bet · GQ01MJU9 · 2003-02-18 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 65 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden om jakt och viltvård.I motionerna tas upp frågor om bl.a. skyddsjaktefter skarv och säl, småviltsjakt, övrig jakt,ersättning för viltskador och vissa administrativafrågor. De flesta motionerna behandlar frågor därriksdagen i huvudsak har delegerat beslutanderättentill regeringen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medhänvisning till bl.a. tidigare ställningstaganden,pågående arbete på området och i avvaktan på densamlade redovisning av regeringens arbete medjaktfrågor som utskottet förordade våren 2000.I betänkandet finns 14 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän jakt på skarv m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ204yrkande 2, 2002/03: MJ241 yrkande 1,2002/03:MJ248, 2002/03:MJ269 yrkande 9 delvis,2002/03:MJ271, 2002/03:MJ305 yrkandena 1 och 2,2002/03:MJ426 yrkande 5 delvis och 2002/03:MJ446.Reservation 1 (m, kd, c)2. Skyddsåtgärder för skarv m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ204yrkande 1, 2002/03: MJ241 yrkande 2 och2002/03:MJ234 yrkande 7 delvis.3. Jakt på korpRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ234yrkande 7 delvis och 2002/03:MJ276 delvis.4. Sommarjakt på morkullaRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ276 delvis.5. Översyn av bestämmelse angåendesälarna i och egentligaÖstersjönRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ358.6. Skyddsjakt på sälRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ240,2002/03:MJ269 yrkande 9 delvis, 2002/03:MJ426yrkande 5 delvis och 2002/03:MJ489 yrkande 13.Reservation 2 (m, kd, c)Reservation 3 (mp)7. Allmän jakt på vargRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ292 yrkande4.8. Skyddsjakt på varg m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ208yrkande 1, 2002/03: MJ234 yrkande 5,2002/03:MJ260, 2002/03:MJ357 yrkande 4, 2002/03:MJ387 yrkande 3, 2002/03:MJ396 yrkande 2 och2002/03:MJ470 yrkande 1.Reservation 4 (m, kd, c)9. Skyddsjakt på loRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ336 yrkande1.10. GrytjaktRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ387yrkande 6 och 2002/03: MJ481 yrkande 3.Reservation 5 (v, mp)11. Skyddsjakt utan föregåendemyndighetsbeslutRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ208yrkande 2, 2002/03:MJ234 yrkande 4, 2002/03:MJ253yrkande 1, 2002/03:MJ357 yrkande 2, 2002/03:MJ363yrkande 2, 2002/03:MJ391 yrkande 1, 2002/03:MJ396yrkande 1 och 2002/03:MJ470 yrkande 4.Reservation 6 (m, kd, c)12. Skyddsjakt på varg utan föregåendemyndighetsbeslutRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ288 yrkande2.13. Beslutande myndighet i fråga omskyddsjaktRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ234yrkande 3, 2002/03: MJ292 yrkande 5,2002/03:MJ336 yrkande 2, 2002/03:MJ363 yrkande 3,2002/03:MJ391 yrkande 2 och 2002/03:MJ465.Reservation 7 (m, kd, c)14. Lokal förvaltning av småviltsjaktenovan odlingsgränsenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ427 yrkande1.Reservation 8 (m, kd, c)15. Dubbelregistrering av älgjaktenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ427 yrkande2.Reservation 9 (m, kd, c)16. Bidrag och ersättning för skada avviltRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ234yrkande 6, 2002/03: MJ253 yrkande 2,2002/03:MJ292 yrkande 3, 2002/03:MJ357 yrkande 3,2002/03:MJ451 yrkande 2 och 2002/03:MJ470 yrkande3 delvis.Reservation 10 (m, kd, c)17. Ersättning för personskada avvargRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ470 yrkande 3delvis.18. Rovdjursskador vid fäbodbrukRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ423 yrkandena2 och 3.Reservation 11 (v)19. ViltvårdsområdenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ329 yrkandena1-3.Reservation 12 (m)20. Subsidiaritetsprincipen i jakt- ochrovdjurspolitikenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ234 yrkande1.Reservation 13 (m, kd, c)21. Årliga skjutprov m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ387 yrkande 1.22. Jakt med drivande hundRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ387 yrkande7.23. JakttidsberedningenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ387 yrkande8.24. Eftersök av viltRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ445.25. Djurskyddslagens (1988:534)tillämpningsområdeRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ387 yrkande9.26. Hänsynsfull och långsiktigt hållbarjaktRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ481yrkande 1 och 2002/03: MJ490 yrkande 37.Reservation 14 (mp)27. Uppfödning och utsättning av viltRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ387 yrkande5 och 2002/03: MJ481 yrkande 2.Stockholm den 18 februari 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), RuneBerglund (s), (), (), (), (),(), (), Jan-OlofLarsson (s), (), ChristinNilsson (s), (), () och ().2002/03MJU9Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 65 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden om jakt ochviltvård. Flera av de frågor som är aktuellabehandlades av utskottet i betänkande1999/2000:MJU17 Jaktens villkor, ibetänkande 2000/01:MJU9 Sammanhållen rovdjurspolitiksamt i betänkandena /02:MJU18 Jaktoch viltvård och, beträffande skyddsjakt på skarv,2001/02:MJU24 En samlad naturvårdspolitik. Imotionerna tas upp frågor om bl.a. skyddsjakt efterskarv, säl och vissa rovdjur, småviltsjakt, övrigjakt, ersättning för viltskador och vissaadministrativa frågor.Utskottets övervägandenInledningI betänkande 1999/2000:MJU17 Jaktens villkorkonstaterade utskottet att, även om beslutanderätteni jakt- och viltvårdsfrågor i huvudsak hardelegerats till regeringen, det kan föreligga behovav en samlad redovisning från regeringens sida tillriksdagen. Med anledning härav och mot bakgrund avdet stora antalet jakt- och viltvårdsfrågor somaktualiseras under allmänna motionstiden varje årföreslog utskottet ett tillkännagivande med innebördatt regeringen bör återkomma till med ensamlad redovisning av regeringens arbete medjaktfrågor och vilka åtgärder som planeras för dessafrågor. Redovisningen bör omfatta bl.a. frågan omnordisk samordning av jakttider, A- och B-licenservid älgjakt, jaktfrågornas koppling tillhabitatdirektivet, populationsförändringar inomolika viltarter, jakten på statens mark ovanodlingsgränsen, dubbelregistrering av privatjaktmark (renskötande samers rätt att jaga på privatmark) samt allmänningslagstiftningen och jakten m.m.Regeringen anförde i skrivelse 2001/02:75Redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen att ärendet bereds ochatt regeringen har för avsikt att överlämna enskrivelse till i frågan (bet.2001/02:KU35).Utskottet har i detta ärende inhämtat frånJordbruksdepartementet att regeringen överväger atttillkalla en särskild utredare med uppgift bl.a. attinom renskötselområdet klarlägga omfattningen avmarkägarnas och samebymedlemmarnas rätt till jakt,utvärdera bestämmelserna om dubbelregistrering avälgjakten och vid behov föreslå ändringar samtöverväga de åtgärder som behövs för att förbättrasamarbetet om jakten och fisket.Skyddsjakt m.m.Skarv m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete på området och i avvaktan påen samlad redovisning av regeringens arbetemed jaktfrågor ett antal motioner om allmänjakt på skarv (s, m, kd, c), om utökadeskyddsåtgärder för skarv (m), om jakt på korp(m, fp) och om sommarjakt på morkulla (fp)m.m.MotionernaI motionerna MJ204 (m) yrkande 2, MJ241 (m) yrkande1, MJ248 (c), MJ269 (m) yrkande 9 delvis, MJ271 (m),MJ305 (kd, m) yrkande 2, MJ446 (s) anförs att allmänjakt på skarv bör införas. Allmän jakt på skarv ärförbjuden enligt EU:s fågelskyddsdirektiv, meneftersom mellanskarven har ökat så enormt i antalbör den arbeta för att EU:sdirektiv ändras på den punkten. Fågeln har aldrigvarit så talrik som , och den sprider sig förnärvarande snabbt i och upp överden norrländska kusten.Enligt motion MJ204 (m) bör skyddsjakten avstorskarv utvidgas (yrkande 1). För yrkesfisket,särskilt ålfisket, innebär skarvarna ett stortavbräck.Enligt motion MJ234 (m) har det efter EU-inträdetblivit betydligt svårare att få tillstånd att jagaskadedjur som exempelvis korp och skarv. Dessafåglar är inte hotade i , utan förekommer ialltför riklig mängd på vissa håll. En möjlighet attfatta regionala och lokala beslut om jakten på dessaskadedjur vore önskvärd (yrkande 7).I motion MJ241 (m) anförs att hartillåtit att redan vid häckningsstadiet begränsanästa generation genom att förstöra ägg. Andrametoder att minska miljöbelastningen av skarv är attfördriva vissa kolonier före häckningen. Denna formav skyddsåtgärder bör kvarstå även om allmän jaktinförs (yrkande 2).Enligt motion MJ276 (fp) har sommarjakten påmorkulla och korp försvunnit genom politiska beslut.Dessa båda jakter tillhör årstiderna och samspeletmellan människa, djur och natur på den svenskalandsbygden. Om djur skall jagas eller inte vet denlokala befolkningen bäst. När brist på en artuppstår stoppar jägarna omgående jakten och hjälpertill i återuppbyggnadsprocessen. Dessa fågelarterbör släppas fria för jakt. För morkulla handlar detom sommarjakten.Enligt motion MJ305 (kd, m) bör regeringen föreslåatt skarven tas upp på listan för jaktbart vilt inomunionen (yrkande 1).Enligt motion MJ426 (kd) bör skarvbeståndetregleras genom traditionell viltförvaltning utifrånjaktetiska principer och med tydliga regler i formav tider och andra villkor (yrkande 5 delvis). Detstora skarvbeståndet orsakar omfattande skador föryrkesfiskarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare redovisat (bet. 2001/02:MJU18s. 10) att den allmänna jakttiden på skarvavskaffades fr.o.m. till följd aven ändring i jaktförordningen (1987:905).Förändringen genomfördes för att anpassa svenskaregler till direktiv /409/EEG om bevarande avvilda fåglar, fågeldirektivet. Den 29 juni 1997ändrades fågeldirektivet så att den art av skarv somförekommer i inte längre upptas idirektivets bilaga 1. Detta innebär att det intelängre uppställs lika stränga krav som tidigare närdet gäller åtgärder för bevarande av skarvenslivsmiljö m.m. Eftersom skarv inte har upptagits idirektivets bilaga 2 är det dock inte möjligt atttillåta allmän jakt på skarv. Däremot är skyddsjakttillåten under vissa förutsättningar, nämligen omdet på grund av ett viltbestånds storlek finnspåtagliga risker för allvarliga skador av vilt fårenligt 7 § jaktlagen (1987:259) den myndighet somregeringen bestämmer besluta om jakt för attförebygga eller minska dessa risker. Med stöd av 24§ jaktförordningen får ellerlänsstyrelsen besluta om sådan jakt, och enligt 29 §jaktförordningen får ge tillstånd tillskyddsjakt på vissa, annars fredade djur om detbehövs för att hindra att dessa orsakar avsevärdaskador eller olägenheter på grund av beståndensstorlek eller av andra skäl.Vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse2001/02:73 En samlad naturvårdspolitik instämdeutskottet i regeringens uttalande att börverka för möjligheten att på ett enklare ochsnabbare sätt kunna ändra i EG:s naturvårdsdirektivsbilagor (bet. 2001/02:MJU24 s. 54). I likhet medregeringen ansåg utskottet att det måste bli enklareatt modifiera de olika bilagorna till fågel-respektive art- och habitatdirektivet. Arter kanminska och öka i antal och utbredning relativtsnabbt - skarven är ett exempel - och det kanmedföra behov av att såväl flytta arter mellan olikabilagor som lägga till eller ta bort arter frånbilagorna, allt i syfte att prioritera rätt utifrånett EU-perspektiv. Det bör vara enklare att ändrainnehållet i bilagorna än att ändra artiklarna idirektivens huvudtext.I regleringsbrevet för fickNaturvårdsverket i uppdrag att tillsammans medinternationell expertis utreda beståndsstorlek hossäl och skarv och redogöra för dessa arters effekterpå ekosystemen där de förekommer. Arbetet skall skei samverkan med och med andra berördamyndigheter och redovisas . I enkortfattad redogörelse över arbetets fortskridandeden anförs bl.a. attNaturvårdsverket avser att genomföraen kunskapssammanställning om effekterna av skarvenspredation på fisk i limnisk och marin miljö.Enligt beslutadeförvaltningsplan för storskarv och mellanskarv ärskarvbeståndet i tillfredsställandeför att garantera överlevnad. I planen angesatt om skarvbeståndet i som helhet lämnas åtfri utveckling, vilket generellt bör tillåtas ske,tyder det mesta på endast begränsad fortsatttillväxt. I förvaltningsplanen anförs vidare attäggprickning, dödande av ungar samt jakt påungfåglar har liten effekt på populationen i stort,men kan lokalt ge effekt på den berörda delen avpopulationen. Effektivast, men svårast, är jakt påkönsmogna vuxna individer. Trots lokalt mycketomfattade ingrepp på ägg och ungar i kolonier, bådei , och , harskarvbestånden fortsatt att öka. Det är osäkert hurmycket störningar i kolonier i exempelviskustområden i och har påverkatbeståndsutvecklingen och i vilkentakt bestånden skulle ha utvecklats utan ingrepp.Dock, vid en jämförelse av populationsutvecklingen iområden med omfattande störningar ochpopulationsutvecklingen i områden med endast småstörningar, verkar uppbromsningen avbeståndstillväxten ha ägt rum ungefär samtidigt.Således hade skarvbeståndet utan ingrepp sannoliktendast varit obetydligt större än vad det är i dag.Naturvårdsverkets samlade bedömning enligtförvaltningsplanen är att jakten i många fall endasthaft begränsad inverkan såväl på regionala beståndsom på det totala skarvbeståndet i landet.Skarvbestånd som utsätts för jakt uppträder skyggtoch är svårjagade. Som tidigare nämnts har skarvenhög reproduktionstakt, och ökad dödlighet genom jaktkompenseras förmodligen till stor del genom ökadöverlevnad bland kvarvarande individer i beståndet.Utskottet avstyrker med denna utförligaredovisning motionerna MJ204 (m) yrkande 2, MJ241(m) yrkande 1, MJ248 (c), MJ269 (m) yrkande 9delvis, MJ271 (m), MJ305 (kd, m) yrkandena 1 och 2,MJ426 (kd) yrkande 5 delvis och MJ446 (s). Ävenmotionerna MJ204 (m) yrkande 1, MJ234 (m) yrkande 7delvis och MJ241 (m) yrkande 2 avstyrks härmed.Enligt 26 §, bilaga 4 punkt 9, jaktförordningenomfattas korp av bestämmelserna om skyddsjakt.Motionerna MJ234 (m) yrkande 7 delvis och MJ276 (fp)delvis avstyrks i den mån de inte tillgodosetts medvad som anförts.Utskottet har tidigare redovisat (bet.2001/02:MJU18 s. 14) att i de sex nordligaste länenlöper den allmänna jakttiden efter morkulla underperioden från till . Iövriga delar av landet får morkulla jagas undertiden till . anförde (bet. 1999/2000:MJU17)beslutade regeringen att pågåendeförsök med sommarjakt efter morkulla inte skulleförlängas. En utvärdering av försöken, som hadepågått , visade sig inteuppfylla vare sig svenska krav enligtförsiktighetsprincipen eller bestämmelserna i . Utvärderingen gav också vid handenatt avskjutningen var mer än fyra gånger större änvad man tidigare förmodat. Motion MJ276 (fp) delvisavstyrks.SälUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete motioner om skyddsjakt på säl(m, kd, mp).MotionernaI motion MJ240 (m) anförs att regler kring säljaktbör förändras. Antalet sälar som skall skjutas avökas väsentligt, och det bör också vara tillåtet attskjuta säl från båt. Vidare bör administrativtkrångel minimeras så att avskjutning på skadegörandesäl får tillräcklig omfattning.I motion MJ269 (m) anförs att harbeslutat att tillåta en begränsad jakt på densvenska ostkusten norr om . Eftersomolägenheterna för yrkesfisket förorsakade av säl ärmycket stora även på den bör jakttillåtas även där (yrkande 9 delvis).Enligt motion MJ358 (kd) behövs en översyn avnuvarande bestämmelse angående sälarna i och egentliga . I en förvaltningsplanfrån har gett utrymme föratt jakt på gråsäl under vissa förutsättningar skallfå bedrivas i och län.Erfarenheterna av är att jakt påsäl och höst är mycket svår. Jaktenmåste bedrivas från land eller på något annat sättsom är jämförbart med jakt från land. Jakt på is äräven tillåten. Jakt får således inte bedrivas frånbåt som ligger fritt i sjön, främst för att riskernaför skadskjutning är alltför stora. I är säljakt på is den effektivaste jaktformen.Vid jakt på is är möjligheterna att bärga fälldasälar betydligt större än vid jakt på öppet vatten.Den jakttid som gällt har inte givitutrymme för jakt på is i någon egentlig omfattning.Jakt efter gråsäl bör därför tidigareläggas.Enligt motion MJ426 (kd) bör sälbeståndet reglerasgenom traditionell viltförvaltning utifrånjaktetiska principer och med tydliga regler i formav tider och andra villkor (yrkande 5 delvis). Sälarär ett problem för yrkesfiskarna genom att deorsakar skador på redskap och fångst.Enligt motion MJ489 (mp) bör skyddsjakten på sälstoppas (yrkande 13). Skyddsjakt på säl bör ejtillåtas så länge arten är rödlistad och jakten intekan ske på ett etiskt acceptabelt sätt.Utskottets ställningstagandeI konstaterade utskottet (bet.1999/2000:MJU17 s. 36) att enligt de uppgifter somNaturvårdsverket och lämnat är densamlade bedömningen att beståndet av säl harökat. har det kustnära fisket storasvårigheter, och bl.a. åberopas det storasälbeståndet som ett viktigt problem. Utskottetansåg att regeringen bör ta ett övergripande ansvarför att motverka de ekonomiska förluster och andraolägenheter som fiskenäringen åsamkas på grund avsälbeståndets storlek. uttalade i etttillkännagivande att regeringen i samråd med berördamyndigheter borde vidta åtgärder som gör det möjligtatt bedriva någon form av jakt för att komma tillrätta med de angivna problemen. Utskottet anförde imars 2002 (bet. 2001/02:MJU18 s. 10) att när detgäller skyddsjakt efter säl ankommer det enligt 27 §jaktförordningen på att besluta omsådan jakt om den behövs för att förhindra skador.Som har redovisats fick Naturvårdsverketi regleringsbrevet för i uppdrag atttillsammans med internationell expertis utredabeståndsstorlek hos säl och skarv och redogöra fördessa arters effekter på ekosystemen där deförekommer. Härvid skall eventuella genetiskaskillnader belysas liksom effekterna på specielltfisk och fiskbestånd i olika typmiljöer. Arbetetskall ske i samverkan med och andraberörda myndigheter och redovisas i mars 2004.I en kortfattad redogörelse den 31oktober 2002över arbetets fortskridande anförde Naturvårdsverketatt verket har fastställt en nationellförvaltningsplan för gråsälsbeståndet i Östersjön.Förvaltningsplanen har utarbetats efter samråd medFiskeriverket, och syftet med planen är att angeefter vilka riktlinjer den svenska delen avgråsälsbeståndet i bör förvaltas under denärmaste fem åren. I redogörelsen anförs vidare attNaturhistoriska på uppdrag avNaturvårdsverket genomför årliga inventeringar avalla sälbestånd utmed de svenska kusterna.Naturhistoriska har också genomfört etttreårigt projekt för att med hjälp avfotoidentifiering beräkna gråsälsbeståndets storleki Östersjön.Utskottet har inhämtat att Naturvårdsverkettillsammans med bygger upp enverksamhet för att registrera skador av säl ochskadornas omfattning.Naturvårdsverket beslutade den 26 september 2001att 150 gråsälar skulle få skjutas från Stockholmslän norrut längs kusten t.o.m. . Somvillkor för tillståndet gällde bl.a. att varje fälldsäl skulle landas (bärgas), och som grundregelgällde att skyddsjakten skall bedrivas från land.Även fick skyddsjakt bedrivas eftersammanlagt 150 gråsälar. I rapporten frånuppföljningen av skyddsjakt efter gråsälanges att sammanlagt 57 sälar hade fällts och avdessa hade 24 inte kunnat landas. Utskottet harinhämtat från att under år 2002fälldes 79 sälar och av dessa kunde 7 sälar intelandas. I rapporten anförs vidare att uppföljningenhar visat att vissa förändringar av jakten ärönskvärda, bl.a. att jakten bör börja vid sammatidpunkt som i , vilket innebär att jaktenbör starta . Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ358 (kd) lämnas utan vidareåtgärd i den mån den inte tillgodosetts härmed.Utskottet erinrar om att syftet medförvaltningsplanen för säl är att ange efter vilkariktlinjer den svenska delen av gråsälsbeståndet iÖstersjön bör förvaltas under de närmaste fem åren.Det framgår av planen att de förvaltningsinsatsersom anges huvudsakligen styrs av målet att skapaförutsättningar för en fortsatt positiv utvecklingav ett livskraftigt gråsälsbestånd samt för enuthållig samexistens mellan gråsälarna och detkustnära yrkesfisket. Utskottet avstyrker med detanförda och i avvaktan på det arbete som pågår påområdet motionerna MJ240 (m), MJ269 (m) yrkande 9delvis och MJ426 (kd) yrkande 5 delvis. Utskottet ärinte berett att förorda ett förbud mot skyddsjaktefter säl och avstyrker därmed även motion MJ489(mp) yrkande 13.VargUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillriksdagens beslut om en sammanhållenrovdjurspolitik motioner om allmän jakt på varg(m), om begränsad licens- eller skyddsjakt påvarg (m, kd, c) och om att skyddsjakt börtillåtas först när vargstammen nått ett antalav 200 individer (fp).MotionernaEnligt motion MJ208 (c) bör avlysningsjakt,skyddsjakt eller reglerad licensjakt på vargtillåtas. Ett visst antal djur bör få skjutas inomvargtäta områden för att vargen på nytt skall fårespekt för människan och för att vi skall hakontroll över vargen (yrkande 1).I motion MJ234 (m) anförs att på flera håll harvargstammen vuxit sig så stark att den utgör ettdirekt hot mot lokalbefolkningens möjligheter attleva ett normalt liv. Det förekommer att rovdjur fårett felaktigt beteende och rör sig bland bebyggelseoch människor. I sådana fall bör länsstyrelsernakunna besluta om att djuren får avlivas (yrkande 5).Enligt motion MJ260 (m) bör kunnage en större möjlighet till skyddsjakt - enskyddsjakt av avlysningskaraktär - enligt 27 §jaktförordningen.I motion MJ292 (fp) anförs att vi har en jaktbarstam och därför bör omgående beslutas om allmän jaktpå varg (yrkande 4).I motion MJ357 (kd) anförs att med den utvecklingvi har av vargens förökning, enligt vissaforskare , kommer vi att få en ohållbarsituation i vissa delar av landet. Skyddsjakt ochavlysningsjakt kan ske utan risk för att vargstammenutrotas (yrkande 4).Enligt motion MJ387 (fp) bör skyddsjakt på vargtillåtas först när vargstammen nått ett antal av 200individer och då enbart utvidgad jakträtt irenskötselområden. Vargpopulationens genetiskaframtid är osäker. Minst 500 vargar borde vara ettminimum som skyddsjakt bör tillåtas förstnär stammen nått ovan angivna antal (yrkande 3).Även enligt motion MJ396 (c) förlorar ett djur somaldrig blir jagat sitt naturliga beteende att varaskygg för människor och tamdjur. Därför börskyddsjakt på varg tillåtas i vargtäta områden(yrkande 2).Enligt motion MJ470 (c) är vi med nugällande beslut om 200 vargar som ett delmål ochNaturvårdsverkets restriktiva bedömningar för attreglera vargstammen i redan nu på väg mot ensnabbt växande vargstam. Det måste därför blimöjligt att, där vargens framfart medför storanegativa konsekvenser för de berörda, regleravargstammen genom skyddsjakt och avlysningsjakt(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeVid riksdagsbehandlingen av regeringens proposition2000/01:57 En sammanhållen rovdjurspolitik (bet.2000/01:MJU9 s. 15) anförde utskottet att nationellaminiminivåer för stammarna av björn, lo och kungsörnsamt etappmål för varg och järv bör slås fast. Somregeringen anfört bör uttrycket miniminivå endastanvändas för de arter där stammen uppnått ett sådantindividantal att arten bedöms som åtminstonekortsiktigt livskraftig. Miniminivåer bör såledesfastställas för björn, lo och kungsörn. För järv ochvarg bör i stället etappmål fastställas, eftersomstammarna ännu inte nått en nivå som kan anses säkraderas överlevnad i ett längre perspektiv. Etappmålskall vara ett delmål för stammarnas storlek på vägmot en nivå där fortsatta existens i densvenska faunan kan anses långsiktigt säkrad. Iutskottsbetänkandet anfördes vidare (s. 21) attförekomsten av varg skapar starka känslor ochkonflikter bl.a. med näringsintressen ochjaktintressen, och på många håll pågår en häftigdebatt om vargförekomsten. Som regeringen anför ärdet därför inte möjligt att å ena sidan få enbred acceptans för en vargstam av den storlek somkrävs för att den skall kunna bedömas somlångsiktigt hållbar enligt vissa vetenskapligaanalyser. Å andra sidan är det inte rimligt att angeett mål som inrymmer ett alltför stort mått avosäkerhet om vargens långsiktiga bevarande i densvenska faunan.