bet · GQ01KU19 · 2003-03-20 00:00:00 — Motion K393 (fp, s, kd,v) avstyrks följaktligen.Studieuppehåll vid förtroendeuppdragUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion (s) omstudieuppehåll vid förtroendeuppdrag.MotionenHillevi () begär i motion K429 ändringar i4 kap. 6 § regeringsformen och 4 kap. 11 §kommunallagen i syfte att studerande skall kunnaåtnjuta samma rätt till ledighet för att fullgöraförtroendeuppdrag som arbetstagare har (yrkandena 1och 2). Det borde enligt motionären vara självklartatt införa samma regler för studerande som förarbetstagare vad gäller rätten att få komma tillbakaefter det politiska uppdragets avslutning.Studerandes rätt till ledighet regleras bara ihögskoleförordningen (1993:100) där det anges att enhögskola får medge att den som är antagen tillgrundläggande högskoleutbildning vid högskolan fårfortsätta sina studier efter studieuppehåll.Högskoleverkets föreskrifter (HSVFS 1999:1) innebäratt särskilda skäl för att en student får fortsättasina studier efter studieuppehåll kan varamedicinska, sociala eller andra särskildaomständigheter. Som exempel på sådana särskildaomständigheter nämns bl.a. studentfackliga uppdrag.Om en högskola inte anser att ett förtroendeuppdragär en särskild omständighet för ett studieuppehållmåste studenten acceptera det. Motionen anser attdet förhållandet att bestämmelsen i 4 kap. 6 §regeringsformen innebär att arbetstagaren alltid kankomma tillbaka till sitt jobb efter fullgjortpolitiskt uppdrag inte är ett skäl för attytterligare försvåra för studerande. Att enprogressiv lagstiftning inte får genomslag ipraktiken är enligt motionären inte ett skäl för attförhindra framåtsyftande lagstiftning på andraområden.BakgrundEnligt 4 kap. 6 § regeringsformen fårriksdagsledamot och ersättare fullgöra uppdrag somledamot utan hinder av tjänsteuppgift eller annansådan förpliktelse som åligger honom.I /Stjernquists grundlagskommentar (s.175) anförs att stadgandet innebär att skyldighetatt fullgöra tjänst eller uppdrag, som inte låtersig förena med ledamotsuppdraget, rättsligen settskall vika för ledamotsuppdraget, vare sigåliggandet är av offentligrättslig natur, t.ex.värnplikt eller annan tjänsteplikt, eller avprivaträttslig (SOU 1972:15, s. 135). Företagare somåtagit sig ett uppdrag vilket han inte kunnatfullgöra på grund av riksdagsmannaskapet, måsteenligt grundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 262)anses skyldig att vidta rimliga åtgärder för attmedkontrahenten inte skall åsamkas förlust. Ochriksdagsledamot bör över huvud taget beträffandeegna åtaganden inte kunna åberopa stadgandet annatän i fråga om uppgift som förutsätter hanspersonliga insats i sådan omfattning att hansmedverkan i riksdagsarbetet blir allvarligt lidande.Vidare påpekas i kommentaren att bestämmelsen i ochför sig inte innebär någon garanti mot attarbetsgivare avskedar eller inte återanställeranställd som avbrutit sin anställning för utövandeav riksdagsuppdrag.Förtroendevalda har enligt 4 kap. 11 §kommunallagen (1991:900) rätt till den ledighet frånsina anställningar som behövs för uppdragen.Enligt 7 kap. 20 § högskoleförordningen(1993:100) får en högskola, om det finns särskildaskäl, medge att den som är antagen tillgrundläggande högskoleutbildning vid högskolan fåranstånd att påbörja studierna eller får fortsättasina studier efter studieuppehåll. Högskoleverketmeddelar närmare föreskrifter om anstånd och omstudieuppehåll. Enligt 1 § (HSVFS 1999:1) kan särskilda skäl föranstånd med att påbörja studierna vara sociala,medicinska eller andra särskilda omständigheter somt.ex. vård av barn, värnplikts- ellercivilpliktstjänstgöring, studentfackliga uppdrageller uppskjuten ledighet enligt lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning.Anståndstiden får vara högst 18 månader, om det intefinns synnerliga skäl för en längre tid.Studieuppehåll anses enligt 3 § vara ett uppehållsom anmälts till högskolan av studenten. Av 4 §framgår att särskilda skäl att få fortsättastudierna efter uppehåll kan vara i huvudsak desammasom de skäl som anges i 1 §. Högskolans medgivandeom att en student får fortsätta sina studier efteruppehåll skall lämnas för en bestämd tid.Tidigare behandlingUtskottet behandlade ett liknandemotionsyrkande om ledighet förriksdagsledamotsuppdrag av samma motionär (bet.2001/02:KU13 s. 40 f.). Utskottet deladeuppfattningen att den skeva ungdomsrepresentationeni de politiska församlingarna är ett problem.Utskottet hänvisade till att det i regeringensproposition /02:80 Demokrati för det nya sekletframhållits bl.a. att det har blivit allt svårareatt rekrytera ungdomar till politiskaförtroendeuppdrag (s. 23). Trots ökadutbildningsnivå deltar ungdomar fortfarande i mindreutsträckning än medelålders personer i den politiskaverksamheten (s. 24). Utskottet konstaterade attåtgärder måste vidtas för att unga människor i ökadutsträckning skall engageras och ges möjlighet attengagera sig i politiskt arbete. Motionärernasförslag i motionen var att bestämmelsen i 4 kap. 6 §regeringsformen ändras så att den anger attriksdagsledamot och ersättare får fullgöra uppdragsom ledamot utan hinder av inte enbarttjänsteuppgift eller annan sådan förpliktelse utanockså studier. Utskottet ville härvid framhålla attbestämmelsen i 4 kap. 6 § regeringsformen inte, somredovisats ovan, innebär någon garanti mot attarbetsgivare avskedar eller inte återanställer någonsom avbrutit sin anställning för utövande avriksdagsuppdrag. Bestämmelsen medför alltså intenågon rätt att få återgå till en anställning efteratt denna avbrutits för ett uppdrag somriksdagsledamot eller ersättare. Utskottetkonstaterade vidare att föreskrifter påhögskoleområdet innebär att elever kan medges att fåfortsätta studier efter uppehåll om det finnssärskilda skäl. Vad som utgör särskilda skäl avgörs,såsom utskottet uppfattat det, med ledning avHögskoleverkets föreskrifter och respektivehögskolas egen praxis. Utskottet var mot dennabakgrund inte nu berett att förorda någon sådanändring av regeringsformen som efterfrågades imotionen.I betänkande 2001/02:KU14 (s. 66 f.) behandladeutskottet den fråga om ledighet för kommunalauppdrag som tas upp i den nu aktuella motionensyrkande 2. Utskottet hänvisade till vad det anförtbeträffande ledighet för uppdrag somriksdagsledamot. Utskottet ansåg att den bedömningav möjligheterna till ledighet från studier förförtroendeuppdrag som utskottet gjorde i betänkande2001/02:KU13 ägde giltighet även i fråga omkommunala förtroendeuppdrag. Utskottet avstyrktemotionsyrkandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker motion K429 yrkandena 1 och 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Ledamöternas placering i plenisalen(punkt 4)av (), (),(m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2002/03:K316.StällningstagandeI nästan alla demokratier är ledamöterna placeradepartivis. Det svenska sättet att ordna placeringenfår närmast ses som en historisk kvarleva från dentid då riksdagsledamöterna främst uppfattades somföreträdare för sina valkretsar. I andra politisktvalda församlingar brukar inte en geografiskindelningsgrund följas. Kommunfullmäktigeledamöteroch landstingsledamöter sitter ofta partivis, ochsamma förhållande råder i . Enplatsfördelning i plenisal efterpartitillhörighet skulle skänka debatten störrelivfullhet och åskådlighet. Partiernas uppträdande ivoteringar och skillnader i närvaro skulle kunnaavläsas snabbt. Placeringen inom respektivepartisektor kan göras efter antalet riksdagsår elleröverlämnas till partiernas bestämmande. Enförändring av ledamöternas placering i plenisalenlär inte kräva någon ombyggnad eller installation avny apparatur, och åtgärden bör därför kunnagenomföras under nästa . Europaparlamentarikernas deltagande iriksdagsdebatter m.m. (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen ochriksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförsi reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03: K385 yrkandena 8 och 9 och2002/03:K432 yrkande 7 i denna del.StällningstagandeEU är en unik organisation med både överstatliga ochmellanstatliga inslag. Det är därför angeläget attfrågor som behandlas i EU också debatteras i Sverigepå ett helt annat sätt än i dag.Europaparlamentarikerna bör därför ges möjlighet attdelta i debatter i om EU-politik, alltsåges yttranderätt i riksdagen.Förankringen av regeringens förhandlingsmandat harvarit föremål för debatt. Det finns en rad åtgärdersom kan användas för att på olika sätt skapa enbättre demokratisk förankring. Det gäller bättrefortlöpande information om regeringensställningstagande till frågor i de pågående ochkommande förhandlingar som deltar i,särskilda riksdagsdebatter inför kommandeförhandlingsrundor och ett forum medfrivilligorganisationer, politiska partier ochfolkrörelser där frågorna kan diskuteras.Detta bör med bifall till motionerna K385yrkandena 8 och 9 samt K432 yrkande 7 i denna delges riksdagsstyrelsen och regeringen till känna.3. Budgetprocessen (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2002/03:K370.StällningstagandeNär för ett antal år sedanfastnade för rambudgetmodellen var tanken att detandra steget i budgetprocess skulle varafyllt av flexibilitet och vitalitet. I stället harvi fått ett system som innebär låsning ochrigiditet. Att både anslag och anslagsvillkor förett helt utgiftsområde skall tas i ett endaklubbslag är till gagn för en regering och specielltför en minoritetsregering. Men det rigida systemetminskar makt och innebär en nedgraderingav det andra steget i budgetprocessen. Varjeoppositionsparti vill i budgetbesluten visa upp sinahelhetsbilder. Men skulle man i någon fråga hitta enmajoritet för en viss justering inomutgiftsområdesramen så är den enda möjligheten att ialla andra frågor ställa upp bakomregeringsförslaget. I praktiken är därmedmajoritetsbesluten ingen reell möjlighet.Budgetprocessen framstår speciellt för oppositionensledamöter som relativt meningslöst. Det är dags attta itu med frågan om budgetprocessens andra steg.Riksdagen bör besluta att ge riksdagsstyrelsen iuppdrag att utreda lösningar för att åstadkomma enmer relevant och flexibel möjlighet att görajusteringar inom ett utgiftsområdes ram.4. Beredningen av jordbruksfrågor m.m.(punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ422 yrkande 1.StällningstagandeJordbrukaren måste få en tydligare ställning somföretagare, och jordbruket måste i störreutsträckning betraktas likställt med andra näringar.Det naturligaste torde vara att jordbruksfrågorna iframtiden hanteras av näringsutskottet samt attlivsmedelspolitiken hanteras som konsumentfrågor.Detta bör med bifall till motion MJ422 yrkande 1 gesriksdagsstyrelsen till känna.5. Jämställdhetsaspekter i utskottsarbetet(punkt 11)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2002/03:A319 yrkande 4.StällningstagandeDet som bedöms vara s.k. jämställdhetspolitik har sitt hemvist i arbetsmarknadsutskottet, trotsatt könsperspektivet har lika stor bäring på övrigautskott. Detta leder till att det endast ärarbetsmarknadsutskottet som har till uppgift attbehandla jämställdhet inom sitt sakområde. Varjeannat utskott kan om det så vill förbisekönsperspektivet och de konsekvenser olika förslagkan få för kvinnor respektive män.Formella instrument kan vara till stöd för enny feministisk jämställdhetspolitik. Motdenna bakgrund bör riksdagsstyrelsen prövavilka åtgärder som är nödvändiga för attriksdagens utskott skall få en formellplattform för att föra uppjämställdhetsfrågor inom sina respektivesakområden. Detta kan ske genom enövergripande paragraf eller genom att detuppdras till samtliga utskott att bevakakönsperspektivet. Detta bör med bifall tillmotion A319 yrkande 4 ges riksdagsstyrelsentill känna.6. Utskottens arbetsformer (punkt 12)av (), (m) ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motion 2002/03:K379 yrkande 22 idenna del.StällningstagandeRiksdagen har allt oftare kommit att uppfattas somen svagare och mindre viktig institution framförallt jämfört med regeringen. Detta är en oroandeutveckling som bör brytas . Ett sätt attåterupprätta roll i det politiska arbetetkan vara att ge utskotten större möjligheter attsjälva besluta om sina arbetsformer. Bland annatskulle detta kunna inkludera en rätt för utskottenatt, i större utsträckning än , öppna vissa avsina sammanträden för allmänheten. De möjlighetersom den nya tekniken erbjuder, t.ex. IT ochInternet, bör kunna innebära en ökad insyn iutskottens arbete. En försöksverksamhet i dennariktning bör kunna bidra till att vitaliserariksdagens arbete, som medborgarnas insyni och intresse för den politiska beslutsprocessenökar. Detta bör med bifall till motion K379 yrkande22 i denna del ges riksdagsstyrelsen till känna.7. Riksdagsledamotsarvodet (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2002/03:K228 yrkandena 1och 2 samt delvis motion 2002/03:K314..StällningstagandeSedan 1994 är det så ordnat att ledamöterformellt inte behöver besluta om sina egna arvoden.Denna grannlaga uppgift har överlämnats tillRiksdagens arvodesnämnd. Det synes principielltriktigt att riksdagsledamöterna inte skall sättasina egna arvoden, men det är inte riktigt såenkelt. är en myndighet underriksdagen. Ledamöterna i nämnden utses av riksdagensförvaltningsstyrelse. I praktiken bestämmer sålundariksdagsledamöterna fortfarande nivån på sina egnaarvoden, även om man delegerat självabeslutsfattandet till ett annat (dock internt)organ. Det man vinner på det här systemet är att mansjälv, som enskild riksdagsledamot, slipper försvaraarvodeshöjningar. Jag anser att det vore bättre omledamöterna själva öppet och formellt tar ansvar förarvodesnivåerna. Vid arvodeshöjning får de ta - ochbemöta - den kritik en sådan höjning kan tänkasmedföra. Om det nu är riktigt attriksdagsledamöterna skall ha höga arvoden börledamöterna rimligtvis kunna försvara det. Enligtmin mening kan emellertid arvodesnämndbehållas. Dess uppgift skall dock vara att förberedaoch ge förslag i arvoderingsfrågor. Arvodesnivåernakan beräknas utifrån en rad faktorer. Man kan tänkasig att arvodet skall beräknas utifrån enuppskattning av väljarkårens genomsnittsinkomst. Mankan även tänka sig att arvodet skall utgå ifrån ettgenomsnitt av vad individer med likvärdiga arbetenuppbär i inkomst. En rad olika faktorer måstebeaktas vad avser t.ex. arbetsuppgifter och ansvar.Riksdagen bör därför tillsätta en utredning som hartill uppgift att föreslå principer enligt vilkenvår, ledamöternas, arvodessättning skall ske. Lagen(1993:1426) med instruktion för och lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter bör ändras så attdet är som fattar beslut om arvodena efterförslag från nämnden. Detta bör med bifall tillmotion K228 yrkandena 1 och 2 ges riksdagsstyrelsentill känna.8. Sänkning av arvodet (punkt 15 - villkorad)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser, såvida beslutar i enlighet medreservation 7, att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 8. Därmedbifaller motion 2002/03:K228 yrkande 3.StällningstagandeLedamöternas arvoden bör omgående sänkas,inledningsvis med . Detta ger enfingervisning om på vilken nivå arvodena bör ligga.En sådan sänkning är också ekonomiskt intressant. Påen månad skulle statens utgifter minskas med ungefär3,och med drygt 40miljoner kronor bortsett från olika skatter ochavgifter.9. Ledighet (punkt 19)av () och ()Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 9. Därmedbifaller motion 2002/03:K387 i denna del.StällningstagandeJämställdhet innebär att kvinnor och män har likarättigheter, skyldigheter och möjligheter att ha ettarbete som ger ekonomiskt oberoende att vårda hemoch barn och att delta i politiska, fackliga ochandra aktiviteter i samhället. Skall man uppnåjämställdhet mellan könen måste våra arbetsplatservara utformade med utgångspunkten att arbetstagarekombinerar förvärvsliv med vård av hem och barn.Riksdagen borde föregå med gott exempel av fleraskäl. Det skulle bl.a. öka jämställdhetspolitikenstrovärdighet. Formerna för riksdagsarbetet är istort sett oförändrade sedan jordbrukssamhälletstid, vilket innebär att de härstammar från dåmän utförde betalt arbete i det offentliga rummetoch kvinnor arbetade obetalt i hemmet.I 1 kap. 8 § riksdagsordningen samttilläggsbestämmelse (1.8.1) regleras ledighet frånuppdraget. Partiell ledighet har intebeviljats. Vad gäller partiell sjukskrivning stårdet i budgetpropositionen att partiellsjukskrivning skall användas i större utsträckningför att den sjuka inte skall förlora kontakten medarbetet. Enligt 1 kap. 8 § finns det varken utrymmeför ett flexibelt uttag av föräldraförsäkringeneller partiell sjukskrivning. Såsom arbetet bedrivsi dag är risken stor att småbarnsföräldrar av bådakönen och personer med hälsoproblem utesluts.Eftersom det är kvinnorna som grupp somtar det största ansvaret för hem och barn drabbaskvinnor särskilt hårt av arbetsformer.Det är ett demokratiskt problem, och det innebärockså att inte kan föregå med gott exempelvad gäller att vara en "god" arbetsgivare. Vi anserdärför att riksdagsstyrelsen skall utreda ochföreslå förändringar av arbetsformer isyfte att öka jämställdheten på arbetsplatsen.Behovet av att införa möjlighet att vara partielltsjukskriven bör med bifall till motion K387 i dennadel ges riksdagsstyrelsen till känna.10.Miljöledningssystem i (punkt 25)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad som anförs i reservation 10. Därmedbifaller motion 2002/03:Fi216 yrkande 6.StällningstagandeArbetsplatser, industrier och företag använder sig iallt högre grad av så kallade miljöledningssystemför att uppmärksamma miljöarbetet och ge det tydligtuppsatta ramar och mål. Detta är något som börvälkomnas av det allmänna och som tydligtkorresponderar med de olika mål för miljöpolitikensom har satt upp. För att i praktiskhandling uppmuntra till användandet avmiljöledningssystem i olika verksamheter borderiksdagen också införa ett sådant, där till exempelen mer strikt miljöanpassad resepolicy för ledamöteroch anställda kan ingå. Detta är inte minst påkallatför att bibehålla goda internationellarenommé i miljöarbetet. har vid tidigarebehandling av motioner som krävt upprättande av ettmiljöledningssystem i förutsatt attriksdagsförvaltningen och dess ledning följerutvecklingen av system för miljöarbetet, gör deöversyner som behövs i lämplig form och anammar detsärskilda miljöledningssystem som kan behövas. Dåutvecklingen i näringslivet varit sådan att alltflerföretag använder sig av miljöledningssystem så ärdet angeläget att nu , som borde inneharollen som föregångare, förstärker och påskyndarsitt miljöarbete genom att ett miljöledningssysteminförs. Detta bör med bifall till motion2002/03:Fi216 yrkande 6 ges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. (punkt 21)av () och ().Riksdagens inflytande över svensk Europapolitikmåste förstärkas och arbetsformerna i frågor som rörSveriges förhållande till Europeiska unionenutvecklas. Fackutskotten bör ges en starkare roll iberedningen av EU-ärenden; det höjer kvaliteten iriksdagens kontroll och granskning av regeringen.Fler riksdagsledamöter bör på ett naturligt sättdras in i EU-arbetet. Europafrågorna är en del avden politiska vardagen och borde hanteras iriksdagen med den utgångspunkten.En lösning på de reformbehov som finns är attavskaffa och i stället ge fackutskottenmotsvarande roll och befogenheter. En annan modellär att i stället öka fackutskottens utrymme attpåverka genom ett mer formaliseratremissförfarande mellan nämnd och utskott i EU-frågor.Riksdagens arbete med EU-frågor och frågan om etteventuellt avskaffande av kräver, enligtvår mening, ytterligare belysning och överväganden.2. (punkt 21)av ().Jag känner stor sympati för det krav om EU-nämndensavskaffande som förs fram i motion K318. Det är inteen tillfredsställande ordning att så få avriksdagens ledamöter som känner sig delaktigai EU-arbetet eller att fackutskotten berövasinflytande i frågor som har bäring på depolitikområden de är satta att bereda. Det är inteheller tillfredsställande att en regering som kommerfrån ett parti som bara innehar en minoritet avplatserna i kammare enbart behöversamråda med om de viktiga frågor somavgörs inom ramen för Europeiska unionen. För attkomma till rätta med dessa problem vill Miljöpartietde gröna antingen att övergår från att haen rådgivande roll inför möten i EU:s ministerrådtill att få en rent beslutande roll rörande Sverigesposition i olika frågor inom EU-samarbetet eller attEU-nämnden avskaffas och frågorna överförs tillfackutskotten som får beslutanderätt över Sverigesinställning. Vi att avser återkomma till riksdagenmed motion i denna riktning.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2002/03:K204 av ():beslutar att förtroendeuppdraget att sittai riksdagsstyrelsen inte skall ge extra arvode.2002/03:K205 av ():beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsenatt ändra arbetsordningen för riksdag.2002/03:K209 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad i motionen anförs om en förändring avdebattordningen vid frågestunder.2002/03:K210 av och ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad i motionen anförs om att upphöra medinköpen av SJ:s årskort till samtligariksdagsledamöter.2002/03:K214 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sinmening vad i motionen anförs om att under ettriksdagsår arbeta med temat landsbygdens utveckling.2002/03:K217 av de ():tillkännager för riksdagsstyrelsen vad imotionen anförs om ett initiativ till sådantflaggarrangemang i plenisalen att den svenskaflaggan placeras i anslutning till talarstolen.2002/03:K228 av ():1. beslutar ändra lagen (1993:1426) medinstruktioner för ochlagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter på ett sådant sätt attriksdagen fattar beslut om riksdagsledamöternasarvoden efter förslag från Arvodesnämnden.2. begär att regeringen tillsätter enutredning med syfte att föreslå principer enligtvilka riksdagsledamöternas arvoden skallbestämmas.3.