bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Därtill antogs enhandlingsplan för att integreramiljöskyddskraven i politikområdet. Enåterhämtningsplan för torsk och kummelantogs, liksom kraftigt sänkta kvoterinom ramen för avtalet med året togs beslut om att inrättaen europeisk livsmedelsmyndighet (EFSA).Enighet uppnåddes även om att arbeta föratt skapa en allmän livsmedelslag. Rådetantog en gemensam ståndpunkt om enförordning som inför märkning avlivsmedel och foder som är genetisktmodifierade.Vad gäller miljö präglades året dels avarbetet inför och uppföljningen avvärldstoppmötet för hållbar utveckling iJohannesburg, dels av att i tog de första konkretastegen för att integrera miljöfrågorna iLissabonprocessen. Rådet beslutade attratificera Kyotoprotokollet tillklimatkonventionen och enades om attinföra ett direktiv för handel medutsläppsrätter. Rådet enades även omåtgärder för att begränsa följderna avolyckshändelser där farliga ämnen ingår.Enighet uppnåddes även om inriktningen avarbetet med kemikaliestrategi samt omstrategier dels för hantering avbekämpningsmedel, dels för markskydd.Användningen av tungmetaller i fordonbegränsades ytterligare genom förbudetmot bly i beläggningar för bränsletankar.Rådet enades vidare om att begränsaanvändningen av vissa farliga ämnen inytillverkade elektriska och elektroniskaprodukter samt om regler förelektronikavfall. Arbetet med det s.k.ramdirektivet för vatten slutfördes.Likaså slutfördes arbetet med tvådirektiv som syftar till att förbättraallmänhetens deltagande i miljöfrågor.Enighet uppnåddes om att skärpaavgaskraven för motorcyklar.Arbetsprogrammet för uppföljning avutbildningens framtidsmål följdes uppgenom en rådsresolution om livslångtlärande. Prioritet skall ges åt tillträdetill livslångt lärande för alla,möjligheter att förvärva grundläggandefärdigheter, lärarutbildning, valideringoch erkännande av kvalifikationer samtstudievägledning. Arbetsprogrammet kommeratt omfatta en uppföljning av samtligautbildningsinitiativ inomLissabonstrategin.Under hösten påbörjades genomförandetav den arbetsplan med prioriterade temanför rådets kulturagenda som antogs islutet av 2001. En resolution omeuropeiskt mervärde och rörlighet förpersoner och spridning av verk antogs.Syftet är bl.a. att göra det kulturellasamarbetet på gemenskapsnivå mersammanhållet, strukturerat och synligt.Antalet rådskonstellationer minskadesfrån 16 till 9, och en ny arbetsordningantogs som bl.a. fastslår ökat samarbetemellan ordförandeskap, ett årligtoperativt rådsprogram och ett treårigtstrategiskt rådsarbetsprogram samt en nyöppenhetsartikel för rådets lagstiftandearbete. Kommissionen antog enhandlingsplan för att förbättralagstiftningen i EU, meddelanden omkonsekvensanalyser, minimiriktlinjer församrådsförfaranden och bättrelagstiftning. Arbetet med reformer för enövergripande modernisering av EU:sinstitutioner fortsatte, bl.a. med enallmän översyn av tjänsteföreskrifterna.Beredningen av förslaget till gemensamtregelverk för att reglera löner, skattoch andra villkor för Europaparlamentetsledamöter kunde inte avslutas. Ett avtalmed rådet gav tillgångtill känslig utrikespolitisk information.En förändring av reglerna för valen tillEuropaparlamentet antogs också. Inomramen för Europeiska investeringsbankeninrättades en särskild lånefacilitet förMedelhavsområdet.3.2 Utvidgningen och samarbetet med EU:sblivande grannländer(Skr. s. 35-41, 88-90).3.2.1 UtvidgningenEfter 1989 ochdemokratins återkomst i Central- ochÖsteuropa har utvidgningen varit enalltmer prioriterad fråga för ochför EU. Vid Europeiska rådets möte iKöpenhamn kunde denuvarande medlemsstaterna och tiokandidatländer avsluta förhandlingarna omanslutning till unionen.Anslutningsfördraget undertecknades avföreträdare för de berörda medlems- ochkandidatländerna . Destater som efter sin internabeslutsprocedur tar steget in i EU blirmedlemmar fr.o.m. den 1 maj 2004.Ett flertal motioner tar upp frågan omutvidgningen. Motionärerna bakompartimotion U323 (m) yrkande 1 betonaratt utvidgningen av EU till att omfattaalltfler länder i Central- och Östeuropaär den viktigaste uppgiften för unionen.Sverige måste därför verka pådrivande såatt den tidtabell som lagts fast följsoch att de kandidatländer som uppfyllermedlemsvillkoren blir medlemmar år 2004.Likaså i partimotion K432 (fp) yrkande 2framhålls vikten av utvidgningen.Motionärerna menar att ingen utmaningjust nu ter sig större eller merhistorisk än den att utsträcka EU-samarbetet till att omfatta staterna iöstra och centrala . Regeringen börkraftfullt prioritera att EU:s utvidgningösterut förs i hamn. Även motionärernabakom partimotion U326 (c) yrkande 1menar att utvidgningen av EU är enhistorisk utmaning. Ytterst handlar detom att konsolidera grunden för fred,frihet, demokrati och välstånd i Europa.I motionen yrkas att de nyamedlemsländerna erhåller fullt tillträdetill unionens inre marknad från förstadagen, och de begär ett riksdagenstillkännagivande om detta. I den enskildamotionen U324 (mp) anförs en kritiskinställning till utvidgning på grund avatt den används som ett argument för attytterligare centralisera makten inom EU.I stället borde utvidgningen handla omsolidaritet med och respekt förkandidatländerna, och motionärerna begäri yrkande 6 ett riksdagenstillkännagivande om detta.Utrikesutskottet kan inledningsviskonstatera att villkoren för anslutningtill unionen lades fast vid ett möte i 1993.Därefter inleddesutvidgningsförhandlingar med sex länder(, , , ,och ). inleddesförhandlingar med ytterligare sex länder(, , , ,och ). erhöll 1999status som kandidatland.I december 2000 bekräftade i kommissionens förslag tills.k. färdplan för de fortsattaförhandlingarna. I antogs också deinstitutionella ramarna för utvidgningen,i form av . Detta fördrag,som godkänts av 2001 (prop.2001/02:8, bet. 2001/02:KUU1, rskr.2001/02:92) trädde i kraft den 1 februari2003.Vid i i juni2001 enades medlemsstaterna om attförhandlingarna skulle kunna avslutasunder med de kandidatländer som varfärdiga för medlemskap. I december 2001gjorde i Laekenbedömningen att tio länder - ,, , , ,, , , samtSlovenien - kunde vara redo förslutförhandling och föranslutning under 2004.Förhandlingarna under det spanskaordförandeskapet fortsatte attvägledas av den färdplan som lades fastår 2000. i Sevillavisade en klar politisk vilja frånunionens sida att slutföraförhandlingarna med de ländersom kunde anses färdiga för anslutning2004. Vissa frågor återstod emellertidatt lösa inom kapitlen Jordbruk,Regionalpolitik samt Finansiella ochbudgetmässiga frågor.Det danska ordförandeskapet fickansvaret att föra förhandlingarna i måltill Europeiska rådets möte i idecember 2002. Inför Europeiska rådetsmöte i presenteradekommissionen översynsrapporter församtliga tretton kandidatländer. Tioländer - , , ,, , , ,, och - bedömdeskunna bli färdiga för anslutning 2004.Kommissionen rekommenderade attförhandlingarna med dessa länder skulleslutföras före utgången av ställde sig bakomkommissionens förslag att slutföraförhandlingarna med dessa vid i och attunderteckna ett anslutningsfördrag i Ateni så att utvidgningen skullekunna äga rum i början av 2004.En historisk cirkel kunde slutas i ochmed Europeiska rådets möte i idecember 2002 då en politiskförhandlingslösning uppnåddes. Knappt ettdecennium efter det att kriterierna förEU-medlemskap presenterades i Köpenhamn1993 kunde de nuvarande medlemsländernaoch tio kandidatländer avslutaförhandlingarna om anslutning tillunionen. Fördraget mellan EU ochTjeckien, , , ,, , , , Slovenienoch om anslutningen tillunionen undertecknades den 16 april 2003i . Folkomröstningar där en majoritethar röstat för medlemskap har t.o.m. maj2003 hållits i , ,, samt på Malta.Fördraget skall ratificeras av samtligaparter i enlighet med deras respektivekonstitutionella krav och träder sedan ikraft . Om något avkandidatländerna inte deponerar sittratifikationsinstrument i rätt tid skallfördraget ändå träda i kraft för destater som deponerat sina instrument.Enligt utskottets mening innebärutvidgningen i det längre perspektivetatt en konstlad delning av ärförbi och att unionens strävan att byggasäkerhet genom integration utsträcks tillytterligare en grupp stater. Desäkerhetspolitiska vinsterna kan i dettasammanhang inte underskattas, menarutskottet. Det innebär även att de nyamedlemsländerna får tillgång till EU:sinre marknad. Den inre marknaden växerkraftigt och en ny grund för ekonomisktillväxt skapas.Förhandlingsresultatet i form av ettanslutningsavtal utgör enligt utskottetsmening en stor framgång efter ettmångårigt och omfattande arbete avförberedelser och förhandlingar förmedlemskap.Utskottet kan konstatera attutvidgningen har haft högsta prioritetför alltsedan blev medlemi EU . Under det svenskaordförandeskapet i EU hadeutvidgningsförhandlingarna högstaprioritet. I ljuset av slutsatserna fråntoppmötena i och Laeken verkadeSverige för framsteg enligt tidtabellenmen också för viktigaförhandlingsprinciper såsomdifferentiering, framsteg på egna meriteroch möjlighet till att komma i kappländer som inlett förhandlingar tidigare.Sverige fäste också vikt vid attöverenskommelser som nåtts med ett ellerflera kandidatländer även skulletillämpas för övriga kandidatländer medliknande förutsättningar. Sverigeframhöll även vikten av fortsattaframsteg i kandidatländernas anpassningoch tillämpning av ochbetydelsen av att följa färdplanen.Sveriges ståndpunkter i förhandlingarnautgick från en strävan attbegränsa antalet och omfattningen avövergångslösningar för tillämpning avEU:s regelverk. Tidtabellens inverkangjorde att förhandlingarna präglades avbetydande ansträngningar från såvälmedlemsstater som kandidatländer attfinna förhandlingslösningar inom deflesta områden. Utskottet noterar medtillfredsställelse att deltogaktivt i dessa ansträngningar.För att förbereda kandidatländernainför EU-medlemskap antog EU 1997 enförstärkt förmedlemskapsstrategi. Denbestår av tre delar - Europaavtalen,anslutningspartnerskapen samtförmedlemskapsstödet. Förhandlingar omsär-skilda avtal om ömsesidigt erkännandeav produktgodkännanden av industrivaror(s.k. ) har också förts ochslutits med vissa av kandidatländerna.Förmedlemskapsstödet är uppdelat i treprogram - Ispa, Sapard och Phare. Densammanlagda budgeten för programmen varför 2002 drygt 3,3 miljarder euro.Ispaprogrammet omfattar stödinsatserför strukturomvandling på miljö- ochtransportområdet. Sapardprogrammet gerstöd till jordbruks- ochlandsbygdsutveckling och syftar till attfrämja införlivandet av påjordbruksområdet. Phareprogrammet utgörEU:s finansiella instrument för stödettill ekonomiska och institutionellareformer i kandidatländerna. Medlenanvänds för institutionsbyggande insatser() och tillhörande investeringar iinfrastruktur (). Programmet äruppdelat i nationella, gränsöverskridandeoch horisontella program.De nationella programmen, som äranpassade efter varje lands individuellabehov, har bl.a. innefattat insatser föratt stärka myndigheternas administrativaförmåga samt bekämpa korruption ochorganiserad brottslighet. Degränsöverskridande programmen harinriktats på att öka möjligheterna förkontakter, samarbete och affärsverksamhetöver gränserna. Inom de horisontellaprogrammen, som riktar sig med likadanainsatser till alla kandidatländer, harstöd givits för bl.a. kärnsäkerhet, miljöoch statistik. Ansvaret för genomförandetav programmen har i allt störreutsträckning överlämnats tillkandidatländerna.För de kandidatländer som avslutatförhandlingar om EU-medlemskap iKöpenhamn kommer 2003 attutgöra det sista reguljära programåretför Pharestöd. i Brysselenades om att inrätta enövergångsmekanism (Transition Facility)för att fortsattstärka den administrativa kapaciteten idessa länder. Stödet skall inriktas påinstitutionsbyggande insatser inom t.ex.rättsväsende, gränsbevakning, miljö,kärnsäkerhet och statistik. Samarbetetinom ramen för övergångsmekanismen kommeratt innefatta partnersamverkan (s.k.twinning). Möjligheten till expertutbyteunder kvarstår och väntas ökai omfattning.Utgångspunkten i förhandlingarna harvarit att kandidatländerna skall kunnatillämpa unionens regelverk från förstadagen. På grund av kandidatländernasutvecklingsnivå har det inte varitmöjligt att uppnå detta mål på allaområden. I anslutningsavtalet ingårdärför ett antal övergångsregler på olikaområden. Flertalet övergångslösningar somhar förhandlats fram har tillkommit påbegäran av det ansökande landet.Utskottet menar attförhandlingsresultatet är rimligt ochbalanserat och att vederbörlig hänsyn hartagits till kandidatländernas förmåga attpå kort och medellång sikt uppfyllaregelverket i alla dess delar. Utskottetkonstaterar att medlemsländerna har visatpå en betydande förståelse förkandidatländernas svårigheter därvidlagsamt att man i solidarisk anda ändå valtatt slutföra förhandlingarna med en gruppländer och erbjuda medlemskap från år2004.Trafikutskottet tar upp detransportpolitiska aspekterna avutvidgningen i sitt yttrande 2002/03:TU5yoch betonar därvid vikten av utvidgningenoch dess effekter i transporthänseende.Utvidgningen kommer att medföraförstärkta förutsättningar för en nordligdimension i transporthänseende, menartrafikutskottet. Effektiva transportlederbör alltså inte bara finnas i ennordsydlig riktning. Det finns stortbehov av att godsstråk utvecklas även iöstvästlig riktning med förbättrademöjligheter till effektiva transporter -t.ex. i form av tågfärjor och anslutandejärnvägsförbindelser.Utrikesutskottet delar dessabedömningar.Även EU-nämnden tar upp utvidgningen avunionens medlemskrets i sitt yttrande2002/03:EUN1y till utrikesutskottet. anför följande:EU-nämnden har även under år 2002ägnat stor uppmärksamhet åt frågan omEU:s utvidgning. Det har i första handgällt att bevaka "tidtabellen" frånEuropeiska rådets möte i ijuni 2001, där man för första gångenuttalade att det borde vara möjligtatt före utgången av 2002 slutföraförhandlingarna med de kandidatländersom är färdiga för medlemskap. Idecember 2001 ställde sig bakom bedömningen att dettagällde för tio av de trettonkandidatländerna.EU-nämnden har således kontinuerligtföljt utvidgningsförhandlingarna.Dessa har stått på dagordningen förnästan samtliga möten i allmänna rådetunder året. Inför dessaministerrådsmöten har regeringenlämnat information omförhandlingsläget, och samrått om densvenska förhandlingslinjen i dedelfrågor som vid olika tidpunktervarit aktuella. På motsvarande sätthar information och samråd omutvidgningen ägt rum inför möten . Vidare har inhämtatfördjupad information om viktigasakområden i förhandlingarna.Tillsammans med övrig information somlämnats i omutvidgningsprocessen har regeringenssamråd med inneburit atthuvuddragen i de överenskommelser somgjorts är väl kända. Detta börmöjliggöra en snabb och i huvudsakpositiv behandling i av denväntade propositionen om godkännandeav det anslutningsavtal somundertecknades den 16 april 2003.Också i besöksutbyte ochövriga kontakter med kolleger i andraberörda parlament harutvidgningsfrågorna varit ettdominerande diskussionstema. Underförsta delen av koncentreradesintresset till vikten av att hållatidtabellen och att finna lösningar ide svåraste förhandlingsfrågorna. Itakt med att sådana lösningaravtecknat sig har tyngdpunktenförskjutits. Gradvis har ökandeuppmärksamhet, även i kontakterna medparlamentariker frånanslutningsländerna, kommit att ägnasfrågor om EU:s framtida utveckling ochom hur medlemsstaternas nationellaparlament kan arbeta med finner EU-nämndensredovisning värdefull och konstaterar attsamrådsprocessen mellan regering ochriksdag i denna fråga har fungerat på etttillfredsställande sätt.På grundval av vad ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:U323 (m) yrkande 1, 2002/03:K432 (fp)yrkande 2, 2002/03:U326 (c) yrkande 1 och2002/03:U324 (mp) yrkande 6.Motionärerna bakom kommittémotion U227(v) tar upp frågan om EU-kandidatur. De menar att EU med ökadkraft måste inskärpa kravet på hänsyntill mänskliga rättigheter i ochför att Köpenhamnskriterierna skall varakompromisslösa villkor för landetsmedlemskap. De anför i yrkande 6 attSverige inom EU skall verka för enkonkret tidsplan när det gäller Turkietsförverkligande av Köpenhamnskriterierna.Utskottet vill i denna del framhållaatt utvidgningsprocessen inte är avslutadmed att tio nya länder kan bli medlemmarår 2004. Två kandidatländer, ochBulgarien, fortsätter sina förhandlingar.Utskottet noterar att kommissionen iöversynsrapporten inför Europeiska rådetsmöte i uttaladesitt stöd för och ideras strävan att bli medlemmar ställde sig bakom dettaoch underströk i attutvidgningsprocessen är allomfattande ochoåterkallelig. Beroende av fortsattaframsteg för att uppfyllaKöpenhamnskriterierna skall målet varaatt och blir medlemmarav EU 2007. enades ävenom att förstärka Pharesamarbetet medBulgarien och under perioden2004-2006.Vidare vill utskottet framhålla attflera stater på västra har ettmedlemskapsperspektiv och att det ärutskottets mening att dessa länderssträvan bör understödjas. Detta har enstabiliserande inverkan på den politiskaoch ekonomiska situationen i regionen.Flera av dessa stater har upprättat ellerär i färd med att förhandla Europaavtalmed unionen, vilka, enligt utskottetsmening, utgör viktiga steg i dessaländers integrationssträvanden och iunionens ansträngning att bidra tillstabilitet och tillväxt på västra gäller kan utskottetkonstatera att kommissionen iöversynsrapporten bedömdeatt landet hade gjort framsteg för attuppfylla de politiskaKöpenhamnskriterierna. Kommissionenkonstaterade emellertid att ytterligareansträngningar behövdes. Betydandebrister i fråga om demokratin ochrespekten för de mänskliga rättigheternakunde konstateras. Behov fanns för bl.a.ett kraftigt utökat förmedlemskapsstödfrån 2004, förstärkt politisk dialog,utvidgad tullunion och utveckladehandelsförbindelser. Europeiska rådetställde sig bakom kommissionens förslag,välkomnade de omfattande åtgärder somTurkiet vidtagit för att uppfyllaKöpenhamnskriterierna på det politiskaområdet och uppmanade attfortsätta reformprocessen och på så sättnärma sig medlemskap i . Om på grundval av enrapport och rekommendation frånkommissionen beslutar att Turkietuppfyller de politiskaKöpenhamnskriterierna kommermedlemskapsförhandlingar att inledas.EU:s reviderade anslutningspartnerskapför antogs den 14 april 2003.Anslutningspartnerskapet innehåller deprioriteringar som bör fokuserapå för att uppfylla Köpenhamnskriteriernapå kort och lång sikt. På grundval avanslutningspartnerskapet förväntasTurkiet anta ett reviderat nationelltprogram för antagandet av EU:s regelverksamt genomföra nödvändiga åtgärder.Enligt utskottets mening är det denturkiska regeringen som har ansvar föratt ett tidplan för uppfyllandet avKöpenhamnskriterierna upprättas pågrundval av de observationer ochprioriteringar som har gjorts i detreviderade anslutningspartnerskapet.Utskottet ser positivt på deställningstaganden som kommissionen har gjort vad avserTurkiet. Utskottet anser att det är avstor vikt att EU fortsatt uppmuntrar denfortsatta reformprocessen och noggrantföljer utvecklingen i landet. Utskottetsuppfattning är att de politiskaKöpenhamnskriterierna skall varauppfyllda i sin helhet innanmedlemskapsförhandlingarna kan inledas.Utskottet ser även positivt på att stödettill i egenskap av kandidatlandkommer att öka under de närmaste åren.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion 2002/03:U227 (v) yrkande6.Ett flertal motioner tar upp enskildaaspekter av utvidgningen.I kommittémotion 2002/03:U237 (m)behandlas stödet till kandidatländernasutveckling mot att bli fullvärdigamedlemmar. Motionärerna menar att dekommunistiska sociala systemen varundermåliga. De länder som snabbast harlämnar de socialistiska systemen harmindre problem än de länder som intereformerats, t.ex. , ellerländer som reformerats långsamt t. ex.Ukraina, och . Imotionens yrkande 7 anförs därför viktenav att främja utvecklingen avsocialförsäkringar.Inledningsvis vill utskottet framhållaatt i det bilaterala samarbetet medländerna i ärSocial trygghet ett av sex huvudområden.Målet för området är bl.a. att ge stödtill en "uppbyggnad av hållbarasocialtjänst- ochsocialförsäkringssystem". Stödet till densociala sektorn i stort var 2002 dettredje största området inom Sidassamarbete med ,omfattande en femtedel av de totalakostnaderna.Vad gäller de baltiska länderna har detsociala området utgjortett viktigt område i samarbetet.Grundläggande system och strukturer harutvecklats vad gäller social omsorg ochsocialförsäkringar. I landstrategiernaför de baltiska länderna 2002-2004, somantogs av regeringen ,konstateras dock att det fortfarandefinns brister vad gäller administrationenav socialförsäkringssystemen.Det är framför alltRiksförsäkringsverket (RFV) som har demest etablerade kontakterna påsocialförsäkringsområdet och myndighetenhar deltagit i ett flertal olika projekti kandidatländerna. För finansieringen avprojekten står bl.a. Sida, Världsbankensamt EU-programmen Phare, Phare-Consensusoch Tacis.Utöver redan genomförda eller pågåendeprojekt kommer RFV att delta i ett Phare-finansierat twinningprojekt i somsyftar till att ge Social- ochArbetsmarknadsministeriet och i landet stöd i frågor omlagstiftning och administration av derasplanerade pensionsreform, tillsyn överkvalitetssäkring av det litauiskaintegrerade IT-systemet påsocialförsäkringsområdet ochutbildningsinsatser för pensionsreformenoch IT-utvecklingen.Socialdepartementet och RFV har tagitemot ett flertal delegationer frånkandidatländerna. Framför allt har densvenska pensionsreformen föranlettintresse från kandidatländerna. T.ex. harTjeckien, , och Ungernfått information om den svenskapensionsreformen. Besök har också skettmot bakgrund av twinningprojekten iSlovenien och . Delegationer frånbåda dessa länder har besöktSocialdepartementet för att diskuteraerfarenheter kring EU-medlemskapet.Vidare vill utskottet framhålla attkontakter med kandidatländerna också skervia olika internationella organisationeroch samarbeten:International Social SecurityAssociation (). RFV ochSocialdepartementet är medlemmar. RFV haren aktiv roll i organisationen. region hade tidigare ettprogram för stöd till länderna i Central-och , där RFV 1996 ordnade ettpar seminarier för deltagare från dessaländer, t.ex. ett symposium om"Interactions of social security and taxsystems" i samarbete med , ochUS Treasury. De tre baltiska staternaräknas som medlemmar av den nordiskagruppen inom ISSA-Europa.Östersjösamarbetet. Ett informelltsamarbete där länderna runt (inkl. ) ingår. Seminarier på olikateman har anordnats i de olika ländernaca en gång per år.Forum på arbetsskadeområdet.Bland annat finns med. RFV kommeratt ha ordförandeskapet juli 2003-juni2004 och har f.n. vice ordförandeskapet.Europarådet. Inom expertgruppen förtillämpningen av balken om socialtrygghet har deltagiti ett samarbete med med anledningav deras arbete med att ratificera balkenom social trygghet.Utskottet har inhämtat att stödet tillden sociala sektorn, inklusive tilluppbyggnad av hållbarasocialförsäkringssystem, kommer fortsattatt vara prioriterat i samarbetet medCentral- och under periodenfram i enlighet med delandstrategier för de prioriteradeländerna som regeringen beslutade omunder 2002. I landstrategin för Rysslandkonstateras t.ex. att det svenskautvecklingssamarbetet skall bidra tillden fortsatta reformprocessen genom attstödja strukturförändringar ochmetodutveckling inom sjukvården,och de socialatransfereringssystemen. Det kan handla omsvenskt stöd för strukturellt hållbarareformer i socialförsäkringssystemen, isynnerhet vad gäller pensionssystemen.Inom unionens program Tacis ärverksamhetsområdet "sociala konsekvenserav den ekonomiska omvandlingen" ettprioriterat område i partnerländerna.Projekt inom hälso- och sociala sektorn idessa länder åtnjuter starkt stöd hosEU:s medlemsländer, inte minst Sverige.En viktig aspekt inom detta område är attunderstödja samordning av insatser mellande många, både bi- och multilateralaaktörerna, något som söker verkaför.