bet · GR01KRU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Statskontoret avses få uppdraget attgöra utvärderingen.Statens miljöer och lokalbruk bör vara förebildliga.För att leva upp till de mål som slagit fast för arkitektur,formgivning och design bör höga krav ställas på kompetensen hos dem somansvarar för statens upphandling och lokalförsörjning. Det bör vara enuppgift för det nya Rådet för arkitektur, form och design att analyseravissa övergripande frågor som rör statens upphandling ochlokalbruk.Tillgänglighets- och användaraspekterna är viktiga inom arkitektur, formoch design. Regeringen anför att konceptet Design för Alla bör genomsyrastatens arbete med arkitektur, form och design. Därmed bör behovet avsärlösningar kunna minska. Om tillgänglighets- och användbarhetsaspekterfinns med redan i planeringsskedet minskar behovet av kostsam och kanskeändå inte helt tillfredsställande anpassning i efterhand.Alla medborgarebör ha tillgång till offentliga rum för möten och sammankomster och församhällelig gemenskap och synlighet. En fördjupad analys av dessa frågorbör göras av arbetsgrupp för arkitektur, form ochdesign. Storstädernas bebyggelsearv kräver fortsatt uppmärksamhet.Riksantikvarieämbetet bör fortsatt betona medborgarperspektivet i sin verksamhetpå detta område.Arbetsplatser bör motsvara högt ställda krav på arkitektur,form och design. Regeringen avser att ge i uppdrag atti samarbete med Föreningen gestalta miljön på ett antalarbetsplatser som utgångspunkt för en vidare diskussion om arbetslivetsmiljöer.Regeringen konstaterar i skrivelsen att det är kommunerna somhar en nyckelroll när det gäller att utforma det offentliga rummet ochatt verka för en god byggnadskultur och byggnadsmiljö. Det redovisas attSvenska anser att det finns en ökad medvetenhet om ochintresse för stadsmiljöns och det offentliga rummets betydelse för en godlivsmiljö.Regeringen understryker att kommunerna har ett stort ansvarför att arkitekturen ges goda förutsättningar. Planarbete och bygglovsgivningi kommunerna ger grundläggande förutsättningar för möjligheten attförverkliga de arkitekturpolitiska målen. Det är av avgörande betydelse attdet finns tillräcklig kompetens inom kommunerna för dessa uppgifter.Regeringen avser att ge det kommande Rådet för arkitektur, form och designi uppdrag att i samverkan med bl.a. och Svenska Kommunförbundetföra en dialog med kommunerna om detta.Regeringen bedömer att Högskoleverketsutvärderingar av arkitekt- och designutbildningar i högskolan ger värdefullabidrag till utvecklingen av utbildningarnas kvalitet.För att de arkitektur-och formpolitiska målen skall få en bred förankring bör arkitektur, formoch design integreras redan i skolans arbete. Regeringen påpekar attkursplanerna för och gymnasieskolan redan nu ger förutsättningaratt arbeta med estetiska och kulturella frågor inom flera ämnen.Som enuppföljning av bör få i uppdrag attanalysera hur de viktigaste delprojekten kan vidareutvecklasinom ramen för befintliga verksamheter. Därvid bör även ett mångfalds-och jämställdhetsperspektiv tas till vara.Medveten design kan vara ennyckelfaktor för framgång inom dagens varu- och tjänsteproduktion. Designkan också fylla en viktig funktion och höja kvaliteten i människorsvardagsliv. Den kommande satsningen på ett Designår 2005 bidrar till attstärka designutvecklingen i landet.Konsthantverket är inte bara envärdefull tradition i sig inom svenskt konstliv utan också en viktig basoch inspiration för verksamma inom hela formområdet. Konsthantverkarnasinternationella utbyte bör bör fåi uppdrag att utreda hur hemslöjdens kunskapsområde kan bli tydligare ochstarkare på form- och designområdet och hur fler skall ges möjlighet atti framtiden ta del av hemslöjden.Regeringen avser att följa utvecklingenav tillämpningen av de s.k. skönhetsparagraferna inom väglagen, PBL ochlagen om byggande av järnvägar och vid behov låta utvärdera bestämmelsernaoch tillämpningen av dem vid en senare tidpunkt.Regeringen anför attnär åtgärder vidtas för att främja anordnandet av mindre hyreslägenheteroch studentbostäder får låga kostnader inte uppnås på bekostnad av kvalitet.Byggandet skall vara långsiktigt hållbart. Krav skall ställas på utformningenav enskilda hus, bostadsområden och stadsdelar för att undvika enahandamiljöer. Bostäderna skall bidra till att målet om god bebyggd miljöuppnås.En nationell strategi skall tas fram för trä i byggandet.MotionernaUtskottetbehandlar i detta betänkande dels en motion som väckts med anledning avskrivelsen, dels motioner med anknytning till skrivelsens innehåll, vilkaväckts under allmänna motionstiderna åren 2002 och 2003.En motion väcktmed anledning av skrivelsen, nämligen 2002/03:Kr13 (c) om arbetet inomPBL-utredningen, har överlämnats till bostadsutskottet för beredning (KrUprot. 2003/04:6.4).I tre motioner behandlas mera övergripande frågor omform och design, nämligen 2002/03:Kr236 (m) yrkande 13, 2003/04:Kr209 (m)yrkande 15 och 2003/04:Kr230 (m) yrkande 1. I motionerna framhålls attform och design får en ökad betydelse när utbudet av produkter är stortoch i viss mån likartat. Produktutvecklingen rör både funktion och budskap.Form och design är ett viktigt konkurrensmedel som kan vara ett strategisktverktyg för företags framgång på marknaden. Design är i lika hög grad enkulturpolitisk och näringspolitisk fråga som en utbildningspolitisk fråga.Samspelet mellan utbildning, forskning och olika aktörer är viktigt.Hemslöjden, hantverksarvet och designen bör ges ökad betydelse. Arkitektur-och designutbildningarna behöver reformeras. Aktiva inom hantverksyrkenbehöver vidareutbildning om nya material, miljöanpassning m.m. De offentligaresurserna på form- och designområdet bör utnyttjas effektivare och därförsamlas hos färre aktörer. Dessutom bör de offentliga medlen i störreutsträckning gå till utbildning och forskning.I motion 2002/03:Kr370(kd) yrkande 11 påminner motionärerna om att i Form- och designutredningensbetänkande (SOU 2000:75) identifierades en rad brister när det gäller deoffentliga insatsernas inriktning och omfattning. Olika förslag lämnadesför hur form och design av god kvalitet kan främjas. Motionärerna föreslåratt skall begära att en proposition med förslag till åtgärderskall föreläggas . Motionärerna framhåller också den svenskahemslöjdens betydelse, bl.a. vikten av att en sådan tradition somspetsknypplingen inte försvinner.Behovet av flera mötesplatser för form ochdesign behandlas i sex motioner. I motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande14, 2002/03:Ub335 (m) yrkande 3, 2003/04:Kr209 (m) yrkande 16 och2003/04:Kr230 (m) yrkande 4 anförs att ett åsiktsutbyte behövs inom form- ochdesignområdet. Det bör finnas fler mötesplatser där företag och industridesign,konsthantverk och formgivare, arkitekter och brukare kan mötas ochinspireras, bl.a. för att vidga kunskaperna på området och öka tillgänglighetenför allmänheten. Vidare bör den kompetens som redan finns på flera hålli landet utnyttjas och utvecklas, t.ex. hos , ,Föreningen och . Det behövs en arena, friståendefrån staten, där ansvaret samlas för kvalitetsuppbyggnad, platsi världen, teorier om form och design samt för utveckling och forskning.Imotionerna 2002/03:Kr217 (m) och 2003/04:Kr215 (m) hemställs att riksdagenskall uttala sig för att två mötesplatser för form och design skapas iVästra med bas i i och iBorås.I tre motioner uppmärksammas behovet av hantverksutbildning förbåde ungdomar och vuxna, nämligen motionerna 2002/03:Kr12 (m), 2002/03:Kr218(kd) och 2003/04:Kr231 (kd) yrkande 1. Motionärerna påpekar att behovetav fler hantverkare är stort inte minst inom kulturmiljövården. De anföratt det finns över 300 registrerade hantverksyrken och att tillväxten avyrkeskårerna är oroande låg inom nästan samtliga dessa yrken. Omkring 100000 hantverkare beräknas gå i pension . För attavhjälpa bristen på hantverkare behövs det en ny form av lärlingsutbildning.Det behövs dessutom forskning kring dagens och morgondagens yrkesutövninginom hantverksyrkena. I motion 2003/04:Kr231 (kd) nämns spetsknypplingensom ett exempel på ett mycket litet hantverksområde, där bristen på nyahantverkare hotar hantverksområdets existens.I motion 2002/03:Kr296 (v)yrkande 4 begär motionärerna att regeringen skall lägga fram förslag förriksdagen om hur man även utanför den offentliga sektorn borde kunnatillämpa principen att en andel av investeringsmedlen avsätts till konstnärligutsmyckning vid byggenskap och i samband med samhällsplanering.UtskottetsställningstagandeNär antog målen för den statliga arkitektur-,form- och designpolitiken underströks att våra liv påverkas av utformningenav den byggda och formade miljön, dvs. av hur städerna och landsbygden,byggnaderna och bruksföremålen ser ut och fungerar. Arkitektur, formgivningoch design är kulturyttringar som vi ständigt och oundgängligen kommer ikontakt med och som påverkar vårt välbefinnande. Vidare underströks attdet är en angelägen kulturpolitisk uppgift att säkerställa hög kvaliteti den byggda och formade miljön med utgångspunkt i människans behov avväl fungerande, konstnärligt genomarbetade och stimulerande omgivningar.Hög kvalitet i arkitektur, formgivning och design innefattar en välsammanvägd helhet av funktionella, tekniska, ekonomiska, miljömässiga,sociala och estetiska krav. Arkitektur, formgivning och design rör ocksåmedmänskligt ansvar, brukbarhet, uthållighet och ekologi. God kvalitet ärinte tidsbunden. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14. )Utskottet harmed intresse tagit del av regeringens skrivelse 2002/03:129 om arkitektur,form och design. Området är en del av den statligakulturpolitiken, för vilken fastställt sju övergripande nationellamål. är det viktigt att framhålla att området i sig ärsektorsövergripande och att de särskilda målen och det särskildahandlingsprogrammetför den statliga arkitektur-, form- och designpolitiken också har somsyfte att kunna påverka, inspirera och stimulera utvecklingen, debatten,opinionsbildningen m.m. utanför det statliga området och ansvaret. Det ärvärdefullt att en bred översikt nu ges i regeringens skrivelse, när femår har gått sedan målen för området antogs. Överblicken över områdetunderlättas av att redogörelsen görs tematiskt och inte efter indelningeni statliga utgiftsområden. Det är också betydelsefullt att arbetet medarkitektur-, form- och designfrågor inom regeringen och Regeringskanslietsker över departementsgränserna, samordnat av en interdepartementalarbetsgrupp. I skrivelsen redovisas den uppföljning och utvärdering somgjorts inom vissa delområden efter det att målen antogs ochde åtgärder som resultaten av utvärderingar m.m. lett till. Utskottetutgår självfallet från att denna uppföljnings- och utvärderingsverksamhetpågår kontinuerligt och att regeringen återkommer till medresultatredovisningar och resultatbedömningar både på delområden, när såär befogat, och för området i sin helhet såsom nu har skett.Utskottethar inte något att erinra mot de kommande åtgärder som regeringen redovisati skrivelsen.Utskottet har särskilt noterat att ett råd skall inrättasför att med utgångspunkt i målsättningarna i handlingsprogrammet Framtidsformerdriva på arbetet inom arkitektur, form och design. I skrivelsen (s. 48-49)redovisas att ett mycket omfattande och brett uppdrag skall ges till rådet.Rådet skall även få till särskild uppgift att analysera vissa övergripandefrågor som rör statens upphandling och lokalbruk samt föra en dialog medkommunerna om deras kompetens för planarbete och bygglovsgivning (skr. s.51, 55).Utskottet har också noterat att ett genomgående tema i deframtida insatserna avser tillgänglighets- och användaraspekter. Insatsernär det gäller det offentliga rummet skall också göras med hjälp av olikamyndigheter m.fl.Utskottet anser att det är viktigt att erfarenheternafrån tas till vara och vidareutvecklas. Det är ocksåbetydelsefullt att man avser att främja utvecklingen inom designområdet,t.ex. genom utveckling av utbildningen och forskningen och genom satsningenpå ett Designår 2005. Även konsthantverket behöver utvecklas, bl.a. somden viktiga bas det är för formområdet. Utskottet noterar att regeringenavser att göra insatser för att konsthantverkarna - på samma sätt somkonstnärerna - skall få del i ett internationellt utbyte. Hemslöjden ären värdefull del av kulturarvet och utskottet ser med tillfredsställelseatt regeringen aviserar en utredning om hur hemslöjdens kunskapskapitalkan utvecklas och hur dess kunskapsområde kan bli tydligare och starkarepå form- och designområdet.Utskottet har också noterat att regeringenavser att följa utvecklingen av tillämpningen av de s.k. skönhetsparagrafernai väglagen, och lagen om byggande av järnväg. Regeringenanser att det - trots att det snart har gått lagändringarnaträdde i kraft - ännu är för tidigt att kunna se tillräckliga resultat avvad ändringarna inneburit. Regeringen avser att vid behov och vid en senaretidpunkt utvärdera de ändrade bestämmelserna och tillämpningen avdem.Utredningsarbetet i skall enligt direktiven (dir.2002:97) utgå från tre övergripande mål. Ett av dem är att stärka plan- ochbygglagstiftningens roll som ett instrument för hållbar utveckling. I ettannat mål för utredningsarbetet uttrycks att lagstiftningen skall utvecklasså att den skapar bättre förutsättningar bl.a. för en god miljö.Markanvändningsplanering och bebyggelseutveckling måste präglas av en helhetssyndär långsiktig hållbarhet vävs samman med och bedöms utifrån ett antalaspekter, bl.a. kulturella sådana. Bland de miljömål vars betydelse förlagstiftningen bör beaktas i utredningsarbetet nämns särskiltmiljökvalitetsmåletGod bebyggd miljö. Det sägs att det är angeläget att beakta hur den fysiskaplaneringen kan främja socialt, kulturellt och ekonomiskt hållbar utveckling.Vårt behov av kultur - i dess vidaste bemärkelse - måste också beaktas.Bebyggelsens kulturhistoriska, arkitektoniska och konstnärliga värdenskall tas till vara och utvecklas.Utskottet utgår från att regeringeni samband med att resultat läggs fram överväger fråganom en särskild utvärdering bör göras av skönhetsparagraferna i väglagen,PBL och lagen om byggande av järnväg.Den nu föreliggande skrivelseninnehåller - som redovisats - information om en rad åtgärder av olikaslag som regeringen avser att vidta inom området arkitektur, form ochdesign. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte är motiverat attriksdagen skall begära att regeringen skall lägga fram förslag om åtgärderbeträffande form och design. Utskottet avstyrker därför motion 2002/03:Kr370(kd) yrkande 11, vilken väcktes för innan regeringenöverlämnade skrivelsen till riksdagen.Med hänvisning till de mål förden statliga arkitektur-, form- och designpolitiken som enhälligtbeslutade om och på grundval av regeringens nu föreligganderedovisning av insatser på området anser utskottetatt det inte föreligger något behov av ett uttalande för regeringen frånriksdagens sida om vikten av form och design. De förslag som framförs imotionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 13, 2003/04:Kr209 (m) yrkande 15 och2003/04:Kr230 (m) yrkande 1 torde i allt väsentligt vara tillgodosedda.Utskottet avstyrker således de tre motionsyrkandena.Mötesplats för formoch design inrättades i (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:KrU1s. 92, rskr. 2001/02:72). Uppdraget gavs till Föreningen . Isamband med medelsanvisningen underströk utskottet att en satsning på enmötesplats i inte får innebära att all den kompetens som finnsvid andra institutioner i landet inte tas till vara. Utskottet påminde omatt statliga satsningar görs inom flera departements verksamhetsområden.Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, fritid och trossamfund anvisas medelför det nätverksansvar för konsthantverk och formgivning som tilldelatsRöhsska museet i . Vidare framhöll utskottet attNationalmuseum har ett ansvar då det gäller konsthantverk från äldre tidtill nutid. De mål som regeringen satt upp för bl.a. arkitektur, formgivning och design. I den nu föreliggandeskrivelsen från regeringen redovisas även andra form- och designverksamheteri landet som fått del av statligt stöd. Utskottet anser mot denna bakgrundatt bör avslå de förslag om nya former av stöd till mötesplatserm.m. för form av design som framförs i motionerna 2002/03:Kr217 (m),2002/03:Kr236 (m) yrkande 14, 2002/03:Ub335 (m) yrkande 3, 2003/04:Kr209(m) yrkande 16, 2003/04:Kr215 (m) och 2003/04:Kr230 (m) yrkande 4.Utskottethar noterat att regeringen i skrivelsen inte särskilt tar upphantverksutbildningunder avsnittet Bedömning och framtida inriktning. Regeringen har dock isin redovisning av utvecklingen av de statliga insatserna sedan mitten av1990-talet (skr. s. 29) redovisat den kvalificerade yrkesutbildningen(KY). Den är en eftergymnasial utbildningsform med Myndigheten förkvalificerad yrkesutbildning som central förvaltningsmyndighet. Den präglasav en stark arbetslivsanknytning och syftar till att möta behovet avkvalificerad, yrkesutbildad arbetskraft. Denna utbildning vänder sig såvältill redan verksamma i arbetslivet som till dem som går ut från gymnasieskolan.Behörighetskraven är grundläggande behörighet för högskolestudier och ivissa fall särskilda förkunskapskrav. Utbildningarna är mellan ett långa, inklusive en tredjedel lärande i arbete, och avslutas meden kvalificerad yrkesexamen. I budgetpropositionen för redovisasatt efterfrågan från arbetslivet att få starta sådana utbildningar fortsattär hög. Exempel på utbildningar inom området formgivning och design ärmodellör, industriell design, förpackningsdesign, design för interaktivamedier, konfektion och skrädderi, trädgårdsdesign och trädesign.Regeringenredovisar i skrivelsen (skr. s. 29) att staten också stödjer vissakompletterande utbildningar vid sidan om det statliga skolväsendet.Utbildningarnaskall vara arbetslivsanknutna. Exempel på utbildningsanordnare är Stockholmstillskärarakademi, Capellagården, , Handarbetets Vännersskola och Stenebyskolan.I budgetpropositionen för gör regeringenden bedömningen att en försöksverksamhet med en tvåårig eftergymnasiallärlingsutbildning för vuxna till vissa små hantverksyrken bör genomföras(prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s. 109 och 168-169). För ändamålet beräknas3,under anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inomvuxenutbildningen. I propositionen nämns som exempel utbildning tillguldsmed, sadelmakare och möbeltapetserare.Med hänvisning till redovisadeutbildningar till hantverksyrken, däribland en ny lärlingsutbildning förvuxna, föreslår utskottet att avslår motionerna 2002/03:Kr12(m), 2002/03:Kr218 (kd) och 2003/04:Kr231 (kd) yrkande 1.Utskottet tidigare tillfällen, senast vid 2001/, behandlatmotionsförslag om den s.k. enprocentsregeln för konstnärlig utsmyckning vidstatligt byggande (jfr bl.a. bet. 1998/99:KrU6 och 2001/02:KrU18). Utskottethar därvid anfört att omfattningen av de statliga konstinköpen bör grundaspå en kulturpolitisk bedömning snarare än kopplas till omfattningen avbyggandet . Att i varje särskilt fall styra hur mycketsom skall avsättas för konstinköp med en sådan regel är inte rätt väg attgå, har utskottet anfört. Utskottet har ansett att av den totalabyggkostnaden vid statligt byggande dock borde kunna vara ett rimligtriktmärke för konstnärlig utsmyckning. Utskottet har mot denna bakgrundavstyrkt förslag om införande av en enprocentsregel på det statligaområdet. Utskottet står fast vid denna ståndpunkt. Utskottet anser att detinte heller bör införas en sådan regel för icke-statligt byggande. Dettaskulle kräva ett omfattande regelsystem och kunna ställa krav på betydandestatliga bidrag. Utskottet föreslår att motion 2002/03:Kr296 (v) yrkande4 avslås av riksdagen.Utskottet föreslår avslutningsvis att riksdagenutan erinran lägger regeringens skrivelse 2002/03:129 Arkitektur, formoch design till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Vikten av form och design, punkt 2 (m)av (),() och ().Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om vikten av form och design. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 13, 2003/04:Kr209 yrkande15 och 2003/04:Kr230 yrkande 1.StällningstagandeForm och design tarallt större plats i våra liv. Skönhet är ett mänskligt behov. I braformgivning förenas det yttre sköna med det inre praktiska.Form och designfår en ökad betydelse när utbudet av produkter är stort och i viss månlikartat. Produktutvecklingen rör både funktion och budskap. Form ochdesign är ett viktigt konkurrensmedel som kan vara ett strategiskt verktygför företags framgång på marknaden. Design är i lika hög grad en kulturpolitiskoch näringspolitisk fråga som en utbildningspolitisk fråga. Hemslöjden,hantverksarvet och designen bör ges ökad betydelse. Samspelet mellanutbildning, forskning och olika aktörer är viktigt. Arkitektur- ochdesignutbildningarna behöver reformeras. Aktiva inom hantverksyrken behövervidareutbildning om nya material, miljöanpassning m.m. De offentligaresurserna på form- och designområdet bör utnyttjas effektivare och därförsamlas hos färre aktörer. De offentliga medlen bör i större utsträckninggå till utbildning och forskning.Vad vi här anfört bör läggas till grundför det fortsatta arbetet med form- och designfrågor. Vi föreslår därföratt som sin mening tillkännager detta för regeringen. Därmedbör bifalla motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 13, 2003/04:Kr209(m) yrkande 15 och 2003/04:Kr230 (m) yrkande 1.2. Mötesplatser förform och design, punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser attförslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationenom mötesplatser för form och design. Därmed bifaller motionerna2002/03:Kr236 yrkande 14, 2002/03:Ub335 yrkande 3, 2003/04:Kr209 yrkande16 och 2003/04:Kr230 yrkande 4 och avslår motionerna 2002/03:Kr217 och2003/04:Kr215.StällningstagandeVi anser att ett åsiktsutbyte behövsinom form- och designområdet. Det bör därför finnas flera mötesplatserdär företag och industridesign, konsthantverk och formgivare samt arkitekteroch brukare kan mötas och inspireras, bl.a. för att vidga kunskaperna påområdet och öka tillgängligheten också för allmänheten. Det är angelägetatt inte låsa fast ansvaret på en institution. Den kompetens som redanfinns på flera håll i landet bör utnyttjas och utvecklas, t.ex. den somfinns hos , , Föreningen ochExportrådet. Det behövs dessutom en arena, fristående från staten, däransvaret samlas för kvalitetsuppbyggnad, plats i världen ochteorier om form och design samt för utveckling och forskning. En sådanarena, ett form- och , skulle kunna bildas av FöreningenSvensk Form, Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID), Svenska institutetoch Svenska Moderådet.Vi föreslår att som sin mening tillkännagerför regeringen vad vi anfört om mötesplatser för form och design. Därmedbör bifalla motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 14, 2002/03:Ub335(m) yrkande 3, 2003/04:Kr209 (m) yrkande 16 och 2003/04:Kr230 (m) yrkande4 samt avslå motionerna 2002/03:Kr217 (m) och 2003/04:Kr215(m).3. Hantverksutbildning, punkt 4 (m, kd, c)av (), GunillaTjernberg (kd), (), () och Lars-IvarEricson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget tillriksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen omhantverksutbildning. Därmed bifaller motion 2002/03:Kr12 ochbifaller delvis motionerna 2002/03:Kr218 och 2003/04:Kr231 yrkande1.StällningstagandeBehovet av fler hantverkare är stort inte minst inomkulturmiljövården. Hantverksyrkena tillhör vår kultur och kunskaper harunder århundraden förts från en generation till en annan. Det finns över300 registrerade hantverksyrken och tillväxten av yrkeskårerna är oroandelåg inom nästan samtliga dessa yrken.