bet · GQ01NU8 · 2003-04-16 00:00:00 — || | |föreslås, som | || | |utvecklad | || | |fisketurism, | || | |garantier för | || | |genomförande av | || | |miljökonsekvensbeskrivningar| || | |av etc. | |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Insatser för |Se motion || |N282 |att utveckla |2002/03:N253. || |(s) |län | || | |föreslås, | || | |utbyggnad av | || | |E22:an och | || | |högskolan i | || | |, | || | |satsningar på | || | |turism och | || | |upplevelseindustri,| || | |m.m. | |----------------------------------------------------------||2002/03:|Efterlyser |Omlokaliseringen inom|| |N294 |statliga ||| |(s) |insatser för |försäkringskassa har|| | |, |givit 120 jobb till|| | |exempelvis |, och|| | |stärkning av |koncentrationen av|| | |högskolan, |försvarets || | |kompensation |ekonomiredovisning || | |för höga |m.m. väntas ge nya|| | |kostnader och |arbetstillfällen. Den|| | |att göra |nati-onella || | |till |omställningsgruppen || | |temporärt |skall skapa|| | |stödområde. |förutsättningar för|| | | |ytterligare 260 jobb|| | | |inom privat sektor.|| | | |Högskolans anslag har|| | | |höjts jämfört|| | | |med 2002. |----------------------------------------------------------|Stock- |2002/03:|Behov av |||holms- |N305 |åtgärder för |har ||regionen|(m) |att främja |förstärkt || | |tillväxt i |tillväxtaspekten inom|| | |.|storstadspolitiken|| | | |genom att öka|| | | |fokuseringen på|| | | |tillväxt, || | | |sysselsättning och|| | | |utbildning. Ett första|| | | |steg har tagits för|| | | |att öka samverkan|| | | |mellan arbetet som|| | | |pågår inom de lokala|| | | |utvecklingsavtalen och|| | | |arbetet inom ramen för|| | | |regionala || | | |tillväxtavtal och|| | | |kommande regionala|| | | |tillväxtprogram. || | | | || | | |Se vidare motion|| | | |2002/03: N347. |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Förbättrade |Se motion || |N385 |förutsättningar |2002/03:N305. || |(s) |för tillväxt i | || | |,| || | |som fler | || | |hyresbostäder, | || | |utbyggd | || | |kollektivtrafik | || | |och fler | || | |högskoleplatser.| |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Ny |Se motion || |N397 |småföretagarpolitik|2002/03:N305. || |(fp) |för fler |Småföretagandets || | |service- och |villkor behandlas|| | |turistarbeten i |närmare i betänkande|| | |. |2002/03:NU7. |----------------------------------------------------------|Mälar- |2002/03:|En |En samlad avstämning ||dalen |N347 |storstadspolitik|och utvärdering av den|| |(kd) |för Stockholms- |nya storstadspolitik|| | |och |som presenterades i|| | ||prop. 1997/98:165|| | |efterlyses. Den kommer att|| | | |ligga till underlag|| | | |för ställningstaganden|| | | |till former och|| | | |omfattning för den|| | | |fortsatta || | | |storstadspolitiken. || | | |Regeringen avser att|| | | |återkomma till|| | | ||| | | |om storstadspolitikens|| | | |utveckling. || | | | || | | |Stockholmsberedningen|| | | |har i uppgift att|| | | |föreslå förbättringar|| | | |i transportsystemet i|| | | |Stockholms- och|| | | |. Den|| | | |avlämnade sitt andra|| | | |betänkande (SOU|| | | |2002:11) || | | |2002. |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Kraftfulla |Motionärernas krav på|| |N358 |insatser, i |förbifart Sala längs|| |(s) |synnerhet |tillgodoses|| | |gällande vägar |i plan för|| | |och järnvägar, |framtida || | |är nödvändiga |investeringar. || | |för | || | || || | |utveckling. | |----------------------------------------------------------||2002/03:|Harmonisering |Slutrapporten från ||och |N265 |av regelsystem ||||(fp) |mellan |särskilda utredare av|| | |gränsområden i |nordbors rättigheter|| | |och |vid bosättning i andra|| | ||nordiska länder|| | |efterlyses. |avlämnades || | | |2002 (ANP 2002:719). || | | | || | | |är ordförande|| | | |för det nordiska|| | | |regeringssamarbetet || | | |. Regeringen|| | | |avser därvid bl.a. att|| | | |prioritera || | | |underlättandet av|| | | |rörlighet över gränser|| | | |för nordiska|| | | |medborgare, genom att|| | | |verka för att olika|| | | |gränshinder och onödig|| | | |byråkrati avskaffas. || | | | || | | |Gränsintegrationsproblematiken || | | |har behandlats|| | | |i betänkande|| | | |2002/03:KU8. || | | | || | | |Regionen är föremål|| | | |för stöd via EU:s|| | | |Interreg III-|| | | |initiativ, syftande|| | | |till att främja|| | | |samarbete och|| | | |integration över|| | | |nationsgränser. || | | | || | | |har|| | | |utrett|| | | |handelshinder gentemot|| | | |. |----------------------------------------------------------||2002/03:|Satsningar på |Satsningar om ca 3,6 || |N257 |kommunikationsområdet,|miljarder kronorpå || |(fp) |främst |E4:an i || | |förstärkningar |planeras fram till|| | |av delar av |2015. Förslagen på|| | |E4:an |högskoleområdet får|| | |efterfrågas, |anses besvarade i och|| | |liksom vissa |med höstens|| | |förändringar på |behandlingen av prop.|| | |högskoleområdet.|2002/03:1. |----------------------------------------------------------| |2002/03:|Efterlyser |Se motion || |N380 |åtgärder för |2002/03:N265. || |(s) |att underlätta | || | |en | || | |"regionförstoring"| || | |i | || | |Tornedalsområdet,| || | |med ökat utbyte | || | |över gränsen. | |----------------------------------------------------------Utskottets ställningstagandeUtskottet vill liksom tidigare peka på att den regionalautvecklingspolitiken enligt de gällande målen skall inriktas på attskapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa ochvalfrihet, så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Utskottet konstaterar att de regionalpolitiska problemeninte kan lösas enbart genom de åtgärder som vidtas inomutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Insatser krävsinom många olika politikområden, såsom exempelvis arbetsmarknads-,närings-, utbildnings- och kommunikationsområdena.Riksdagen beslutade under föregående i enlighet medförslagen i propositionen om en politik för tillväxt och livskraft ihela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2002/03:NU4). Ett genomförande avde förslag som då beslutades kommer att få återverkningar för bygderoch regioner i hela landet.Utskottets principiella uppfattning är att åtgärder och insatsersom begärs för olika delar av landet skall prövas inom ramen för demöjligheter som av riksdag och regering anförtros de regionalaorganen samt i förekommande fall , och Vinnova.Även EG:s strukturfondsstöd bör nämnas i detta sammanhang.Mot denna bakgrund avstår utskottet från att i detta sammanhanggöra en mer detaljerad bedömning av de här aktuellamotionsyrkandena, vilka således avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1. Regionala tillväxtprogram (punkt 2)av (), (), (), ÅsaTorstensson (c), (), () och LarsLindén (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följandelydelse:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna2002/03:MJ428 yrkande 10, 2002/03:N267 yrkande 18 och 2002/03:N393yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:N302 yrkande 4 och2002/03:N398 yrkande 1.StällningstagandeVi anser liksom tidigare att formerna för de regionalatillväxtprogrammen inte är den mest väsentliga frågan. Däremot börökad vikt läggas vid underifrånperspektivet. Det avgörande har varitoch är att många olika parter träffas under nya former ochdiskuterar konkreta åtgärder i syfte att uppnå hållbar utveckling iregionerna.Inför starten av de nya tillväxtprogrammen återstår vissa bristeratt åtgärda. Särskilt efterlyser vi att näringslivet och då framförallt de små företagen skall bli mer delaktiga. Dessa är nämligenmycket viktiga aktörer för att uppnå den önskade utvecklingen. Detförefaller dock som om aktiva företagare känner sig främmande införkulturen och arbetsformerna kring tillväxtprogrammen. Regeringensförslag om ett program för lokal näringslivsutveckling ärotillräckligt som instrument för att få in företagarkraften itillväxtprogrammen.Vi tror att mångfald och kreativitet utvecklas bättre inom ramenför lokala initiativ; t.ex. står kommunen och de kommunalt ansvariganärmare de lokala problemen än länsstyrelserna och staten. När detgäller den sociala dimensionen får det inte bara vara tomma ord iregeringens riktlinjer. Bland annat måste kvinnorna involverasbättre i partnerskapen genom att ambitionerna och arbetsformerna iprogrammen också attraherar kvinnor.För att öka medvetenheten om miljöperspektivet som tillväxtfaktorförutsätts att detta perspektiv tydligt kommer in i programmensolika delar redan från början.Det är ett oavvisligt krav att alla insatser inom den regionalautvecklingspolitiken utvärderas så att de instrument som kan behövasinom den nationella politiken och inom de prioriterade områdenasuccesivt kan effektiviseras. Vidare bör relationen mellan EU:ssammanhållningspolitik och den nationella regionalautvecklingspolitiken analyseras ytterligare.Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringentill känna. Därmed blir motionerna 2002/03:MJ428 (c), 2002/03:N267(fp) och 2002/03:N393 (kd) i det väsentliga tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks.2. Kapitalförsörjning (punkt 3)av (), (), (), ÅsaTorstensson (c), (), () och LarsLindén (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna2002/03:Fi237 yrkande 2, 2002/03:N274, 2002/03:N307 yrkande 1,2002/03:N324 yrkandena 1 och 2 och 2002/03:N345 yrkande 16 ochavslår motionerna 2002/03:N280 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N302yrkandena 7, 8, 12 och 13, 2002/03:N344 yrkande 2, 2002/03:N362yrkande 7 och 2002/03:N373.StällningstagandeVi vill betona att frågan om kapitalförsörjningen är av centralbetydelse inom den regionala näringspolitiken - liksom inomnäringspolitiken i stort. En effektivt fungerande kapitalmarknad ären grundförutsättning för skapandet av nya företag och för tillväxti befintliga företag.Enligt vår uppfattning är kapitalförsörjningen ett särskilt stortproblem i glesbygden, där låga fastighetsvärden innebär en brist pårealsäkerhet för t.ex. en företagare som har behov av att lånapengar till en investering. Vidare har den rådande konjunkturen ikombination med statliga missgrepp, bl.a. påsåddfinansieringsområdet, medfört att situationen när det gällerkapitalförsörjning - inte minst inom den regionalautvecklingspolitiken - är under all kritik. drabbaslandsbygdsföretagen och de olika utvecklingsprojekten av allvarligaproblem om inte kraftansträngningar görs för att förbättratillgången på riskvilligt kapital, även när det gäller det somkallas socialt företagande.Mot den bakgrunden borde det vara naturligt att pröva nya grepp ipolitiken. Kreditgarantiföreningar är en ganska ny företeelse iSverige; där anser vi att det statliga stödet borde ha varitsnabbare och mer bestämt. I motionerna 2002/03:Fi237 (kd),2002/03:N274 (kd), 2002/03:N307 (kd), 2002/03:N324 (c, kd) och2002/03:N345 (c) skisseras olika lösningar för att råda bot påsituationen, t.ex. olika lösningar byggda på lokalt engagemang,uppbyggnad av regionala riskkapitalfonder med regionala styrelseroch åtgärder inom skatteområdet. (När det gäller återförande avvattenkraftsvinsterna som en finansiell bas för åtgärder hänvisastill den separata behandlingen av denna fråga i ett senare avsnitt ibetänkandet. )Utan att binda oss för vilken metod som bör användas i ettpermanent system för kapitalförsörjningen anser vi att det börfinnas en öppenhet att se på nya lösningar. Vi anser således attriskkapitalförsörjningen på landsbygden bör belysas på ett allsidigtsätt i en ny utredning.Riksdagen bör genom ett uttalande ställs sig bakom vad vi här haranfört. Därmed blir de nämnda motionerna i det väsentligatillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Kapitalförsörjning (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller motion2002/2003:N302 yrkandena 7, 8, 12 och 13 och avslår motionerna2002/03:Fi237 yrkande 2, 2002/03: N274, 2002/03:N280 yrkandena 1 och2, 2002/03:N307 yrkande 1, 2002/03:N324 yrkandena 1 och 2,2002/03:N344 yrkande 2, 2002/03:N345 yrkande 16, 2002/03:N362yrkande 7 och 2002/03:N373.StällningstagandeJag anser att frågan om kapitalförsörjningen är av central betydelseinom den regionala näringspolitiken - liksom inom näringspolitiken istort. En effektivt fungerande kapitalmarknad är engrundförutsättning för skapandet av nya företag och för tillväxt ibefintliga företag. Kapitalförsörjningen är ett särskilt stortproblem i glesbygden, där låga fastighetsvärden innebär en brist pårealsäkerhet för t.ex. en företagare som har behov av att lånapengar till en investering. Ett problem är att den privatakapitalmarknaden inte är särskilt benägen att ta risker, ett annatproblem är att mindre företag ofta har lägre soliditet än större ochett tredje problem är den bristande konkurrensen inom banksektorn.På många orter finns det bara en enda bank.Mot denna bakgrund bör kapitalförsörjningen utredas med särskiltfokus på landsbygdens och glesbygdens företag. Målet måste vara attförbättra tillgången på riskvilligt kapital, även när det gäller detsom kallas socialt företagande.För att stödja lokalt nyföretagande bör - vid sidan avkreditgarantiföreningar och statliga kreditgarantier - även andranya idéer prövas. Ett system med lokala börser/banker är ett sådantuppslag som bör prövas, vilket ligger i linje med vad som föreslås imotion 2002/03:N302 (mp). En lösning av detta slag har testats ochpermanentats i , där det visade sig att lokalbefolkningenhellre investerade i den lokala bankens kontor än i andra bankers,eftersom de därmed fick tillgång till kontorets service.Mot denna bakgrund anser jag att kapitalförsörjning via lokalabanker/börser kan vara ett intressant alternativ, som bör studerasnärmare. bör ställa sig bakom vad jag här har anfört.Därmed blir den nämnda motionen i det väsentliga tillgodosedd iberörda delar och tillstyrks. Övriga motionsyrkanden avstyrks.4. Lokal utveckling (punkt 4)av (), (), (), ÅsaTorstensson (c), (), () och LarsLindén (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följandelydelse:4. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 4. Därmed bifaller motion2002/03:N207 yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:N224,2002/03:N244, 2002/03:N361 och 2002/03: N364.StällningstagandeInledningsvis vill vi understryka att goda allmänna villkor förföretagande är en grundläggande förutsättning för att svenskaföretag skall kunna upprätthålla en internationell konkurrenskraft.Inga åtgärder inom den regionala utvecklingspolitiken kan kompenseraett bristfälligt lokalt näringsklimat. Framför allt de småföretagens förutsättningar är eftersatta.Kommunernas välfärd hänger samman med företagsklimatets kvalitet,vilken varierar betydligt mellan olika kommuner. Det handlar omkommunikationer, utbildning, den lokala regelbördan, attitydernafrån kommunens sida vid kontakter med näringslivet, förekomsten avoffentlig konkurrens med privata näringsidkare, kommunalskattensnivå och kommunens smidighet vid plan- och byggärenden och liknandefrågor. Beroende på dessa förutsättningar för företagande ökarsysselsättningen i kommunen.För att främja landsbygdens små företag är regeringens lokalaprogram för entreprenörskap och lokal utveckling inte tillräckligt.Vad som behövs är i först hand en reformering av regelverket, vilketi dag är illa anpassat till landsbygdens verksamhetsformer.Därutöver behövs en allmän attitydförändring gentemot företag ochföretagare.Vi anser att bör göra ett uttalande av denna innebörd.Därmed bifaller motion 2002/03:N207 (m) i aktuell del ochavslår övriga här berörda motionsyrkanden.5. Återförande av del av vattenkraftsvinsterna (punkt 5)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följandelydelse:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 5. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:N205, 2002/03:N210, 2002/03:N246, 2002/03:N259,2002/03:N290, 2002/03:N302 yrkande 15, 2002/03:N325 och 2002/03:N345yrkande 15.StällningstagandeDet är otvivelaktigt så att det lokala näringslivet och invånarnakan ha vissa nackdelar från rekreationssynpunkt m.m. av exempelvisett vattenkraftverk med tillhörande uppdämda områden.Kompensationstanken finns inbyggd i regelverket om bygde- ochfiskeavgifter. Med hänsyn till att bestämmelserna är "stelbenta" harregeringen ansett att det finns skäl att göra en översyn avanvändningen av bygdemedel, så att de kan komma berörd bygd till delpå ett mer flexibelt sätt än . Vi delar den bedömningen ochbeklagar att översynen knappast påbörjats.Med anledning av de motioner som tar upp frågan om återförande aven del av vinsterna från vattenkraftsproduktionen till deproducerande regionerna vill vi framhålla att det är av stor viktatt denna fråga noggrant studeras. Enligt vår uppfattning har fråganom återföring av del av vattenkraftsvinsterna inte utrettstillräckligt av den regionalpolitiska utredningen. Bland annat bordeutredningen ha belyst de olika metoder som kan utnyttjas för envattenkraftsåterbäring samt konsekvenserna av dessa metoder. Vidarebör det norska systemet studeras mer ingående. Med hänsyn till dennabrist i informationsunderlaget anser vi att en ny utredning börtillsättas för att studera frågan om vilken metod som lämpligen kananvändas för att återföra en del av vattenkraftsvinsterna. Frågan omhur resurserna bäst kan tillgodogöras i berörda kommuner ochregioner är en uppgift som lämpligen bör lösas när huvudfrågan harretts ut. Med ett beslut i i enlighet härmed tillgodoses iväsentlig mån förslagen i motionerna 2002/03:N205 (c), 2002/03:N210(c), 2002/03:N246 (v), 2002/03:N259 (kd), 2002/03:N290 (kd),2002/03:N302 (mp), 2002/03:N325 (c, fp, kd, v, mp) och 2002/03:N345(c).6. Utlokalisering av statlig verksamhet (punkt 6,motiveringen)av (), () och ().StällningstagandeVi anser att den del av utskottets ställningstagande som börjar med"Efter omställningsarbetet" och slutar med "ett lokaliseringsärende"borde ha följande lydelse:När det gäller lokalisering av statliga myndigheter m.m. delar viden uppfattning som kommer till uttryck i flera av de här aktuellamotionerna, nämligen att syftet med riktlinjerna inte uppnås. Tillexempel kan nya myndigheter placeras utanför men i stadensomedelbara närhet. Misstanken att reglerna kringgås kan inteundvikas.Vi är positivt inställda till det utredningsarbete som utförsav ITPS respektive Statskontoret och förutsätter - i linje medönskemålet i motion 2002/03:N332 (fp) - att detta arbete inbegriperockså de samhälleliga och samhällsekonomiska konsekvenserna av olikalokaliseringsmönster.För att nå resultat anser vi att det förhållningssätt som förordasi motion 2002/03:Kr203 (kd), dvs. att det är hög tid att brytainvanda tankemönster och se nya möjligheter när nya myndigheteretableras, är sympatiskt. Lokaliseringen av statliga myndigheter äronekligen en viktig framtidsfråga och det måste bli självklart attta till vara möjligheten att lokalisera fler statliga arbetenutanför Stockholm.Med hänvisning till vad som anförts anser vi att flera motionerhelt eller delvis har tillgodosetts. Mot denna bakgrund finns intebehov av något uttalande från sida. Samtligamotionsyrkanden avstyrks således.7. Utlokalisering av statlig verksamhet (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följandelydelse:6. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 7. Därmed bifaller motion2002/03:N279 och avslår motionerna 2002/03:Kr203, 2002/03:N203,2002/03:N213, 2002/03:N232, 2002/03:N235 yrkandena 1 och 2,2002/03:N238 yrkandena 1-3, 2002/03: N266 yrkande 4, 2002/03:N267yrkande 16, 2002/03:N308 yrkande 1, 2002/03:N309, 2002/03:N318,2002/03:N332 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N342 yrkandena 1 och 2,2002/03:N343 yrkande 2, 2002/03:N345 yrkande 7, 2002/03:N363,2002/03:N370, 2002/03:N379, 2002/03:N384 och 2002/03:N386.StällningstagandeVi anser att den del av utskottets ställningstagande som börjar med"Efter omställningsarbetet" och slutar med "ett lokaliseringsärende"borde ha följande lydelse:Tyvärr följs inte alltid de fastlagda principerna, varförresultaten av den förda politiken är alltför blygsamma. Därför bören ny och mer kraftfull metodik användas för att nå målen. I förstahand krävs att regeringen lägger fast en långsiktig och strategiskplan för omlokalisering av statlig verksamhet. Det måste beaktas attomlokalisering både kan vara ett verktyg för att främja enmyndighetsutveckling och ett verktyg i arbetet för regionalutveckling. Besluten måste föregås av kartläggningar, analyser ochbedömningar av konsekvenserna för de regioner som tappararbetstillfällen liksom för de regioner som tillförsarbetstillfällen. Stor hänsyn måste visas de anställda och derasfamiljer i en omlokaliseringssituation. Med hänsyn till attbefolkningen bör kunna ställa samma effektivitetskrav på enmyndighet som omlokaliseras och med hänsyn till att de berördafamiljerna har att ta ställning till svåra frågor om medflyttning,bostad och arbetstillfälle för övriga vuxna i familjen, måsteomlokaliseringsplanen omspänna en tidsrymd på fem-tio år.Med hänvisning till vad som anförts bör bifalla motion2002/03:N279 (v).8. Utlokalisering av statlig verksamhet (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följandelydelse:6. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 8. Därmed bifaller motion2002/03:N345 yrkande 7 och avslår motionerna 2002/03:Kr203,2002/03:N203, 2002/03:N213, 2002/03: N232, 2002/03:N235 yrkandena 1och 2, 2002/03:N238 yrkandena 1-3, 2002/03:N266 yrkande 4,2002/03:N267 yrkande 16, 2002/03:N279, 2002/03:N308 yrkande 1,2002/03:N309, 2002/03:N318, 2002/03:N332 yrkandena 1 och 2,2002/03:N342 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N343 yrkande 2,2002/03:N363, 2002/03:N370, 2002/03:N379, 2002/03:N384 och 2002/03:N386.StällningstagandeSammanfattningsvis anser jag att de gällande principerna förutlokalisering av statliga myndigheter även fortsättningsvis börtillämpas. Emellertid kan konstateras att reglerna i praktikenkringgås när nya myndigheter och enheter lokaliseras tillkranskommunerna runt . Därför bör regeringen överväga ettnytt angreppssätt i samband med lokalisering av statlig verksamhet.För det första bör utlokaliseringen ske planmässigt för attändamålsenliga rutiner skall kunna utvecklas och förfinas. Jag anseratt det är lämpligt att en sådan planering utgår från att 50 000arbeten utlokaliseras från Stockholmsområdettill nya orter över hela landet. Statliga verk bidrar verksamt tillatt bredda arbetsmarknaderna i de regioner som myndighetenlokaliseras till. För det andra bör regeringen redan i direktiventill en utredning som rör ny statlig verksamhet påminna om deprinciper som finns för lokalisering.Med hänvisning till vad som anförts bör bifalla motion2002/03:N345 (c) i berörd del.9. Servicefrågor (punkt 7)av (), (), (), ÅsaTorstensson (c), (), () och LarsLindén (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följandelydelse:7. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 9.