bet · GR01MJU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Vivill att fler, inte färre, kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenoch självkänslan ökar också genom att hushållen fåren större ekonomisk självständighet. Friheten ochrättigheten att välja bidrar både till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare. värnarvi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttryggt sätt kunna genomföra de uppgifter som skallvara gemensamma. Exempelvis tillförs betydanderesurser för att bryta den ökade sjukfrånvaron ochde ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk - präglas av ordningoch reda och skall ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Om majoritet den19 beslutar om ramar för de olikautgiftsområdena i enlighet med finansutskottetsförslag och därmed väljer en annan inriktning avpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 20.I det följande redovisar vi i korthet det moderataalternativet till politik inom utgiftsområde 20. Vårpolitik finns närmare utvecklad i motion MJ450.De medel som anslagits inom det nu aktuellautgiftsområdet uppgick till i 1999 årsbudget för att i budgeten föreslås tilldrygt . Anslagen är inte helt jämförbaraeftersom medel till forskningsråd tillförtsutgiftsområdet liksom anslaget för . Ävenbortsett från dessa nytillskott har anslaget tillutgiftsområdet i stort sett fördubblats sedan förravalet. Ökningen är störst på anslagen Åtgärder föratt bevara den biologiska mångfalden och Saneringoch återställande av förorenade områden.Anslaget 34:3 Bevarande av den biologiskamångfalden används huvudsakligen till markinköp förnaturvårdsändamål, medan medel för skötsel av markenär väsentligt mindre. Därmed upprepas misstaget från1980-talet då tillräckliga medel för att skötanaturvårdsmark inte anslogs. Vi är kritiska tillomfattningen av de statliga markköpen som med ettannat begrepp kan kallas marksocialisering. Vi ärockså kritiska till omfattningen av de storamarkavsättningar som görs där ägandet inteövergår till staten. Avsättningarnas påverkan påt.ex. virkesförsörjningen bör analyseras bättre.Vi föreslår också att en miljöfond inrättas islutet av perioden. Denna skall tillföras 1 miljardkronor och vara öppen för donationer. Medlen frånfonden skall bl.a. användas för att bekosta skötselnav naturvården. Anslaget 34:3 kan därför minskas med495 200 000 kr.Behovet av att återställa förorenad mark är stortmen i huvudsak inte akut. Detta insåg ocksåregeringen då den stora ökning av dettaanslag som gjordes i förra årets budget till stordel återtogs. Saneringen är en långsiktig åtgärd sommåste vägas mot andra angelägna uppgifter.Nödvändiga prioriteringar behöver grundas påvetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjekten.Anslaget 34:4 kan därför minskas med 186 000 000 kr.Medel till anslås numera under dettautgiftsområde. har förutom vissamyndighetsuppgifter också en omfattandeaffärsverksamhet. Därtill är en del uppgifteruppdragsfinansierade. Enligt vår mening bör detprövas om inte fler uppgifter kan avgiftsbeläggas.Anslaget bör därför minskas med 20 000 000 kr.Under anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringarfinns inga medel anslagna fr.o.m. år 2005.Regeringen avser att återkomma med förslag i nästabudget. Enligt vår mening bör inga medel avsättasför detta ändamål. Målet är otydligt och effekten aveventuella åtgärder omöjlig att verifiera.Investeringar bör alltid ske på marknadsmässigagrunder. I finns det lång erfarenhet frånstatligt stödda investeringar som visat sig ha kortlivslängd utan tillskott av ytterligare offentligamedel. Statliga bidrag har ingivit falskaförhoppningar och varit slöseri med skattemedel.Utlovade åtaganden måste dock kunna fullföljas.Detta anslag borde aldrig ha kommit till. Det är braatt inga medel anslås för framtiden, och regeringenbör inte återkomma i frågan. Anslaget bör minskasmed för år 2004.Vi anser att miljöforskningen ochmiljöövervakningen bör prioriteras. Bådaverksamheterna är viktiga för att våra kunskaper påmiljöområdet skall öka. Med en bra miljöövervakningkan det som är miljöförstöring särskiljas från detsom t.ex. är naturliga variationer. Genomforskningen kan också kunskap vinnas om vilkaeffekter olika slags utsläpp har på organismer.Dessa kunskaper är i grunden avgörande för att detskall vara möjligt att bedriva en effektivmiljöpolitik, med riktiga avvägningar ochprioriteringar. Stora problem och kunskapsluckoråterstår vad gäller olika ämnens miljöeffekter.Sverige var tidigare en framstående forskarnation påmiljöområdet men har förlorat viktigkompetens. Det är viktigt att den svenskamiljöforskningen bibehåller sin kompetens och kanåterupprätta internationella position. Detär också viktigt att trygga försörjningen av nyforskarkompetens genom att universiteten gestillräckliga resurser för utbildning av studentersom kan gå vidare till miljöforskning.2. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av () och ().Folkpartiets förslag till utgiftsram förutgiftsområde 20 har avslagits i budgetsprocessensförsta steg. Då vårt budgetförslag är en helhet ärdet inte meningsfullt att delta i fördelningen påanslag inom utgiftsområdet. I det följande redovisasi sammanfattning i vårt budgetförslag förutgiftsområde 20.Vi vill att en expertkommission tillkallas för attanalysera de grundläggande frågorna om hur hindrenför hållbar samhällsutveckling kan undanröjas ochhur konflikter mellan miljömål och andra samhällsmålkan lösas på ett bättre sätt än i dag.Genom att kalka skogsmarken i områden med högtnedfall av försurande föroreningar motverkar manonaturlig markförsurning och förbättrarvattenkvaliteten i bäckar och sjöar. Markförsurningär ett allvarligt problem i . EnligtStatens kommer man inte attkomma till rätta med problemen under överskådligframtid om inte ytterligare insatser görs.Miljömålet Bara naturlig försurning kommer inte attuppnås utan åtgärder. Kalkinsatser i sjöar är intetillräckligt utan behöver kompletteras medexempelvis skogskalkning och askåterföring frånvärmeverk. Ett åtgärdsprogram mot markförsurningbehöver upprättas. vill ocksåanslå medel för utökad kalkning, bl.a. iskogsområden. Fördelningen mellan skogs- ochsjökalkning bör göras av experter.Östersjöområdet brottas med stora och allvarligamiljöproblem. med dess unikaekosystem fortsätter att smutsas ned genom utsläppoch läckage från samtliga länder och räknas som ettav de mest förorenade havsområdena i världen.Problemen i är så stora att Folkpartietföreslår att anslås på ettsärskilt östersjökonto för riktade insatser iSverige och för gemensamma satsningar med övrigaÖstersjöländer. Detta kan t.ex. gälla att påbörjareservatsbildningar, övervakningsinsatser ochinsatser för minskade utsläpp. anserockså att det internationella samarbetet är avstörsta vikt för att lösa de gränsöverskridandemiljöproblemen och avsätter därför 10 miljoner merän regeringen för internationellt miljösamarbete.Folkpartiets grundsyn är att man inommiljöområdet, liksom inom andra områden, bör undvikariktade stödåtgärder, som ofta leder till ökadbyråkrati och krångliga regler. Utgångspunkten skalli stället vara att den som förorenar betalar. Därförmotsätter vi oss ett riktat stöd tillklimatinvesteringar. Denna typ av bidrag gynnaroftast dem som har avvaktat med åtgärder och intedem - exempelvis kommuner - som själva driver ettaktivt miljöarbete. Därför sparar 340miljoner kronor på anslag 34:14. görockså en besparing på på anslaget34:12, då vi anser att i större utsträckning äni dag bör kunna finansiera sin verksamhet genomförsäljning av uppdrag m.m.Folkpartiet vill också satsa mer på forskning ochökar sammanlagt på anslagen 26:2 och 34:5 med 30miljoner kronor till forskningssatsningar. Enliberal miljöpolitik innebär att de miljöbeslut somfattas skall vara baserade på en rationell grund.Detta innebär att miljöforskning för oss är av allrastörsta vikt. Vi tror att det är av stor vikt attstärka den enskilda forskarens fria ställning. Detär endast i en fri ställning som forskare vågarkomma med obehagliga sanningar. Detta är ett avskälen till att vi vill öka fakultetsanslagen tillvåra universitet. Detta hindrar dock inte att detbehövs tillfälliga punktinsatser och utredningar.Folkpartiet vill förstärka anslaget 26:1 Formas. Vianser att dessa medel framför allt bör användas tillforskning kring förnyelsebara drivmedel.3. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår.Riksdagsmajoriteten - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - har genom förslag till ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster ställt sig bakom en annan inriktning avpolitiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (istället för i en reservation) den del av vår politiksom rör utgiftsområde 20 och som vi skulle ha yrkatbifall till om förslag till ramarhade vunnit bifall i den förstabeslutsomgången.Kristdemokraternas miljöpolitik grundar sig på"förvaltarskapsprincipen". Med denna princip menarvi att människan har ett ansvar att förvalta jordensresurser på ett ekologiskt riktigt sätt. Det gällerbåde miljö- och naturvärden och förutsätter att viförvaltar, inte förbrukar, de ändliga resurserna ochnaturvärdena. Detta förutsätter också att agerandetgrundas på försiktighetsprincipen, vilket innebäratt om misstanke om hot mot miljön finns, måsteextra försiktighet tillämpas.Alla människor är beroende av miljön för att fåtillgång till frisk luft, rent vatten ochnäringsriktig kost. anser attmiljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, därmänniskan ingår i ett nära samspel med naturen utanatt förbruka dess livsuppehållande resurser.Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas tillnågon specifik sektor utan innefattar alla frågorsom berör människor. Därför måste miljöhänsyn, iprincip, inkluderas i beslutsunderlaget inom allapolitikområden. Många frågor inom olikautgiftsområden har en direkt inverkan på miljön, somt.ex. de som berör bostäder, energi och jordbruk,medan andra utgiftsområden har en mer indirektpåverkan.Kristdemokraterna motsätter sig de neddragningarsom regeringen föreslår vad avser sanering avförorenade områden. anvisar därför150 mer än regeringen till dettaanslag. I kommuner med stort exploateringstryckfinansieras marksanering av exploatören. I småkommuner där bebyggelsetryck saknas finns inte sammamöjlighet. Kommunerna kan då genom länsstyrelsenansöka om medel för marksanering somNaturvårdsverket ansvarar för. Det finns dock ingaklara regler för hur dessa statliga pengar försanering skall fördelas annat än för att "åtgärdafrån rikssynpunkt angelägna objekt".För att minska försurningen av sjöar, vattendragoch mark krävs utsläppsminskningar från trafik- ochenergisektorerna m.fl. De vatten och marker somredan är drabbade av försurning måste återställasgenom omfattande kalkningsinsatser. För dettaändamål avsätter 30 miljonerkronor utöver regeringens budget. Förutomutsläppsminskningar inom industrin och energisektornm.m. krävs omfattande kalkning för att minska denbefintliga försurningen. kalkas desvenska insjöarna av länsstyrelserna med anslag frånNaturvårdsverket. De mindre sjöarna och vattendragensamt skogsmarken är dock förbisedda.En långsiktig strategi för sjöar och vattendragbör omfatta mer än bara åtgärder direkt i sjöarnaeftersom försurningen bl.a. är en följd av attomgivande marker försurats. Enbart kalkning av sjöaroch våtmarker ger ingen varaktig effekt. Genom attkalka eller återföra aska till skogsmarken kan manfå långsiktiga positiva effekter. Vi har tidigarekritiserat att det varit svårt att utläsa urregeringens budgetförslag hur mycket pengar somanslås till kalkning. Vi har därför yrkat på attkalkning skall redovisas separat. Skogskalkning börinledningsvis tas med som ett nytt anslag. Såsmåningom bör hela den samlade kalkningsinsatsensammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom enstrategi med sammanslagen sjö- och skogskalkning kankomma att minska resursbehovet totalt sett. Iprojekt och hållerskogsvårdsstyrelsen, och kommuner påatt utveckla denna nya åtgärdsstrategi i två unikaförsöksprojekt. uppvisar försöken lovanderesultat, och reproducerar sig nuöringen utan problem i tillrinnande vatten tillNissan.Skogsstyrelsen har utarbetat ett åtgärdsprogramför bl.a. skogsmarkskalkning, Åtgärder motmarkförsurning och för ett uthålligt brukande avskogsmarken. Programmet låg färdigt redan i augusti2001, men medel för att genomföra programmet harinte beviljats. föreslår attSkogsstyrelsens åtgärdsprogram skall genomföras ochatt behövliga anslag skall beviljas i årets budget.Kristdemokraterna föreslår därför att 30 miljonerkronor skall gå tillett nytt anslag för skogsmarkskalkning.Vi föreslår en långsammare takt och ett ökatinslag av frivilliga skogsvårdsavtal i arbetet medatt bevara nyckelbiotoper i skogsmark. Därigenomminskar anslaget till åtgärder förbiologisk mångfald med jämförtmed regeringens förslag.Det svåraste miljöproblem vi står inför ärklimatförändringarna. För en kraftfullareklimatpolitik anslår vi mer änregeringen.4. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av ().Den 19 november 2003 beslutade majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende år 2003.Centerpartiets förslag till utgiftsram förutgiftsområde 20 har avslagits. Jag väljer därföratt i ett särskilt yttrande redovisa Centerpartietspolitik som berör utgiftsområde 20 i den statligabudgeten.Centerpartiet föreslår att anslagen till ideellaorganisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet räknas upp. Anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. bör räknas upp med 5 miljonerkronor för detta ändamål.Anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden bör enligt min uppfattningreduceras med genom att minskaanslagna medel för inköp av skogsmark. Centerpartietförordar nämligen en annan modell för bevarande avskyddsvärd skogsmark, genom att träffanaturvårdsavtal m.m. Inom utgiftsområde 23förstärker vi insatserna för rådgivning ochbiotopskydd inom skogsbruket.Centerpartiet anser att en större andel avanslagna medel bör användas för att skrivalångsiktiga skötselavtal, enligt modellennaturvårdsavtal, med markägarna. Skötselavtalinnebär att man inte kommer i konflikt medäganderätten, utan markägaren får betalt för attproducera naturvärden i stället för att produceravirkesvärde.Naturvårdsverket har presenterat delmålför efterbehandling och sanering av förorenadeområden. Enligt beräkningar krävs 600 miljonerkronor om saneringstaktenskall kunna hållas under en genomförandetid om 45år. anser att det har hög prioritetatt sanera områden så att inte de framtidakostnaderna skenar i väg. Anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden bör därförräknas upp med för attuppgå till , och underkommande år har vi ambitionenatt anslaget skall ligga på behövliga 600 miljonerkronor.Anslaget 34:5 Miljöforskning bör enligt minuppfattning räknas upp med ytterligare 10 miljonerkronor. Anslaget bör bl.a. användas för att ta framen heltäckande forsknings- och aktionsplan förÖstersjöns miljö. vill även via stödtill forskningen främja utvecklingen av fordon somkörs med alternativa bränslen. För att stärkaarbetet för en hållbar utveckling krävs en tydligsatsning på miljöforskningen. Det krävs inte minstökade resurser för undersökningar ochkontrollprogram för att kunna säkerställa attmiljöskulden inte växer till följd av bristfälligamiljösignaler till producenter ochsamhällsplanerare.Centerpartiet avsätter för attinrätta en miljöfond för kostnadseffektivainvesteringar kring . Krav på rening avexempelvis kväve från en svensk industri kan dåantingen genomföras som en investering inomverksamheten eller genom att motsvarandeinvesteringsbelopp läggs i en miljöfond som kananvändas mer kostnadseffektivt på andra sidanÖstersjön. Runt och i dessavvattningsområde finns länder vilkas miljöarbeteinte är lika långt framskridet som det svenska.Flera av dessa ekonomier är inte lika starka som densvenska, och det är av stor vikt för attmiljöförbättringar verkligen kan bli av.Centerpartiet anser slutligen att biståndsmålet på1 % av bruttonationalintäkten skall nås inombudgetperioden. I vårt budgetförslag aviseras storasatsningar på bistånd, varav 200 miljoner kronoröronmärks 2004 och ytterligare1,satsas på miljöbistånd åren2005-2006. Vår erfarenhet av och kunskap ommiljöarbete måste användas till att hjälpa andraländer i deras arbete för en bättre miljö.Centerpartiet anser att vi skall bidra till enhållbar utveckling även i övriga delar av världenoch vara med och göra rätt för oss, varfören allt större del av biståndet borde utgöras avmiljöbistånd.5. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av ().Miljöpartiet anser att det behövs ettklimatsekretariat i med ettövergripande ansvar för att komma med förslag tillåtgärder för att bromsa, motverka och förebyggakonsekvenserna av klimatförändringarna. Detsistnämnda kan gälla t.ex. uppdrag tillRäddningsverket och försvaret att hålla en ökadberedskap för hjälp i samband med översvämningareller till och att kartläggaeventuella åtgärder som med anledning av ökad riskför översvämningar kan behövas för att säkerställatransporter. Det kan också handla om att komma medrekommendationer och stöd till kommunernas planeringav bebyggelse, så att större hänsyn tas till riskenför översvämningar och erosion. Klimatsekretariatetbör även få ansvar för en "klimatakut" där kommunersom drabbats av extrema väderfenomen kan fåersättning för skador. Akuten skall inte enbart iefterhand reglera skador utan fungera så snabbt ochfritt från byråkrati att den också kan bli en reellhjälp att hålla skola, sjukvård och annan essentiellmedborgerlig service i gång avöversvämningar. Det bör utredas hur den s.k. akutenkan utformas närmare och finansieras.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2003/04:1 utgiftsområde20 Allmän miljö- och naturvårdRegeringen () har föreslagit1. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m.,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförande avmiljöövervakning som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under2005, högst och högst10 (avsnitt 3.9.2),2. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m.,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamhet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 16 000 000kronor (avsnitt 3.9.2),3. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologiskmångfald, ingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed förvärv av eller intrångsersättning i urnaturvårdssynpunkt värdefulla naturområden sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst (avsnitt 3.9.3),4. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden, ingåekonomiska förpliktelser i samband medgenomförande av saneringsinsatser, som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst 250 000 000kronor och högst 100 000 000 kronorunder 2007 (avsnitt 3.9.4),5. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:5 Miljöforskning, ingåekonomiska förpliktelser i samband med planering,upphandling och genomförande av forskningsprojektsom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst , högst och högst 15 000 000kronor (avsnitt 3.9.5),6. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:9 , ingå ekonomiska förpliktelseri samband med strålskyddsforskning som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst och högst 10 500 000kronor (avsnitt 3.9.9),7. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:11 Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning, ingåekonomiska förpliktelser i samband medkärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 17 200 000kronor , högst under2006 och högst (avsnitt 3.9.11),8. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 34:14 Stöd tillklimatinvesteringar, ingå ekonomiska förpliktelseri samband med beslut om stöd tillklimatinvesteringar som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 350 000 000kronor (avsnitt 3.9.13),9. att bemyndigar regeringen att under2004, för ramanslaget 26:2 förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed planering, upphandling och genomförande avforskningsprojekt som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under2005, högst och högst40 (avsnitt 4.1.2),10. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård i enlighet med uppställningen underavsnitt 10.Motionerna2003/04:Fi240 av m.fl. (fp):26.1. anvisar anslagen underutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samtutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar enligt i motionen redovisaduppställning.2003/04:MJ215 av ():4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för flerfrivilliga skötselavtal mellan markägare ochstaten.2003/04:MJ307 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att använda större andel avanslagna medel för åtgärder för biologisk mångfaldtill tecknande av naturvårdsavtal.2003/04:MJ334 av m.fl. (c):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att samordning ochfördelning av miljöbistånd inom Östersjönsavvattningsområde kan komma att bli en viktiguppgift för den föreslagna Östersjöregeringen.17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inrätta enmiljöfond för kostnadseffektiva investeringar,gällande utsläpp av närsalter till vatten.2003/04:MJ370 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attprioritera miljöforskning och miljöövervakning.2003/04:MJ379 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förstärkamiljöforskningen.2003/04:MJ400 av m.fl. (kd):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kalkning avskogsmark.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om miljöforskning.27. anvisar med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård enligt i motionenredovisad uppställning.2003/04:MJ401 av m.fl. (mp):18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ettklimatsekretariat och en klimatakut.2003/04:MJ404 av m.fl. (m):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tecknande avskötselavtal.2003/04:MJ431 av m.fl. (fp):16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärdsprogram motmarkförsurning.2003/04:MJ450 av m.fl. (m):1. anslår till anslaget34:3 Åtgärder för biologisk mångfald för 2004.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inrättande avskötselkontrakt för naturvårdsmark.3. anslår till anslaget34:4 Sanering och återställande av förorenadeområden för 2004.4. anslår till anslaget34:12 Bidrag till .