bet · GR01JUU7 · 2003-12-09 00:00:00 — Allmän inpasseringskontroll i kriminalvården SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet proposition 2003/04:3 Allmäninpasseringskontroll i vissa kriminalvårdsanstalter och häkten samt ettantal motioner som väckts med anledning av propositionen.I propositionen föreslås att ges rätt att beslutaom att samtliga personer som passerar in i en viss sluten anstalt ellerett visst häkte skall kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Allasom arbetar vid eller besöker anstalten eller häktet skall omfattas avkontrollen. Syftet med kontrollen skall vara att söka efter otillåtnaföremål. Skriftliga meddelanden får inte granskas. Ett beslut om allmäninpasseringskontroll får avse högst i taget. Om det finnssärskilda skäl för det får i enskilda fall medgeundantag från den allmänna inpasseringskontrollen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 februari 2004.Utskottet föreslår att antar regeringens förslag och avslårsamtliga motioner.I ärendet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Inpasseringskontroll på alla anstalterRiksdagen godkänner vad utskottet anfört om möjlighet till inpasseringskontrollpå alla anstalter. Därmed avslår motion 2003/04:Ju3 yrkande 4.Reservation 1 (m, fp)2. Undantag från inpasseringskontrollRiksdagen godkänner vad utskottet anfört om att inte undanta vissa grupperfrån allmän inpasseringskontroll. Därmed avslår motion 2003/04:Ju4.3. Lagbestämmelser om inpasseringskontrollens omfattningRiksdagen antar regeringens förslag till dels lag om ändring i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt såvitt avser 29 a § första stycket,dels lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m.fl. såvitt avser 11 a § första stycket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:3 i denna del.4. TidsbegränsningRiksdagen antar regeringens förslag till dels lag om ändring i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt såvitt avser 29 a § andra stycket,dels lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m.fl. såvitt avser 11 a § andra stycket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:3 i denna del och avslår motion 2003/04:Ju3 yrkande3.Reservation 2 (m, fp)5. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt i den mån det inte omfattas av utskottets förslagovan ochb) lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktadeoch anhållna m.fl. i den mån det inte omfattas av utskottets förslag ovan.Därmed bifaller proposition 2003/04:3 i denna del.6. Andra åtgärder mot droger i anstalter och häktenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju2 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Ju3yrkande 2.Reservation 3 (m, fp, kd, c)7. Besöksrum med glasrutaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju2 yrkande 1 och 2003/04:Ju3 yrkande1.Reservation 4 (m, fp, kd)den 9 december 2003På justitieutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), AliceÅström (v), (), (), (), Elisebeht (), (), (),(), (), (), CeciliaMagnusson (m), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess föreslog i sitt slutbetänkandeVägvalet (SOU 2000:126) att , om det behövs med hänsyntill säkerheten eller ordningen vid viss anstalt eller visst häkte, skallfå besluta att samtliga besökande till anstalten, häktet eller avdelningi dessa skall kunna kroppsvisiteras. Detta skulle även gälla personal ochandra som utför arbete eller uppdrag inom anstalt eller häkte (SOU 2000:126s. 258 f.).I propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) anförderegeringen att man då inte fann skäl att föreslå att Kriminalvårdsstyrelsenskulle få möjlighet till rutinmässiga visitationer av dem som har tillträdetill anstalter och häkten (se a. prop. s. 59). En anledning var attKriminalvårdsstyrelsen hade uppgett att visitationsfrågan var föremål förförhandlingar mellan styrelsen och personalens fackförbund, och regeringenville inte föregripa detta arbete.Kriminalvårdsstyrelsen begärde därefter i en skrivelse tillJustitiedepartementet(Ju2003/1015/) att lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt ochlagen (1976:371) om behandling av häktade och anhållna m.fl. skall ändrasi huvudsaklig överensstämmelse med förslag. ÄvenSEKO - Facket för Service och Kommunikation - inkom med en skrivelse tilldepartementet, i vilken man bl.a. anförde att olika regler borde gällaför personal respektive besökare (Ju2003/3216/).Den 27 maj 2003 hölls ett kompletterande remissammanträde, vid vilketsynpunkter inhämtades över ett utkast till den lagrådsremiss som föregicknu aktuell proposition (dnr Ju2003/4918/).Lagrådet har yttrat sig över regeringens förslag. Regeringen har följtLagrådets synpunkter.Regeringens lagförslag återfinns i bilaga 2.I sammanhanget kan nämnas att regeringen tillsatte enparlamentarisk utredning som skall lämna förslag till en ny kriminalvårdslag(dir. 2002:90). Utredningen, som antagit namnet ,skall bl.a. överväga hur kriminalvårdens möjligheter att bedriva etteffektivt säkerhetsarbete kan förstärkas. Utredningen skall redovisa sittuppdrag senast den 1 december 2004.Propositionens huvudsakliga innehållUtdömda påföljder skall verkställas på ett säkert och trovärdigt sätt. Påsenare år har emellertid säkerhetsproblemen inom kriminalvården ökat ochdet finns därför ett behov av att ge kriminalvården ökade möjligheter attbedriva ett effektivt säkerhetsarbete. Mot denna bakgrund föreslås ändringari kriminalvårdslagstiftningen som ger kriminalvården utvidgade möjligheteratt kontrollera personer som har tillträde till kriminalvårdsanstalteroch häkten.Enligt förslaget ges rätt att besluta om attsamtliga personer som passerar in i en viss sluten anstalt eller ett vissthäkte skall kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Kriminalvårdspersonaloch andra som av annan anledning har tillträde till anstalten eller häktetskall omfattas av kontrollen. Syftet med kontrollen skall vara att sökaefter otillåtna föremål. Skriftliga meddelanden får inte granskas. Om detfinns särskilda skäl för det skall undantag från den allmännainpasseringskontrollen kunna medges i enskilda fall.Vidare föreslås att beslut får avse högst tremånader i taget. Beslutet om att införa allmän inpasseringskontroll fårinte överklagas. De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 februari2004.Utskottets övervägandenAllmän inpasseringskontroll inom kriminalvårdenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antar regeringens förslag om allmäninpasseringskontroll inom kriminalvården. Utskottet föreslår också attriksdagen avslår ett antal motioner om att inpasseringskontroll skallvara möjlig även på öppna anstalter, att ett beslut om kontroll inte skallvara tidsbegränsat och att vissa grupper skall undantas från kontroll.Jämför reservationerna 1 och 2.InledningHuvudmålen för kriminalvården är att återfall i brott skall förebyggassamt att verkställigheten av påföljder skall vara säker och human. Attverkställigheten skall vara säker innebär att brott under verkställigheten,vare sig de riktar sig mot allmänheten, kriminalvårdens personal ellerandra intagna, inte är acceptabelt. Det är dessutom en förutsättning föratt arbetet med att förebygga återfall skall bli framgångsrikt att deintagna avhåller sig från kriminalitet och droger har ordnings- och säkerhetsarbetet försvårats, bl.a. på grundav att klientelet inom kriminalvården har förändrats. Antalet livstidsdömdahar ökat liksom andelen intagna som missbrukar narkotika. EnligtKriminalvårdsstyrelsens årsredovisning för förekommer narkotikamissbrukofta eller så gott som vid flera av landets anstalter. Dettapåverkar självfallet kriminalvårdspersonalens arbetsförhållanden, bl.a.genom att förekomsten av hot och våld har ökat (se Kriminalvårdsstyrelsensrapport och våld mot personal i kriminalvården, som presenterades idecember 2002).Ett annat problem som uppmärksammats är att deintagna i strid med gällande regler visat sig ha tillgång till mobiltelefonerinne i anstalt. Som exempel kan nämnas att vid anstalten beslagtogscirka 50 mobiltelefoner under perioden mars 2001 till september 2002.Även i Häktet har mobiltelefoner påträffatshos häktade. har det i några fall visat sig att anställdahar deltagit i införseln av mobiltelefoner och andra otillåtna föremål,t.ex. Mobiltelefoner som införts har bl.a. använts i samband medrymningar och fritagningar samt narkotikahandel. För att försöka kommatill rätta med detta problem har regeringen genomfört vissaförfattningsförändringar som ger kriminalvården möjlighet att i häkten ochanstalteranvända utrustning som stör ut otillåten mobilkommunikation (se 14 § tredjestycket förordningen [2003:396] om elektronisk kommunikation).Enligt utskottet är det självfallet inte acceptabelt att det i relativtstor utsträckning förekommer narkotika, vapen och mobiltelefoner i mångaanstalter. De otillåtna föremålen underlättar bl.a. för de intagna attplanera och genomföra brottsliga aktiviteter i anstalterna och att planerabrottsliga aktiviteter som genomförs utanför dessa. Även rymningar ochfritagningar underlättas. Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfalli brott försvåras, och det uppstår säkerhets- och arbetsmiljöproblem förpersonalen. Den omständigheten att personal i vissa fall medverkat tillinförsel av otillåtna föremål understryker det allvarliga i situationen.De föreslagna möjligheterna till allmän inpasseringskontroll försvårarframför allt införsel av mobiltelefoner och liknande föremål. Möjligheternaatt förhindra att narkotika förs in ökar också, om än inte i sammautsträckning.Allmän inpasseringskontrollI propositionen föreslås ändringar i kriminalvårdslagstiftningen som gerkriminalvården utökade möjligheter att kontrollera personer som hartillträde till kriminalvårdsanstalter och häkten. Det rör sig om ändringardels i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (kriminalvårdslagen),dels i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.Förslaget innebär att ges möjlighet att beslutaatt samtliga personer som passerar in i en viss sluten kriminalvårdsanstalteller i ett visst häkte skall kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll).I motion Ju4 (kd) begärs undantag från allmän inpasseringskontroll föradvokater, präster och läkare. Motionärerna anför att dessa yrkeskategorierhar tystnadsplikt och att deras arbete skulle försvåras av ett beslut omallmän inpasseringskontroll.Enligt propositionen skall en reglering självklart inte göras mer långtgåendeän vad som är nödvändigt. är förutsättningarna för att uppnåmålet med en inpasseringskontroll större desto fler personer som omfattasav kontrollen. I detta fall går det inte att utesluta möjligheten attotillåtna föremål kan komma att föras in av olika kategorier av personersom har tillträde till kriminalvårdsanläggningarna. En allmän kontrollhar enligt regeringen bättre förutsättningar att accepteras bland dem somkontrolleras, då den inte pekar ut någon speciell grupp som misstänkt föratt föra in otillåtna föremål.Den allmänna inpasseringskontrollen föreslås omfatta ävenkriminalvårdspersonalen.I propositionen anförs att det visserligen inte finns något säkertunderlag för att bedöma i vilken omfattning personalen bidrar till attotillåtna föremål förs in till de intagna men att det harinträffat vissa incidenter då anställda medverkat till sådan införsel.Samtidigt innebär en allmän inpasseringskontroll ett större intrång i denpersonliga integriteten när den tillämpas i ett anställningsförhållande,eftersom en arbetstagare som vägrar att genomgå kontrollen riskerar attförlora sin anställning. Personalen kan också komma att utsättas förinpasseringskontroll . Vid avvägningen huruvida det intrång somkontrollen innebär är försvarligt måste hänsyn tas till sättet att utförakontrollen. Enligt regeringen torde kontrollen i flertalet fall kunnainskränka sig till undersökning med hjälp av en metalldetektor eller andratekniska hjälpmedel, men det kan ibland även vara nödvändigt med meringående åtgärder.Regeringen gör bedömningen att, under förutsättning att kontrollen utförspå ett sätt som är så lite integritetskränkande som möjligt, intresset avatt en allmän inpasseringskontroll även inbegriper personalen är starkareän personalens integritetsintresse. Graden av integritetskränkning bördärvid kunna minskas genom att personalen själv ges inflytande över hurkontrollen skall utföras. Dessa frågor faller inom ramen föranställningsförhållandet och kan regleras genom kollektivavtal.Utöver kriminalvårdspersonalen finns det flera andra grupper som kommeri kontakt med de intagna i sitt arbete, bl.a. de grupper som berörs imotionen (advokater, präster och läkare). Enligt regeringen bör vad somanförts om kriminalvårdspersonalen gälla även för andra grupper som hartillträde till kriminalvårdsanstalter och häkten. Vidare måste beaktasatt syftet med den föreslagna kontrollen endast är att söka efter otillåtnaföremål och att skriftliga meddelanden inte får granskas. Mot dennabakgrund finns det enligt regeringen ingen anledning att befara att en allmäninpasseringskontroll skulle påverka förutsättningarna för ett förtroendefulltförhållande mellan de intagna och t.ex. läkare, präster och advokatereller i övrigt hindra dessa att fullgöra sina arbetsuppgifter på ettfullgott sätt.Utskottet anser att en allmän inpasseringskontroll, för att vara effektivoch enkel att tillämpa, bör omfatta samtliga kategorier av personer somhar tillträde till en anstalt eller ett häkte. Några bärande skäl för attgenerellt undanta vissa grupper från sådan kontroll har inte framkommit.Utskottet vill i sammanhanget erinra om den föreslagna möjligheten förKriminalvårdsstyrelsen att i det enskilda fallet medge undantag frånkontrollen. Utskottet avstyrker motionen Ju4.I motion Ju3 (fp) begärs en möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontrolli alla typer av anstalter, även öppna sådana.Placeringen av intagna på olika anstalter beror på omständigheter som ärnära förbundna med de problem som den utökade kontrollen tar sikte på,främst säkerhetsrisker. Omständigheter som talar för placering i en slutenanstalt är bl.a. risk för avvikelse, risk för fortsatt brottslighet ochrisk för missbruk av narkotika under verkställigheten (7 § kriminalvårdslagen).En allmän inpasseringskontroll får endast tillämpas för att upprätthållasäkerheten vid anstalten eller häktet, och syftet med kontrollen skallvara att söka efter otillåtna föremål. Dessa begränsningar innebär attkontrollen endast bör genomföras vid anstalter där det förekommeråterkommande problem med otillåtna föremål, som t.ex. narkotika ochmobiltelefoner.Enligt regeringen torde det endast vara vid slutna anstalter som det finnsbehov av att upprätthålla en säkerhetsstandard på en sådan nivå attomfattande kontrollåtgärder är nödvändiga. Motsvarande behov kan finnas förhäkten. Vidare kan det, med hänsyn till att kontrollen inte skall varamer långtgående än vad som är nödvändigt, finnas skäl att låta kontrollenomfatta en viss avdelning av en anstalt eller ett häkte där säkerhetslägetär särskilt alarmerande. Vad gäller anstalter framgår det av 3 § tredjestycket kriminalvårdslagen att vad som sägs om slutna anstalter ocksågäller slutna avdelningar på anstalter. Motsvarande bestämmelser saknasi häkteslagstiftningen. Enligt propositionen måste det ändå anses attKriminalvårdsstyrelsen har möjlighet att besluta om inpasseringskontrollsom avser enbart ett mindre område, t.ex. en avdelning, än vad som nämnsi lagen, utan att detta särskilt anges i lagtexten. Detta ligger också ilinje med att en kontroll inte skall vara mer långtgående än vad som ärnödvändigt.Utskottet anser att den begränsning som görs till slutna anstalter ärändamålsenlig, och utskottet avstyrker motion Ju3 i denna del.I motion Ju3 (fp) begärs även att ett beslut om allmän inpasseringskontrollskall gälla tills vidare och inte som föreslås i propositionen endastunder tre månader.I propositionen anförs som skäl för att ett beslut om allmäninpasseringskontrollendast skall gälla en begränsad tid att det är angeläget att kontrollerav detta slag inte förekommer i vidare mån än vad som är motiverat frånsäkerhetssynpunkt. Behovet av en allmän inpasseringskontroll bör därförkontinuerligt utvärderas. När den fastställda tiden löpt ut skall fråganom fortsatt kontroll tas upp till förnyad prövning. Det kan dock ta visstid innan en kontroll ger effekt och innan den effekten går att konstatera,vilket talar för att omprövning inte bör ske med alltför korta tidsintervall.Regeringen anser att är en lämplig avvägning mellan behovetav att undvika onödigt utsträckta kontroller och förutsättningarna attkontrollerna skall kunna verka och leda till konstaterbara förbättringar.Utskottet delar regeringens uppfattning och avstyrker motion Ju3 i dennadel.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en allmän inpasseringskontroll.I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av propositionen.Andraåtgärder mot droger i anstalter och häktenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår några motionsyrkanden om andraåtgärder mot droger i anstalt och häkte. Det rör sig bl.a. om besöksrummed glasruta, fler narkotikahundar och fler drogtester. Jämför reservationerna3 och 4 samt särskilt yttrande.I motionerna Ju2 (m) och Ju3 (fp) begärs att även andra åtgärder mot drogeri anstalter och häkten skall vidtas. Det rör sig om besöksrum med s.k.glasruta, fler narkotikahundar samt fler drogtester respektive utökadanvändning av ny teknik.Utskottet har behandlat motionsyrkanden motsvarande de nu aktuella vidett flertal tidigare tillfällen, bl.a. i samband med behandlingenav årets budgetproposition (bet. 2003/04:JuU1 s. 92 f.). För en redogörelseför de åtgärder mot narkotika som har vidtagits inomkriminalvården m.m. hänvisas till detta betänkande.Utskottet, som ställde sig bakom sina tidigare uttalanden i frågan, varav samma uppfattning som motionärerna vad gäller betydelsen av att kraftfullainsatser görs för att förhindra att droger förs in på anstalter och häktenoch att de intagna missbrukar under anstaltsvistelsen. Så skedde ocksåenligt utskottet, bl.a. inom ramen för den särskilda satsningen pånarkotikabekämpning inom anstalterna. Av en redovisning frånKriminalvårdsstyrelsentill regeringen rörande insatserna mot narkotika på häkten och i anstalterframgick att det inom kriminalvården hade tagits ett helhetstag om problemetoch att ett delvis nytt arbetssätt hade anammats. Utskottet var alltjämtav den uppfattningen att besöksrum med glasruta inte är förenligt medönskan att inte öka slutenheten i anstalterna. Andra åtgärder borde iförsta hand vidtas. Begäran om narkotikahundar inom kriminalvården fickanses åtminstone delvis tillgodosedd genom de verksamma hundarna. Utskottettillade att det handlar om en lämplig avvägning av olikasamtidiga kontrollinsatser. En ensidig satsning på t.ex. narkotikahundarvar inte något som utskottet ville förorda. Med hänvisning till det anfördaföreslog utskottet att skall avslå de i budgetbetänkandetframställda motionsyrkandena.Utskottet har ingen annan uppfattning , och utskottet avstyrker bifalltill motionerna Ju2 och Ju3 i nu behandlade delar.Reservationer1. Inpasseringskontroll på alla anstalter, punkt 1 (m, fp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen godkänner vad som anförts i reservationen om inpasseringskontrollpå alla anstalter. Därmed bifaller motion 2003/04:Ju3 yrkande4.StällningstagandeProblem med droger förekommer vid såväl slutna som öppna anstalter. Vidarekan det även i öppna anstalter förekomma att otillåtna föremål förs inoch orsakar problem med säkerheten. Utgångspunkten bör därför vara attdet skall vara möjligt att besluta om allmän inpasseringskontroll på allaanstalter, även öppna sådana.2. Tidsbegränsning, punkt 4 (m, fp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till dels lag om ändring i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt såvitt avser 29 a § andra stycket,dels lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m.fl. såvitt avser 11 a § andra stycket. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Ju3 yrkande 3 och avslår proposition 2003/04:3 i denna del.StällningstagandeAtt låta ett beslut om allmän inpasseringskontroll avse endast tre månaderriskerar att leda till ständigt återkommande ansökningar. Behovet av atttrygga säkerheten på anstalter är mer eller mindre . En bättreordning är att ett beslut om allmän inpasseringskontroll gäller tillsvidare och att återkommande utvärderingar av beslutet görs. Regeringensförslag i denna del bör avslås.3. Andra åtgärder mot droger i anstalter och häkten, punkt 6 (m, fp, kd,c)av (), (), (),(), (), () och PeterAlthin (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om andra åtgärder mot droger i anstalter och häkten. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Ju2 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Ju3yrkande 2.StällningstagandeDet behövs resurser och ökade möjligheter att på ett effektivt sättkontrollera att kraven på drogfrihet hos de intagna efterlevs. Urinprovtagningoch andra kontrollåtgärder, t.ex. nya tekniska hjälpmedel, bör användasi större utsträckning än vid misstanke om missbruk.Åtgärder för att stoppa införseln av narkotika på anstalter och häktenmåste också vidtas. Införandet av möjligheterna till allmän inpasseringskontrollär bra men inte tillräckligt. En översyn bör göras av reglerna för permissionoch besök vid fängelserna samt hur dessa regler tillämpas. Narkotikahundarbör också användas i större omfattning än vad som sker i dag.Vi delar den syn på hanteringen av narkotikafrågan inom kriminalvårdensom kommer till uttryck i här aktuella motioner. Regeringen bör se tillatt ytterligare förstärka arbetet mot narkotika inom kriminalvården ienlighet med vad vi anfört.Detta innebär att vi ställer oss bakom motion Ju2 och Ju3 i nu behandladedelar.4. Besöksrum med glasruta, punkt 7 (m, fp, kd)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om besöksrum med s.k. glasruta. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:Ju2 yrkande 1 och 2003/04:Ju3 yrkande 1.StällningstagandeEn stor del av den narkotika som kommer in på anstalterna förs in avanhöriga till de intagna i samband med besök. Genom att inrätta besöksrumi vilka den intagne och besökaren hålls åtskilda, t.ex. med en glasrutamellan dem, kan en del av denna införsel stoppas. Härigenom möjliggörsockså besök i de fall det annars, på grund av dokumenterat missbruk, intevore möjligt.Regeringen bör låta utreda möjligheterna och förutsättningarna att inrättasådana besöksrum på ett antal anstalter. Det anförda innebär att vitillstyrker motionerna Ju2 och Ju3 i nu behandlade delar.Särskilt yttrandeBesöksrum med glasruta, punkt 7 (c)() anför:Jag delar majoritetens uppfattning att det generellt sett inte bör tillgripasnågon ökad slutenhet på anstalterna och att öppenhet och en underomständigheterna naturlig kontakt med anhöriga är av avgörande betydelse föratt minska de skadliga följderna av frihetsberövandet och för att främjaden intagnes återanpassning i samhället.