bet · GQ01FIU19 · 2003-05-27 00:00:00 — har vid ettflertal tillfällen i sina betänkanden betonat bruttoredovisningensbetydelse för att öka statsbudgetens genomsiktlighet i syfte attförbättra möjligheter att fatta ett välgrundatbudgetbeslut.Skatteavdrag av detta slag leder till att tilltron till utgiftstaketsom ett återhållande styrinstrument urholkas. En utgift som avräknasdirekt mot en inkomsttitel påverkar inte statsbudgetens utgiftssidaoch omfattas därför inte heller av utgiftstaket. Därför kommer deninte heller att prövas mot andra utgifter.Vi anser att bör avslå regeringens förslag om förstärkningoch förlängning av det tillfälliga sysselsättningsstödet och i ställeti budgetpropositionen lägga ett samlat förslag till statligt stöd förden kommunala verksamheten inom ramen för utgiftsområde 25. Därmedbifaller motion Fi15 (fp) yrkande 9, bifaller delvismotionerna Fi14 (m) yrkande 4 och Fi17 (c) yrkande 7 och avslårproposition 2002/03:100 punkt 8.3. Utjämningssystemet, punkt 5 (m) av (), () och TomasHögström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi26 yrkande4, bifaller delvis motion 2002/03:Fi206 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:Fi24 yrkande 4, 2002/03:Fi25 yrkande 3 och2002/03:Fi27 yrkandena 11 och 12.StällningstagandeVi anser att det kommunala utjämningssystemet bör avskaffas.Skillnader mellan kommuner när det gäller exempelvis sociala behov börkompenseras genom statsbidrag.Nuvarande utjämningssystem innebär en omflyttning av skattemedel frånen kommun till en annan och har direkt skadliga effekter församhällsekonomin. Det tar bort alla incitament för kommunerna attsjälva påverka sin inkomstsituation. Systemet straffar kommuner somhar hög förvärvsfrekvens och skapar nya jobb. Dessutom är nuvarandesystem inte förenligt med grundlagens bestämmelser.Vi föreslår - i avvaktan på ett nytt statligt system - att vissaförändringar görs i utjämningssystemet . Kommuner ochlandsting som har en relativ skattekraftstillväxt ska få behålladenna. Kommuner som tappar skattekraft ska få kompensation för detta.Vi anser vidare att en spärr ska införas för utjämningsavgiften förlandsting. ska ett landsting maximalt betala av sinrelativa skattekraft i inkomstutjämningsavgift och högst7 %.Vad vi anfört här bör som sin mening tillkännage förregeringen. Det innebär att vi anser att bör bifalla motionFi26 (m) yrkande 4 och delvis bifalla motion Fi206 (m) yrkande 1 samtavslå övriga här aktuella motionsyrkanden.4. Utjämningssystemet, punkt 5 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkandena11 och 12 och avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 4, 2002/03:Fi25yrkande 3, 2002/03:Fi26 yrkande 4 och 2002/03:Fi206 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att människor ska ha samma möjligheter till grundläggandekommunalt finansierad service oavsett var de bor i landet och vilkeninkomstnivå övriga invånare har i kommunen. Ett system för utjämningav de kommunal-ekonomiska förutsättningarna är därför både rimligt ochnödvändigt. Utjämningssystemets nuvarande konstruktion leder dock tillorimliga följder både för kommunernas ekonomi och för medborgarnassituation. Det nuvarande systemet hämmar tillväxt och ärsvåröverskådligt och svårbegripligt. Skatteutjämningssystemet ska varatillväxtfrämjande.Vi anser att den parlamentariska Kommittén om översyn av inkomst- ochskatteutjämningen bör ges tilläggsdirektiv. De nuvarande direktiven äralltför begränsade. Kommittén bör utreda en renodling av systemet.Antalet ingående faktorer ska minskas. Vi anser att inkomst- ochkostnadsutjämning bör ses samlat och inte, som i dagens system,separerat. Utjämningen ska baseras på tydligt mätbara strukturellakostnadsskillnader. Kommittén bör även utreda om utjämningen somhelhet kan och bör ske genom statens försorg och vilka övrigaförändringar i relationen mellan stat och kommun som då krävs.Vi anser dessutom att skatteutjämningssystemet borde utvärderas av enhelt utomstående, oberoende granskare för att säkra en fullständig,förutsättningslös och objektiv utvärdering.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad vi här redovisat om detkommunala utjämningssystemet. Det innebär att vi anser att riksdagenbör bifalla motion Fi27 (fp) yrkandena 11 och 12 samt avslå övriga häraktuella motionsyrkanden.5. Utjämningssystemet, punkt 5 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi24 yrkande 4och avslår motionerna 2002/03:Fi25 yrkande 3, 2002/03:Fi26 yrkande 4,2002/03:Fi27 yrkandena 11 och 12 och 2002/03:Fi206 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att en invånare i ska kunna få lika god sjukvård ochkommunal service oavsett var hon eller han bor. Kommunerna ska halikvärdiga förutsättningar för sin verksamhet och service oberoende avskattekraft och opåverkbara strukturella kostnader. Däremot hörrimliga skillnader i servicenivå, effektivitet och skattesats till denkommunala självstyrelsen och ska således inte kompenseras. Systemetska förena en utjämning med incitament för tillväxt och förnyelse. Detär viktigt att systemet är begripligt och demokratiskt förankrat hosalla kommuner och landsting. Jag är dock kritisk motkostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet. Jag anser vidare attutjämningssystemet inte är i enlighet med grundlagens intentioner omden kommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen och den kommunalabeskattningsrätten. Jag anser därför att systemet bör innefatta ettstörre mått av statligt ansvar.Vad jag anfört här om utjämningssystemet bör tillkännage förregeringen. Jag tillstyrker därmed motion Fi24 (kd) yrkande 4 samtavstyrker övriga här aktuella motionsyrkanden.6. Utjämningssystemet, punkt 5 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi25 yrkande 3och avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 4, 2002/03:Fi26 yrkande 4,2002/03:Fi27 yrkandena 11 och 12 och 2002/03:Fi206 yrkande 1.StällningstagandeEn väl fungerande skatteutjämning bidrar till att engrundläggande service och förutsättningar för tillväxt kan komma helalandet till del. Alla medborgare har rätt till likvärdig skola, vårdoch omsorg. Systemet ska utjämna såväl skillnader i skattekraft somstrukturella skillnader. Jag anser att dagens utformning avutjämningssystemet fungerar generellt sett bra. Delar av systemetbehöver dock ses över för att ta bort vissa "skönhetsfläckar".Det nuvarande systemets tekniska konstruktion kan ibland leda tilleffekter som kan anses tillväxthämmande. Kommunernas och landstingensambitioner att höja tillväxten av skattebasen missgynnas i rådandesystem, då tillväxten regleras via de generella statsbidragen.Jag anser att en utredning bör se över den tekniska konstruktionen föratt komma till rätta med vissa negativa marginaleffekter. För attminska kommunernas beroende av transfereringar bör även vissa faktoreri skatteutjämningssystemet föras över till den statligaregionalpolitiken.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad jag har anfört om detkommunala utjämningssystemet. Det innebär att jag tillstyrker motionFi25 (c) yrkande 3 samt avstyrker övriga här aktuella motionsyrkanden.7. Pengsystem och alternativa driftsformer, punkt 6 (m) av (), () och TomasHögström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 7. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi26 yrkandena2 och 5 och avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 5, 2002/03:Fi25yrkande 7, 2002/03:Fi27 yrkandena 1 och 8, 2002/03:Fi284 yrkande 7 och2002/03:N397 yrkandena 23-25.StällningstagandeVi anser att staten ska överta finansieringen av skolan via ennationell skolpeng som följer eleven till den skola han/hon har valt.Ett skolpengsystem gör det möjligt för elever och föräldrar att självavälja producent och leder därmed till ökad valfrihet och mångfald.Kommunerna ska därefter vara en utbildningsanordnare bland andra, ochkommunernas uppgift blir att svara för att kommunala skolor har denledning som gör att de lever upp till de krav som elever och föräldrarställer. Skolpengen innebär också att pengarna går direkt till varjeskola och att skolorna därmed kan höja kvaliteten i undervisningen.Vi anser även att en äldrepeng bör införas. En äldrepeng gör detmöjligt för medborgarna i en kommun att själva välja kommunen, ettkooperativ eller en privat leverantör. Enligt vår mening ger dettakommunen möjlighet att agera som en producent av välfärdstjänsterbland andra, medan medborgarna får rätt att vända sig till enalternativ producent. Då resurserna följer brukarna när de flyttarfrån en kommun till en annan, blir det också attraktivt för kommuneratt erbjuda en väl fungerande omsorg. Vidare vill vi vad beträffar vårsyn på en äldrepeng hänvisa till reservation 3 till socialutskottetsbetänkande /03:SoU9, Äldrepolitiken - Uppföljning av dennationella handlingsplanen och förslag angående kommunernasäldreomsorg.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad vi har anfört ompengsystem, alternativa driftsformer och valfrihet. Det innebär att vitillstyrker motion Fi26 (m) yrkandena 2 och 5 och avstyrker övrigamotionsyrkanden.8. Pengsystem och alternativa driftsformer, punkt 6 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 8. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Fi27yrkandena 1 och 8 och 2002/03:N397 yrkandena 23-25 och avslårmotionerna 2002/03:Fi24 yrkande 5, 2002/03:Fi25 yrkande 7,2002/03:Fi26 yrkandena 2 och 5 och 2002/03:Fi284 yrkande 7.StällningstagandeFolkpartiet anser att valfriheten, konkurrensen och kvaliteten måstestärkas. En nationell skolpeng måste införas, och den ska betalas uttill den skola som föräldrar och elever väljer. Friskolor måste kunnaetablera sig på samma villkor som kommunala skolor. Med alternativhöjs också kvaliteten i kommunala skolor. Skolpengssystemet fördessutom ut det konkreta inflytandet över skolans vardag till deenskilda skolorna, rektorerna och lärarna. Med en nationell skolpengkan likvärdigheten också garanteras jämfört med där kommunerprioriterar skolan mycket olika. Elever som bäst behöver skolans stödskulle garanteras detta då, enligt vår mening, en fjärdedel avskolpengen ska reserveras för elever med behov av särskilt stöd, förelever med annat modersmål än svenska och för elever i utsattaområden.Äldres möjligheter att kunna välja service kan och bör ökas både inomäldreboendet och . Stödet från kommunen ska kunna användashos valfri kvalitetsgodkänd vårdgivare, eller icke-kommunal.Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag sådan lagändring att valfrihetsprincipen skrivs in isocialtjänstlagen, för både boende och hemtjänst. Vidare vill vi vadbeträffar vår syn på inriktningen av äldrepolitiken hänvisa tillreservation 4 till socialutskottets betänkande 2002/03:SoU9,Äldrepolitiken - Uppföljning av den nationella handlingsplanen ochförslag angående kommunernas äldreomsorg.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad vi har anfört. Detinnebär att vi tillstyrker motionerna Fi27 (fp) yrkandena 1 och 8 ochN397 (fp) yrkandena 23-25 samt avstyrker övriga motionsyrkanden9. Pengsystem och alternativa driftsformer, punkt 6 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 9. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Fi24yrkande 5 och 2002/03:Fi284 yrkande 7 och avslår motionerna2002/03:Fi25 yrkande 7, 2002/03:Fi26 yrkandena 2 och 5, 2002/03:Fi27yrkandena 1 och 8 och 2002/03:N397 yrkandena 23-25.StällningstagandeKristdemokraterna menar att kommuninvånarna bör ges möjlighet attfritt välja utförare av individuella servicetjänster genom olika typerav modeller för eget val, t.ex. barnomsorg och skola. Medborgaren böri så hög grad som möjligt kunna påverka sin situation och välja detalternativ av gemensamt finansierad vård som passar henne eller honombäst. Modeller med eget val är det verktyg vi anser bäst klarar av attskapa valfrihet, mångfald och hög kvalitet och därmed ge trygghet tillden som brukar tjänsten. Kommunen behöver inte vara enda utförare. Medtydliga kvalitetsmål, uppföljning och utvärdering kan alternativadriftsformer öka valfriheten inom skolan och tillföra ekonomiskoch/eller ideell nytta.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad vi har anfört om egetval. Det innebär att vi tillstyrker motionerna Fi24 (kd) yrkande 2 ochFi284 (kd) yrkande 7 samt avstyrker övriga motionsyrkanden.10. Pengsystem och alternativa driftsformer, punkt 6 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 10. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi25 yrkande7 och avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 5, 2002/03:Fi26 yrkandena2 och 5, 2002/03:Fi27 yrkandena 1 och 8, 2002/03:Fi284 yrkande 7 och2002/03:N397 yrkandena 23-25.StällningstagandeMålsättningen i kommuners och landstings arbete ska vara att uppnåbästa kvalitet till bästa pris för att få resurserna att räcka tillalltfler. I det arbetet måste det även åvila huvudmännen att avgöravilken driftsform som lämpar sig bäst för respektive sektor. Jag anseratt statliga restriktioner och regelverk avseende den kommunalasektorn håller tillbaka nyföretagandet, tillväxten och kvinnornas rollpå arbetsmarknaden. Konkurrens och mångfald av driftsformer i detkommunala utförandet ska inte undervärderas som utvecklings- ochtillväxtfaktor på många områden. Staten ska inom det kommunala områdetinte reglera verksamheten så att möjligheten till alternativadriftsformer inom kommuner och landsting hämmas.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad jag har anfört omkonkurrens och mångfald i den kommunala verksamheten. Det innebär attjag tillstyrker motion Fi25 (c) yrkande 7 samt avstyrker övrigamotionsyrkanden.11. , punkt 7 (m, kd, c) av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 11. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi24 yrkande 2, 2002/03:Fi25 yrkande 5, 2002/03:Fi26 yrkande 1och 2002/03:Fi284 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeFrågan om den kommunala självstyrelsens ställning behandlades ingåendei betänkande 2000/01:KU12. I reservation 5utvecklade vi vår syn på behovet av en grundlagsreglering av denkommunala självstyrelsen. Vi står fortfarande fast vid vår dåvarandeståndpunkt.I reservationen anfördes att regeringsformen visat sig otillräckligför att skydda den kommunala självstyrelsen. Kommunernasförutsättningar att själva besluta i kommunala angelägenheter bördärför regleras i grundlag på ett sätt som garanterar kommunernamöjligheter att sörja för sina invånares intressen utan opåkalladeingrepp från statens sida. Enligt vår uppfattning är det en avgörandedemokratifråga att den offentliga makten utövas så nära medborgarnasom möjligt. Lokala beslutsfattare har en närmare relation till sinaväljare och kan lättare uppmärksamma deras önskemål. En tydligtförstärkt kompetens bör fastställas i regeringsformen medledning av subsidiaritetsprincipen. En utredning bör tillsättas isyfte att lägga fram förslag om en sådan reglering. Utredningen böromfatta frågan om på vilken nivå - grundlag, lag som beslutas i sammaordning som riksdagsordningen eller vanlig lag - olika kompetenser börregleras.Vad vi här anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Därmed bifaller delvis motionerna Fi24 (kd) yrkande2, Fi25 (c) yrkande 5, Fi26 (m) yrkande 1 samt Fi284 (kd) yrkandena 2och 3.12. näringsverksamhet, punkt 8 (m, fp) av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 12. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi236 yrkande 5 och 2002/03:Fi270 yrkandena 1, 2 och 4 ochavslår motion 2002/03:Fi285 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att verksamhet i allmänhet ska bedrivas iförvaltningsform och endast i undantagsfall i bolagsform. Skälen fördetta är flera. Kommuner ska inte ge sig in på områden där det privatanäringslivet väl kan svara för de behov det handlar om. Ofta innebärden kommunala bolagsverksamheten att små privata tjänsteföretag påredan fungerande marknader konkurreras ut. Om kommunen ger sig in föratt konkurrera med privata företag har det kommunala bolaget ettsynnerligen ojämlikt övertag genom att ha kommunen och dessskattebetalare som garant. Den kommunala verksamheten ska styrasdemokratiskt med mesta möjliga insyn från medborgarna. Medbolagsformen blir allmänhetens insyn i praktiken sämre. Det kommunalaföretagandet medför dessutom risker för kommunerna och derasskattebetalare.Kritiken mot kommunala bolag gäller även om kommunen bara äger enmindre del av bolaget. Det är alarmerande att antalet företag därkommunerna är minoritetsägare har ökat eftersom det tyder på attkommunerna försöker undgå kritik genom att liera sig med andra ägare.Denna utveckling bör särskilt granskas.Kommunerna bildar koncerner. Det enda syftet meddetta är rimligen att slippa betala statlig skatt. Vi anser attregeringen bör lägga fram förslag om lagändringar som omöjliggör dennatyp av skatteplanering.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sinmening. Vi föreslår därmed att delvis bifaller motionernaFi236 (m) yrkande 5 och Fi270 (fp) yrkandena 1, 2 och 4 samt avslårmotion Fi285 (kd) yrkande 2.13. näringsverksamhet, punkt 8 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 13. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi285 yrkande2 och avslår motionerna 2002/03:Fi236 yrkande 5 och 2002/03:Fi270yrkandena 1, 2 och 4.StällningstagandeJag anser att kommunala bolag i princip bör avvecklas på marknader därprivata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera på ettfunktionellt sätt, under förutsättning att det gemensamma bästa intetalar för ett kommunalt ägande. Ett sätt att stödja företagandet äratt vid kommunala upphandlingar dela ordern i flera poster så att ävende mindre företagen kan vara med i budgivningen.Vad som här anförts bör tillkännage för regeringen som sinmening. Jag föreslår därmed att bifaller motion Fi285 (kd)yrkande 2 samt avstyrker motionerna Fi236 (m) yrkande 5 och Fi270 (fp)yrkandena 1, 2 och 4.14. Konkurrensneutralitet, punkt 9 (m, kd) av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 14. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi278 yrkande 4, 2002/03:Fi285 yrkande 5, 2002/03:Sk202,2002/03:Sk212, 2002/03:Sk417 yrkande 20, 2002/03:So452 yrkande 3,2002/03:N306 yrkande 22 och 2002/03:N396 yrkande 12.StällningstagandeVi anser att det är oacceptabelt att privata entreprenörer som arbetarmed välfärdstjänster inte får verka på samma villkor som gäller föroffentliga tjänsteproducenter. Kommunkontosystemet har till uppgiftatt skapa konkurrensneutralitet mellan privat och offentligtproducerade välfärdstjänster inom s.k. icke-skattepliktig verksamhet.Huvudproblemet med systemet är enligt vår uppfattning att det intefullt ut åstadkommer sådan konkurrensneutralitet.Regeringen aviserade att man avsåg att återkomma medett uppdrag om att analysera kommunkontosystemets effekter påkonkurrensneutraliteten. Vi anser att det är anmärkningsvärt attregeringen trots detta fortfarande väljer att inte ta tag i frågan.Regeringen bör utan dröjsmål utreda frågan om kommunkontosystemetseffekter på konkurrensneutraliteten mellan verksamhet i egen regi ochpå entreprenad, i syfte att återkomma tillriksdagen med förslag som fullt ut skapar konkurrensneutralitet. Dettabör tillkännage för regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi att delvis bifaller motionernaFi278 (fp) yrkande 4, Fi285 (kd) yrkande 5, Sk202 (m), Sk212 (m),Sk417 (m) yrkande 20, So452 (m) yrkande 3, N306 (c) yrkande 22 ochN396 (mp) yrkande 12.15. Konkurrensneutralitet, punkt 9 (fp, c) av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 15. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi278 yrkande 4, 2002/03:Fi285 yrkande 5, 2002/03:Sk202,2002/03:Sk212, 2002/03:Sk417 yrkande 20, 2002/03:So452 yrkande 3,2002/03:N306 yrkande 22 och 2002/03:N396 yrkande 12.StällningstagandeVi anser att det är oacceptabelt att privata entreprenörer som arbetarmed välfärdstjänster inte får verka på samma villkor som gäller föroffentliga tjänsteproducenter. Kommunkontosystemet har till uppgiftatt skapa konkurrensneutralitet mellan privat och offentligtproducerade välfärdstjänster beträffande moms inom s.k. icke-skattepliktig verksamhet. Huvudproblemet med systemet är enligt våruppfattning att det inte fullt ut åstadkommer sådankonkurrensneutralitet.Regeringen aviserade att man avsåg att återkomma medett uppdrag om att analysera kommunkontosystemets effekter påkonkurrensneutraliteten. Vi anser att det är anmärkningsvärt attregeringen trots detta fortfarande väljer att inte ta tag i frågan.Regeringen bör utan dröjsmål utreda frågan om kommunkontosystemetseffekter på konkurrensneutraliteten mellan verksamhet som drivs i egenregi eller på entreprenad å ena sidan och privata alternativ å andrasidan. De senare får högre driftskostnader genom att mervärdesskatteninte är avdragsgill till skillnad från i drift eller videntreprenadupphandling. Detta fördyrar medborgarnas valfrihet.Översynens syfte ska vara att regeringen så snart som möjligtåterkommer till med förslag som fullt ut skaparkonkurrensneutralitet. Detta bör tillkännage för regeringensom sin mening.Med det anförda föreslår vi att delvis bifaller motionernaFi278 (fp) yrkande 4, Fi285 (kd) yrkande 5, Sk202 (m), Sk212 (m),Sk417 (m) yrkande 20, So452 (m) yrkande 3, N306 (c) yrkande 22 ochN396 (mp) yrkande 12.16. Sammanhållningspolitiken, punkt 10 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 16. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi25 yrkande8.StällningstagandeEU:s kommande utvidgning innebär att sammanhållningspolitiken stårinför stora utmaningar. Inför nästa programperiod är det viktigt attgranska hur strukturfonderna har fungerat . Det finns såvälgoda som mindre goda erfarenheter av sammanhållningspolitikenhittills.Jag anser att det krävs en kritisk och konstruktiv översyn av EU:sstrukturfonder och hur de egentligen fungerar. är det viktigtatt komma ur dagens byråkratiska, ineffektiva och centralistiskasystem. Rundgång av resurser för regional utveckling via ärsällan effektivt och har inget egenvärde.Sammanhållningspolitiken bör i första hand inriktas på att stärka demest utsatta regionerna i .