bet · GQ01UU8 · 2003-05-15 00:00:00 — FN bör ha detta som tema påen för att stärka det interkulturella utbytet och samlavärldens religiösa ledare för att diskutera dessa frågor.I motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 3 framhålls att djurensrättigheter i likhet med mänskliga rättigheter inte endast är ennationell angelägenhet. I kampen för att förbättra människors villkorutanför gränser har FN:s deklaration om mänskliga rättighetervarit till stor hjälp och motionärerna kräver en liknande deklarationom djurens rättigheter och en på detta tema.I motion 2002/03:A322 (mp) yrkande 2 framhålls att män liksom kvinnorunderställs normer för hur de skall bete sig som man respektivekvinna. Därför är det av största vikt att männens roll undersöks,analyseras och förändras. En tvärpolitisk utredning bör tillsättas föratt analysera den nya mansrollen och hur detta skall föras ut tillallmänheten. För att även mannens roll i ett internationelltperspektiv skall belysas och kunna jämföras krävs att Sverigeoffensivt tar initiativ i FN för att hålla en världskonferens ommansrollen och dess konsekvenser inom alla samhällsområden.Utskottets ställningstagandeSverige stöder FN:s arbete med samordning av världskonferenser, bl.a.genom en arbetsgrupp i generalförsamlingen som diskuteraruppföljningen av konferenserna. Det råder stor enighet inom detinternationella samfundet om att arbetet nu bör inriktas på enuppföljning av åtaganden från tidigare världskonferenser, inklusivemillenniedeklarationen och att uppfylla millennieutvecklingsmålen.Världskonferenserna har på ett effektivt sätt lyftfram viktiga frågor i utvecklingsprocessen. Genom genomförande ochuppföljning på nationell och regional nivå omsätts ord till handling.Handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens i harvarit vägledande för jämställdhetsarbetet inom FN, såväl centralt viaFN:s kvinnoenhet som i enskilda fonder, program och fackorgan. Sverigehar också alltsedan haft en nära dialog med olikadelar av FN-systemet och har bl.a. genom ekonomiska bidrag stöttarbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv iorganisationernas arbete. tillhör de största givarna till FN:skvinnofond (Unifem), och bidrar också till . Sverigehar även verkat för att och de andra utvecklingsbankernaskall uppmärksamma kvinnor och män på lika villkor i sin långivningoch via metod- och kompetensutveckling synliggöra och uppmärksammajämställdhetsfrågor. Utskottet konstaterar att jämställdhet hittillshar varit alltför lite fokuserat på mansrollen och att det ärnödvändigt att involvera männen i jämställdhetsarbetet. haraktivt drivit frågan om mäns situation och roller ijämställdhetsarbetet vid flera av de internationella konferenser somägt rum , liksom vid uppföljningssammankomsterna ochvid världstoppmötet om hållbar utveckling i . Mänsroller uppmärksammades internationellt genom handlingsplanen från FN:sfjärde kvinnokonferens i , som ett direkt resultat avSveriges aktiva agerande.Utskottet konstaterar att viktiga framsteg har gjorts vad gällerkvinnors situation sedan FN:s första världskonferens . Samtidigtär både diskriminering av och våld mot kvinnor och flickor fortfarandeutbrett i såväl fredstid som under och efter väpnade konflikter.Kvinnors tillgång till produktiva resurser, utbildning ochbeslutsfattande är också alltjämt begränsad. Övriga internationellavärldskonferenser och uppföljningar i FN:s regi ochdärefter har också bidragit till att fortsatta steg tagits vad gälleratt främja jämställdhet. fortsätter att driva jämställdhet somen prioriterad fråga i internationella sammanhang.Konferenserna utgör en viktig mötesplats för erfarenhetsutbyte,kunskapsinhämtning och avstämning. stöder initiativ föruppföljning av kvinnokonferensernas rekommendationer ochhandlingsplaner, genom ett brett deltagande i möten och diskussionerpå nationell och regional nivå. En stor del av denna verksamhethandhas av enskilda organisationer och andra fristående institutioneroch nätverk.Utskottet menar att det är viktigt att ödmjukhet inför andramänniskors kulturella seder och bruk genomsyrar det internationellasamarbetet. Olika metoder och tillvägagångssätt i andra länder och hosandra folk behöver inte betyda skillnader i värdegrunden eller synenpå mänskliga rättigheter. Olika varianter på demokratiskasamhällssystem behöver inte betyda att rätten till politiskdelaktighet och åsiktsfrihet kränks. Det är viktigt att det finnsolika internationella arenor för att diskutera mänskliga rättigheteroch för att lära sig av varandras synsätt och erfarenheter. Utskottetmenar att bl.a. det svenska initiativet om Forum för levande historialagt grunden till ett viktigt interkulturellt utbyte. Utskottetgenomför ett särskilt arbete om islam och västvärldenoch detta förutses bli avrapporterat under den innevarandevalperioden.Utskottet konstaterar att , internationellt och inom EU, verkarför djurens rätt till rimliga livsvillkor men anser inte att enspeciell och deklaration skulle komma att förändrasituationen för djuren. Det arbete som redan bedrivs, främst inom EU,kan stärkas och utvecklas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U252 (kd),2002/03:U296 (kd) yrkande 4, 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 3 samt2002/03:A322 (mp) yrkande 2.9 i FNI motion 2002/03:U8 (fp) yrkande 2 framhålls att har en långtradition av deltagande i fredsbevarande militära insatser i FN:sregi. Det har givit viktigt skydd och ökad säkerhet där de satts in.Dessa insatser, i synnerhet i europeiska konflikthärdar, är ett sättatt skapa ökade förutsättningar för vår egen säkerhet. Motionärernamenar att 120 fred och säkerhet främjas genom ett aktivtdeltagande i internationella insatser, som också är enintegrerad del av det svenska försvarets huvuduppgifter.I motion 2002/03:U268 (kd) yrkande 1 framhålls att det ärenbart nationalstaterna som har makten över utvecklingen. Näringslivetoch de multinationella företagen har vuxit fram som regionala ochglobala aktörer av betydande vikt, ibland på bekostnad avregeringarnas makt och inflytande. Även mellanstatliga organisationeroch icke-statliga organisationer har flyttat fram sina positioner.Konsekvenserna blir att internationellt samarbete inte enbarthandlar om staters samverkan, utan lika viktigt är samarbetet mellanregeringar, näringslivet, NGO:er och andra internationellaorganisationer. Därmed har alla globala aktörer ett ansvar för attfrämja mänskliga rättigheter. Det är viktigt att regeringen håller enlevande dialog med alla aktörer och återkommande bjuder inrepresentanter från folkrörelser, näringsliv och akademiker för attgranska och diskutera utrikespolitik och utrikespolitiskaåtaganden.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att ser det multilaterala samarbetet somdet viktigaste instrumentet för att komma till rätta med de storaöverlevnadsfrågorna. Denna uppgift kräver ett starkt FN och ett närasamarbete med regionala och andra organisationer. bidraggenom åren till FN:s fredsbevarande operationer, till medlingsarbeteoch till den ekonomiska och sociala verksamheten har varit betydande.Sverige ser som en prioriterad uppgift att vara med och utveckla dennya generationen fredsfrämjande insatser där militära, politiska ochhumanitära åtgärder går hand i hand, och att skapa ett FN som ärbättre på att förebygga konflikter och på att ingripa . Defredsbevarande operationerna har blivit ett av FN:s viktigasteinstrument för att upprätthålla fred och säkerhet. har en långtradition av deltagande i dessa operationer, som dels genom sinnärvaro skapar trygghet för befolkningen och en säker miljö för FN,, EU och andra internationella och enskilda organisationer attverka i, dels främjar fred och säkerhet genom värdefull internationellerfarenhet för det svenska försvaret.Utskottet konstaterar att regeringen kontinuerligt har kontakter medföreträdare för folkrörelser, näringslivet ochforskningsinstitutioner. Detta sker bl.a. genom ,referensgrupper och seminarier.UD:s folkrörelseråd inrättades med syfte att fördjupa samrådet mellanregeringen och folkrörelserna och utgöra ett diskussionsforum förutvecklingsrelaterade frågor. Rådet består av representanter förfolkrörelser, Sida och UD. Möten äger rum minst medbiståndsministern eller statssekreteraren för utvecklingssamarbete somordförande. I samband med förberedelserna för de stora FN-konferenserna bildas referensgrupper med deltagande av berördadepartement, folkrörelser, näringsliv och forskningsinstitutioner.Vanligtvis ges även möjlighet för företrädare för dessa institutioner,liksom för riksdagspartierna, att delta i de svenska delegationernasåväl till de förberedande mötena som till själva konferenserna.De svenska folkrörelserna och näringslivet deltar i det svenskaarbetet med de s.k. millennieutvecklingsmålen, som antogs vid FN:smillennietoppmöte . Företrädare för folkrörelser och näringslivhar även deltagit i den parlamentariska kommitténs (GLOBKOM)betänkande som ligger till grund för den kommandeutvecklingspropositionen.Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslår utskottet att motionerna2002/03:U8 (fp) yrkande 2 samt 2002/03:U268 (kd) yrkande 1 lämnas utanåtgärd.10 utsmyckningI motion 2002/03:U255 (kd) framhålls att den FN-byggnadeni imponerar med de visioner och mål som den kommit attrepresentera. Emellertid är standarden på inredningen mycket låg,möblerna slitna, och tyger och färger är solkiga eller slitna.Motionärerna anser att det vore synnerligen angeläget att tarinitiativ till att bidra med ett nytt möblemang och ny inredning iFN:s gemensamma salar och sammanträdesrum.Utskottets ställningstagandeUtskottet framhåller att alltsedan FN bildades har bidragitmed betydande insatser vad gäller både inredning och konstnärligutsmyckning av och dess omgivning. Senast vid FN:s 50-årsjubileum tog initiativ och bekostade en renovering avEcosocs sammanträdessal.En ombyggnad och renovering av hela diskuteras förnärvarande och har aktivt bidragit till konstruktivalösningar.Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslår utskottet att motion2002/03:U255 (kd) lämnas utan åtgärd.Regeringens skrivelseUtskottet framhåller värdet av att regeringen regelbundet återkommertill frågan om roll i verksamhet. Detmultilaterala samarbetet är det viktigaste instrumentet för att kommatill rätta med de stora överlevnadsfrågorna. Denna uppgift kräver ettstarkt FN och ett nära samarbete med regionala och andraorganisationer. bidrag till FN:s fredsbevarandeoperationer, till medlingsarbete och till den ekonomiska och socialaverksamheten är betydande.Regeringens skrivelse 2002/03:83 föreslås därmed bli lagd tillhandlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. , punkt 1 (m) av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U322 yrkande24 och avslår motionerna 2002/03:U7 yrkandena 1-6, 2002/03:U311yrkandena 1, 3 och 4 och 2002/03:U313 yrkande 31.StällningstagandeReformer är nödvändiga för FN:s trovärdighet. Generalsekreterare strävan att skapa ett mer relevant och kraftfullt FN förtjänarSveriges fulla stöd. FN bör således fokusera på de uppgifter som FNbäst kan lösa. FN:s byråkrati måste minskas och effektiviteten stärkastill gagn framför allt för . Organisationer som UNHCR,och vissa andra organ måste förbättra samordningen vidhumanitära insatser. WHO bör få en betydligt starkare roll för attgemensamt bekämpa smittsamma sjukdomar. Medlemsstaterna måste ställatillräckliga resurser till FN:s förfogande. neddragning avförsvarsanslagen och oförmåga att kunna ställa upp med internationelltrupp, är i detta sammanhang generande.Då är den mest konfliktdrabbade kontinenten måste FN omedelbartprioritera fredsfrämjande insatser på kontinenten. SvenskAfrikapolitik måste förses med den säkerhetspolitiska dimension somlänge saknats. Då freden säkrats måste byggandet avkonfliktförebyggande strukturer snabbt komma i gång för att förhindranya strider. I huvudsak handlar det om att lösa tre konflikttyper:mellanstatliga konflikter, inbördeskrig samt utbrytning ur stater.Mellanstatliga konflikter förebyggs av effektiva säkerhetsordningar,vars syfte är att stoppa angreppskrig. måste få ensäkerhetsordning som förhindrar anfallskrig och krig genom ombud. FN,EU och bör stödja AU - Afrikanska unionen - eller subregionalaorganisationer, som SADEC eller Ecowas, att utveckla trovärdigagarantier mot anfallskrig eller mot stöd till störtandet av etableradedemokratier.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U322 (m) yrkande 24.2. , punkt 1 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U7 yrkandena1-6 och avslår motionerna 2002/03:U311 yrkandena 1, 3 och 4,2002/03:U313 yrkande 31 och 2002/03:U322 yrkande 24.StällningstagandeKristdemokraterna präglas av en stark tro på multilateralismen ochanser att FN måste stärkas i alla sina grenar. En absolutförutsättning för detta är att FN-systemet reformeras i grunden.Bristerna vad gäller organisation, koordinering och management ärallvarliga. Ineffektivitet, byråkrati och svårigheter att över huvudtaget få insyn karakteriserar viktiga delar av FN:s verksamhet. FN:sallmänna ställning har visserligen förbättrats . Det ärmycket förtjänst. Han har genomfört reformer som inneburiten viss modernisering av sättet att arbeta. Han har också stärkt FN:sinflytande, inte minst i olika krishärdar.FN:s organisation och management kännetecknas fortfarande av avsevärdabrister. har, tillsammans med de nordiska länderna, vid fleratillfällen gjort försök att genomlysa organisationen vad avserstyrning, management och kontroll. Olika förslag till förbättringarhar presenterats och fått visst gehör i samband med de reformprocessersom pågått . anser attregeringen inom EU-kretsen - eller tillsammans med de nordiskaregeringarna - initierar en omfattande översyn av FN-arbetetmed fokus på biståndsverksamheten och FN:s olika specialorgan.Översynen bör dock gälla FN-systemet i stort eftersom en stor del avorganisationskulturen, personalpolitiken etc. är gemensam. Deviktigaste frågorna att ta upp är styrelsearbetet i de olika FN-organen, rekryteringsprinciperna, organisationskulturen i stort,rivaliteten mellan de olika FN-organen, reformeringen avsäkerhetsrådets beslutsregler samt frågan hur andra viktiga aktörer påinternationell nivå - som civil society, den privata sektorn samtforskningen - skall kunna ges ett större formellt inflytande överorganisationens arbete.Ansvaret för den omoderna och ineffektiva organisationen ligger bådepå FN:s ledning och de regeringar som är FN:s huvudmän. För att denödvändiga reformerna skall bli av krävs, enligt ,att både ledningen och medlemsstaterna utsätts för hårt tryck.Kristdemokraterna föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledningav motion 2002/03:U7 (kd) yrkandena 1-6.3. , punkt 1 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U313 yrkande31 och avslår motionerna 2002/03:U7 yrkandena 1-6, 2002/03:U311yrkandena 1, 3 och 4 och 2002/03:U322 yrkande 24.StällningstagandeFN har varit framgångsrikt i att fastställa globala mål och formulerakonventioner. Däremot kan organisationen kritiseras för att ägna förmycket tid och resurser åt verksamhet som andra kunde sköta bättre.FN:s utvecklingsprogram UNDP har en potential som bör kunna utnyttjasmer när det gäller samordning av biståndsgivare. Ansvarsfördelningenmellan utvecklingsbankerna och FN-systemet är av central betydelse.Det horisontella samarbetet mellan de multilaterala organisationernahar varit svagt och måste förbättras. Flera organisationer är dessutomverksamma inom samma ämnesområden. Klarare ansvarsfördelning ochbättre samordning bör bidra till att ineffektivt dubbelarbete undviks.Även om det multilaterala biståndet måste fördelas mellan mångamedlemsländer är det angeläget att FN förmår göra kraftsamlingar föratt hantera specifika problem, som ökenutbredning och erosion ellernaturkatastrofer. Förutom som givare av multilateralt bistånd kan FN-organen spela stor roll som samordnare av bilaterala insatser och föratt koordinera många länders och organisationers insatser. FN:skapacitet att fungera i rollen som koordinator för länder ochorganisationer bör vara ett prioriterat mål i utvecklingen av detmultilaterala biståndet.Centerpartiet föreslår att tillkännager för regeringen somsin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning avmotion 2002/03:U313 (c) yrkande 31.4. , punkt 1 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U311 yrkandena1, 3 och 4 och avslår motionerna 2002/03:U7 yrkandena 1-6,2002/03:U313 yrkande 31 och 2002/03:U322 yrkande 24.StällningstagandeJag anser att det globala civila samhället måste ges mer inflytandeoch plats i FN:s verksamheter. Det globala civila samhället har storamöjligheter att medverka till förnyade internationella samarbeten ochhar spelat en avgörande roll för utkomsten av t.ex. förbudet motlandminor och för inrättandet av den . Detta visar den växande betydelsen av detcivila samhällets roll som förvaltare av globala normer när det gällerglobala angelägenheter. Detta har också visats i samband medvärldskonferenser om miljö, kvinnors rättigheter och befolkningsfrågoratt det ofta är frivilligorganisationer som står för nytänkande ochinnovativa metoder som berikat världssamfundet.FN skall erbjuda de frivilliga organisationerna ett partnerskap somomfattar rätten till information, former för inflytande samtkoordinering. Detta måste vara en av FN:s viktigaste prioriteringar dekommande åren för att både förankra och legitimera sitt arbete menockså ta till vara kunskap och idéer från det civila samhället.När det civila samhället saknar legalt och politiskt inflytande i sinaländer skall FN och andra länder kunna söka nå kontakt med dem och fåtill stånd en transnationell dialog. FN måste också i störreutsträckning söka involvera NGO:er från fattiga länder i sina programoch till nya verksamhetsområden. Att involvera det civila samhälletsorganisationer att ingå i nationella delegationer till FN-möten måsteuppmuntras.Millennietoppmötet innebar ett nytt åtagande av FN:s medlemsländer attrespektera och utveckla världsorganisationens verksamhet ienlighet med dess syfte. De demokratiska bristerna inom FN-systemetbehöver korrigeras, i synnerhet vad det gäller vetot, säkerhetsrådetssammansättning liksom de internationella finans- ochhandelsinstitutionernas roll enligt förslagen i motionen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med motion 2002/03:U311 (mp)yrkandena 1, 3 och 4.5. FN och fredsfrämjande insatser, punkt 2 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U212 yrkandena5 och 13.StällningstagandeBehovet av FN och FN:s arbete är större . Det ställer storakrav på hur FN fungerar. Det är uppenbart att förändringar krävs föratt FN mer effektivt skall kunna utnyttja de möjligheter som detförändrade internationella läget skapat. Ett omfattande arbete måsteinvesteras i konfliktförebyggande insatser. Trots ett gedigetkonfliktförebyggande arbete kommer dock FN och andra internationellaorganisationer också att tvingas hantera akutakriser, konflikter och katastrofer. FN har här en viktig uppgift attta sig an, nämligen att som den enda globala företrädaren för världensstater i största möjliga grad motverka farliga effekter avunilateralism.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U212 (c) yrkandena 5 och 13.6. FN och bidragen till den reguljära budgeten, punkt 3 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U212 yrkande 2och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 3 och 2002/03:U311 yrkandena7-10.StällningstagandeFN:s medlemsstater måste också stötta och tillhandahålla erforderligapersonella, ekonomiska och andra resurser till de institutioner somvuxit fram inom FN-systemet, såsom t.ex. Internationellabrottmålsdomstolen, (ICC) i . FN:s medlemsstater måste ta ettstörre ansvar för att tillförsäkra FN de resurser som krävs närsäkerhetsrådet beslutar sig för att gå in med en mission ellergenomföra en operation. För att göra FN:s fredsbevarande insatserslagkraftigare krävs en rad åtgärder. Soldaterna måste komma på platssnabbare och den civila sidan av missioner måste utvecklas mer vidsidan av den militära. FN-insatserna måste baseras på tydliga ochdärmed mer trovärdiga mandat. Skyddet av civila måste fullföljas ochde uppgifter FN:s fredsbevarande styrkor ges måste vara möjliga attlösa; styrkorna måste utrustas med tillräckliga mandat för attuppfylla skyddet. Vad som ovan sägs om förslag till åtgärder förslagkraftigare FN-insatser bör ges regeringen till känna.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U212 (c) yrkande 2.7. FN och bidragen till den reguljära budgeten, punkt 3 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U311 yrkandena7-10 och avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 3 och 2002/03:U212yrkande 2.StällningstagandeFN:s kapacitet att agera är självklart även grundad på ekonomiskförmåga att mäkta med arbetet för att kunna förverkliga målsättningaroch möta behov. För att få medlemsländerna att betala sin avgift ochinte negligera den, tänja på terminen eller medvetet sacka efter börden vara kopplad till rösträtten i generalförsamlingen. Avgiften skallbestämmas av generalförsamlingen utifrån landets ekonomiskamöjligheter.Miljöpartiet föreslår att tillkännager för regeringen somsin mening vad som ovan framförts. Förslaget lämnas med anledning avmotion 2002/03:U311 (mp) yrkandena 7-10.8. , punkt 4 (m) av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U6 och2002/03:U322 yrkande 22 och avslår motionerna 2002/03:U7 yrkande 7,2002/03:U212 yrkande 1, 2002/03:U276 yrkande 4 och 2002/03:U311yrkandena 2, 5 och 6.StällningstagandeFN:s säkerhetsråd har ett ansvar för att verka för internationell fredoch säkerhet. FN utgör också en viktig mötesplats för deninternationella diplomatin. Mer än någonsin behövs ett FN som ärrelevant och effektivt. Det är viktigt att stärka säkerhetsrådetsförmåga att fatta beslut. Det stora problemet är vetorätten. Denna flera tillfällen blockerat möjligheterna för säkerhetsrådet attfullfölja sitt ansvar för internationell fred och säkerhet: ,, och . När det gäller folkmordet i varsäkerhetsrådet helt passivt.