bet · GQ01UBU12 · 2003-04-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 27 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olika betygsfrågor.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.Yrkandena handlar om förändringar avbetygssystemen i och gymnasieskolan,avskaffande av betygen, möjligheten att pröva förnytt betyg och möjligheten att överklaga ett betyg,nationella prov, skriftliga omdömen ochutvecklingssamtal. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden samt utrednings- ellerberedningsarbete i frågan.Reservationer finns från , förslag till riksdagsbeslutMed hänsyn till de motiveringar som framförs underUtskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Betyg från årskurs 6 i och ifler stegRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub207 yrkande 3,2002/03:Ub229 yrkande 6,2002/03:Ub270,2002/03:Ub285,2002/03:Ub298 yrkande 3 i denna del,2002/03:Ub336 yrkande 4 och2002/03:Ub417 yrkande 13.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Möjlighet till betyg från årskurs 1 igrundskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub298 yrkande 3 i denna del.Reservation 2 (m)3. Utvärdering av betygssättningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 19.Reservation 3 (fp)4. Fler betygssteg i gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkande 20 och2002/03:Ub444 yrkande 12.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. Avskaffande av kursbetygRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkande 11 och2002/03:Ub444 yrkande 13.Reservation 5 (fp)Reservation 6 (kd)6. Avskaffande av betygenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub304 och2002/03:Ub388 yrkandena 1 och 3.Reservation 7 (v, mp)7. Prövning i gymnasieskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub244 yrkande 21 och2002/03:Ub429 yrkande 6.Reservation 8 (m, fp, c)8. ÖverklagandeRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub388 yrkande 2 och2002/03:Ub498 yrkande 2.9. Nationella provRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub207 yrkande 5,2002/03:Ub229 yrkande 8,2002/03:Ub417 yrkande 14 och2002/03:Ub444 yrkande 16.Reservation 9 (m, fp, c)Reservation 10 (kd)10. Skriftliga omdömenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub207 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub229 yrkande 7.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)11. UtvecklingssamtalRiksdagen avslår motion2002/03:Ub417 yrkande 12.Reservation 13 (kd)den 10 april 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), AnnaIbrisagic (m), (), MikaelaValtersson (mp), () och AxelDarvik (fp).2002/03UbU12Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden i oktober 2002väcktes ett antal motionsyrkanden i betygsfrågor igrund- och gymnasieskolan. Dessa behandlas i dettabetänkande.Yrkandena tar upp förändringar av betygssystemen igrundskolan och gymnasieskolan, avskaffande avbetygen, möjligheten att pröva för nytt betyg ochmöjligheten att överklaga ett betyg. Dessutombehandlas nationella prov, skriftliga omdömen ochutvecklingssamtal i yrkandena.Förslagen i motionerna, sammanlagt 27 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenBetygssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörförändringar av betygssystemet i grundskolanoch gymnasieskolan. Utskottet anger som grundför avslag tidigare ställningstaganden,pågående insatser samt beredningsarbete avlämnade utredningsförslag.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2(m), 3 (fp), 4 (m, fp, kd, c), 5 (fp), 6 (kd)och 7 (v, mp).Förändring av betygssystemet m.m. i grundskolanMotionerDe borgerliga partierna tar alla upp utformningen avbetygssystemet i och menar att betyg börges fr.o.m. årskurs sex i en sexgradig skala. IKristdemokraternas motion 2002/03:Ub417 yrkande 13påpekas att stegen i betygsskalan inte får vara förglesa om eleven skall motiveras att försöka uppnånästa steg. Med för få steg är det också svårt attmäta det som betygen skall mäta på ett rättvisandesätt. menar dessutom att betygenbör ges tidigare för att eleverna skall hinna vänjasig vid systemet före slutbetyget iårskurs nio. I motionerna 2002/03:Ub270 (kd) och2002/03:Ub285 (kd) framförs att ett betygssystem medfler betygssteg är studievänligare, både för den somhar lätt att lära och för den som har svårare. Medfler steg ökar möjligheterna till återföring, ochfunktionen av urvalskriterium för vidare studierförbättras.Moderaterna menar i motionerna 2002/03:Ub298yrkande 3 och 2002/03:Ub207 yrkande 3 att betyg bör ges, i sex steg,senast från sjätte klass men att det bör varamöjligt att ge betyg redan från årskurs ett.Folkpartiet anser i motion 2002/03:Ub229 yrkande 6att betygen ges alldeles . Elever,föräldrar, skola och skolpolitiker bör tidigare än iåttan få tydliga besked om elevenskunskapsutveckling. Dessutom är dagens antal stegför få för att kunna visa vilka kunskaper elevenhar. påpekar i motion 2002/03:Ub336yrkande 4 att betygen ger information om hur långteleven har kommit på väg mot måluppfyllelse och attbetygen inte bara är en utvärdering av elevernaskunskaper utan visar också hur väl skolan harlyckats stödja eleverna i deras kunskapsutveckling.Bland annat för att minska risken för sent insattastödinsatser bör betyg ges från årskurs sex, ochdessutom sättas i sex steg.I motion 2002/03:Ub244 yrkande 19föreslås att får i uppdrag att genomföraen utvärdering av betygen på nationell nivå för attundersöka om de motsvarar den kunskapsnivå som denationella målen och kriterierna anger. Skälet angesvara att godkända betyg i inte verkarmotsvara de kunskapskrav som ställs för att klarakärnämnena i gymnasiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena. Utskottet har behandlatmotsvarande motionsyrkanden ett flertal gånger(senast i bet. 2000/01:UbU13 och 2001/02:UbU10), ochutskottet finner inte anledning att nu ändratidigare ställningstaganden.Skolverket har utarbetat ett kommentarmaterial"Bedömning och betygssättning" liksom antologin i syfte att stödja utvecklingenpå området. pekar i sittkommentarmaterial på att skillnaden mellan olikabetyg i det svenska betygssystemet skall varakvalitativ. Det innebär att skillnader skallformuleras som kunnande av olika kvalitet. Att kunnabeskriva olika kvaliteter ställer stora krav på ettvälutvecklat och nyansrikt språk, och Skolverketmenar att ett betygssystem som baseras på verbaltbeskrivna kvaliteter gör det betydligt svårare attha många betygssteg. I ett kvalitativt system kanman inte heller tala om att steg mellan olika betygär lika stora. Det faktum att man vid meritvärderingtilldelar betyg numeriska vikter beror på att betyganvänds vid urval och har inte med självabetygssystemet att göra. Utskottet vill isammanhanget peka på utvecklingssamtalen och denmöjlighet som finns inom ramen för dessa att utbytainformation om elevens framsteg liksom att kommaöverens om vilka åtgärder som behövs för att stödjaeleven i det fortsatta arbetet.Skolverkets nationella kvalitetsgranskning år 2000om betyg och bedömning visade att det fannsbetydande brister vad gällde en rättvis ochlikvärdig betygssättning. Granskningen pekade bl.a.på behovet av samverkan och fortbildning för attförbättra situationen. För att säkerställakvaliteten i nuvarande betygssystem har regeringengivit i uppdrag att tillsammans medlärarorganisationerna genomföra en nationellkompetensutveckling för lärare om bedömning ochbetygssättning. Den nya Skolutvecklingsmyndighetenhar nu övertagit uppdraget och kommer efter hand attpresentera och genomföra olika aktiviteter.Utskottet vill här erinra om den roll de nationellaproven har att bidra till en mer likvärdigbetygssättning.Förändring av betygssystemet i gymnasieskolanMotionerFolkpartiet anser i motion 2002/03:Ub244 yrkande 20 att sexbetygssteg skall införas även i gymnasieskolan dådagens betygssteg inte på ett rättvisande sätt kanvisa elevernas skilda kunskapsnivåer. Folkpartietvill också införa slutbetyg i stället för kursbetyg.Ett sådant betyg speglar bättre vad eleven kan närhon eller han lämnar gymnasieskolan (yrkande 11).Kristdemokraterna framför i motion 2002/03:Ub444yrkande 12 att dagens betygssystem i gymnasieskolan,av samma skäl som för , skallkompletteras med flera steg. Fler steg behövs föratt på ett tydligt sätt kunna mäta kunskapernaliksom för att motivera eleverna att försöka uppnånästa steg. anser också att enövergång från kursbetyg till ämnesbetyg börövervägas eftersom dagens system med betygssättningi enskilda kurser har visat sig vara stressande föreleverna som möjligheten till helhet ochfördjupning i kunskaperna försvåras (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå yrkandena.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotsvarande yrkanden (senast i bet. 2001/02:UbU9 och2000/01:UbU10).Antalet steg i betygsskalan bygger på attkunskapskvaliteter för olika steg kan identifierasoch beskrivas i betygskriterier. En förändring avantalet steg skulle innebära en genomgripandeförändring av betygssystemet. För att säkerställakvaliteten i nuvarande betygssystem har regeringensom redan nämnts givit i uppdrag atttillsammans med lärarorganisationerna genomföra ennationell kompetensutveckling om bedömning ochbetygssättning för lärare. Den nyaSkolutvecklingsmyndigheten har övertagituppdraget.Gymnasiekommittén tar i sitt betänkande Åtta vägartill kunskap (SOU 2002:120) upp betygssystemet ochbetygssättningen. Kommitténs uppfattning är att eneventuell förändring av det rådande betygssystemetbör ske som en konsekvens av andra förändringar igymnasieskolan och dess struktur. Enligt kommitténskulle framlagda förslag om förändring av struktureni gymnasieskolan och större kurser medverka till attminska de problem med stress och fragmentariseringsom dagens system med kursbetyg bedöms orsaka.Kommittén föreslår att betyg sätts på kurs men attkurserna skall vara av större omfattning än ,ofta motsvarande ämne och block. I de fall ett blockbestår av kurser inom samma yrkesområde skulle ettbetyg på hela blocket vara naturligt. För detraditionella skolämnena kan betygen behövaredovisas separat. Kurser inom sådana ämnen skulle,med kommitténs förslag, komma att finnas inom flerablock, vilket då gör det naturligt att sätta betygpå var och en av kurserna. Vill man ta ytterligaresteg mot ett mer renodlat ämnesbetygssystem skerdetta lämpligast i samband med kommandekursplaneöversyn. Sammanfattningsvis menar kommitténatt det vid eventuella förändringar avbetygssystemet är viktigt med lång framförhållning.Utskottet menar att regeringens beredning avförslagen bör avvaktas.Avskaffande av betygenMotionerBåde och tar upp fråganom avskaffande av betygen. menar imotion 2002/03:Ub304 att en betygsfri skola skulleförbättra skolan i flera avseenden. Den betygsfriaskolan skall inte ses som en kravlös skola utan denskulle komma att ställa högre krav på såväl läraresom elever än dagens. avvisar detraditionella argumenten för betyg somutvärderingsinstrument, motiverande ochurvalsinstrument och menar att det finns lämpligaremetoder att använda för dessa syften. Ett försök medbetygsfri intagning till gymnasieskolan bör inledassnarast. anser i motion 2002/03:Ub388yrkandena 1 och 3 att betyg medför ett antalnegativa effekter och att en försöksverksamhet börinledas där betygen i avskaffas i enregion i landet. Ett avskaffande av betygen skallinte leda till en kravlös skola utan en skola därkunskap står i centrum med andra system avuppföljningar än betyg. Frågan om antagningssystemför högre utbildningar är komplicerad, menmöjligheten att successivt avskaffa det graderadebetygssystemet i bör utredas närmare,enligt Miljöpartiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare uttalat sig mot en översynav betygssystemet med motiveringen att det nuvarandebetygssystemet har funnits alltför (bet.2001/02:UbU10) liksom att införandet av detnuvarande systemet har krävt ett mycket omfattandearbete både på nationell och lokal nivå (bet.2001/02:UbU9). Utskottet vill också i detta sammanhang pekapå utvecklingssamtalens ökade roll i uppföljningenav elevens kunskapsutveckling. Genom den satsning påkompetensutveckling av lärare i frågor om bedömningoch betygssättning som Skolutvecklingsmyndighetentillsammans med lärarorganisationerna ansvarar för,ökar också förutsättningarna för likvärdiga ochrättvisa betyg. I de avlämnade betänkandenaav och framförsett antal förslag i betygsfrågor som bl.a. syftartill att avhjälpa problem i dagens system.Regeringens beredning av förslagen i detta avseendebör avvaktas.Prövning och överklagande av betygUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om prövning och överklagandeav betyg med hänvisning till aviseratutredningsarbete samt pågåendeberedningsarbete.Jämför reservation 8 (m, fp, c).MotionerFolkpartiet menar i motion 2002/03:Ub244 yrkande 21att elever som går i gymnasieskolan skall kunnapröva för ett högre betyg också sedan de erhållitbetyget Godkänd. är möjligheten att prövareserverad för dem som ännu inte har något betygfrån kursen eller har fått betyget Icke godkänd.Detta är ett hinder för de elever som förbättrarsina kunskaper i gymnasieskolan. ÄvenCenterpartiet tar upp frågan i motion 2002/03:Ub429yrkande 6. Möjligheten att tentera om gymnasiekurserbör återinföras, menar motionärerna och jämför medden möjlighet som finns inom komvux att genomgå ettobegränsat antal prövningar.I motion 2002/03:Ub388 yrkande 2 föreslårMiljöpartiet att en rätt att överklaga betyg skallinföras i skollagen. Rätten skulle gälla de betygsom påverkar möjligheten till fortsatt utbildning,nämligen betyg nio och gymnasiebetygen.Förutom att en sådan rätt att överklaga skulle ökaelevens ställning kan den också stärka lärarensställning. En lärare som anklagas för felaktigbetygssättning har inte möjlighet att fåfrågan utredd. I motion 2002/03:Ub498 (s) yrkande 2påpekas att elever ofta upplever betygssättningensom orättvis. För att säkerställa attbetygssättningen görs på objektiva grunder bör detenligt motionärerna finnas möjlighet för elevernaatt överklaga betygen och få sina kunskaper prövadeav en annan lärare eller rektor.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Vid tidigare behandling av motionsyrkandenangående rätt till omprövning (bet. 2001/02:UbU9)pekade utskottet på att intresset för att höja ettredan satt betyg hänger ihop med att varje kursbetygläggs till grund för meritvärderingen vid urval tillden grundläggande högskoleutbildningen. Utskottetsmening var att resultatet av Gymnasiekommitténsarbete borde avvaktas liksom regeringens beredningav frågan.I betänkande (SOU 2002:120)diskuteras frågan om prövning av gymnasiekurser ochkursbetygens roll vid urval till grundläggandehögskoleutbildning. Kommitténs uppfattning är att denuvarande meritvärderingsreglerna vid urval ledertill vissa negativa beteenden och att betygensanvändning vid urval och vid bedömningen av särskildbehörighet behöver förändras. Det förslag omgymnasieexamen som kommittén lägger fram skulleinnebära att de som avlägger en sådan skall anses hagrundläggande behörighet för högskolestudier.Kommittén föreslår också att systemet med särskildabehörighetskrav för högskolestudier ses över medsikte på att få ett system som är mindre knutet tilli förväg definierade kurser. Likaså föreslås enöversyn av bestämmelserna om meritvärdering vidurval i syfte att minska taktikval ochkonkurrenskomplettering. Kommittén ifrågasätterockså om systemet med konkurrenskomplettering överhuvud taget behövs.Regeringen har beslutat omdirektiv till en särskild utredare som skall se överoch föreslå ändringar i reglerna för tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning. Utgångspunkternaför arbetet skall bl.a. vara attmeritvärderingssystemet bör vara så utformat att detuppmuntrar eleverna att genomgå ett fullständigtprogram i gymnasieskolan och stimulerar till studierpå kurser som anses svåra eller som innebärfördjupade kunskaper i ett ämne. De framtidatillträdesreglerna bör också minska incitamententill den omfattande konkurrenskomplettering som skeri dag. Den särskilde utredaren skall överväga omnuvarande krav för grundläggande behörighet börskärpas. Dessutom skall utformningen av de särskildabehörighetskraven ses över. Utredningsuppdragetskall vara slutfört senast den 9 januari 2004.Utskottet anser att pågående beredningsarbete samtaviserat utredningsarbete bör avvaktas.Skollagskommittén (SOU 2002:121) föreslår attbetyg skall kunna omprövas i syfte att stärkaelevens rättsäkerhet. Förslaget omfattar inteönskemål som syftar till att eleven skall kunna höjasina betyg genom en ny examination. Omprövningenföreslås ske på lokal nivå och genom att någon annanlärare än den betygssättande tillsammans med rektorgranskar betygssättningen och i förekommande falläven ändrar betyget. Möjligheten att begäraomprövning bör enligt kommittén begränsas tillsådana betyg som får rättsverkan, dvs. betygsom ingår i dagens slutbetyg. Enligt utskottet börregeringens beredning av förslagen bör avvaktas.Nationella provUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden angåendenationella prov. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden, gällandebestämmelser, pågående och planeradeinsatser.Jämför reservation 9 (m, fp, c) ochreservation 10 (kd).MotionerFolkpartiet påpekar i motion 2002/03:Ub229 yrkande 8att nationella prov ger en möjlighet att upptäckaelever som är i behov av stöd som de geren samlad bild av skolans resultat. Ämnesproven isvenska och matematik skall vara obligatoriska redani årskurs tre, och resultaten skall leda till beslutom stödundervisning, anser Folkpartiet.Kristdemokraternas uppfattning i motionerna2002/03:Ub417 yrkande 14 och 2002/03:Ub444 yrkande16 är att de nationella proven är viktiga både somett stöd vid betygssättningen och som hjälp för denenskilde elevens utvärdering av sitt arbete.Obligatoriska nationella prov bör genomföras i fleraämnen fr.o.m. årskurs fem, dock inte av såomfattande karaktär som nuvarande nationella prov.Former för hur de praktiska yrkeskunskaperna skallbedömas måste utvecklas. I motion 2002/03:Ub207yrkande 5 (m) understryks att nationella prov ärviktiga då de visar varje elevs resultat och behovav extra stöd som de visar enskildaskolors resultat.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Liknande motionsyrkanden harbehandlats och avstyrkts av utskottet vid ettflertal tillfällen (senast bet. 2001/02:UbU10 och2000/01:UbU13). Utskottet finner inte anledning attnu ändra sina tidigare ställningstaganden.Utskottet påminner om att inom ramen för detnationella provsystemet finns diagnosmateriali svenska och matematik för åren före årskurs sexsamt för årskurs sex till nio material i svenska,engelska och matematik. Syftet med de diagnostiskaproven är i stor utsträckning att ge lärarna hjälpatt bedöma och stödja elevernas utveckling.Ämnesprov i samma ämnen kan användas i slutet avårskurs fem för att bedöma elevernaskunskapsutveckling. Möjlighet finns att lokaltbestämma att även icke-obligatoriska prov skallgenomföras av alla. I slutet av årskurs nio skallämnesprov ges i svenska, engelska och matematik föratt bedöma elevernas kunskapsutveckling och som stödför betygssättningen. För gymnasieskolan varierardet något vilka nationella prov som är obligatoriskaberoende på program och kurs. Ett nationellt provkan inte pröva elevens kunskaper mot alla mål,vilket innebär att provresultaten endast delvisutgör det underlag som läraren har att ta hänsyntill vid betygssättningen.Inom ramen för uppdrag att utvecklaoch tillhandahålla ett provsystem ingår också attutveckla en provbank. I denna finns prov ochbedömningsmaterial på gymnasial nivå i ett antalämnen och prov för program med yrkesämnen.Med anledning av yrkandena om skolans resultatvill utskottet i sammanhanget peka på Skolverketsnya granskande roll och uppgiften att svara förutbildningsinspektioner. Skolhuvudmän och skolorskall regelbundet inspekteras, och såvälverksamheternas förutsättningar och resultat somkvalitetsarbetet kommer att omfattas avinspektionen. Slutsatserna av inspektionerna kommeratt göras offentliga för elever och föräldrar.Skriftliga omdömen ochutvecklingssamtalUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om skriftliga omdömen ochutvecklingssamtal. Utskottet hänvisar tillgällande bestämmelser, tidigareställningstaganden, pågåendeutvecklingsinsatser samt pågående utrednings-och beredningsarbete.Jämför reservation 11 (m), 12 (fp) och 13(kd).MotionerAlla föräldrar skall erbjudas skriftliga omdömen omsitt barns kunskapsmässiga och sociala utveckling,enligt uppfattning i motion 2002/03:Ub229 yrkande 7. skall detvara möjligt att lämna sådan information. I motion2002/03:Ub207 (m) yrkandena 1 och 2 påpekas viktenav att skolan har ett tydligt signalsystem gällandehur barnen tillgodogör sig kunskap. När detta saknasuppmärksammas eller åtgärdas inte barns brister iläs- och skrivförmåga. Det är också viktigt medtidiga signaler, och därför bör såväl betyg somskriftliga omdömen efter lokala beslut kunna gesredan från första klass.Kristdemokraterna lyfter i motion 2002/03:Ub417yrkande 12 upp behovet av en vidareutveckling avutvecklingssamtalen. Vid samtalen bör en individuellstudieplan för eleven utarbetas av elev, föräldraroch lärare gemensamt. Planen skall omfatta såvälkunskapsutveckling som personlig utveckling och hautformningen av ett kontrakt där varje parts ansvarklart definieras. Det är också viktigt attregelbunden uppföljning görs. Skriftlig informationbör också ges om elevens kunskap och utvecklingsenast från årskurs fem.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Både elev och föräldrar har rätt till tidig ochtydlig information om kunskapsutveckling ochstudieresultat. Vid utvecklingssamtal, som skall skeminst en gång per termin, ges tillfälle till sådaninformation. Om eleven riskerar att inte nå målenskall elev och föräldrar få reda på det så tidigtsom möjligt. Det finns en möjlighet att kompletterautvecklingssamtalet med skriftlig information omelevens skolgång. En dokumentation kan t.ex.innehålla sådana gemensamma överenskommelser somgjorts i syfte att stödja eleven i hans eller hennesfortsatta utveckling. Denna typ av skriftliginformation är inte att förväxla med s.k. skriftligtomdöme. och numeraSkolutvecklingsmyndigheten arbetar på olika sätt medatt stödja utvecklingen av utvecklingssamtal ochskriftlig information, bl.a. genom en särskildwebbplats. Ett särskilt kommentarmaterial,, har utgetts liksom ett referensmaterial,.Utskottet har (bet. 2002/03:UbU3)behandlat regeringens skrivelse Utbildning förkunskap och jämlikhet - regeringens utvecklingsplanför kvalitetsarbetet i förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 2001/02:188). Utskottet ansågatt det var positivt att skolornas ansvar attinformera föräldrar och elever om elevensstudieutveckling förtydligades liksom att deindividuella utvecklingsplanerna har en viktig rollatt spela. Utskottet menade att det var angelägetatt alla elever får en individuellt anpassadutbildning samt att studieutvecklingen planeras ochföljs noga genom hela studietiden.En pågående utredning, Offentlighet och sekretessi skolan (dir. 2002:130), behandlar frågor som rörsekretess för olika former av dokumentation somförekommer i skolan, bl.a. rörande den enskildaeleven. Utredningen skall vara slutförd senast den 1september 2003. föreslår i sittbetänkande (SOU 2002:121) att en bestämmelse omutvecklingssamtal tas in i skollagen. I avvaktan påvad den nämnda sekretessutredningen kan komma attföreslå, anser kommittén att ett lagkrav omdokumentation bör begränsas till att gälladokumentation av överenskommelser på begäran av eleveller vårdnadshavare. Kommittén menar också attformer för reglering av den individuellautvecklingsplanen bör avvaktas. I fråga omskriftligt omdöme menar kommittén, liksom regeringeni utvecklingsplanen, att skolan skall vara skyldigatt utfärda skriftliga omdömen för alla elever sominte når målen i årskurs nio och inte som i dagendast på elevs eller vårdnadshavares begäran.