bet · GQ01SFU7 · 2003-03-11 00:00:00 — Därtill skall utredaren, omdenne anser att det finns skäl till det, analyseraoch överväga om samarbetsformerna elleransvarsfördelningen mellan stat och kommun i frågaom mottagandet av asylsökande behöver förändras.Med hänvisning till den pågående utredningenavstyrks motion Sf214 yrkande 5.Utvecklingen i storstadsregionernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om innebörden avetnisk segregation, åtgärder för att brytasegregation, uppföljning avstorstadspolitiken, spridning av kunskaperfrån storstadssatsningen, upprättande avintegrationsplan i s.k. överklassområden samtom storstadssatsningens övergripande mål.Jämför reservationerna 7 (m), 8 (fp), 9 (kd)och 10 (v).BakgrundGenom beslut med anledning av propositionUtveckling och rättvisa - en politik för storstadenpå (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2,rskr. 1998/99:34) lades grunden för en ny nationellstorstadspolitik. En särskild fick i uppdrag att utvecklaoch samordna politikområdet. Det storstadspolitiskaarbetet har främst inriktats på målet att brytasegregationen i storstäderna genom lokalautvecklingsavtal med sju storstadskommuner ominsatser i de socioekonomiskt mest utsattastadsdelarna. Storstadspolitiken är långsiktig ochtvärsektoriell och berör flera andra politikområden.Strukturella insatser i syfte att uppnåstorstadspolitikens tillväxtmål sker främst inomandra politikområden. I de lokala utvecklingsavtalenhar kompletterande riktlinjer antagits i maj 2001avseende en ökad fokusering på insatser förtillväxt, sysselsättning och utbildning.Storstadspolitikens övergripande mål ärdels att ge storstadsregionerna goda förutsättningarför långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunnabidra till att nya arbetstillfällen skapas såvälinom storstadsregionerna som i övriga delar avlandet (tillväxtmålet), dels att bryta den sociala,etniska och diskriminerande segregationen istorstadsregionerna och att verka för jämlika ochjämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare(segregationsmålet).Regeringen håller på att utvärdera arbetet inom delokala utvecklingsavtalen och avser att återkommatill i frågan omstorstadspolitikens utveckling.MotionerI motion Sf332 yrkande 2 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om den ofrivilligasegregationens sociala orsaker. Motionärernaframhåller att den inte är en ursprungsfråga utan ensocialt betingad situation som är möjlig attförändra. I motionens yrkande 5 begärs etttillkännagivande om problemen med regeringensanvändning av begreppet etnisk segregation.Motionärerna anför att det är den ofrivilligasegregationen - utanförståendet och maktlösheten -som måste brytas. Däremot inte segregation iallmänhet, som kan vara både positiv och negativ urindividens synvinkel.I motion Sf226 yrkande 24 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att"lyfta" socialt utsatta områden. Motionärernaframhåller att i invandrartäta, socialt utsattaområden behöver en positiv spiral skapas. Det kanhandla om att skapa magnetskolor, tillträde tillarbetsmarknaden och att lokalisera kommunala ochstatliga förvaltningar till områdena.I motion Sf334 yrkande 46 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om bostadssegregering,utplacering av myndigheter, institutioner ochkommunal verksamhet till "invandrartäta" områden ochatt det i förändrade och nya detaljplaner skallfinnas en konsekvensbeskrivning ur ettintegrationsperspektiv. att den mest kraftfulla åtgärden för attmotverka segregation är att se till att allabostadsområden har en blandad bebyggelse med fleraolika upplåtelseformer. Vidare måstebrottsförebyggande åtgärder uppmärksammas mer istadsplaneringen, bl.a. i översiktsplanen. Därtillbör kommunala verksamheter och myndigheter flyttasut eller stora privatföretag lockas tillmiljonprogramsområden.I motion Sf283 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att uppföljningen avstorstadspolitiken också bör omfatta situationen imotsvarande bostadsområden i andra kommuner.I motion Sf318 av () begärs etttillkännagivande om att det är viktigt att spridakunskaper och ge stöd till andra kommuner utifrån deerfarenheter som har erhållits avstorstadssatsningen.I motion Sf339 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att regeringen redan nu börutforma en långsiktig strategi för nästa steg istorstadspolitiken. Denna bör bygga på den generellavälfärdens grund och beskriva hur de utsattabostadsområdena kan ges möjligheter till enlångsiktig positiv utveckling.I motion Sf336 yrkande 1 av m.fl.(v) framhåller motionärerna att grundläggande förintegrationspolitiken är att bryta de verkligtetniskt segregerade områden, dvs. vitaöverklassområden som , och Limhamn.Därför begärs ett tillkännagivande om att en planskall upprättas för att integrera människor fråndessa etniskt segregerade bostadsområden på sammasätt som gjorts för dem som invandrat till Sverige.I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande omatt hålla kvar de övergripande målen istorstadssatsningen om tillväxt och att brytasegregationen. Storstadssatsningen får inte slutasom en traditionell arbetsmarknadsinsats.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att storstadspolitiken är en viktigdel i arbetet med att bryta segregationen ochförbättra storstadsregionernas förutsättningar.Detta arbete är, liksom integrationspolitiken,långsiktigt och tvärsektoriellt. Kommunernasordinarie insatser är av stor betydelse liksominsatser som sker inom andra politikområden,exempelvis arbetsmarknads- och utbildningsinsatser.I betänkande 1997/98:SfU6 , framtiden ochmångfalden - från invandrarpolitik tillintegrationspolitik uttalade utskottet attsegregationen i storstäderna i första hand är enekonomisk och social segregation och inte ensegregation på etniska grunder. Utskottet ansåg detdärför riktigt att regeringen talade om särskildainsatser i utsatta bostadsområden och inte, somdittills, om särskilda insatser i invandrartätaområden. Detta ändrade uttryckssätt var riktigtockså av det skälet att ett etniskt segregeratområde inte i sig är negativt.Med hänvisning till det nu anförda får motionSf332 yrkandena 2 och 5 anses tillgodosedda ochavstyrks. Utskottet avstyrker även motion Sf336yrkande 1.Utskottet noterar att regeringen avser att göra enutvärdering av den fördastorstadspolitiken. Därefter kommer regeringen attta ställning till formerna för den fortsattastorstadspolitiken och återkomma till riksdagenunder 2003 om storstadspolitikens inriktning. Somangavs i höstens budgetbetänkande 2002/03:SfU2kommer utskottet noga att följa arbetet medutvärdering av storstadsarbetet.Integrationsverket kommer, förutom att fortsättaatt följa arbetet inom storstadssatsningen, även attfölja andra städer och bostadsområden.Med hänvisning till det nu anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf283, Sf226 yrkande 24, Sf336yrkande 2 och Sf339.Enligt 1 § lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvar skall varje kommun planerabostadsförsörjningen i syfte att skapaförutsättningar för alla i kommunen att leva i godabostäder och för att främja att ändamålsenligaåtgärder för bostadsförsörjningen förbereds ochgenomförs. Vid planeringen av bostadsförsörjningenskall kommunen, om det behövs, samråda med andrakommuner som berörs av planeringen. Riktlinjer förbostadsförsörjningen skall antas avkommunfullmäktige under varje mandatperiod.Bostadsutskottet behandlade i betänkande2002/03:BoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering enmotion om boendeintegration. Utskottet delademotionärernas uppfattning om vikten av att på olikasätt motarbeta segregation i boendet liksom isamhällslivet i övrigt. I det mål förbostadsförsörjningen som regeringen redovisat ibudgetpropositionen ingick också att det skullebidra till minskad segregation i boendet. Detinnebar att frågan måste ägnas stor uppmärksamhet isåväl den fysiska planeringen som i kommunernasarbete med bostadsförsörjningsplaneringen i övrigt.Ett naturligt inslag i detta arbete var att slå vaktom en blandning av upplåtelseformer. torde det stå utom allt tvivel attäven regeringen var av åsikten att segregationen iboendet måste motverkas med bostadspolitiska ochandra tillgängliga medel. Motionen avstyrktessålunda.Med hänvisning till det anförda och tillregeringens utvärdering av storstadspolitikenavstyrks motion Sf334 yrkande 46.I budgetpropositionen (utg.omr. 8)framhåller regeringen att det är viktigt att stärkaerfarenhetsutbyte och kunskapsuppbyggnad inom detstorstadspolitiska området. De erfarenheter som görsi storstäderna bör även spridas till andra städeroch bostadsområden med liknande förhållanden. Inompolitikområdet pågår en omfattande uppbyggnad avkunskapsnätverk på alla nivåer: lokalt, regionalt,centralt och internationellt.Som nämnts ovan kommer attfölja utvecklingen i andra städer och bostadsområdenän de som ingår i storstadssatsningen.Motion Sf318 får därmed anses tillgodosedd ochavstyrks.Etnisk diskriminering och rasismUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om etniskdiskriminering och rasism, nationellthandlingsprogram för ökad integration iarbetslivet samt om mångfaldsplaner.BakgrundI finns bestämmelser om olagadiskriminering och enligt skadeståndslagen kan någonsom tillfogar annan lidande genom bl.a. olagadiskriminering bli ersättningsskyldig.Lagen (1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet trädde i kraft den 1maj 1999 i syfte att få till stånd en effektivarelagstiftning på området. Lagen ställer bl.a. krav påarbetsgivarna att bedriva ett målinriktat arbete föratt aktivt främja lika rättigheter och likamöjligheter i fråga om arbete, anställningsvillkorsamt utvecklingsmöjligheter i arbetet oavsett etnisktillhörighet. Arbetsgivare skall vidare bedriva ettmålinriktat arbete att aktivt främja etnisk mångfaldi arbetslivet och DO skall utöva tillsyn över dettaarbete. Myndigheten skall även ta initiativ tillåtgärder mot etnisk diskriminering i form av bl.a.överläggningar, information och opinionsbildning.Alla myndigheter har till uppgift att fortlöpandebeakta samhällets etniska mångfald när verksamhetenutformas och bedrivs. Regeringen har i oktober 1999uppdragit åt samtliga myndigheter som lyderomedelbart under regeringen att upprättahandlingsplaner för att främja etnisk mångfald blandde anställda.Integrationsverket har i uppdrag att öka denetniska mångfalden i arbetslivet. Detta sker bl.a.genom samverkan med arbetslivets organisationer ocharbetsgivare i såväl privat som offentlig sektor.För har fåttsärskilda medel för att driva på utvecklingen attfrämja den etniska mångfalden i arbetslivet.Den långsiktiga inriktningen på arbetet med attförebygga och motverka rasism m.m. lades fast genomatt regeringen beslutade anta en nationellhandlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering, vilken ocksåpresenterades för (skr. 2000/01:59).EU:s ministerråd antog två direktivsom syftar till att främja likabehandling ochmotverka diskriminering - rådets direktiv /43/EGav om genomförandet av principen omlikabehandling av personer oavsett deras ras elleretniska ursprung (direktivet mot etniskdiskriminering) och rådets direktiv /78/EG avden om inrättande av en allmän ramför likabehandling i arbetslivet(arbetslivsdirektivet). Direktiven utgör en del avett "antidiskrimineringspaket" som består avdirektiven och ett handlingsprogram motdiskriminering. Båda direktiven skall tillämpas inomvad som i EU benämns arbetslivsområdet. Dettabegrepp täcker inte bara förhållanden påarbetsplatsen utan även andra områden som harberöring med arbetet. Därutöver skall direktivet motetnisk diskriminering tillämpas på samhällsområdenasocialt skydd, sociala förmåner, utbildning samttillgång till och tillhandahållande av varor ochtjänster som är tillgängliga för allmänheten,inklusive bostäder.I december 2000 beslutade regeringen att tillkallaen utredare med uppdrag att lämna förslag tillåtgärder för genomförande av bl.a. rådets nämndadirektiv (). Ibetänkande Ett utvidgat skydd mot diskriminering(SOU 2002:43) föreslår utredningen bl.a. en lag omförbud mot diskriminering på grund av etnisktillhörighet, religion eller övertygelse. Enproposition är aviserad till den 20 mars 2003.Regeringen har vidare gett en parlamentariskkommitté i uppdrag att bl.a. överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden (2002).Kommittén skall även överväga en samordning ellersammanslagning av några eller samtliga ombudsmän motdiskriminering samt om den eller deombudsmannainstitutioner som föreslås skall varaunderställda regeringen eller . Kommitténskall redovisa uppdraget senast den 1 december 2004.En av huvuduppgifter är attförebygga och motverka rasism, främlingsfientlighetoch etnisk diskriminering. Verket har byggt upp enkunskapsbank i form av en hemsida() med bl.a. information omerfarenheter och metoder som kan användas i arbetetmot rasism, främlingsfientlighet och etniskdiskriminering. Verket bedriver även en rådgivandeoch stödjande verksamhet för kommuner och andra somhar behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasismoch främlingsfientlighet samt samarbetar medfrivilligorganisationerna i dessa frågor.Försöksverksamhet med lokal och regionalantidiskrimineringsverksamhet pågår.Medel har i årets budget avsatts för stöd till ettantirasistiskt centrum och andra former avintolerans samt för projektstöd till andraorganisationer som bedriver antirasistiskverksamhet.MotionerI motion Sf289 yrkande 11 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att prioriteraarbetet för norm- och beteendeförändringar.Motionärerna framhåller att kampen motdiskriminering, främlingsfientlighet, etnocentrismoch rasism måste föras på flera plan. Viktigast ärarbetet för att ändra den diskriminerande ochrasistiska behandling som människor utsätts för.Detta i sin tur leder till attitydförändringar ochen konkret normbildning som motverkar rasism ochdiskriminering.I motion Sf323 yrkande 1 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om att regeringenoch arbetsmarknadens parter utarbetar ett nationellthandlingsprogram för ökad integration i arbetslivet.Motionärerna framhåller att flyktinginvandrarna fårleva med dramatiskt sämre levnadsvillkor än bådesvenskar och arbetskraftsinvandrare från de rikaländerna. Sammantaget ger det en bild av enomfattande diskriminering.I motion K433 yrkande 4 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om stöd tillkommuner i arbetet mot främlingsfientlighet ochrasism. Motionärerna framhåller att det är av storbetydelse att fortsätta att skapa godaförutsättningar för kommunerna att hantera olikafrågor som kan uppstå i samband med möten mellanolika kulturer och vid främlingsfientlighet.I motion Sf336 yrkande 41 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om att ändra statensroll vad gäller det antirasistiska arbetet.Motionärerna anser att en bodelning bör göras mellanvad som är statens uppgift och vad som är partiers,frivilligorganisationers och enskildas uppgift iarbetet mot rasism. Staten skall genom sinamyndigheter direkt motarbeta diskriminering, dvs.handlandet att diskriminera en annan människa.Staten skall dock inte vara direkt opinionsbildandei åsiktsfrågor. Denna uppgift bör staten i ställetge partier, frivilligorganisationer och enskildaförutsättningar att sköta.I motion Sf371 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om vikten av att kommuner,landsting, myndigheter och företag upprättarintegrations- och mångfaldsplaner och att dessakontinuerligt revideras.I motion Sf374 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om åtgärder motkrogdiskriminering. Motionärerna framhåller attproblem finns vad avser bl.a. bevisning ochsanktionsmöjligheter och att man utgår från attregeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar deåtgärder som visar sig behövas för att motverkadiskrimineringen.Utskottets ställningstagandeAlla som bor i skall oavsett etnisktursprung ha lika rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter. Detta ligger till grund för dengenerella politikens inriktning. Principen om allasrätt till lika möjligheter oavsett ursprung elleretnisk tillhörighet tydliggörs i de övergripandemålen för integrationspolitiken. Handlingar somkränker denna princip måste bekämpas både genomförändringar av lagar och regler och genom aktivtarbete med attitydförändringar inom samhällets alladelar.Ansvaret för att åstadkomma förändringar liggerinte bara på det offentliga utan också på enskildaarbetsgivare och deras organisationer, på defackliga organisationerna och på de enskildamänniskorna. En stor del av det arbete som bedrivskan anses svara mot flera av de synpunkter som försfram i motionerna. Utskottet finner det intepåkallat att initierar ytterligareåtgärder med anledning av dessa motionsyrkanden. Meddet anförda avstyrks motionerna Sf289 yrkande 11,Sf323 yrkande 1 och K433 yrkande 4.I betänkande 2001/02:SfU15 Integrationspolitik för2000-talet uttalade utskottet att det finns allanledning för de statliga arbetsgivarna atttillvarata mångfald och undvika alla former avdiskriminering i sina organisationer. Som framgår avskrivelsen pågår arbetet med att samtligamyndigheter under regeringen skall utarbetahandlingsplaner för att främja mångfalden bland deanställda. Utskottet förutsatte att samtligamyndigheter upprättar handlingsplaner för attpåskynda arbetet med etnisk mångfald.I budgetpropositionen (utg.omr. 8) angesatt de statliga myndigheternas redovisning under desenaste fyra åren visar att alltfler myndigheter harupprättat handlingsplaner för mångfald och attytterligare ett antal har redovisat att de planerarandra aktiva åtgärder. Utskottet noterar ävensärskilt att regeringen i nämnda proposition uttalatatt man avser att ta initiativ till att samtligamyndigheter, alla kommuner och landsting sätter uppmål och utarbetar handlingsplaner för att främjamångfalden och motverka diskriminering vidanställning.Utskottet avstyrker därmed motion Sf371.När det gäller frågan om krogdiskriminering harDiskrimineringsutredningen i sitt betänkandeSOU 2002:43 lämnat ett förslag på civilrättsligreglering till skydd mot diskriminering vidtillhandahållande av varor och tjänster. Enproposition är aviserad till den 20 mars 2003.Vidare har 2002 enligtdirektiven bl.a. i uppgift att överväga om det finnsskäl att ersätta straffbestämmelsen i 16 kap. 9 §brottsbalken om olaga diskriminering med en annantyp av reglering. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Sf374.Beträffande motion Sf336 yrkande 41 villutskottet, liksom vid behandlingen av ettmotsvarande yrkande i betänkande 2001/02:SfU15,hänvisa till att ett antal lokaladiskrimineringsbyråer som bygger på frivilligakrafter har etablerats på olika orter i landet ochatt DO bl.a. svarar för utbildning av nyckelpersoneri antidiskrimineringsarbetet. DO har en central rolli arbetet med handlingsplanen mot rasism m.m.Utskottet ser positivt på den rollfördelning somtydliggjorts mellan myndigheter ochfrivilligorganisationer när det gäller detantirasistiska arbetet. Frivilligorganisationernakan söka ekonomiskt stöd från ,och en målsättning är att de skall kunna skötakonkret arbete mot rasism och främlingsfientlighet.Utskottet vill understryka att aktiva insatserfrån folkrörelser och frivilligorganisationer avolika slag är oumbärliga i arbetet mot rasism,främlingsfientlighet och diskriminering.Med det ovan anförda anses motion Sf336 yrkande 41tillgodosedd och avstyrks.Kvinnor och flickor med utländskbakgrundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om kvinnor ochflickor som utsätts för patriarkalavärderingar, om tvångs- och barnäktenskap ochom jämställdhetsmålets konsekvenser för ökadeklyftor mellan invandrade personer och andra.Jämför reservationerna 11 (m) och 12 (v).MotionerI motion Sf332 yrkande 28 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om situationen förkvinnor och unga flickor i särskilt utsattasituationer. Motionärerna anför att när människorsidentitet blir svår att upprätthålla ochsjälvkänslan bryts ned av arbetslöshet, svag socialstatus och utanförstående, återstår bara att sökasig tillbaka till värderingar från förr och iblandt.o.m. att förstärka dessa värderingar. Sådanavärderingar kan innebära en oacceptabel syn påkvinnor. Detta ökar risken för könsstympning och"hedersmord".I motion Sf350 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att regeringen åter utrederhur kunskapen om svenska lagar och rättigheter kanöka hos grupper med annan kulturell bakgrund.Motionärerna framhåller att flickor som växer upp ipatriarkala miljöer och som vill leva"västerländskt" hamnar i mycket utsatta situationer.Även gifta kvinnor utsätts för hedersbrott. Kunskapom rättigheter och skyldigheter inomjämställdhetsområdet är viktiga att känna till föratt lagar och förordningar skall få genomslag iverkligheten.I motion Sf360 av () begärs etttillkännagivande om att det behövs en nationellhandlingsplan för skydd av unga invandrarkvinnor.I motion L277 yrkande 3 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om att frågan ombarnäktenskap och tvångsäktenskap skall lyftas in iintegrationspolitiken. Motionärerna anser att man,för att komma till rätta med patriarkala struktureri samhället, måste föra en ständig dialog ochtålmodigt arbeta tillsammans med alla de progressivakrafter som finns i invandrarorganisationerna, i depolitiska partierna, i kvinnorörelsen etc.I motion A323 yrkande 1 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att regeringentillsätter en utredning med uppdrag att analyserajämställdhetsmålets konsekvenser vad gäller ökadeklyftor mellan majoritetssamhällets invånare ochpersoner med invandrarbakgrund. Genom att kopplajämställdhet till något förmodat svenskt skapas enyttre sammanhållning gentemot de icke jämställda -"de andra", dvs. invandrare vars kulturella bagagefår bära skulden för kvinnoförtrycket.Utskottets ställningstagandeMålet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor ochmän skall ha samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom livets alla områden. Detta gälleralla kvinnor och män, oberoende av bakgrund ochhärkomst. Därmed är jämställdhet en del avintegrationspolitiken. Insatserna berör områden somt.ex. rättsväsende, socialpolitik,utbildningspolitik och ungdomspolitik.Som tidigare angivits i betänkandet var en ändradformulering av de inte-grationspolitiska målen (rskr.2002/03:46), varvid bl.a. begreppet tolerans togsbort, föranlett av en vilja att tydligare markeraatt olikheter måste respekteras på lika villkor menäven att markera att respekten för etniska,religiösa och kulturella olikheter inte innebär attvarje handling eller yttring som har sin grund isådana olikheter är acceptabla i ett demokratisktsamhälle. Samhällets grundläggande värderingar skallgälla alla och de yttersta gränserna i samhälletsätts av landets lagar.Utskottet konstaterar att arbetet med attförebygga konflikter i familjer med starktpatriarkala värderingar har sin utgångspunkt i dengenerella inte-grationspolitiken som särskilt skallverka för kvinnors och mäns lika rättigheter ochmöjligheter samt förebygga bl.a. diskriminering.Integrationsverket har fått mer resurser förintegrationsåtgärder, och stödet skall fördelas ienlighet med de integrationspolitiska målen därkvinnors och mäns lika rättigheter är ett av degrundläggande värden som betonas. Dessutom skallIntegrationsverket redovisa till regeringenstatsbidragens användning i förhållande tillbidragets syfte och till de integrationspolitiskamålen. Regeringen inrättade Nationellt rådför kvinnofrid. Rådet utgör ett rådgivande organ förfrågor som rör våld mot kvinnor. Bland dearbetsområden som rådet särskilt beaktar finns våldmot invandrade kvinnor och insatser för män sommisshandlar kvinnor.I budgetpropositionen (utg.omr. 8)redovisar regeringen ett antal åtgärder avseendefamiljer med starkt patriarkaliska värderingar.Myndigheter som berörs är ,, , länsstyrelserna ide tre storstadslänen och . Vidarehar regeringen utsett en expertgrupp som skallföreslå åtgärder och arbetsmetoder som kan skyddaoch stödja flickor och unga kvinnor i utsattasituationer.