bet · GQ01UBU8 · 2003-03-13 00:00:00 — De eleversom undervisas vid resurscenter är fortfarandeelever i sina respektive hemkommuner.Utredaren föreslår en ny förordning omvisstidsutbildning. Elevens vårdnadshavare skallkunna göra ansökan och beslutar om eleven skall tasemot. Vårdnadshavaren skall ha rätt att överklagaett beslut till . Envisstidsutbildning skall fortgå under minst entermin. Om fortsatt behov finns efter den beslutadetiden kan en förnyad ansökan göras. En elev kanfortsätta i visstidsutbildning under hela denobligatoriska skolgången.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Remisstiden går ut den sista mars 2003.Fortsatt skolgång för elever medfunktionshinderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominrättande av ett riksgymnasium för blindaoch synskadade ungdomar medflerfunktionshinder och utredning om fortsattskolgång för funktionshindrade elever. Ettmotionsyrkande om skolgång för unga medaktivitetsersättning samt ett motionsyrkandeom stöd till viss fristående skola bör avslåsmed hänvisning till gällande bestämmelser.Jämför reservationerna 12 (m, fp, c), 13 (m)och 14 (m).Motioner och utskottets ställningstagandeCenterpartiet förordar i motion 2002/03:Ub429yrkande 21 att ett riksgymnasium för blinda ochsynskadade ungdomar med multifunktionshinderinrättas vid . Motionärerna framhåller attdessa ungdomar saknar tillräckligt bramöjligheter till fortsatta studier efter denobligatoriska skolan. Resultatet blir att mycket fåav dem studerar vidare, vilket är fel. Också barnmed svåra funktionshinder bör ha rätt att kunna gåvidare i sin utbildning och utvecklas i sin egentakt, oavsett ålder.Samma krav på att skall kompletteras medett riksgymnasium för blinda och synskadade barn medmultifunktionshinder framställs i motion2002/03:Ub219 (m) yrkande 5.Riksdagen bör enligt motion 2002/03:Ub219 (m) begäraatt regeringen låter utreda vart elever frånspecialskolan går efter avslutad skolgång (yrkande2). Vidare bör utredas vilka möjligheter tillfortsatt skolgång efter den obligatoriska skolan somfinns för funktionshindrade elever (yrkande 3).Moderaterna har krävt att kompletteras medett riksgymnasium för unga med flerfunktionshinder.På samma sätt bör enligt motionären flerriksgymnasier skapas för ungdomar med andrafunktionshinder.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena.Frågan om en riksgymnasieverksamhet för synskadadeelever med flerfunktionshinder har avslagits avriksdagen vid ett flertal tillfällen sedan hösten1999 (senast i bet. 2001/02:UbU13). Utskottet anseratt det naturliga alternativet för dessa elever ärden reguljära gymnasiesärskolan eller gymnasieskolanpå hemorten eller inom samverkansområdet. Också förandra funktionshindrade elever bör gymnasieskolaneller gymnasiesärskolan komma i fråga.I betänkandet Visstidsutbildning vid statligaresurscenter (SOU 2002:106) anger den särskildeutredaren att han inte bedömer det som rimligt attresurscentren skall bygga upp en verksamhet medgymnasieutbildning för elever i gymnasieåldrarna.Utredaren anser emellertid att bör få i uppdrag att kartlägga ochredovisa om det finns behov av utbildning vidresurscenter hos elever i gymnasieskolan ochgymnasiesärskolan.När det gäller specialskolans elever, dvs. eleversom är döva och hörselskadade, lämnarSpecialskolemyndigheten i sin verksamhetsberättelseen redovisning av betygsresultat för avgångseleversamt uppgift om vart eleverna går efter avslutadskolgång.Enligt motion 2002/03:Ub219 (m) yrkande 1 väntarförtidspensionering för många ungdomar medfunktionshinder direkt efter den obligatoriskaskolan. Motionären betonar att ungafunktionshindrade skall ha tillgång tillförsörjning, men än viktigare är möjligheten tillutbildning och utveckling. Passiv pension är detsämsta alternativet. En utredning behövs omskolgången för unga med förtidspension (numeraaktivitetsersättning).Liknande synpunkter om förtidspension och ungafunktionshindrades rätt till anpassad skolgång försfram i motion 2002/03:So275 (kd) yrkande 5.Motionären anser att insatser mot tidig utslagningmåste förstärkas.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena under åberopande av följande.Den 1 januari 2003 infördes regler omsjukersättning och aktivitetsersättning för personersom har en långvarig eller varaktig medicinsktgrundad nedsättning av arbetsförmågan (prop.2000/01:96, SfU15, rskr. Vid samma tidpunktupphörde bestämmelserna om förtidspension.Enligt de nya bestämmelserna kan personer iåldrarna få aktivitetsersättning, som utgestidigast från det år de fyller 19 år.Ungdomar som på grund av funktionshinder ännu intehar avslutat sin utbildning på grundskole- ellergymnasienivå har rätt till hel aktivitetsersättningunder den tid det tar att avsluta studierna (prop.s. 82 f.). Ingen prövning av arbetsförmågan görs idessa ärenden. Ett viktigt syfte medaktivitetsersättningen är att den skall bådestimulera till och ge personer med funktionshindermöjlighet att skaffa sig en grundläggandeutbildning. Det är alltså fråga om ett rentförsörjningsstöd under den förlängda studietid somkan uppkomma till följd av funktionshindret.I motion 2002/03:Ub300 (c) pläderas för stöd tillKarolinaskolan i . Skolan är, enligt motionen,den första gymnasieskolan i för ungdomar medDAMP/ADHD. Den startades /2000 och har24 utbildningsplatser, åtta i varje årskurs.Målgruppen är elever som kommunerna har svårt attordna en adekvat utbildning för. Ett problem är dockatt vissa kommuner menar att elevernas behov kantillgodoses i den egna skolan. Det vore rimligt attgenom lagstiftning eller annan påtryckningsformålägga kommuner att betala för de ungdomar medDAMP/ADHD som vill gå på Karolinaskolan, anförmotionären.U t s k o t t e t har inhämtat att Karolinaskolani är en fristående gymnasieskola som avSkolverket förklarats berättigad till bidrag enligtnaturbruksprogrammet. En elevs hemkommun skallalltså lämna bidrag till den fristående skolanenligt bestämmelserna i 9 kap. 8 a § skollagen(1985:1100).Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.Utbildning för ungdomar och vuxnamed utvecklingsstörningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omsärskoleelevers fortsatta utbildning och omutbildning för vuxna med utvecklingsstörningmed hänvisning till pågående översyn inom dens.k. Carlbeck-kommittén.Jämför reservationerna 15 (kd) och 16 (fp,kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna begär i motion 2002/03:Ub443yrkande 5 ett riksdagsuttalande om att de hinder somfinns för särskoleelevers fortsatta utbildning börundanröjas. Det får enligt dem inte vara omöjligtför en särskoleelev att studera på ett nationelltprogram i den vanliga gymnasieskolan om eleven kompetens som krävs; särskilt som det alltoftare är barn utan direkt utvecklingsstörning somplaceras i särskola. Den sittandesärskoleutredningen bör se över dessa problem.I motionerna 2002/03:Ub443 yrkande 7 och2002/03:Ub490 yrkande 2 tar ocksåupp rätten till utbildning inom särvux. Deframhåller att vuxna med en utvecklingsstörningeller som av andra skäl har gått i särskolan skallha lika rätt till utbildning inom särvux som andravuxna har i fråga om grundläggande vuxenutbildning.Så är det inte . Detta är en brist iskollagstiftningen. I yrkande 3 i den senaremotionen lyfts fram behovet av forskning kring defunktionshindrades situation inom vuxenutbildningen.I motion 2002/03:Ub326 (kd) betonas vikten av attutvecklingsstörda vuxna inte diskrimineras (yrkande1). Alla människor skall oavsett begåvning ochhandikapp erbjudas utveckling inomutbildningssystemet utifrån sina förutsättningar(yrkande 2). Motionären framför kritik mot attsärvux skiljer sig från annan vuxenutbildning närdet gäller utbildningens tillgänglighet ochinnehåll.Enligt motion 2002/03:Ub429 yrkande22 bör personer med särskola som bakgrund hatillträde till vuxenutbildning efter samma principersom övriga vuxna.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena medhänvisning till pågående översyn av utbildningen förbarn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörninginom den s.k. Carlbeck-kommittén.Enligt direktiven (dir. 2001:100) skall kommitténutreda hur samverkan mellan skolformer för elevermed utvecklingsstörning och övriga skolformer kanöka. I detta ingår att belysa vilka hinder för ökadsamverkan som finns i nuvarande system samt attföreslå hur dessa hinder kan undanröjas. Mot dennabakgrund skall kommittén ge förslag till vilkaförändringar som krävs för att göra det möjligt fördessa elever att få sin undervisning i ,gymnasieskolan respektive komvux. I sammanhanget börutredas om elever med utvecklingsstörning skall hasärskilda mål, hur betygssystemet skall varautformat samt vilka konsekvenser detta får förbehörighet till gymnasieskola respektive högskola.Exempel på andra områden som kommittén skall prövaär rätten till utbildning, valmöjligheterna inomramen för utbildningen samt möjligheterna att väljaskola.Rätten att välja skola, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av ett nytt finansiellt system somskall tillförsäkra funktionshindrade eleverrätten att välja skola.Jämför reservation 17 (m).Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet lägger i motion2002/03:Ub411 fram förslag om ett nytt finansielltsystem som skall tillförsäkra funktionshindradeelever rätten att välja skola (yrkande 2). Dessaelever skall ha möjlighet att välja skola utifrånkvalitet, pedagogik och social miljö. Valfrihetenskall gälla kommunala skolor, likaväl somspecialskolor eller andra skolor med särskildförmåga att undervisa elever i just deras situation.En statligt garanterad och finansierad individuellskolpeng för elever med funktionshinder skall enligtModeraterna säkerställa rätten till god utbildning(yrkande 3). För de flesta elever medfunktionshinder kan lösningar med generellt bestämdatilläggssummor användas, allt efter vilketfunktionshinder det är fråga om. För andra elever,med individuellt mer komplexa funktionshinder, måsteen helt individualiserad skolpeng användas.Skolverket eller annan statlig myndighet bör ges iuppgift att pröva och fastställa den individuellaskolpengens storlek efter elevernas behov.Också i motion 2002/03:Ub214 (m) pläderas för enlagreglerad rätt för barn med funktionshinder attvälja skola (yrkande 1). Denna rätt skall garanterasgenom att en statlig skolpeng införs (yrkande 2).Rätten att välja skola skall enligt motionären varalika för alla barn, men storleken på skolpengenskall bestämmas efter varje barns behov (yrkande 3).Motionären återkommer i frågan i motion2002/03:Ub219 (m). Där framhålls att en statligtgaranterad och finansierad rätt att välja skola föralla barn skulle ge förutsättningar för en mängd nyaskolalternativ för unga med funktionshinder (yrkande8). Motionären anser att funktionshindrade barnskall ha möjlighet att välja skola efter kvalitet,profil på undervisningen och social miljö (yrkande7). Det är dessa barn som har störst behov avindividanpassade och kreativa undervisningsformer,anmärker motionären.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Motsvarande motionsyrkanden har avstyrkts avutskottet och avslagits av såväl underföregående mandatperiod som (bet.2002/03:UbU1). Utskottet har ingen annan uppfattningnu. En nationell skolpeng ger inte de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdigskola av hög kvalitet skall kunna uppfyllas.Resurser till skolans verksamhet skall enligtutskottet fördelas med utgångspunkt i de behov somenskilda elever, olika grupper av elever och skolorfaktiskt har. Att schablonmässigt fördela skolpengenenligt vissa kriterier är inte tillräckligt för denflexibilitet som är nödvändig för att skolan skallkunna bli likvärdig. Det är inte heller rimligt,anser utskottet, att införa en centralresursfördelning för funktionshindrade eleversbehov.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omtillstånds- och tillsynsmyndighet förfristående specialskolor samt omstudiematerial för elever med läs- ochskrivsvårigheter, med hänvisning tillframlagda utredningsförslag. Även ettmotionsyrkande om kurser i teckenspråk förpolis och räddningspersonal bör avslås.Jämför reservation 18 (fp, kd).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna begär i motion 2002/03:Ub443yrkande 10 ett tillkännagivande till regeringen omatt bör vara tillstånds- ochtillsynsmyndighet för fristående skolor förfunktionshindrade elever. De påpekar att Skolverkethar dessa uppgifter för andra fristående skolor. Förfristående specialskolor är emellertidSpecialskolemyndigheten tillstånds- ochtillsynsmyndighet, vilket anservara en oförklarlig särbehandling av defunktionshindrade eleverna.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Skollagskommittén har bl.a. haft till uppgift attse över huruvida lagbestämmelserna för de olikaskolformerna skall harmoniseras.Enligt kommitténs förslag till ny skollag skallSkolverket även pröva ärenden om godkännande avenskild specialskola, som nuprövar, samt ha tillsyn över samtliga skolformer,oavsett om huvudmannaskapet är offentligt ellerenskilt (SOU 2002:121 förslagen till 2 kap. 5 § och18 kap. 1 §). Kommitténs betänkande remissbehandlasför närvarande.Något tillkännagivande från i dennafråga anser utskottet inte vara nödvändigt.I motion 2002/03:Ub336 yrkande 7 vill Centerpartietatt det skall undersökas om Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB) även bör ges ansvarför att ta fram studiematerial för elever med läs-och skrivsvårigheter i ochgymnasieskolan. Motionärerna anmärker att TPB redanansvarar för att högskolestuderande som ärdyslektiker får sin kurslitteratur på ett för demanpassat medium.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet med hänvisning till följande.Regeringen beslutade att tillsättaen särskild utredare med uppdrag att göra en översynav statens engagemang för framställning ochanpassning av läromedel och studiematerial för barn,elever och vuxna med funktionshinder i förskola,skola och vuxenutbildning (dir. 2001:65).Huvudansvaret för det statliga läromedelsåtagandetvilar främst på Specialpedagogiska institutetoch Talboks- och (TPB).Utredaren redovisade uppdraget ibetänkandet Läromedel specifikt (SOU 2003:15).Utredaren drar slutsatsen att en sammanhållenorganisation och finansiering skulle gagna såvälproduktionen av läromedel som den enskilda individsom är i behov av anpassat studiematerial. Utredarenföreslår därför att den nuvarandeläromedelsavdelningen vid läggs ned. Det samlade ansvaret förläromedelsförsörjningen för funktionshindrade barn,elever och vuxenstuderande bör tillvaratas av ettnytt läromedelsinstitut, som lokaliseras tillÖrebro. Utredaren föreslår även ett utvidgat uppdragför TPB för de nya grupper läshandikappade eleveroch studerande som tillkommer. Dessa bör, liksomhögskolestuderande, kunna utnyttja ett lånesystemför att tillgodose sina behov av lättillgängligtkurs- och studiematerial. En organisationskommittébör enligt utredaren få i uppdrag att förberedabildandet av det nya läromedelsinstitutet.Förslaget bereds nu inom Regeringskansliet.I motion 2002/03:Ub349 (s) anser motionären attgrundläggande kurser i teckenspråk skall erbjudas iutbildningarna för polis, brandpersonal ochambulanspersonal. Det innebär en stor otrygghet fördöva att veta att om något skulle hända dem skullede sannolikt inte kunna kommunicera med polis ochräddningspersonal, framhålls det i motionen.U t s k o t t e t har förståelse för syftet bakommotionsyrkandet. Utskottet utgår dock från att man iutbildningar av polis och räddningspersonal tar upphur personalen skall kunna bemöta människor medfunktionshinder. Det ankommer inte på attuttala sig om vilka kurser som skall ingå i dessautbildningar. bör alltså avslåmotionsyrkandet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Skolans kvalitet för barn medfunktionshinder (punkt 1) mav Per (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub214 yrkandena 6 och 7.StällningstagandeMycket tyder på att kommunernas förmåga att ge barnmed funktionshinder en fullgod skoltid har svårabrister. Ju svårare ett barns funktionshinder ellerkombinationer av funktionshinder är, desto sämreklarar kommunerna av att möta barnets behov. Denkommunala skolans kvalitet för barn medfunktionshinder måste enligt vår mening granskas,både med avseende på undervisningens och den socialasituationens kvalitet. Det uppdrag som regeringengivit till är intetillräckligt. Frågan bör ses över inom ramen för enparlamentarisk utredning. Vidare bör direktiven förutredningen klargöra att förhållandena i denkommunala skolan skall betraktas i ett barn- ochföräldraperspektiv och att den sociala situationenför barn med funktionshinder utförligt skallbelysas.2. Grundskoletidens längd (punkt 2) m, fp,kd, cav (), (), PerBill (m), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub214 yrkande 8 och2002/03:Ub219 yrkande 6.StällningstagandeBarn med funktionshinder måste få utvecklas i sinegen takt. Många barn med svåra funktionshinder harpå grund av dessa inte kommit så långt i sinutveckling som man skulle vänta sig med hänsyn tillderas fysiska ålder. Olika kommunikationshinder göratt det kan ta att tillgodogöra sigundervisningen. Vi anser att grundskoletidens längdmåste vara flexibel och kunna anpassas efter varjebarns behov. Så länge barnen lär sig och utvecklasbör de kunna få gå kvar i grundskolan.3. Utbildningen för s.k. bokstavsbarn (punkt 3) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub417 yrkande 6,2002/03:Ub443 yrkande 6 och2002/03:Ub473samt avslår motionerna2002/03:Ub245 yrkande 1 och2002/03:Ub530.StällningstagandeKännetecknande för barn med ADHD, DAMP och Aspergerssyndrom, s.k. bokstavsbarn, är deras bristandeförmåga att hantera sociala situationer.Koncentrationssvårigheter och hyperaktivitet ärandra kännetecken. Som undersökning omsärskolan visar står bokstavsbarnen för en stor delav ökningen i särskolan. Det är ofta mycketolyckligt. Särskolan är till för barn med enutvecklingsstörning som gör att de saknar denintellektuella förmågan att klara av grundskolan.Bokstavsbarnen tillhör oftast inte denna kategori.Jag anser att metoder och former i undervisningenskall utvecklas för att möta dessa barnsindividuella behov, t.ex. satsningar på småundervisningsgrupper inom . Den nusittande utredningen om utbildning för barn ochungdomar med utvecklingsstörning bör få ett utökatuppdrag för att se över utbildningen förbokstavsbarnen.4. Stöd till elever med läs- ochskrivsvårigheter (punkt 4) fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub336 yrkande 6samt avslår motion2002/03:Ub292 yrkande 1.StällningstagandeEn utredning bör tillsättas i syfte att ge elever igrundskolan med läs- och skrivsvårigheter samma rätttill stöd som garanteras studerande inom denhögre utbildningen. får studenter på högskolanhjälp med t.ex. förlängd tid för examina, tillgångtill andra examinationsformer, pedagogisktdatorstöd, extra stöd från läraren genom extraundervisning, anteckningshjälp etc. I grundskolanfår eleverna förlita sig på att skolan och kommunentar sitt ansvar. Vi menar att ju längre skolandröjer med att satsa resurser på dessa elever destodyrare blir det att reparera skadan. Oavsettanledning till läs- och skrivsvårigheter/dyslexibehövs det stödinsatser. Det kan förgrundskoleelevernas del handla om extraundervisning, specialundervisning, särskildahjälpmedel, muntliga prov och särskild hjälp vidprov, men framför allt behövs det en individuellstudieplan.5. Stöd till hörselskadade elever (punkt 5) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub299 yrkande 2samt avslår motion2002/03:Ub299 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeHörselskadade elever som har hörapparater har storasvårigheter i klasser om 2530 elever. De kan del uppfatta lärarens information men utestängsfrån klasskamraternas diskussion. Dessa eleverdrabbas hårt i de kommuner som inte har möjlighetatt starta egna, särskilda undervisningsgruppereller som inte medverkar till att eleven får sinutbildning i en regional undervisningsgrupp i enannan kommun. Vi ställer oss bakom vad som anförs imotion 2002/03:Ub299 yrkande 2 och vill betonavikten av att åtgärder vidtas för att tillförsäkrahörselskadade elever utbildning i särskildaundervisningsgrupper.6. Särskolans personkrets (punkt 7) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub443 yrkande 4.StällningstagandeÖkningen av antalet barn i särskolanhar också inneburit att nya grupper tagits in, såsomde s.k. bokstavsbarnen med ofta hög intellektuellförmåga men utan förmåga till socialt samspel medandra. Denna utveckling anser jag vara oacceptabel.Särskolan måste vara en skola som är förbehållenbarn med intellektuell utvecklingsstörning. Den fårinte bli en skola för alla barn som av olikaanledningar har det svårt i skolan.7. Regler om handläggning vid övervägande omsärskoleplacering (punkt 8) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub443 yrkande 2.StällningstagandeAnsvaret för att pröva om ett barn kan tas emot isärskolan ligger på särskolans styrelse. Det finnsinga närmare regleringar av hur dessa prövningarskall gå till, men det vanliga är att beslutengrundar sig på pedagogiska, psykologiska och i vissafall medicinska utredningar. I och med att de flestakommuner nu har egen särskola har antalet personersom är involverade i utredningar kringsärskoleplaceringar ökat kraftigt. Enligt min meningär det därför nödvändigt att ett regelverk tas framdär det tydligt anges vilka barn som har rätt tillsärskola och vilka bedömningar och diagnoser somskall ligga till grund för placeringen.8. Särskoleplacering som resursfråga (punkt 9) kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub443 yrkande 3.StällningstagandeUnder då kraftiga nedskärningar har gjorts påskolans område har resurserna för stödundervisningoch extrahjälp till svaga elever minskat. Att dåplacera eleven i särskola kan vara en lösning på ettekonomiskt problem. Många föräldrar vittnar om attskolan framhållit att det enda sättet för deras barnatt få hjälp är särskoleplacering. Vi vill starktunderstryka att placering i särskola aldrig får blien resursfråga. Barns rätt och möjlighet tillutbildning och stöd måste alltid utgå från detenskilda barnets unika behov och förutsättningar.9.