bet · GR01FIU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Huvudproblemetmed systemet är enligt vår uppfattning att det inte fullt ut åstadkommersådan konkurrensneutralitet.Regeringen aviserade att man avsåg att återkomma med ettuppdrag om att analysera kommunkontosystemets effekter påkonkurrensneutraliteten,och skrev finansutskottet att man förutsatte att arbetet skullebedrivas skyndsamt (bet. 2002/03:FiU19). I budgetpropositionen skriver nuregeringen att man inte avser att påbörja något analysarbete avkommunkontosystemet och hänvisar till att aviserat en revideringav mervärdesskattereglerna för offentliga myndigheter.Vi anser att resultatet av kommande arbete inte behöveravvaktas, utan att regeringen utan dröjsmål bör utreda frågan omkommunkontosystemets effekter på konkurrensneutraliteten inom icke skattepliktigverksamhet. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag som innebär att enskilt driven verksamhet i praktikenfår samma avdragsrätt för mervärdesskatt som kommunalt driven verksamhet.Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi att delvis bifaller motionerna Fi278(fp) yrkande 3, Fi283 (kd) yrkande 5, So343 (c) yrkande 48, So408 (m)yrkande 3, N329 (c) yrkande 5 och N414 yrkande 6 (mp).7. Finansieringsprincipen, punkt 6 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 7 om finansieringsprincipen. Därmed bifaller delvismotionerna 2003/04:Fi216 yrkande 2, 2003/04:Fi238, 2003/04:Fi261 och2003/04:Fi286 yrkande 2.StällningstagandeDen av antagna finansieringsprincipen innebär att statliga beslutsom medför nya kostnader för kommuner och landsting också ska finansierasav staten. Detta innebär att statliga reformbeslut ska regleras genom attnivån på det generella statsbidraget ändras. Många avsteg har emellertidgjorts från finansieringsprincipen sedan den började tillämpas 1993.Kommuner och landsting har inte fått kompensation via statsbidrag för atttäcka kostnader för nya uppgifter. Maxtaxan inom barnomsorgen är intefinansierad fullt ut av staten utan är ett exempel på hur staten åläggerkommunerna uppgifter utan att skjuta till de ekonomiska resurser som behövs.Vi anser även att finansieringsprincipen som den nu tillämpas har betydandebrister. Kompensationen till kommunerna utgår med ett belopp som beräknasnär reformen genomförs. Om sedan kostnaderna för reformen stiger kompenseraskommunerna inte för detta.Finansieringsprincipen ska enligt vår uppfattning tillämpas så att densom fattar beslut om kostnadshöjande reformer också står för dessa kostnader.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sin mening.Vi föreslår därmed att delvis bifaller motionerna Fi216 (c)yrkande 2, Fi238 (m), Fi261 (s) och Fi286 (kd) yrkande 2.8. näringsverksamhet, punkt 7 (m, fp, kd)av (), (), (), TomasHögström (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 8 om kommunernas näringsverksamhet. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:Fi283 yrkandena 3 och 4 och 2003/04:Fi286 yrkande1.StällningstagandeStatens uppgift i samhällsekonomin är att sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden. Staten bör bedriva ett aktivt arbete med attidentifiera och avveckla konkurrenshämmande regleringar och strukturer.Flera kommuner bedriver näringsverksamhet som konkurrerar med privataentreprenörer.Kommunala bolag bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerareller skulle kunna konkurrera på ett funktionellt sätt. Kommunerna är ochska vara skyldiga att följa regler och lagar som reglerar deras möjligheteratt bedriva konkurrerande verksamhet. Nuvarande regelverk behöver skärpasoch tillämpningen bör göras tydligare. Det gäller t.ex. lagen om offentligupphandling.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sin mening.Vi föreslår därmed att delvis bifaller motionerna Fi283 (kd)yrkandena 3 och 4 och Fi286 (kd) yrkande 1.9. Hivpreventivt arbete i storstadsregionerna, punkt 8 (fp, kd, c)av (), (), () och OlleSandahl (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 9 om bidragen till det hivpreventiva arbetet i storstadsregionerna.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi233 yrkandena 4och 5 och 2003/04:Fi278 yrkande 8 och avslår motion 2003/04:Fi208 yrkande2.StällningstagandeDet hivpreventiva arbetet är långsiktigt, och det finns ingen anledningatt tro att behovet av detta stöd skulle minska. Stödet för hiv/aids-preventivtarbete i storstadsregionerna bör därför permanentas.Medlen för hivpreventiv verksamhet i storstadsregionerna fördelas förnärvarande regionalt i , och . Det förhåller sigdock så att regionerna och landstingen som fördelar pengarna själva ocksåär aktörer. De har alltså dubbla roller, både som fördelare och mottagareav pengarna. Vi anser att det är orimligt att ha ett sådant system, somlätt leder till konflikter i det viktiga hivpreventiva arbetet. Fördelningenav pengarna borde i stället ske på central nivå så att frivilligorganisationer,kommuner och landsting får söka medel på lika villkor. Frivilligorganisationernabör prioriteras framför ordinarie verksamhet vid landstingen/regionernaoch kommunerna.Det är också angeläget med en återrapportering av hur de statliga medlentill särskilda insatser mot hiv/aids i storstadsregionerna används. Vianser att regeringen bör ta fram riktlinjer för återrapportering ochrutiner för utvärdering.Vad som här anförts bör tillkännage för regeringen som sin mening.Vi föreslår därmed att delvis bifaller motionerna Fi233 (mp,fp, v, c) yrkandena 4 och 5 och Fi278 (fp) yrkande 8 samt avslår motionFi208 (kd) yrkande 2.10. Eget val, punkt 9 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 10 om eget val. Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:Fi283 yrkande 1 och 2003/04:Fi286 yrkande 4.StällningstagandeVi menar att kommuninvånarna bör ges möjlighet att fritt välja utförareav individuella servicetjänster genom olika typer av modeller för egetval, t.ex. vad gäller barnomsorg och skola. Medborgaren bör i så hög gradsom möjligt kunna påverka sin situation och välja det alternativ avgemensamt finansierad vård som passar henne eller honom bäst. Modeller medeget val är det verktyg vi anser bäst klarar av att skapa valfrihet,mångfald och hög kvalitet och därmed ge trygghet till den som brukartjänsten. Kommunen behöver inte vara enda utförare. Med tydliga kvalitetsmål,uppföljning och utvärdering kan alternativa driftsformer öka valfriheteninom skolan och tillföra ekonomisk och/eller ideell nytta.Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad vi har anfört om eget val.Det innebär att vi delvis tillstyrker motionerna Fi283 (kd) yrkande 1 ochFi286 (kd) yrkande 4.11. Mål för utgiftsområde 25, punkt 10 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 11 om ändrat mål för utgiftsområdet. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2003/04:Fi286 yrkande 8.StällningstagandeDet nuvarande målet för utgiftsområdet "är att skapa goda och likvärdigaförutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella måleninom olika verksamheter". Målet är bra såtillvida att det tar sikte påatt det är förutsättningarna för den kommunala verksamheten som ska varagoda och likvärdiga, inte resultaten. I praktiken är det dock inte sällanresultaten och formerna för verksamhetens utförande som staten försökerstyra genom olika riktade bidrag.Ett annat problem är att regeringen inte alltid följer finansieringsprincipen,vilket leder till att kommunerna åläggs uppgifter utan att staten skjutertill den nödvändiga finansieringen.Mot denna bakgrund anser vi att målet för politikområdet behöver förtydligas.Det bör även framgå av målet att staten i enlighet med den s.k.subsidiaritetsprincipen ska vara stödjande gentemot kommunerna och intedetaljstyra verksamheten.Vi anser att målet för politikområdet ska kompletteras så att målet blir"att utifrån subsidiaritetsprincipen, med beaktande av principen omkommunalt självstyre samt en konsekvent tillämpning av finansieringsprincipen,skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting attuppnå de nationella målen inom olika verksamheter".Riksdagen bör tillkännage för regeringen vad som här anförts som sin mening.Vi föreslår därmed att delvis bifaller motion Fi286 (kd) yrkande8.Särskilda yttranden1. Anslagen , punkt 1 (m)(), () och () anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2004 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. Moderata samlingspartiets förslag på utgiftsområdet överstigerdenna nivå med och kan således inte tas upp tillformell behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet.Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där olika delarinte kan brytas ut och behandlas isolerat.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av politiken avseende den kommunala sektorn och denkommunala ekonomin. Vi vidhåller vår uppfattning att anslagen inomutgiftsområde 25 bör vara högre än den ram förutgiftsområdetsom beslutat om. Vi har tidigare motsatt oss det tillfälligasysselsättningsstödet och avvisar nu regeringens förslag till förstärkningav stödet. Stöd till kommunsektorn bör ges i form av generella statsbidrag.Den stora skillnaden mellan vårt förslag till ram för utgiftsområdet ochden beslutade ramen beror i huvudsak på att vi kompenserar kommunerna fördet skattebortfall som vårt budgetalternativ ger upphov till.Grunden för den kommunala ekonomin är skatteintäkterna och deras tillväxt.Det bästa sättet att stärka kommunernas ekonomi och skapa utrymme förgod service och lägre skatter är därför att ha en god tillväxt.Vi anser att den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigasteuppgifterna. Det finns ett behov av avregleringar och ändradeansvarsförhållandenmellan stat och kommun. Sådana förändringar gagnar den kommunala demokratinoch skapar förutsättningar för effektivisering av den kommunalaverksamheten. Våra förslag leder till besparingar i kommunerna som gördet möjligt att minska statsbidragen.2. Anslagen , punkt 1 (fp)() och () anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2004 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. liberalernas förslag på utgiftsområdet överstigerdenna nivå med och kan således inte tas upp tillformell behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet.Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där olika delarinte kan brytas ut och behandlas isolerat.Vi vidhåller vår uppfattning att ramen för utgiftsområdet bör vara9 miljarder kronor högre än den ram som beslutat om. Vi motsätteross regeringens förslag till förstärkning av det tillfälligasysselsättningsstödet.Stöd till kommunsektorn bör ges i form av generella statsbidrag.Vi anser att den centrala uppgiften för att ge kommunerna goda förutsättningaratt klara sina uppgifter och sin ekonomi är att driva en politik för godoch stabil tillväxt och hög sysselsättning.De kommunala kärnverksamheterna skola, vård och omsorg måste prioriteras.För att kvaliteten inom de kommunala verksamheterna ska förbättras måstekonkurrensen öka. Vi anser att mångfalden ska stimuleras och hinder förprivata alternativ undanröjas. All verksamhet som inte är myndighetsutövningbör konkurrensutsättas.Vår utgångspunkt är att de kommunala bolagen ska avvecklas. Kommunalabolag och koncernbildningar används i skatteplaneringssyfte. Vi anser attstatsbidraget bör minska till kommuner som genom skatteplanering undandrarintäkter från staten.3. Anslagen , punkt 1 (kd)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2004 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. förslag till ram för utgiftsområdet överstigerdenna nivå med och kan således inte tas upp tillformell behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet.Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där olika delarinte kan brytas ut och behandlas isolerat.Jag vidhåller vår uppfattning att ramen för utgiftsområdet bör vara5 miljarder kronor högre än den ram som beslutat om. Jag motsättermig regeringens förslag till förstärkning av det tillfälligasysselsättningsstödet.Stöd till kommunsektorn bör ges i form av generella statsbidrag.Kommunsektorn har använts som en budgetregulator av regeringen närstatsbidragen har urholkats och skatteintäkterna har försvagats samtidigtsom staten lagt ett ökat ansvar på kommunerna. anseratt kommunernas resurser bör ökas genom en höjning av det generellastatsbidraget med över den kommande treårsperioden.På lång sikt är det dock inte ökade bidrag utan en större skattebas skapadgenom högre privat sysselsättning som är grunden för kommunernas intäkter.Jag anser att den kommunala självstyrelsen måste stärkas. Statlig ersättningska utgå i form av generella och inte specialdestinerade bidrag. Det gällerexempelvis regeringens särskilda skolsatsning som i stället bör utformassom en höjning av det generella statsbidraget.4. Anslagen , punkt 1 (c)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2004 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. förslag på utgiftsområdet understiger dennanivå med ca och kan således tas upp till formellbehandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi emellertidfrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inomutgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paketdär olika delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat.Jag vidhåller vår uppfattning att ramen för utgiftsområdet bör vara knappt43 miljarder kronor lägre än den ram som beslutat om. Jagmotsätter mig regeringens förslag till förstärkning av det tillfälligasysselsättningsstödet. Stöd till kommunsektorn bör ges i form av generellastatsbidrag.Jag anser att kommunernas skattebas bör breddas så att kommunerna i högregrad kan klara sig på sina skatteinkomster och bli mindre beroende avbidrag. har föreslagit en inkomstskattereform som innebäratt kommunernas skatteinkomster ökar dramatiskt. Detta är anledningentill den stora minskningen av statsbidragen som föreslår.Genom denna reform får kommunerna en stabilare grund för sin ekonomi ochden kommunala självstyrelsen förstärks.Jag anser också att bidrag ska lämnas som generella statsbidrag och intesom specialdestinerade. Av denna anledning föreslår ocksåatt flera anslag överförs till det generella statsbidraget.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 25:1. att godkänner de föreslagna riktlinjerna för en förstärkningav det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting(avsnitt 2.7),2. att för anvisar anslagen under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med uppställningen underavsnitt 1.Motioner från allmänna motionstiden /04:Fi208 av och von der Esch (båda kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en förstärkning av rättsväsendet och det internationella biståndetmed fokusering på bekämpning av hiv/aids.2003/04:Fi209 av och (båda m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala självstyret.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellankommunerna.2003/04:Fi216 av och (båda c):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sluta ålägga kommunerna arbetsuppgifter utan att skicka medde ekonomiska resurser som behövs.2003/04:Fi233 av m.fl. (mp, fp, v, c):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att, i fördelningen av de statliga medlen till särskilda insatsermot hiv/aids i storstadregionerna, frivilligorganisationernas verksamheterskall prioriteras och att anslagen inte skall fördelas tilllandstingens/regionernas och kommunernas ordinarie verksamhet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om återredovisning av hur de statliga medlen till särskilda insatsermot hiv/aids i storstadsregionerna använts.2003/04:Fi238 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom förändringar i finansieringsprincipen mellan stat och kommun.2003/04:Fi239 av m.fl. (m):15. beslutar genomföra förändringar i det inomkommunalaskatteutjämningssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 10och 11).16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ersätta det inomkommunala utjämningssystemet med ett statligt(avsnitt 11).2003/04:Fi240 av m.fl. (fp):14. anvisar anslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomioch finansförvaltning, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner,utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och utgiftsområde 27 Avgiftentill Europeiska gemenskapen enligt uppställningen i nedanstående tabell(i denna del).2003/04:Fi249 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom förändrad mantalsskrivning för att öka rättvisan mellan kommunerna.2003/04:Fi261 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av en fortlöpande utvärdering av de ekonomiska konsekvensernaav beslutade reformer.2003/04:Fi267 av m.fl. (c):anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunernaenligt följande uppställning:2003/04:Fi272 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom den kommunala utjämningsskatten.2003/04:Fi274 av m.fl. (m):beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. med följande ändringar i förhållandetill regeringens förslag enligt uppställning. (Se tabell i Fi239 yrkande15. )2003/04:Fi276 av och i (bådas):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom vikten av att se över balanskravets effekter.2003/04:Fi278 av m.fl. (fp):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en reformering av kommunkontosystemet så att konkurrensneutralitetmellan offentlig och privat driven verksamhet kan uppnås fullt ut.4. begär att regeringen återkommer med förslag på hur en reformsom ger kommunerna möjlighet att utjämna sitt ekonomiska resultat över enkonjunkturcykel kan genomföras.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda frågan om sanktioner för att säkerställa en godefterlevnad av balanskravet på kommunernas ekonomi.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en grundlig översyn av skatteutjämningssystemet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en god ekonomisk beredskap under anslag 48:2 för oförutseddahändelser i form av t.ex. översvämningar även fortsättningsvis behövssamt att en utredning med anledning av detta inte behöver genomföras.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bidraget för förebyggande av hiv/aids permanentas ochorganiseras i enlighet med motionens förslag.2003/04:Fi280 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom möjligheten att utjämna den kommunala ekonomin över en konjunkturcykel.2003/04:Fi283 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur individers valmöjligheter gällande individuella servicetjänsterbör förbättras genom utökad tillämpning av eget val.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknaderdär privata företag konkurrerar, eller skulle kunna konkurrera, och därinte sociala eller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligtägande.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör lägga fram förslag till riksdagensom skapar konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata utförareav icke skattepliktig verksamhet.2003/04:Fi286 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunala bostadsbolag och avskaffande av försäljningshinder.2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att precisera, lagfästa och institutionalisera finansieringsprincipen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att reformera det kommunala utjämningssystemet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upphandling och eget val.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riktade statsbidrag.8. beslutar att ändra målet för politikområde Allmänna bidragtill kommuner i enlighet med vad som föreslås i motionen (avsnitt 9.7).9.Riksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner enligt uppställning:1 Medlen på anslaget förs till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg som en delfinansiering i den nationella vårdgaranti som därföreslås.2003/04:Fi289 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom någon form av utjämning mellan olika kommuner och regioner.2003/04:Fi290 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom kommunernas ekonomi.2003/04:So343 av m.fl. (c):48. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särredovisning av folktandvårdens verksamhet.2003/04:So408 av m.fl. (m):3.