bet · GQ01SKU8 · 2003-03-04 00:00:00 — Reserveringsmöjligheterbedömdes vara av särskilt värde för den kategori företag som harsvårigheter eller begränsade möjligheter att få externt riskkapital. Iavsaknad av externt riskkapital är den gruppen av företag hänvisadtill att finansiera sina investeringar med vinstmedel som hargenererats i den egna verksamheten. Detta ansågs i särskilt hög gradgälla för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägarei handelsbolag samt generellt för nystartade företag. De övervägandensom gjordes i anslutning till undersökningen utmynnade därför i atttaket för avsättningar till periodiseringsfond höjdes till 25 %generellt och till för fysiska personers inkomst avnäringsverksamhet. För att göra periodiseringsfondssystemet merattraktivt för företagen förlängdes dessutom tidsperioden för attåterföra avdraget till beskattning från fem till sex år.I de överväganden som ledde fram till beslutet att utvidgareserveringsutrymmet ingick även att ta ställning till förslag somskulle innebära större skillnader mellan olika företagsformer när detgäller skattesats respektive reserveringsutrymme. Övervägandena leddefram till slutsatsen att selektiva åtgärder inte är lämpliga påföretagsskatteområdet. Bortsett från svårigheter att finna korrektastorlekskriterier medför selektiva åtgärder tröskeleffekter,konkurrenssnedvridningar samt risk för uppdelning av företag (prop.1999/2000:1, volym 1, s. 198). Det framhölls också att sänktbolagsskatt är det mest effektiva sättet att sänka avkastningskravetpå investeringar med eget kapital. Den skillnad som redan finns ireserveringsmöjligheterna till förmån för enskilda näringsidkare ochfysiska personer som är delägare i handelsbolag motiverades med dessaföretags sämre villkor när det gäller kapitalanskaffning. Enligttraditionell marknadsekonomisk teori är det dock intesamhällsekonomiskt lönsamt att kompensera företag för merkostnader somberor på faktiska relativa nackdelar. En kompensation kan däremot varamotiverad om merkostnaderna beror på marknadsmisslyckanden.Skatteutskottet har vid tidigare behandling av motionsförslag syftandetill skatteuppskov i samband med nystart av företag särskiltframhållit de svårigheter för företaget som kan uppkomma när ettskatteuppskov väl upphör och skatten skall börja betalas. Mångaverksamheter skulle sannolikt få avvecklas av skatteskäl, t.ex. därföratt det inte är möjligt för en småföretagare att driva sin verksamheti konkurrens med en nystartad skattegynnad verksamhet. Liknandeproblem som skulle uppkomma om nystartade företag ges särskildaskattelättnader kan också uppkomma om det är stora skillnader ireserveringsmöjligheterna mellan olika företagsformer. Vid tidigarebehandling av liknande yrkanden har utskottet anfört att det - innanytterligare åtgärder i fråga om reserveringsmöjligheterna övervägs -är angeläget att få kunskap om hur de förbättringar som redan harbeslutats påverkar företagens beteende när det gäller att utnyttjaperiodiseringsfondssystemet.Utskottet anser att intresset av goda förutsättningar försmåföretagandet, såväl vid nystart som därefter, bäst tillgodosesgenom förbättringar i form av generellt verkande regler, vilket ocksåär det som regeringen och dess samarbetspartier strävar efter.Samtidigt anser utskottet det vara viktigt att regeringen, somutskottet tidigare gett uttryck för, fortsätter att följa upp redanfattade beslut för att därigenom ytterligare förbättra kunskaperna omhur skattevillkoren för småföretagen påverkar i olika faser avföretagets livstid.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna underförslagspunkt 5.Miljöförbättrande investeringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att utreda en ökning av avsättningarnatill periodiseringsfonder med som bara kan tas ianspråk för vissa miljöinvesteringar.Jämför reservation 6 (c).MotionenI motion MJ428 yrkande 12 av m.fl. (c) förordas attmöjligheterna att öka avsättningarna till periodiseringsfonder för attkunna göra miljöinvesteringar utreds. I syfte att underlättamiljöinvesteringar bör enligt motionen få sättas av ,under förutsättning att medlen används till miljöinvesteringar.Utskottets ställningstagandeAvsättningar till periodiseringsfonder är obeskattade reserver påbasis av årsinkomsten som senast sjätte taxeringsåret efter dettaxeringsår som avsättningen hänför sig till återförs tillbeskattning. Återföringen kan samordnas med t.ex. avskrivningar påinvesteringar eller andra kostnader. Periodiseringsfondssystemet ärfrämst avsett att ge möjlighet till resultatutjämning mellan olikabeskattningsår. Inget hindrar att medel som avsatts tillperiodiseringsfond används för investeringar som har gynnsammaeffekter från miljösynpunkt. För att regelsystemet kring företagensskattefria vinstreserveringar skall vara enkelt att hantera både förde skattskyldiga och skattemyndigheterna är det emellertid nödvändigtatt utnyttjandet av en del av reserveringarna inte formellt knyts tillatt medlen investeras på visst sätt, vilket skulle komplicera systemetoch leda till ökade kostnader för att administrera detsamma. Utskottetavstyrker motionsyrkandet.I sammanhanget vill utskottet nämna att biföll ettmotionsvägen (s, v, mp) väckt förslag om en tidsbegränsad särskildskattereduktion för vissa miljönyttiga och energieffektivainvesteringar på permanentbostäder. Det uppdrogs åt regeringen attlägga fram ett sådant förslag (bet. 2002/03:FiU1).FåmansföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionärernas förslag om olika förändringar iskattereglerna för fåmansföretag och avvaktar den beredning som pågåri Regeringskansliet.Jämför reservationerna 7 (m, fp, kd, c) och 8 (v).Gällande rätt och pågående arbeteI 57 kap. inkomstskattelagen finns särskilda regler om fördelningmellan tjänst och kapital av utdelningar på s.k. kvalificerade andelari fåmansföretag och på kapitalvinster vid försäljning av sådanaandelar. Den kapitalbeskattade delen av en utdelning räknas framenligt en schablon som baseras på statslåneräntan och det kapital somnedlagts i företaget. Vid en försäljning av kvalificerade andelarbehandlas - upp till ett tak om 200 prisbasbelopp under enfemårsperiod - hälften som kapitalinkomst och hälften som inkomst avtjänst. De särskilda reglerna gäller bl.a. om andelsägaren själv ellernågon närstående varit verksam i betydande omfattning i företagetunder beskattningsåret eller de fem föregående beskattningsåren.Enligt den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen räknas aktivadelägare och deras närstående som en person vid fördelningen mellantjänst och kapital.Syftet med de särskilda reglerna för fåmansföretag om fördelningmellan tjänst och kapital är att inkomster som härrör från delägarnasarbetsinsatser i bolaget skall beskattas på samma nivå som andraförvärvsinkomster och inte enligt den proportionella skattesats om som gäller för utdelningar och kapitalvinster enligt reglerna ombeskattning av kapitalinkomster. De särskilda reglerna fanns tidigarei 3 § 12-12 e mom. den numera upphävda lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, och i dagligt tal kallas de fortfarande 3:12-reglerna.Den s.k. 3:12-utredningen (Fi1999:12) har sett över regelsystemet ochhar lämnat betänkandet Beskattning av småföretagare(2002:52). Betänkandet har remissbehandlats och bereds vidare iFinansdepartementet.Regler om uppdelning inom familjen av inkomster från ett företag finnsi 60 kap. inkomstskattelagen. Dessa regler innebär för fåmansföretagoch fåmansägda handelsbolag bl.a. att ersättningar till medhjälpandemake och barn i princip skall motsvaramarknadsmässig ersättning för det utförda arbetet. Ersättning förarbete till egna barn skall i första hand tas upp av denav makarna som har den högsta inkomsten från företaget. Motsvaranderegler finns för enskild näringsverksamhet.Stoppregelutredningen (SOU 1998:116) har tidigare föreslagit slopaderegler om lön till make men att reglerna om lön till barn skullebehållas. Förslaget redovisades i samband med slopandet av de s.k.stoppreglerna för fåmansföretag (prop. 1999/2000:15 s. 78 f., bet.1999/2000:SkU5 s. 7), men reglerna ändrades inte. I propositionenhänvisades till att motsvarande regler för enskild näringsverksamhettagits upp av och att reglerna ominkomstfördelning i fåmansföretag och fåmansägda handelsbolag kundeses över i samband med reglerna för enskilda näringsidkare. borde resultatet av det arbetet avvaktas.MotionernaI flera motioner har frågor kring beskattningen av aktiva delägare ifåmansföretag tagits upp. och ()vänder sig i motion Sk215 mot att ägarnas löner inte får räknas in ilöneunderlaget och efterlyser ändrade regler för beskattning avutdelning i löntagarägda företag. Per () vill däremot imotion Sk272 helt slopa de särskilda reglerna för fåmansbolag. Imotion Sk308 förordar Per m.fl. (v) en lagändring somklargör när anställd som äger aktier i fåmansbolag skall beskattas somfåmansdelägare. En s.k. normallönemodell för beskattning av aktivadelägare förordas i motion Sk324 av m.fl. (kd, m,fp, c). Även i motion Sk382 yrkande 21 av m.fl. (fp)begärs en reformering av fåmansbolagsreglerna utifrån ennormallönemodell. Ett motsvarande yrkande finns i motion Sk417 yrkande11 av m.fl. (m). I sistnämnda motion förordas ävenett avskaffande av särreglerna för beskattning av kapitalvinst ifåmansbolag (yrkande 16), slopande av särreglerna för lön till makeoch barn i fåmansbolag (yrkande 17) och slopade särregler förbeskattning av optioner som innehas av personer som är anställda ifåmansföretag (yrkande 18). Enligt motion N227 yrkande 2 i denna delav m.fl. (m) måste de diskriminerande fåmansbolagsreglernaavskaffas. En reformerad beskattning av fåmansföretagen utifrån ennormallönemodell föreslås även i motionerna N263 yrkande 4 av EvaFlyborg m.fl. (fp), N306 yrkande 10 av m.fl. (c), N395yrkande 9 av m.fl. (kd) och N396 yrkande 7 av IngegerdSaarinen (mp). I den sistnämnda motionen finns även ett förslag omutredning om ändrade regler för lön till barn ifåmansföretag (yrkande 11). I motion A315 yrkande 3 av m.fl. (m) föreslås ett slopande av särreglerna om lön tillmake och barn i fåmansföretag.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har vid ett flertal tillfällen beslutat omlagstiftning på skatteområdet som syftar till att förbättrasmåföretagandets villkor. Viktiga inslag i detta arbete är, såvittgäller fåmansföretagen, en lättnad i den ekonomiskadubbelbeskattningen av onoterade företag och att flertalet av deregler som brukade kallas stoppreglerna har slopats.Det arbete som pågår med beredningen av de förslag som 3:12-utredningen har lagt fram bör medföra att den som tar risken attstarta ett eget företag eller att expandera en redan befintligverksamhet skall kunna få ett större ekonomiskt utbyte av detta änenligt dagens regler. Enligt utskottets mening bör inteföregripa resultatet av det beredningsarbetet genom att ta ställningtill hur skattereglerna för fåmansföretagen bör vara utformade i olikahänseenden. Utskottet avstyrker därför samtliga de motioner sombehandlas i detta avsnitt.Enklare beskattningsmetod för vissa småföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om schablonbeskattning inom vissanäringsverksamheter med anledning av pågående analysarbete. Jämförreservation 9 (kd, c). Jämför särskilt yttrande 2 (v).Tidigare behandlingEn förenklad beskattning i någon form för vissa av de minsta företagenhar tidigare utretts av (SOU 1997:178 och SOU1999:28), (SOU 1996:172 och 1997:111) ochinom ().I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, volym 1, s. 197)anförde regeringen att det trots de grundläggande invändningar som kanriktas mot s.k. schablonbeskattning av vissa företag var angeläget attett sådant system blir föremål för en djupare analys. Enligtpropositionen avsåg regeringen att återkomma med en bedömning omschablonbeskattning efter det att RSV hade redovisat ett pågåendeutredningsarbete.Riksskatteverket lämnade rapporten 2002:3Schablonbeskattning? - en principskiss. Där redovisas alternativautformningar av ett system för schablonbeskattning för att pröva nyavägar för att förenkla beskattningsförfarandet och för att motverkaskattefusk.MotionernaI syfte att stödja mindre skrädderier och andra små hantverksföretagföreslås i motion Sk234 av () att skattebefrielseupp till ett visst belopp eller en schablonbeskattning bör utredas.I motion Sk291 föreslår m.fl. (v) attschablonbeskattning införs på försök i några kontantbranscher,exempelvis restaurang-, taxi- och frisörbranschen.En utredning av möjligheten att införa schablonbeskattning för vissatyper av kontanttjänster, t.ex. inom frisör- och restaurangnäringenförordas i motion N306 yrkande 14 av m.fl.Försök i några regioner med schablonbeskattning inom vissatjänstebranscher enligt ett par modeller föreslås i motion N395yrkande 14 av m.fl. (kd). Enligt den ena modellen skallschablonskatten inte ersätta det vanliga taxeringsförfarandet utanfungera som ett slags källskatt beräknad på ett schablonmässigt bedömtunderlag, t.ex. golvyta i en restaurang och antalet fordon i entaxirörelse. Enligt den andra modellen skulle schablonskatten vara endefinitiv beskattning som ersätter andra skatter på företagets vinstoch arbetskraft. Ett liknande förslag finns i motion N392 yrkande 4 avMaria m.fl. (kd).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör regeringens analys av frågan omschablonbeskattning av vissa mindre företag avvaktas. Utskottetavstyrker därför motionerna.Kvittning av förlust i näringsverksamhet mot inkomst av tjänstUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgad rätt till kvittning avunderskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst.Jämför reservation 10 (kd).Gällande rättI inkomstskattelagen (1999:1229) finns regler som medger attunderskott som inte kan dras av i näringsverksamhet i viss omfattningi stället kan kvittas mot inkomster i inkomstslaget tjänst. Enligthuvudregeln får den som startar en ny näringsverksamhet under fem årfr.o.m. startåret avdrag för underskott i näringsverksamheten som ettallmänt avdrag (62 kap. 3 § ). Ett sådant allmänt avdrag minskar ettöverskott i inkomstslaget tjänst (1 kap. 5 §). Avdraget får uppgå tillhögst för vart och ett av startåret och de fyra följandebeskattningsåren.Särskilda kvittningsmöjligheter finns även för näringsverksamhet somuteslutande eller så gott som uteslutande avser litterär, konstnärligeller liknande verksamhet (62 kap. 4 §).MotionernaFör att gynna boende i landsbygd och glesbygd föreslår . (kd) i motion N393 yrkande 8 en utredning om att förluster påexempelvis i en förvärvskälla skall kunnakvittas mot inkomst av tjänst.En utredning om kvittningsrätt för deltids- och soloföretagare medmaximalt förordas i motionN396 yrkande 6 av ().Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening torde den kvittningsmöjlighet som redan finnsunder efter nystart av ett företag till viss del eller heltmotsvara motionärernas önskemål. Utskottet anser att nuvarande reglerinte bör ändras och avstyrker motionsyrkandena.Beskattning av ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ändrade regler för skattefrihet förideella föreningar och stiftelser.Gällande rättUtgångspunkten för beskattning av juridiska personer är att allinkomst, vare sig det är från rörelse, fastighet eller kapital, skallbeskattas i en förvärvskälla som inkomst av näringsverksamhet.Stiftelser och ideella föreningar som driver allmännyttig verksamhetär i viss omfattning undantagna från skattskyldighet. För en ideellförening framgår villkoren för skattefriheten i 7 kap. 7-13 §§inkomstskattelagen. Föreningen skall ha till huvudsakligt syfte attfrämja vissa allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande,sociala, politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknandekulturella ändamål (ändamålskravet). Föreningen skall i den verksamhetsom bedrivs uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodosesådana ändamål (verksamhetskravet). Den skall, sett avflera år, bedriva en verksamhet som skäligen motsvarar avkastningen avföreningens tillgångar (fullföljdskravet). Föreningen skall hellerinte vägra någon inträde som medlem, om det inte finns särskilda skälför det med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningensverksamhet eller föreningens syfte eller annat (öppenhetskravet).Allmännyttiga ideella föreningar har enligt 63 kap. 11 §inkomstskattelagen rätt till grundavdrag med . De inkomstersom kan undantas från beskattning i ideella föreningar är t.ex.inkomster från verksamhet som är ett direkt led i främjandet avallmännyttiga ändamål eller som har annan naturlig anknytning tillsådana ändamål. Ett annat exempel är inkomster från verksamhet som avhävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete.MotionenEnligt motion Sk403 av m.fl. (s) får en social ekonomi,exempelvis kooperationen, ideella föreningar och ömsesidigaförsäkringsbolag som alternativ till företagande en allt störrespridning i och övriga . Mot denna bakgrund villmotionären att reglerna om hur skattemyndigheterna skall dra gränsenideell och kommersiell verksamhet ändras för att motverka devariationer som förekommer i skattemyndigheternas rättstillämpning.Utskottets ställningstagandeVilka krav som bör ställas på verksamheter i föreningar och stiftelserför att deras inkomster skall vara skattefria framgår avbestämmelserna i inkomstskattelagen. Vid tillämpningen av dessalagregler uppkommer det ibland tvekan om hur gränsen mellan ideellverksamhet och vanlig näringsverksamhet skall dras i det enskildafallet. De avgöranden i högre instans som fortlöpande publiceras geremellertid såväl de skattskyldiga som skattemyndigheterna vägledning.En överblick över lagregler och hur praxis utvecklas förmedlas iRiksskatteverkets Handledning för stiftelser och ideella föreningar(RSV 327) som i den senaste utgåvan tar hänsyn tillrättspraxis fram . På Riksskatteverketshemsida () publiceras fortlöpande ny information.Utskottet anser mot den angivna bakgrunden att det saknas skäl för attändra de nuvarande skattereglerna för stiftelser eller ideellaföreningar i förtydligande syfte. Utskottet vill inte heller förordaen utvidgning av den skattefrihet som de nuvarande reglerna innebärför stiftelser och ideella föreningar. Följaktligen avstyrkerutskottet motionen.Näringsbetingade andelarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om beskattningen av näringsbetingadeandelar med hänvisning till ett av regeringen aviserat förslag omskattefrihet för kapitalvinster på sådana andelar.Jämför reservation 11 (m).MotionernaI motion Sk395 av () efterlyses åtgärder mot rådandeproblem med kapitalvinstbeskattningen, t.ex. när svenska företagavyttrar dotterbolag genom holdingbolag i lågskatteländer. Densituation som råder är enligt motionären en orimlig ochdemoraliserande ordning.I motion Sk417 yrkande 10 av m.fl. (m) yrkas på etttillkännagivande till regeringen om att ett förslag om skattefrihetvid avyttring av näringsbetingade andelar bör läggas fram förriksdagen.Utskottets ställningstagandeRegeringen uttalade i budgetpropositionen för att det ärangeläget att avskaffa beskattningen av kapitalvinster pånäringsbetingade andelar och därmed även avdragsrätten förkapitalförluster på sådana andelar (prop. 2001/02:1, volym 1, s. 196).Enligt budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1, volym 1, s.180) rymmer frågan många svåra och omfattande frågeställningar, ochett intensivt arbete bedrivs i med inriktningen attett lagförslag, som innebär att beskattningen av kapitalvinster pånäringsbetingade andelar bör avskaffas, skall kunna lämnas tillriksdagen och att de nya reglerna skall träda i kraftden 1 juli 2003.Utskottet konstaterar att regeringens beredning av ett förslag omskattefrihet för näringsbetingade andelar är i ett slutskede.Utskottet anser att motionärerna får anses tillgodosedda med detpågående arbetet och avstyrker därför motionerna.Uppskov med beskattning av kapitalvinsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om särskilda uppskovsregler vidbeskattningen av kapitalvinster i samband med byten av andelar ochfonder, byte och slopad kontantspärr vid andelsbyten.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).Gällande rättNuvarande regler bygger på att beskattning sker vid avyttring och attvinsten beräknas efter avdrag för en genomsnittlig anskaffningskostnadför aktier av samma slag och sort som ingår i innehavet(genomsnittsmetoden). Skatten på kapitalvinsten är för fysiskapersoner oavsett innehavstid. Beskattningen skjuts dock upp vid vissaandelsbyten som sker i samband med omstruktureringar i näringslivet.Vid andelsbyten gäller en kontantgräns, dvs. en regel om att bara enmindre del av vederlaget vid andelsbytet får utgå i kontanter (avden mottagna andelens nominella belopp).Sammanläggning eller delning av värdepappersfonder föranleder hellerinte beskattning av delägarna.MotionernaI motion Sk203 yrkar () om ändrade regler sominnebär att vinster vid omplacering av fonder och andelar inte skallbeskattas förrän kapitalet helt är realiserat eller också attbeskattningen begränsas till den del som inte omplaceras i andrafonder eller andelar.En möjlighet att byta fond utan omedelbara skattekonsekvenserefterlyses i motion Sk297 av ().I motion Sk326 av m.fl. (m, fp, kd, c) förordas attkontantspärren vid andelsbyten slopas. Enligt motionen bör beskattninginte heller ske av en kontantdel som återinvesteras i aktier i ettannat onoterat bolag.Utskottets ställningstagandeUnder utredningsarbetet års skattereform undersöktes ettbetydande antal metoder för beskattning av kapitalvinster. Redan innandess undersökte (SOU 1986:37) olika s.k.saldometoder som i den enklaste versionen innebär fullåterinvesteringsrätt utan att detta utlöser beskattning.Kapitalvinstkommittén ansåg att saldometoderna visserligen utgjordeintressanta alternativ, men eftersom det skulle innebära en sågenomgripande förändring att genomföra någon av dem, måste de föregåsav en omfattande allmän diskussion. (Se här också SOU 1989:33, del II,s. Utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) föreslogen s.k. portföljmetod, som i princip var en vidareutveckling av ensaldometod och som bedömdes kunna innebära effektivare kontroll ochenklare kapitalvinstberäkningar. Remisskritiken blev emellertidförödande mot denna obeprövade metod, och en modifieradgenomsnittsmetod behölls därför (se prop. 1989/90:110, s. 426).Skatteutskottet har tidigare gett uttryck för uppfattningen att engenerell uppskovsmöjlighet vid avyttringar av finansiella instrumentinte gärna kan prövas isolerat från frågan hurkapitalinkomstbeskattningen i övrigt bör vara utformad, och utskottethar inte funnit tillräckliga skäl för att överväga så storaomläggningar i beskattningen av kapitalvinster (bet. 1999/2000:SkU14). Senast i bet. 2001/02:SkU15 avstyrkte utskottet yrkanden om enny beskattningsmetod för aktier och värdepappersfonder som tillåteråterinvesteringar utan att detta skall föranleda vinstbeskattning.Utskottet har också avstyrkt förslag om mer begränsade skattelättnadersom skulle tillåta återinvestering i onoterade aktier med hänvisningtill de skattelättnader som införts för avkastning och kapitalvinstersom härrör från sådana företag. Som utskottet nämnt tidigare berederregeringen förslag i syfte att ytterligare förbättra småföretagandetsvillkor.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att det inte finnsskäl för att ändra tidigare ställningstaganden till utvidgadeuppskovsmöjligheter i kapitalbeskattningen. Följaktligen avstyrkerutskottet motionerna Sk203 och Sk297.Kontantgränsen vid andelsbyten behandlades av så sent som idecember . Utskottet (bet. 2002/03:SkU5) förutsatte attregeringen efter en analys av bl.a. hur kontantgränsen tillämpasåterkommer till med en redovisning av vilka konsekvenserdenna analys bör föranleda för det skatterättsligaandelsbytessystemet.