, 2002/03:So499,2002/03:So443 yrkandena 42 och 43 och 2002/03:So509yrkandena 10 och 11.StällningstagandeSverige kommer, om ingenting görs, att få enskriande brist på vårdpersonal. duggarlarmrapporterna om personalbrist tätt. Samtidigtblir den personal som arbetar i vården mer belastad.Utbrändheten ökar, och det är slående att ökningenav långtidssjukskrivningar varit stor inom justhälso- och sjukvård.Vårdsektorn behöver bli mer attraktiv för att flerskall söka sig dit. För att attraktionskraften skabli stark måste lönerna vara så konkurrenskraftigaoch arbetsvillkoren sådana att vården kan locka tillsig och behålla tillräckligt med personal.Karriärvägarna inom vårdyrkena måste utvecklas.Det måste göras attraktivt för dem som lämnat yrketatt återvända. En annan angelägen reform är attunderlätta för personer med utländsk bakgrund somhar vårdyrkesutbildning att arbeta inom vårdyrkena.Det krävs åtgärder för att få i gång en fungerandevidareutbildning som är kompetenshöjande förpersonalen i vården och ger möjlighet förallmänläkare att forska som de tjänstgörsom allmänläkare.Fler vårdutbildade borde också få förverkliga sinavisioner. fick vårdanställda alltmindre att säga till om. De allra flestavårdanställda har därtill länge förmenatsmöjligheten att gå över till andra arbetsgivareeller rent av testa om vingarna bär på egen hand. Ipraktiken har vården bedrivits i monopolform.De vårdanställda måste få större inflytande översin arbetssituation. Små enheter med stortpersonalinflytande, väl fungerande husläkarteam ochavknoppad verksamhet har visat sig mycket positivtvad gäller bemötandet av patienter, men även vadgäller personalens upplevelse av glädje och trivseli arbetet. Inflytande över schemaläggning,arbetstider och andra frågor som rör arbetetsorganisering måste bli verklighet för alla dem somarbetar inom offentlig sektor. Traditionellahierarkier konserverar gamla yrkesroller inom vårdenoch verkar hindrande för att utvecklaarbetsorganisationen. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.24. Personalförsörjning inom hälso- ochsjukvården (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. bifallerdärmed motion 2002/03:So509 yrkandena 10 och 11 ochavslår motionerna 2002/03:So245, 2002/03:So437yrkande 8, 2002/03:So499 och 2002/03:So443 yrkandena42 och 43.StällningstagandeJag anser att det är nödvändigt att se överdimensioneringen av dels specialistutbildning förläkare, dels vidareutbildning för sjuksköterskor.Det råder brist på barnläkare,onkologsjuksköterskor, reumatologer, neurologer,geriatriker, allmänläkare, intensivvårdssköterskor,röntgensköterskor m.fl. För att kunna erbjuda en godvård krävs utökade utbildningsinsatser.Därför bör regeringen återkomma med förslag somstämmer överens med de långsiktiga behov som finns.Många äldre får ålderssymtom som kräver god vård.Det är alldeles uppenbart att behovet av fler läkaremed specialistkompetens i åldrandets sjukdomarväxer. Det behövs ett kompetenslyft för läkare ochvårdpersonal i geriatrik. För att säkra tillgångenpå geriatrisk läkarkompetens krävs en långsiktigplanering. Behovet måste därför kartläggas. Detbehövs en nationell uppföljning av geriatrikensutveckling, en analys som kan läggas till grund förlandstingens långsiktiga planering för atttillgodose behovet av geriatrisk kompetens under denärmaste 10-15 åren. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.25. Personalförsörjning inom hälso- ochsjukvården (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkandena 42 och 43 ochavslår motionerna 2002/03:So245, 2002/03:So437yrkande 8, 2002/03:So499 och 2002/03:So509 yrkandena10 och 11.StällningstagandeJag anser att det är hög tid att utforma en strategiför hur man skall klara de kommande årenspersonalförsörjning inom vård och omsorg.Centerpartiet har föreslagit 70 000 volontärer tillskola, vård och omsorg genom direktiv tillSocialstyrelsen och att uppmuntravolontärverksamhet. Vårdutbildningarna utökas ochfler människor måste stimuleras till att söka tillvårdutbildningarna. Vårdyrken kan uppvärderas genomförbättrad arbetsmiljö samt ökat inflytande.Jag vill också framhålla att det är en grovmisshushållning att många sjukvårdshuvudmän tvingasrekrytera läkare och specialister från andra länder,som vi inte lyckats fånga upp denkompetens som redan finns hos många invandrare.Hinder i form av centralstyrdaarbetsmarknadsdirektiv måste bort, så att viregionalt får frihet att använda resurserna för attge undervisning i svenska och komplettera det somsaknas i deras vårdutbildning för svenskaförhållanden. Det behövs mer samverkan mellan olikaaktörer, landsting, länsarbetsnämnder och kommuner.Socialstyrelsen och andra centrala myndigheter börverka för att välutbildad sjukvårdspersonal skall fåmöjlighet att komplettera sina utbildningar. Detbehövs också fler kurser i sjukvårdssvenska. Vad jagnu anfört bör ges regeringen till känna.26. Vård utomlands (punkt 18)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. bifallerdärmed motionerna 2002/03:U323 yrkande 6 och2002/03:So298 yrkande 11.StällningstagandeVi anser att patienter i - som på sedvanligtsätt har fått behovet av en operation ellerbehandling fastställt här hemma - skall kunna sökanödvändig vård utomlands. För verkligthögspecialiserad vård är fortfarande ettlitet land. Det kan inte minst därför vara bådebättre och billigare att använda utländsk kompetensi vissa fall. Ett bättre resursutnyttjandestimuleras även genom att ledig kapacitet hela tidenrapporteras till databaser. Patienten kan på så sättfå aktuell information om kötider m.m. i ochutomlands. Patienten kan då själv välja. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.27. Sponsorer i vården (punkt 19)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. bifallerdärmed motion 2002/03:So450 yrkande 6.StällningstagandeSjukvårdens svårigheter att få sina resurser atttäcka behoven har inneburit att företagssponsringblir allt vanligare. Det finns självklart en positivsida av att människor vill dela med sig och ge gåvortill utsatta människor och områden. Vi anser dockatt det finns risker förknippade med en renodladföretagssponsring. I synnerhet som det saknasenhetliga regler och policy omkring sponsring ivården.Behoven av utrustning till exempelvis barnklinikerär lika stort oavsett var sjukhuset är beläget.Sponsringen visar på tydliga regionala skillnadersom inte kan betraktas som acceptabla. Det finnsäven en klar koppling mellan sponsring och s.k.glamorösa verksamheter. Vi har inte kunnat iakttanågra sponsorsobjekt inom områden som psykiatrieller äldreomsorg. Vi kan inte instämma i påståendetatt sponsring i vården är en fråga för varje enskiltlandsting och att det inte finns behov av ettenhetligt regelsystem. Ett sådant resonemang gårenligt vår uppfattning inte ihop med grunderna ihälso- och sjukvårdslagstiftningen om en god vård pålika villkor för hela befolkningen. Regleringen börvara nationell mot den bakgrunden att utgångspunkteni vården är en god vård på lika villkor för alla. Vianser därför att bör begära att regeringentillsätter en utredning för att fastställanationella regler för sponsring i sjukvården. Vad vinu anfört bör ges regeringen till känna.28. Privata vårdgivare (punkt 20)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So203 yrkande 4,2002/03:So205 yrkande 1, 2002/03:So298 yrkande 5,2002/03: So437 yrkande 9, 2002/03:Sf335 yrkande 12och 2002/03:A315 yrkande 6.StällningstagandeInom ramen för den hälsoförsäkring som vi föreslårskall det nuvarande landstingsmonopolet brytas upptill förmån för en mångfald av vårdgivare. Våraförslag om en obligatorisk hälsoförsäkring ochvårdgaranti ger ett ökat utrymme för alternativ tillden offentliga vården genom att människor kan väljaden vårdgivare som passar dem bäst. Förbud motvinstdrivande sjukvård skall avskaffas, liksomhinder för eller diskriminering av privataalternativ i jämförelse med offentlig drift. Vi villatt det skall vara möjligt att starta och driva egnaföretag inom vård och omsorg samt att sjukhus ochvårdinrättningar skall kunna drivas av privatabolag.I dag går en mycket liten andel av kommunernas ochlandstingens driftskostnader vidare till privataentreprenörer. Många patienter har alltid kunnat gåtill privata läkare som varit anknutna tillförsäkringskassan. Dessa läkarkontakter har skapatkontinuitet i vårdkontakten och därmed gett en extrakänsla av trygghet för den enskilde patienten. Vivet även att privata vårdgivare bidrar till attmedvetenheten om vad saker kostar inom vården ökar.Den privata vården har ofta fler nöjda patienter ochnöjdare personal, som den utnyttjarresurserna bättre. Detta borde tala för en merpositiv politik mot privata vårdgivare - en politiksom uppmuntrar mångfald i vården, inte en politiksom minskar antalet privata vårdgivare och försvårarför de få kvarvarande. Merparten av desjuksköterskor som övergått från offentlig tillprivat vård anser att övergången varit positiv.Initiativ från medarbetarna tas till vara i störreutsträckning och de anställda får mer stöd ochuppmuntran i sitt arbete.Vi vågar påstå att om människor tillfrågats hadevården i sett betydligt annorlunda ut än idagens landstingsstyrda organisation. Vi hade settfler enskilda läkare, fler enskilda vårdgivare, flerpersonaldrivna vårdgivare och fler privatägdavårdgivare. Vad vi nu anfört bör ges regeringen tillkänna.29. Privata vårdgivare (punkt 20)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 9 och avslårmotionerna 2002/03:So203 yrkande 4, 2002/03:So205yrkande 1, 2002/03:So298 yrkande 5, 2002/03:Sf335yrkande 12 och 2002/03:A315 yrkande 6.StällningstagandeI dag går en mycket liten andel av kommunernas ochlandstingens driftskostnader vidare till privataentreprenörer. Många patienter har alltid kunnat gåtill privata läkare som varit anknutna tillförsäkringskassan. Dessa läkarkontakter har skapatkontinuitet i vårdkontakten och därmed gett en extrakänsla av trygghet för den enskilde patienten. Vivet även att privata vårdgivare bidrar till attmedvetenheten om vad saker kostar inom vården ökar.Den privata vården har ofta fler nöjda patienter ochnöjdare personal, som den utnyttjarresurserna bättre. Detta borde tala för en merpositiv politik mot privata vårdgivare - en politiksom uppmuntrar mångfald i vården, inte en politiksom minskar antalet privata vårdgivare och försvårarför de få kvarvarande. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.30. Privata vårdgivare (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf335 yrkande 12 och avslårmotionerna 2002/03:So203 yrkande 4, 2002/03:So205yrkande 1, 2002/03:So298 yrkande 5, 2002/03:So437yrkande 9 och 2002/03:A315 yrkande 6.StällningstagandeDet finns ett antal undersökningar som alla tyder påen och samma sak, nämligen att anställda hos privatavårdgivare trivs bättre och mår bättre än sinakolleger hos offentliga vårdgivare. Merparten av desjuksköterskor som övergått från offentlig tillprivat vård anser att övergången varit positiv.Initiativ från medarbetarna tas till vara i störreutsträckning och de anställda får mer stöd ochuppmuntran i sitt arbete. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.31. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 21)av (), KerstinHeinemann (fp), (), AnneMarie () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 31. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So228, 2002/03:So298yrkande 7 delvis, 2002/03:So437 yrkande 2 och avslårmotion 2002/03:So443 yrkande 23.StällningstagandeVi anser att en återinförd etableringsfrihet förprivata allmänläkare ökar valfriheten. Vi villdessutom att etableringsfriheten förutomallmänläkare även skall omfatta geriatriker,barnläkare, gynekologer och barnmorskor.Vad särskilt gäller sjukgymnaster vill viframhålla att i en situation av ekonomisk knapphet ilandstingen upplever många att rehabilitering ochsjukgymnastik kommer i strykklass.