bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Dethar bidragit till att tillgången tillutbildad arbetskraft inte överensstämmermed efterfrågan.Om ungdomars attityder inte förändrasoch sysselsättningsnivån hos den äldrearbetskraften inte ökar förutspår AMS ochSCB att bristen på kvalificeradarbetskraft kommer att kvarstå ochfördjupas inom vissa strategiskt viktigaområden.Enligt flera undersökningar uppgerarbetsgivare att rekryteringen i mångafall försvåras av att de sökande inteuppfyller de kompetenskrav som ställtsupp.Arbetsmarknadsutbildning är ett viktigtinstrument för att balansera tillgång ochefterfrågan på arbetskraft. Den syftartill att motverka flaskhalsar och främjaekonomisk tillväxt i alla delar avlandet, såväl i tillväxtregioner som ismå lokala arbetsmarknadsregioner.Även om det finns ettarbetsmarknadspolitiskt program förförberedande insatser så når ändå vissapersoner inte sådana förkunskaper att dekan påbörja yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning.Det är önskvärt att ytterligare breddasökandeunderlaget och erbjuda utbildningför redan anställda inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen för att på såvis effektivare kunna möta arbetsgivareskompetensbehov. I propositionen föreslåsatt arbetsmarknadsutbildning inombristyrkesområden får beviljas anställdapå försök den 1 juli2003-den 31 december 2005 (prop. Bristyrkesutbildningen skall avseyrken inom områden där det finns enuppenbar risk för att flaskhalsar kanuppstå.I propositionen framhåller regeringenatt bristyrkesutbildning inte fårutformas så att den uppfattas som ettproduktionsstöd till företag och störkonkurrensen. Utbildningen skall syftatill att underlätta matchningen ochdärmed en väl fungerande arbetsmarknad.Den utbildning som ges skall varayrkesinriktad men generell till sinkaraktär utan företagsspecifikt innehåll,och den skall vara användbar inom heladen bransch där flaskhalsar kan förväntasuppstå.Förslaget innebär kostnader förupphandlad arbetsmarknadsutbildning ochaktivitetsstöd. Den aktuella målgruppenberäknas uppgå till ca 3 300 personerunder försöksperioden. Stödet skallriktas till anställda som utbildar siginom yrkesområden där AMV tillsammans medde regionala kompetensråden bedömer attarbetsmarknadsutbildningen på kort siktkan motverka flaskhalsar.Anställda som genomgårbristyrkesutbildning och som har föravsikt att byta arbetsgivare skallprioriteras och under utbildningstidenkunna få aktivitetsstöd. För övriga, somavser att stanna kvar hos sammaarbetsgivare men byta till merkvalificerade arbetsuppgifter, skallbristyrkesutbildning kunna beviljas underförutsättning att arbetsgivaren betalarnormal lön under utbildningstiden.Personer med utländsk högskoleexamen,som inte arbetar i utbildningsyrket mensom genom kompletterande utbildningbedöms kunna ta arbeten som ligger mer inivå med deras kunskap och kompetens,skall vara en prioriterad grupp isammanhanget. Det innebär attarbetsförmedlingen skall göra särskildaansträngningar att identifiera sådanaindivider som kan komma i fråga försatsningen.Försöksverksamheten skall utvärderas.Regeringen avser att under anslagen22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättningoch aktivitetsstöd och 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader avsätta sammanlagt 360 miljonerkronor för försöksverksamheten.Utgifterna beräknas till 34 miljonerkronor 2003, 2004 och65 2005. Förslagetpåverkar inte ramen för utgiftsområde 13Arbetsmarknad.MotionerModeraterna, ochKristdemokraterna avstyrker regeringensförslag om bristyrkesutbildning.Moderaterna anser enligt motion A3 (yrk.2) att arbetsmarknadsutbildning börförbehållas den som är arbetslös ochbehöver sådan utbildning för att kunna fåett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden.Enligt partiets uppfattning är det felatt belasta den redan hårt ansträngdaarbetsmarknadsutbildningen med uppdragsom rimligen borde skötas inom detreguljära utbildningsväsendet. Vissadelar av de arbetsmarknadspolitiskainsatserna borde tas bort och ersättasmed ökade satsningar på reguljärutbildning, exempelvis kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. Sådanutbildning bör stå öppen för arbetslösaeller anställda som av olika skäl villbyta yrke.Folkpartiet motiverar i motion A4 (yrk.10 i denna del och 11) sin negativainställning till regeringsförslaget medatt partiet i och för sig starktförespråkar ökad rörlighet påarbetsmarknaden men attbristyrkesutbildning för anställda är felmetod. AMS bör inte alls hanterautbildning för människor som har ettarbete utan detta bör ävenfortsättningsvis vara en uppgift för detreguljära utbildningsväsendet.Folkpartiet anser att den föreslagnabristyrkesutbildningen inte minskarproblemen med svaga incitament tillförkovran samt felaktig lönestruktur ochskattesystem.Kristdemokraterna argumenterar i motionA5 (yrk. 3) mot att AMS får i uppdrag attansvara för den föreslagnabristyrkesutbildningen. Partiet har docken positiv inställning till attbristyrkesutbildning som sådan eftersomden kan leda till att matchningenförbättras.Vänsterpartiet begär i motion Sf336 (yrk.8) en översyn av reglerna föraktivitetsstöd så att ersättning kanlämnas till personer med utländsk examensom genomgår tilläggsutbildning för attkunna arbeta inom sitt kompetensområde.Utskottets ställningstagandeDe förestående demografiska förändringarsom har behandlats i flera propositioneroch utskottsbetänkanden de senaste årenleder till att en allt större andel avbefolkningen kommer att vara iförsörjningsberoende ålder jämfört medden andel som är i förvärvsarbetandeålder. Förhållandet är likartat inom helaEU och förslag tillriktlinjer för sysselsättningssamarbetetfrån 2003 fokuseras på bl.a. ökatarbetskraftsutbud och bättre matchning.Utskottet konstaterade i betänkande2002/03:AU1 att frågor om den framtidakompetensförsörjningen på arbetsmarknadenhar hög prioritet. I betänkandetredovisade utskottet en rad uppgifter omutrednings- och analysarbete rörandeframtida arbetskraftsbehov ochmöjligheterna att tillgodose detta.I propositionen betonar regeringen pånytt vikten av åtgärder för att hållauppe utbudet av arbetskraft. När behovetav nyanställningar ökar kraftigt kring2010 måste allas arbetsvilja tas tillvara. Det gäller dem som ärundersysselsatta på arbetsmarknaden ochdå främst yngre och äldre eftersom derasandel av den arbetsföra befolkningenkommer att öka framöver. Även blandpersoner med utländsk bakgrund och blandfunktionshindrade finns en stor ochviktig arbetskraftspotential.Det är, som framhåller imotion Sf336, viktigt att ta till varadet intresse som finns bland mångapersoner med utländsk högskoleutbildningatt skaffa sig kompletterande utbildning.Förutsättningarna för detta förbättrasenligt utskottet genom den föreslagnabristyrkesutbildningen.Utskottet delar regeringensuppfattning att en rad olika åtgärderbehövs för att säkra ett framtidaarbetskraftsutbud. Bristyrkesutbildningkan enligt utskottet vara en viktigkomponent i åtgärdsarsenalen. Efterförslag i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 14) fick130 av anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder under2000 användas för en försöksverksamhetmed bristyrkesutbildning för anställda.Erfarenheterna av försöket medbristyrkesutbildning bör enligtutskottet tas till vara i denförsöksverksamhet med sådan utbildningsom nu planeras. Här kan den uppföljningsom gjorts av AMS i rapporten försöksverksamhet medbristyrkesutbildning för redan anställda(Prora 2002:1) ge underlag. måste huvudsyftet med den nuplanerade bristyrkesutbildningen vara attstimulera den yrkesmässiga rörligheten,vilket i sin tur främjar matchningen påarbetsmarknaden.Genom att AMV tillsammans med deregionala kompetensråden bedömer behovetav arbetsmarknadsutbildning för att påkort sikt motverka flaskhalsar bör verketockså vara ett lämpligt organ för attbedöma behovet av bristyrkesutbildning.Också på andra sätt, exempelvis genomarbetsmarknadsprognoser men också i detdagliga arbetet, inhämtar AMV informationom var det exempelvis råder brist påarbetskraft.Utskottet vill framhålla vikten avutvärdering av bristyrkesutbildningen.Utskottet tillstyrker propositionenpunkt 4 samt avstyrker motionerna A3yrkande 2 (m), A4 yrkandena 10 i dennadel och 11 (fp), A5 yrkande 3 (kd) ochSf336 yrkande 8 (v) i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottetanfört.6.2 Individuellt kompetenssparandeMotionerFolkpartiet riktar i motion A4 (yrk. 10 idenna del) kritik mot att regeringendröjt oförsvarligt länge med attpresentera förslag om individuelltkompetenssparande och nämner isammanhanget ett gemensamt förslag iämnet från , hänvisar tillfyrpartiförslaget om individuelltkompetenssparande och kritiserar i motionA5 (yrk. 11) regeringen för att ännu inteha lagt fram en detaljerad proposition ifrågan, trots att man tidigare aviseratatt ett system för individuelltkompetenssparande skulle träda i kraftden 1 juli 2003.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade omgrunderna för ett system för individuellkompetensutveckling (prop. 2001/02:175,bet. AU10, rskr. Enligtpropositionen avsåg regeringen attåterkomma till med enkompletterande proposition där systemetsutformning skulle utvecklas närmare.Statsrådet har i ettskriftligt svar på en fråga (2002/03:519)i den 19 februari 2003redovisat en rad uppgifter om detfortsatta arbetet med att utforma ettsystem för individuelltkompetenssparande. Det gäller bl.a. hursystemet skall organiseras, hurskattereglerna skall utformas ochformerna för arbetsgivarnas medverkan isystemet.Redan före riksdagsbeslutet ompropositionen fick Statskontoret iuppdrag att överväga utformningen avsystemets olika myndighetsfunktionersåsom kontoförvaltning, beslut omkompetenspremie, godkännande avutbildningsanordnare samt uppgifter ominformation och utvärdering. En rapportöverlämnades till regeringen i augusti2002. Där presenterade Statskontoret sexolika möjliga modeller utan att någonförordades. Myndigheten ansåg att ettikraftträdande måste uppskjutas tillåtminstone . Arbetet medorganisationsfrågorna har fortsatt efteratt Statskontorets rapport avlämnades.I juli 2002 presenterades enpromemoria som behandlar huvuddelen av deskatteregler som krävs. Därefter hararbetet fortsatt bl.a. med att belysa defrågor som uppkommer när spararetillfälligt eller permanent flyttar frånSverige. En annan fråga som krävtfortsatta överväganden gällerutformningen av den kompetenspremie iform av skattereduktion som skall ges vidkompetensutveckling. Iriktlinjepropositionen preciserades intevilka slag av kompetensutveckling somskulle berättiga till premie.Ytterligare ett spörsmål som behövtpenetreras mer ingående gäller formernaför arbetsgivarnas medverkan i systemet,där ett antal centrala aspekter förfortsatt analys beskrevs redan iriktlinjepropositionen; effekter påsambandet mellan avgifter och förmåner isocialförsäkringssystemet, olikalösningars förenlighet med EG-rätten, hurriskerna för dubbelbeskattning skallundvikas och hur systemet skall utformasså att reglerna inte medger en allmänreduktion av lönekostnaderna utankoppling till kompetensutveckling. Enligtvad statsrådet uppgivit idet ovannämnda svaret i harflertalet av dessa aspekter visat sigaktualisera betydande problem.I sitt yttrande (yttr. 2002/03:AU2y)till överregeringens skrivelse 2002/03:75Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen harutskottet uttryckt förståelse för attfrågan om individuell kompetensutvecklingkräver ett omfattande beredningsarbete.Utskottet har därför ingen erinran motatt regeringen ännu inte färdigbehandlatfrågan.Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionerna A4 yrkande10 i denna del (fp) och A5 yrkande 11(kd).6.3 ArbetskraftsinvandringMotionenKristdemokraterna menar i motion A5 (yrk.10) att det finns såväl ekonomiska sommänskliga skäl att vidgaarbetskraftsinvandringen till Sverige.För att klara välfärden och tillväxten iframtiden behövs fler i arbetskraften.Redan i dag råder arbetskraftsbrist.Regeringen har ett statiskt synsätt dåden hävdar att alla som står utanförarbetskraften först skall ha ett arbeteinnan arbetskraftsinvandring medges.Från partiets sida framhåller man attarbetskraftsinvandring inte står imotsatsförhållande till integration. Detär i stället sannolikt attarbetskraftsinvandring, som leder tillatt det blir fler människor med utländskbakgrund på den svenska arbetsmarknaden,också för med sig bättre integration avde invandrare som redan lever i Sverige.Dessutom kan arbetskraftsinvandring bidratill tillväxt och nya arbetstillfällen.Partiet föreslår att en parlamentariskutredning får i uppgift att utreda ettvidgat regelverk förarbetskraftsinvandring. Därvid bör manöverväga sambandet med asylrätten så attdenna inte urholkas till följd av ökadarbetskraftsinvandring. Iutredningsuppdraget bör det ingå att göraen översyn av hur socialförsäkringar,sociala förmåner och arbetsrätt skallutformas. Enligt fårlön, försäkringsskydd och övrigaanställningsförmåner inte vara sämre fördem som kommit till genomarbetskraftsinvandring, än vad som ärfallet för inhemsk arbetskraft.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet genomförde den 8maj 2003 en offentlig utfrågning omarbetskraftsinvandring. Där belystes enrad aspekter på framtidaarbetskraftsbehov, problem ochmöjligheter kring arbetskraftsinvandringfrån EU före och efter den föreståendeutvidgningen respektive från länder sominte återfinns i ett utvidgat EU.Dokumentation från utfrågningen kommeratt finnas tillgänglig.Frågor om arbetskraftsinvandring äraktuella också i andra EU-länder och inomEU-institutionerna. Detta framkom när endelegation från arbetsmarknadsutskottetden 5-6 maj 2003 besökte bl.a. generaldirektorat försysselsättning och sammanträffade medledamöter i utskottför sysselsättning och sociala frågorrespektive utskottet för kvinnorsrättigheter och jämställdhetsfrågor.Behovet av att öka arbetskraftsutbudetframöver har behandlats i tidigareavsnitt i betänkandet. Utskottetinstämmer i vad som sägs i proposition2002/03:44 om att grunden för enframgångsrik politik i detta avseendeläggs . Flerapolitikområden kommer att beröras.Arbetsmarknadspolitiken kommer attställas inför allt större utmaningar närdet gäller att underlätta omställningenpå arbetsmarknaden. Fortsatta satsningarbehövs för att anpassa de arbetslösaskompetens efter arbetsmarknadens behov,men också för att öka arbetskraftsutbudetoch sysselsättningen. Förslagen ipropositionen utgör steg i dennariktning.Utskottet delar regeringens uppfattningatt ökningen av arbetskraftsutbudetframför allt måste ske genom enmobilisering av den stora inhemskaarbetskraftsreserv som finns blandungdomar, äldre, utlandsfödda ochpersoner med funktionshinder samt genominsatser för att minskadeltidsarbetslösheten och ohälsan. Dettastår dock inte i motsatsförhållande tillatt det längre fram kan finnas behov aven ökad arbetskraftsinvandring.Som regeringen konstaterar ipropositionen finns över landet storaregionala skillnader iarbetskraftsdeltagande.Riksdagen beslutade den 11 april 2003att ge regeringen i uppdrag att tillsättaen parlamentarisk utredning om hur ettregelverk som öppnar för en störrearbetskraftsinvandring från länderutanför EU skulle kunna se ut.Ställningstagandet gjordes med anledningav motionsförslag (bet. 2002/03:SfU8,rskr.143).Utskottet avstyrker med det anfördamotion A5 yrkande 10 (kd) och konstaterarsamtidigt att utskottet ibetänkande 2002/03:AU6 avstyrkt ettlikartat motionsyrkande. Betänkandet harännu inte behandlats i plenum.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1.Mål och inriktning, styrning av AMV(punkt 1) (m)av (m), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 1 dels omöversyn av mål och målstruktur,regeringens resultatredovisning,verksamhetsplaneringen inom AMV,preliminära verksamhetsmål för AMV,kunskaperna om målen, uppföljning ochutvärdering inom AMS och omlänsarbetsnämndernasverksamhetsredovisning, varmed riksdagenbifaller dels revisorersförslag 2002/03:RR10 yrkandena 1-7, delsmotion 2002/03:A6 yrkande 1 (m), dels vadsom i övrigt framförs underStällningstagande, varmed riksdagenbifaller motionerna 2002/03:A3 yrkandena9 och 10 (m) samt 2002/03:A6 yrkande 2(m) och avslår motionerna 2002/03:A4yrkandena 1, 2, 4 och 5 (fp), 2002/03:A5yrkandena 1, 4 och 5 (kd), 2002/03:A7yrkandena 1-7 (kd), 2002/03:A8 yrkandena1-3 (c), 2002/03:A9 yrkandena 1-4 (fp)samt 2002/03:Sf226 yrkande 7 (fp).StällningstagandeRiksdagens revisorer har i sin granskningav styrningen av AMS ochlänsarbetsnämnderna funnit åtskilligabrister och riktar enhällig, allvarligkritik mot nuvarande system. Vi delar iallt väsentligt revisorernas analys ochkritik som i stort sett överensstämmermed synpunkter som vi framfört underåtskilliga år.Den svenska arbetsmarknadspolitiken harmisslyckats och måste förändras igrunden.Vi instämmer i revisorernas uppfattningatt målet en väl fungerande arbetsmarknadmed full sysselsättning och ekonomisktillväxt inte är lämpligt för att kunnastyra ett område somarbetsmarknadspolitiken. Skälet är attarbetsmarknadspolitiken inte har någradirekta effekter på den reguljärasysselsättningen. Det övergripandesysselsättningsmålet måste omgåendeomformuleras så att det blir relevant ochmäter andelen av befolkningen i arbetsförålder som är i arbete.Vi delar revisorernas åsikt attmålstrukturen inom arbetsmarknadspolitiken är komplicerad ochorealistisk. Revisorerna menar att detsker en allvarlig sammanblandning av måloch medel och att det finns alltför mångamål, vilket negativt påverkareffektiviteten.Ett antal andra brister inom styrningenav arbetsmarknadspolitiken påtalas avrevisorerna. Dessa anser att det saknasförklaringar till verksamhetsmålen ochhur dessa hör ihop med de mer överordnademålen. Vidare anser de att problemen påarbetsmarknaden inte analyseras på ettkvalificerat sätt. Bland annat saknas engedigen koppling tillarbetsmarknadsprognoserna. Vi delarrevisorernas kritik i dessa avseenden.Revisorernas slutsats är attverksamhetsplaneringen inom AMV ärförknippad med mycket stora brister,vilket får en betydande inverkan påresultatstyrningen. Vi instämmer därför iatt verksamhetsplaneringen måsteförändras så att den kan ligga till grundför en effektiv styrning.Revisorerna poängterar att riksdagensoch regeringens beslut och intentionermåste få ett tydligt och direkt genomslagi verksamheten och att regeringensredovisning till måsteförbättras högst väsentligt. Vi delardenna uppfattning liksom revisorernasslutsats att utvärderingsfrågorna måstefå en stärkt ställning inom AMV. Kravmåste ställas på länsarbetsnämnderna attsystematiskt följa upp verksamheten.Sammanfattningsvis anser vi attriksdagen bör ge regeringen i uppdrag attskyndsamt genomföra de åtgärder somrevisorerna föreslår. Dessa borde hagenomförts för länge sedan.Vi har i motioner och i andrasammanhang fört fram en rad förslag omreformer av arbetsmarknadspolitiken.Förutsättningar måste skapas så att allages en möjlighet till arbete och till attförsörja sig själva. Företagandet måsteöka och skatterna sänkas för låg- ochmedelinkomsttagare. Det skall alltid lönasig att arbeta.Arbetsmarknaden måste bli öppen,tillgänglig och rörlig. Såväl dengeografiska som den sociala rörlighetenmåste öka. För att detta skall blimöjligt krävs en översyn av bl.a. denarbetsrättsliga lagstiftningen. En allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkringmåste införas.Utbildning skall alltid löna sig ochmänniskor skall uppmuntras tillutbildning och förkovran. I arbetslivetär vårt förslag om individuellakompetenskonton ett tydligt redskap.Oavsett bakgrund skall alla så tidigtsom möjligt få kontakt medarbetsmarknaden. Den storaarbetskraftsreserven måste tas till vara.Satsningar behövs på kvalificeradyrkesutbildning. Undervisningen i svenskaför invandrare bör förbättras liksommöjligheterna till varvad språkträningoch praktik.Med en ny och modernarbetsmarknadspolitik måste åtgärderna tastörre hänsyn till de arbetslösaindividernas varierande bakgrund,förutsättningar och behov.Arbetsförmedlingen måste bli merindividuell. Den bör konkurrensutsättas.En ny myndighet bör ersätta AMS sommisslyckats med sitt huvuduppdrag. Dennya myndigheten skall bl.a. ansvara föratt förmedlingstjänster erbjuds över helalandet liksom erforderligmyndighetsutövning.2.Mål och inriktning, styrning av AMV(punkt 1) (fp)av () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 2dels om översyn av mål och målstruktur,regeringens resultatredovisning,verksamhetsplaneringen inom AMV,preliminära verksamhetsmål för AMV,kunskaperna om målen, uppföljning ochutvärdering inom AMS och omlänsarbetsnämndernasverksamhetsredovisning, varmed riksdagenbifaller revisorers förslag2002/03:RR10 yrkandena 1-7,dels vad som i övrigt framförs underStällningstagande, varmed riksdagenbifaller motionerna 2002/03:A4 yrkandena1, 2, 4 och 5 (fp), 2002/03:A9 yrkandena1-4 (fp) och 2002/03:Sf226 yrkande 7 (fp)samt avslår 2002/03:A3 yrkandena 9 och 10(m), 2002/03:A5 yrkandena 1, 4 och 5(kd), 2002/03:A6 yrkandena 1 och 2 (m),2002/03:A7 yrkandena 1-7 (kd) samt2002/03:A8 yrkandena 1-3 (c).StällningstagandeDen svenska arbetsmarknaden fungerar intesom den borde. Vi anser att denmisslyckade styrning av AMV som redovisasav revisorer bara är ett iraden av tecken på attarbetsmarknadspolitikens nuvarandeinriktning är felaktig och att AMSbedriver en verksamhet som bör avvecklas.I stället förordar vi en effektivverksamhet inriktad påmyndighetsuppgifter och upphandling avtjänster.Vi delar revisorernas kritik mot detövergripande målet för politikområdetArbetsmarknadspolitik och dess ringa gradav samband med AMS arbetssätt. Ett annat,och kanske större, problem är att varkenmålet för politikområdet ellerverksamhetsmålen för AMV har ett sådantinnehåll eller precision att de kan liggatill grund för styrningen av denarbetsmarknadspolitiska verksamheten.Revisorerna anser att orealistiska måloch en bristande uppföljning inom AMV kanleda till en övertro på vadarbetsmarknadspolitiken kan åstadkomma.Vi instämmer i revisorernas kritik ochmenar att en sådan övertro funnits undermånga år.Vi menar att den generella ekonomiskapolitiken kan påverka betingelserna försysselsättningen men att effekterna avarbetsmarknadspolitiken är mer indirekta.Därför anser vi att det är viktigt attgöra en klar åtskillnad mellan vad somutgör uppgifter försysselsättningspolitiken i stort och vadsom utgör uppgifter för den aktivaarbetsmarknadspolitiken.Vi anser att den absolut viktigastearbetsmarknadspolitiska åtgärden är attskapa ett företagsklimat och ettskattesystem som gör att nya arbeten kanskapas. Vi förordar därför sänkta skatterpå arbete och reformer avföretagsbeskattningen samt förenklingarnär det gäller att starta och drivaföretag.Reformer och förnyelse måste till avdagens arbetsmarknadspolitik somkännetecknas avomhändertagandementalitet, en omfattandecentralbyråkrati och alltför lite frihetför den enskilde. Att fler människorförsörjer sig genom eget arbete äravgörande för tillväxt och välfärd.Vi välkomnar den översyn av mål ochmålstrukturer som revisorerna föreslår.Målen måste utformas tydligare, innehållaprioriteringar, och knytningen mellanarbetsmarknadspolitik och näringspolitikmåste göras klarare.Arbetsmarknadspolitikens mål skall varaatt förstärka de arbetslösas ställning påarbetsmarknaden så att de kan få ett nyttjobb .