bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Till exempel har enöversyn av kursutbudet initierats föratt identifiera och elimineradubbleringar. Den veterinärmedicinskafakulteten, som under lång tiduppvisat ett ekonomiskt underskott iverksamheten, har bl.a. ansett sigvara tvungen att temporärt stänga dens.k. hästakuten, vilket vållat storuppmärksamhet hos allmänheten. Pågrund av det ansträngda ekonomiskaläget vid den veterinärmedicinskafakulteten kommerveterinärutbildningens innehåll,organisation och utbildningsmål attses över och anpassas tillförändringar i omvärlden och tillsamhällets behov.SLU har inkommit tillRegeringskansliet med en rapportangående bl.a. hur stor andel avkostnaderna för djursjukvård somtäcks av avgifter. Rapportenkonstaterar att taxor och avgifter ifråga om djursjukvården vid SLU iallt väsentligt torde vara jämförbaramed dem som uttas vid liknandekliniker. Graden av kostnadstäckningför djursjukvården vid SLU är , vilket är lägre än motsvarande vidkommersiell verksamhet. SLUframhåller emellertid att den primäramålsättningen för den djursjukvårdsom bedrivs vid är atttillgodose grundutbildningens,forskningens och forskarutbildningenssamt specialistutbildningens behov,vilket har sin grund i de särskildakrav på arbetsskydd och djurskydd somställs i en undervisningssituation.För övrig avgiftsfinansieradverksamhet kalkyleras med fullkostnadstäckning. Ett undantag utgörförsäljning av jordbruksprodukter avvilken en mindre andel finansierasvia statsanslag ().I regleringsbrevet för budgetåret2003 avseende SLU specificerasutbildningsuppdraget genom ett målför antalet helårsprestationer.Antalet helårsprestationer harfastslagits till 9 000, varav 1 100 ifristående kurser. Utfallet förperioden är 9 410 helårsprestationeri utbildningsprogram varav 1 431 ifristående kurser. Prestationsgradenär , vilket innebär en ökning med5 % i förhållande till föregående år.Den genomsnittliga prestationsgradenför hela riket ligger på 82 %.SLU är ett universitet medtyngdpunkt på naturvetenskap. Trotsde svårigheter som generellt rådernär det gäller att få kvinnligasökande till naturvetenskapligautbildningar är majoriteten () avde sökande till SLU:s utbildningarkvinnor. Andelen antagna kvinnorutgör . Variationen är dock stormellan olika program. SLU arbetaraktivt för att utjämnakönsfördelningen inom de program ivilka snedfördelning råder. Avpropositionen framgår att särskildaåtgärder vidtas för att rekryteraunderrepresenterat kön till sådanutbildning.Veterinärer med utbildning frånland utanför EU hade tidigare småmöjligheter att få en kompletterandeutbildning för att därigenom erhållalegitimation och kunna utöva sittyrke i . I syfte atttillvarata den resurs som dessapersoner utgör, anvisades SLU förstagången särskildamedel för att genomföra enkompletterande utbildning förutländska veterinärer. Under år 2002antogs inga studenter tillutbildningen på grund av att för fåsökande uppfyllde uppställdaförkunskapskrav i svenska. Hittillshar totalt 44 utländska veterinärerantagits. Utbildningsresultaten harvarit goda och flertalet av dem somavslutat utbildningen och erhållitlegitimation har fått adekvat arbete.Regeringen har som mål för perioden2001-2004 angett att av deprofessorer som nyanställs skall varakvinnor. anställdestotalt 15 nya professorer, av dessavar endast 3 kvinnor, vilketmotsvarar . En anledning till attSLU inte redovisar en större andelkvinnor bland de nyrekryteradeprofessorerna är att merparten av delektorer som ansöker om befordring ärmän. Totalt är andelen kvinnor blandSLU:s professorer . Mer änhälften av doktoranderna är kvinnor,vilket tyder på att kvinnorna hävdarsig bra i konkurrensen om dessaanställningar. Regeringens bedömningär att detta torde öka SLU:smöjligheter att närma sig målet förandelen nyrekryterade kvinnligaprofessorer.I regeringens ekonomiskavårproposition för föreslogsen förstärkning av forskning ombiologisk mångfald och forskning tillstöd för en ekologiskt hållbarutveckling. Som en del i satsningenanvisades medel till Artdatabankenmed för åren 2002och 2003 samt förår 2004. Syftet var att geArtdatabanken möjlighet att ta framett taxonomiskt referensverk översamtliga i förekommandeflercelliga arter. Ävenfortsättningsvis anvisas medel underanslaget för denna särskilda satsningmed för vart ochett av åren 2005 och 2006.Regeringen föreslår att anslaget25:1 lantbruksuniversitetför uppgår till 1 289 479 000kr.Regeringen förutsätter att deåtgärder som SLU vidtagit för attkomma till rätta med de uppkomnaunderskotten i ekonomin skallresultera i att SLU får en ekonomi ibalans. Regeringen är medveten om attden rådande situationen till viss delberor på minskade statsanslag menanser ändå att en ekonomi i balansmåste vara ett överordnat mål ochnoterar med tillfredsställelse denpositiva tendens som delårsrapportenuppvisar.De särskilda medel som SLU anvisatsför verksamheten vid Centrum föruthålligt lantbruk (CUL) på 5miljoner kronor och förfältforskningsverksamhet rörandeekologisk produktion på 7 miljonerkronor bör tillföras anslaget ocksåfr.o.m. Regeringen föreslåratt anslaget minskas engångsvis med 2miljoner kronor för för attmedverka till ett lägre utgiftstryck.MotionernaI liberalernas motioner2003/04:Fi240 (fp) yrkande 26 delvisoch 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22delvis begärs en höjning av anslagetmed utöverregeringens förslag. En höjning med 2miljoner kronor begärs i partimotion2003/04:MJ399 (kd) yrkande 48 delvis.Vid SLU finns stark kompetensinom såväl livsmedels- somlantbruksekonomi. Kristdemokraternaanser att, rätt använd, kan dennakompetens utvecklas vidare inomvärdefulla områden för svensklivsmedelsproduktion. Regeringensföreslagna sänkning av anslaget med 2miljoner kronor framstår somomotiverad och småaktig, och partietmotsätter sig denna nedsättning. för Miljö- ochutveckling förband sig i-länderna att gå före och utvecklahållbara produktions- ochkonsumtionsmönster. Forskning ochutveckling av ett resurs- ochenergieffektivt jordbruk måste därförges hög prioritet (yrkande 47).Ett flertal motioner tar upp frågorom forskningen vid SLU. Vikten avfortsatt forskningsverksamhet vidStenstugu på betonas i motion2003/04:MJ239 (s). Denna forskningutgör enligt motionärerna enväsentlig faktor i arbetet medutvecklingen av den för ön såbetydelsefulla livsmedels- ochenergiproduktionen, och det nyligenetablerade livsmedelsinstitutet påGotland är en länk mellan forskningoch utveckling som kommer helasamhället till godo (yrkande 1). InomSLU finns flera försöksverksamheter iolika driftsformer. För att garanteralika behandling av olikaförsöksverksamheter som bedrivs iolika delar av landet krävs enöversyn av hela verksamhetsområdet(yrkande 2). I motion 2003/04:MJ377(m, fp, kd, c) begärs förstärkning avbasresurserna för sektorsrollen vidSLU i med två högreforskartjänster. Motionärernaframhåller att förstärkningen kommeratt öka utvecklingspotentialen inomSLU:s sektorer och ytterligarestimulera samarbetet inom detvästsvenska universitets- ochhögskolesamarbetet (VUS), specielltHögskolan i . I Vänsterpartietspartimotion 2003/04:MJ410 (v)framförs krav på att regeringen tarinitiativ till att Sverigeslantbruksuniversitet tillsammans medberörda myndigheter och statliga verkkartlägger den kunskap och dekunskapsluckor som finns kringekologiska livsmedels hälsoeffekter(yrkande 9). Om SLU:s verksamhet äveni fortsättningen skall ligga kvarunder börenligt motion 2003/04:MJ431 (fp)regeringen klarlägga i vilka frågoruniversitetet har ett specielltnationellt ansvar gentemot sinanäringar. Detta bör också tydliggörasgenom i budgeten öronmärkta pengartill sektorsansvaret, dvs. samverkanmed näringen och myndigheter. Det ärinte möjligt i årets budget menregeringen bör få i uppdrag att seöver frågan (yrkande18). Motion 2003/04:MJ445 (s)behandlar frågan om försöksverksamhetmed trädgårdsodling i och iRöbäcksdalen. Motionärerna anser detvara av största vikt att den genbanksom nu finns bevaras och att försökenmed ekologisk odling får fortsätta.Enligt kommittémotion 2003/04:MJ473(c) bör en fond inrättas försmåskalig livsmedelsförädling. Fondenbör arbeta för en mångfaldforskningsinriktningar, t.ex.ekologiskt jordbruk,trädgårdsproduktion och nya grödor.Vidare bör naturbruksskolornas rollför de nya näringarna stödjas ochutvecklas, och EU:s insatser inomjordbruks- och livsmedelsforskningensamt resurserna till forskningen förbioteknik bör utökas (yrkande 13). Isin partimotion 2003/04:N328 (c)efterlyser en sammanhållenforskning kring landsbygdsfrågor.Kunskapen om landsbygdsutveckling ärenligt partiet relativt bristfälligoch spridd på en mängd institutioner.En prioritering av forskningen omlandsbygdsutveckling,regionalpolitik, kulturgeografi,miljöforskning och träforskning ärbetydelsefull för utvecklingen avlandsbygdsnäringarna (yrkande 5).Vikten av att Sverigeslantbruksuniversitet tilldelastillräckliga medel för att kunnasäkra en bra veterinärutbildningbetonas i motion 2003/04:MJ231 (c).Behovet av utbildning avhästtandläkare tas upp i motion2003/04:MJ238 (s). Motionärenframhåller att det, trots det storaantalet hästar i vårt land, saknas enkvalificerad svensk utbildning förhästtandläkare. Den s.k. hästakutenvid tas upp i motion2003/04:MJ427 (m). Enligt motionärenär det en statsangelägenhet attbevara kvaliteten på undervisning,forskning och djursjukvård vidlandets enda veterinärmedicinskafakultet (yrkande 1). En successivåteruppbyggnad avgrundutbildningsanslagen vidLantbruksuniversitetets utbildningarbör påbörjas (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeDet i motion 2003/04:MJ399 (kd)yrkande 48 framförda yrkandet om enhöjning av anslaget ryms inte inomden av fastställda ramenför utgiftsområdet. Utskottet, somfinner regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget välavvägt, tillstyrker regeringensförslag i denna del. Därmed avstyrksmotionerna 2003/04:Fi240 (fp) yrkande26 delvis, 2003/04:MJ431 (fp) yrkande22 delvis samt 2003/04:MJ399 (kd)yrkandena 47 och 48 delvis.Som framgår av propositionen harSLU, i samverkan med näringsliv ochandra intressenter, påbörjat enöversyn av sektorsrollens omfattningoch mål. Regeringen avvaktarresultatet av denna översyn ochuttalar i propositionen sin avsiktatt återkomma i frågan. Avpropositionen framgår vidare attuniversitetet har fattat beslut om enreformering av institutionsstrukturenoch fakultetsorganisationen för attuppnå en effektiv intern organisationoch för att snabbare kunna mötaomvärldens krav på förändring ochförnyelse. I övrigt får det enligtförordningen (1993:221) för Sverigeslantbruksuniversitet anses vara enuppgift för styrelseatt besluta i viktigare frågor om deninterna resursfördelningen. Med detanförda avstyrker utskottetmotionerna /04:MJ239 (s) yrkande2, 2003/04:MJ427 (m) yrkande 2 och2003/04:MJ431(fp) yrkande 18 i denmån motionerna inte kan ansestillgodosedda.Enligt förordningen (1993:221) förSveriges är deten uppgift för universitetetsstyrelse att besluta i viktigarefrågor om den internaresursfördelningen, dvs. äveninrättande av tjänster. Därmedavstyrker utskottet motion2003/04:MJ377 (m, fp, kd, c).Som utskottet tidigare inhämtat veterinärmedicinska fakulteten,som uppvisat ettekonomiskt underskott i verksamheten,bl.a. ansett sig vara tvungen atttemporärt stänga den s.k. hästakuten,vilket vållat stor uppmärksamhet hosallmänheten. Enligt vad utskotteterfarit har dock verksamheten vidmottagningen upptagits igen. Avpropositionen framgår att detansträngda ekonomiska läget vid denveterinärmedicinska fakulteten harföranlett en översyn avveterinärutbildningens innehåll,organisation och utbildningsmål isyfte att anpassa utbildningen tillförändringar i omvärlden och tillsamhällets behov. I sammanhanget villutskottet erinra om regeringensuppdrag till den 6februari 2003 att analysera denveterinära verksamheten. Med detanförda avstyrker utskottetmotionerna /04:MJ231 (c) och2003/04:MJ427 (m) yrkande 1 i den månmotionerna inte kan ansestillgodosedda. Med hänvisning tilldet anförda och till vad utskottetanfört ovan om inrättande av tjänstervid SLU avstyrks även motion2003/04:MJ238 (s).När det gäller den ekologiskaforskningen i stort vill utskotteterinra om sin i flera sammanhangframförda syn på jordbruket ochträdgårdsnäringen som centralanäringar i ett hållbart samhälle.Konsumenternas intresse förmiljöhänsyn, etiska värden,livsmedelssäkerhet och globallivsmedelsförsörjning ökar och kommeratt alltmer förändra dagensmarknadssituation. Därmed växer ocksåbehovet av kunskaper som harbetydelse för omställningen avsamhället till en ekologiskt hållbarutveckling. När det gäller resursertill viss forskning vill utskottetemellertid erinra om att enligtförordningen (1993:221) för Sverigeslantbruksuniversitet ankommer deninterna fördelningen av bl.a.resurser för forskning och utvecklingpå styrelse. Det ärockså en fråga för Forskningsrådetför miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) att inomramen för forskningsprogrammetfördela medel till olikaforskningsprojekt. Utskottet vill isammanhanget erinra om att iregeringens ekonomiska vårpropositionför föreslogs en förstärkningav forskning om biologisk mångfaldoch forskning till stöd för enekologiskt hållbar utveckling. Som endel i satsningen anvisades medel tillArtdatabanken med 10 miljoner kronorför , och syftet var att geArtdatabanken en möjlighet att tafram ett taxonomiskt referensverköver samtliga i förekommandeflercelliga arter. Ävenfortsättningsvis anvisas medel underanslaget för denna särskilda satsningmed för vart ochett av . Enligtregeringens förslag i åretsbudgetproposition bör de särskildamedel som SLU anvisats förverksamheten vid Centrum föruthålligt lantbruk (CUL) på 5miljoner kronor och förfältforskningsverksamhet rörandeekologisk produktion på 7 miljonerkronor tillföras anslaget ocksåfr.o.m. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna2003/04:MJ410 (v) yrkande 9,2003/04:MJ473 (c) yrkande 13 och2003/04:N328 (c) yrkande 5.Utskottet har inga andra synpunkterän motionärerna i motion2003/04:MJ239 (s) om den storabetydelse som forskningsstationen vidStenstugu på har för arbetetmed att utveckla den för önsnäringsliv så viktiga livsmedels- ochenergiproduktionen. Som utskottetanfört ovan ankommer emellertid deninterna fördelningen av bl.a.resurser för forskning och utvecklingpå . I sammanhangetvill utskottet erinra om det beslutom reformering avinstitutionsstrukturen ochfakultetsorganisationen som harbeslutats och som utskottet redogörför ovan. Med det anförda avstyrkerutskottet motionens yrkande 1 i denmån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Som utskottet vid flera tidigaretillfällen anfört delar utskottet iallt väsentligt synpunkterna i motion2003/04:MJ445 (s) om vikten avforskning och utveckling när detgäller ekologisk odling inomträdgårdssektorn och om detförtjänstfulla arbete som bedrivs vidSLU:s i Röbäcksdalen ochÖjebyn. Som utskottet anfört ovan ärdet emellertid en fråga föruniversitetets styrelse att fördelamedel till bl.a. dessa projekt. Detanförda innebär att utskottetavstyrker motionen i den mån den intekan anses tillgodosedd.26:1 förmiljö, areella näringaroch samhällsbyggande:Forskning ochsamfinansierad forskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning under anslagetoch regeringens förslag ombemyndigande samt avstyrker tremotioner (fp, c) om höjning avanslaget. Utskottet avstyrkervidare en motion (kd) omprioritering av skogsforskningoch en motion (m) om forskningoch utbildning inomlivsmedelssektorn. Även enmotion (c) om resurser tillStiftelsen avstyrks.PropositionenAnslaget disponeras avForskningsrådet för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande(Formas) och finansierar stöd tillforskning om de areella näringarnasamt projektrelaterade kostnader ianslutning till sådan forskning såsomutvärderingar, beredningsarbete,konferenser, vissa resor ochseminarier samt informationsinsatser.Forskningsstödet finansierar även mednäringen samfinansierad forskning somomfattar skogsforskning,trädgårdsforskning samtväxtförädling. För forskning inomområdena miljö och samhällsbyggandefinns anslaget 26:2 Forskningsrådetför miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning ochsamfinansierad forskning underutgiftsområde 20.För att underlätta planering,upphandling och genomförande avforskningsprojekt bör regeringenbemyndigas att ingå ekonomiskaåtaganden som innebär utgifter påhögst ,högst ochhögst under år 2007.Regeringen föreslår att anslaget26:1 för miljö,areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning ochsamfinansierad forskning för år 2004uppgår till 232 458 000 kr.Anslaget finansierar bl.a. bidragför informations- ochrådgivningsverksamhet inomhemträdgårdsområdet (bet.1992/93:JoU20, 2001/02:MJU7). Enligtregeringens mening ligger denna typav verksamhet inte inom ramen för denverksamhet som enligt instruktionenankommer på Formas. Regeringenföreslår därför att 3,5 miljonerkronor överförs från Formas anslagtill anslaget 44:3 Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket förFritidsodlingens förinformations- ochrådgivningsverksamhet inomhemträdgårdsområdet och 750 000 kröverförs för Stiftelsenträdgårdsodlingens elitplantstationtill samma anslag, totalt 4,25miljoner kronor.Formas har under perioden 2001-2003erhållit särskilda medel förforskning om ekologisk produktion.Regeringen anser att denna satsningbör fortsätta också efter år 2003.För detta ändamål bör anslagettillföras fr.o.m.år 2004. Häri inryms ett basanslagför omfattande 0,5miljoner kronor.MotionernaEnligt partimotion 2003/04:Fi240 (fp)yrkande 26 delvis och kommittémotion2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22 delvisbör anslaget höjas med 8 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Hela området från jord till bord böringå i den forskning som stöds avFormas som alltså bör ta ansvar ävenför den livsmedelstekniska ochteknologiska forskningen. Ikommittémotion 2003/04:MJ470 (c)delvis begärs en höjning av anslagetmed ytterligare 56 miljoner kronor.Det framhålls i motionen att behovetav forskning och utveckling inomskogssektorn är stort, och attforskningen bör inriktas mot bl.a.svampangrepp och trämaterialensanvändningsområden och mot engenerellt minskad miljöpåverkan avjord- och skogsbruk. Enligtkommittémotion 2003/04:MJ473 (c)talar starka skäl för att iJärna bör få ett basanslag för sinforskning. För att möjliggöra dettabör resurserna till forskning omekologiskt jordbruk ökas (yrkande14).Behovet av att prioriteraforskningen kring trä ochträanvändning betonas även ikommittémotion 2003/04:MJ409 (kd).Regeringen måste tillse att utrymmetför den skogliga forskningen intekrymper (yrkande 12). Betydelsen avforskning och utbildning inomlivsmedelsproduktionen framhålls imotion 2003/04:MJ476 (m). Enligtmotionärerna behövs fortsattaresurser för att förbättra ochutveckla den utbildning och kompetenssom finns inom näringen. Vidarebehöver ny forskning och utvecklinginom området stimuleras för attsäkerställa att lantbruket och desslivsmedelsproduktion är näringar somkan fortsätta att utvecklas (yrkande7).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som finner regeringensförslag om medelstilldelning underanslaget väl avvägt, tillstyrkerregeringens förslag och avstyrkermotionerna 2003/04:Fi240 (fp) yrkande26, 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 22 och2003/04:MJ470 (c), samtliga i berördadelar. Utskottet tillstyrker vidaredet bemyndigande som regeringenföreslår.Formas har under perioden 2001-203erhållit särskilda medel förforskning om ekologisk produktion.Som regeringen anför bör dennasatsning fortsätta också efter år2003, och anslaget bör tillföras 23miljoner kronor för detta ändamålfr.o.m. Av propositionenframgår att i beloppet ryms ettbasanslag för , omfattande 0,5miljoner kronor. Därmed finnerutskottet motion 2003/04:MJ473 (c)yrkande 14 tillgodosedd utan någonvidare åtgärd från sida.Utskottet har ingen annanuppfattning än motionärerna i motion2003/04:MJ409 (kd) om den skogligaforskningens betydelse. Likaså delarutskottet synpunkterna i motion2003/04:MJ476 (m) om vikten avforskning och utbildning inomlantbruket ochlivsmedelsproduktionen. Det fåremellertid anses vara en uppgift föri första hand forskningsrådet attfördela medel till olikaforskningsprojekt. Med det anfördaavstyrks motionerna i berörda delar.26:2 Bidrag till Skogs-och lantbruksakademienUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrkerregeringens förslag ommedelstilldelning underanslaget 26:2.Landsbygdspolitik -resultatredovisningInledningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser attresultatskrivelsen ger enfördjupad information omresursfördelningen och på ettbra sätt redovisar hurresultaten svarar mot uppställdamål.Utskottets ställningstagandeTalmanskonferensen beslutade den 2december 1998 att tillkalla enparlamentarisk kommitté för att seöver och utvärdera vissa frågorrörande arbetsformer. Isitt huvudbetänkande inför2000-talet (förslag till riksdagen2000/01:RS1 s. 76) anförde kommitténatt budgetarbetet i börutvecklas på så sätt att uppföljningoch utvärdering blir en integreraddel av budgetprocessen. I syfte attförbättra förutsättningarna för dettainom ramen för den ekonomiskastyrningen föreslog kommittén attregeringen varje vår till riksdagenlämnar skrivelser medresultatinformation för allautgiftsområden. Skrivelserna behöverenligt förslaget inte avse allverksamhet inom ett utgiftsområde,utan kan med fördel koncentreras tillvissa delar. I ett initialskede kanregeringen börja med vissaverksamheter för att efter handutvidga ambitionerna till en merheltäckande redovisning. kan man på varjeutgiftsområde börja med enredovisning som sedan kan utgöra ettgott exempel för det fortsattaarbetet. Det är enligt kommittén intemeningsfullt med rutinartaderedovisningar av låg kvalitet om deinte åtföljs av analys ochregeringens bedömning. Det fårankomma på regeringen att avgöravilka verksamheter som skallredovisas i skrivelserna, menkommittén förutser att utskottenkommer att ta en aktiv roll sombeställare av fördjupad information.Huvudsyftet med skrivelserna är attfå ett underlag för en diskussion iriksdagen om uppnådda resultat, ochde skall alltså inte innehålla någraförslag från regeringen.Riksdagen beslutade i enlighet medkommitténs förslag att regeringensenast med börjanår 2003 skall lämnaresultatskrivelser på allautgiftsområden (2000/01:KU23 s.12-13, rskr. 2000/01:273-276). Ibudgetpropositionen för år 2003delade regeringen riksdagensuppfattning att eftersomresultatskrivelser är ett nytt inslagi budgetprocessen är det väsentligtatt de utvecklas i en dialog mellanriksdagsutskotten ochRegeringskansliet. Att ha somambition att lämnaresultatskrivelser för allautgiftsområden bedömde regeringen somalltför optimistiskt och förordade istället ett successivt införande överett antal år (prop. 2002/03:1,utg.omr. 2 s. 31, 2002/03:FiU2 s. 11,2002/03:85-86). har underår 2002 behandlatresultatskrivelserna Kultur ochdelaktighet (skr. 2001/02:176, bet.2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57-61)och genomförande av EU:ssysselsättningsstrategi (skr.2001/02:187, bet. 2002/03:AU1, rskr.2002/03:78).Utskottet anser att den nu aktuellaskrivelsen utgör ett bra komplementtill budgetpropositionen för år 2004i fråga om redovisningen av resurseroch uppnådda resultat förpolitikområdet Landsbygdspolitik. har uttalat(2000/01:RS1 s. 78) ärbudgetpropositionen huvudsakligeninriktad på förslag för kommande årsstatsbudget, men innehåller ocksåresultatinformation från detföregående året. Skrivelseninnehåller en fördjupadresultatredovisning för en längreperiod och regeringens analys ochbedömning av utvecklingen. Utskottetanser att skrivelsen därmed gerriksdagen goda förutsättningar föratt fördjupa sitt arbete meduppföljning och utvärdering.Utskottet har i enlighet medRiksdagskommitténs uttalanden valtatt integrera behandlingen avskrivelsen med budget ochmed behandling av motioner frånallmänna motionstiden och 2004.Utskottet anser att syftet att geen mer ingående redogörelse än vadsom vanligen kan innefattas iresultatredovisningen ibudgetpropositionen är uppfyllt.Enligt utskottets bedömning gerskrivelsen fördjupadinformation om resursfördelningen ochutfallet beträffande de ingåendeverksamhetsområdena.