bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Strävan bördock vara att bygga vindkraftverken på platser därmänniskor i så liten utsträckning som möjligt blirstörda.Samtidigt är jag även på detta område kritisktill den brist på långsiktighet som karaktäriserarregeringens politik. Genom införandet avelcertifikatssystemet tvingas vindkraften konkurreramed mer kostnadseffektiv biobaseradelproduktion. Detta hämmar utbyggnaden av vindkrafti . Det är min uppfattning attelcertifikatssystemet genom sin utformning ärkontraproduktivt och att det hotar att slå undanvindkraftens möjligheter.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrkssamtliga här aktuella motioner i berörda delar.13. Vindkraft (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 13. Därmedbifaller motion 2003/04:N296 yrkandena 1och 2 och avslår motionerna 2003/04:N241,2003/04:N290 yrkandena 9 och 10 och 2003/04:N333yrkandena 2, 6 och 8.StällningstagandeSom jag tidigare anfört är det min mening attenergisystemet bör genomgå en total omställning tillelproduktion baserad på förnybara energislag. Jaganser därför i likhet med vad som framförs imotion 2003/04:N296 (mp) att regeringen måsteförvissa sig om att elcertifikaten, den nedtrappademiljöbonusen och stödet till marknadsintroduktion avstorskaliga vindkraftstillämpningar är tillräckligaåtgärder för att trygga vindkraftproducenternasbelägenhet. Det är viktigt att de som investeratunder tidigare stödformer inte tvingas lägga ner sinverksamhet på grund av införandet av det nyaelcertifikatssystemet. Därom bör förregeringen tydliggöra sin position.Det är även min uppfattning att bör setill att regeringen agerar när det gäller VattenfallAB och bolagets engagemang i utbyggnaden avvindkraften i . Regeringen har vid upprepadetillfällen betonat roll i omställningenav energisystemet. borde emellertid taett betydligt större ansvar för omställningen än vadsom nu är fallet, inte minst beträffandeutvecklingen av vindkraft och andra förnybaraenergikällor i . Staten bör därför utöva sittägarinflytande över bolaget och se till attVattenfall går i spetsen för detta arbete.Med det ovan sagda tillstyrks nämnda motion iberörda delar. Övriga motioner avstyrks i aktuelladelar.14. Effektivare energianvändning (punkt 8)av Per (), (), (), (), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 14. Därmedbifaller delvis motion 2003/04:U254yrkande 11 och avslår motionerna 2003/04:N311yrkandena 13 och 2003/04: N353.StällningstagandeDet är vår uppfattning att en effektivare användningav alla resurser, inklusive energi, är önskvärd urett samhälleligt perspektiv. Genom ett effektivareresursutnyttjande kan samma produktion ellerkonsumtion uppnås till en lägre kostnad. Därigenomfrigörs resurser för andra ändamål, ocheffektivisering bidrar på så sätt till tillväxt.Spontant sker, genom marknadens försorg, enkontinuerlig utveckling mot effektivareenergianvändning. Konkurrensen driver processen moteffektivare processer och produkter och fungerardärigenom som en drivkraft i utvecklingen.Sedan 1970-talet har åtskilliga energipolitiskaprogram genomförts i syfte att styra energisystemetsutveckling i önskvärd riktning. Dagens åtgärder förenergieffektivisering ingår i 2002 årsenergipolitiska överenskommelse men kan härledaslängre bakåt i tiden. Trots de omfattandesamhälleliga insatserna för effektivisering har dentotala energianvändningen över tiden ökat.Bedömningar pekar på en fortsatt ökadenergianvändning , även vid en fortsatteffektivisering. Det är, anser vi, lätt attöverdriva förtjänsterna av de statliga insatsernaför energieffektivisering. Vi menar att regeringensinsatser på området inte kan påvisa resultat somstår i paritet med de resurser som avsatts för dettaändamål. Regeringens politik kan kritiseras dels förden ryckighet med vilken den förts, dels för att desatsningar som gjorts har skett på fel områden.Satsningar på information och åtgärder för attspara energi är vällovliga, men för att få effektmåste kontraproduktiva lagar och bestämmelserelimineras. För att verkningsfulla investeringarskall komma till stånd är det avgörande att deinvesteringar i energisparåtgärder som villaägaregör inte ökar boendekostnaderna i form av höjdfastighetsskatt. Även åtgärder för att få villaägareatt byta från direktverkande eluppvärmning börövervägas.Vidare vill vi framhålla att vi delar denuppfattning som framförs i motion 2003/04:U254 (kd)om den passivitet när det gällersamarbetet inom EU. bör ha en tydligareprofilering, och den bör i störreutsträckning tillvarata de svenska intressena närdet gäller såväl energieffektivisering som andraområden som rör energi.Med hänvisning till det sagda föreslår vi attriksdagen, med delvis bifall till nämnda motion,tillkännager för regeringen som sin mening vad somovan anförts. Övriga här aktuella motionsyrkandenbör avslås av riksdagen.15. Effektivare energianvändning (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 15. Därmedbifaller motion 2003/04:N353, bifallerdelvis motion 2003/04:U254 yrkande 11 och avslårmotion 2003/04:N311 yrkandena 13.StällningstagandeDet är min uppfattning att effektivareenergianvändning är en förutsättning för ekologiskhållbarhet. I finns en betydande potentialför energieffektivisering. Då konsumtionen av el äravsevärt högre i per person än i resten avEU finns det en stor potential för effektivareelanvändning. Jag menar att endast en begränsad delav skillnaden mellan och övriga EU kanförklaras utifrån skillnader i klimat ochindustristruktur. Den stora skillnaden ligger i attvi i har betydligt mer elvärme än i andraländer och att vi använder el mindre effektivt.Jag anser, med fokus på kärnkraftsavvecklingen,att eleffektivisering är en ytterst angelägen formav effektivisering. Effektivare användning avelektricitet är även av stor betydelse för attförhindra att kraftproduktion baserad på fossilabränslen kommer in på marknaden och för ettohållbart stort utnyttjande av vindkraft ellerbiobränslen för elproduktion. Med hänsyn till denstora men dock begränsade tillgången på biobränslenoch av klimatpolitiska skäl är det också viktigt atteffektivisera användningen av värme, gas, olja ochdrivmedel.För att uppnå energieffektivisering behövs enaktiv statlig politik. Genom aktiva insatser kan nyaprodukter komma ut på marknaden, redan befintligaprodukter få ett snabbare marknadsgenombrott,kunskap spridas och olika marknadsbarriärergenombrytas.Huvudansvaret för statens insatser rörandeenergieffektivisering har . Erfarenheten visar att det är svårtatt förena inriktningen på energitillförsel medinriktningen på effektivisering. Olika konflikteroch ständiga omorganiseringar har därtill hämmatarbetet.Jag menar därför i likhet med vad som anförs imotion 2003/04:N353 (mp) att en ny myndighet börinrättas som enbart ägnar sig åtenergieffektivisering. Den nya myndighetenshuvuduppgift bör vara att åstadkommaenergieffektivisering genom aktivmarknadsbearbetning. Myndigheten bör placeras underMiljödepartementet och inte underNäringsdepartementet. Genom att göra en åtskillnadmellan de två perspektiven dettillförselorienterade och det användningsorienterade kan inombyråkratiskt kompromissande undvikas.Därigenom får statsmakterna ett bättrebeslutsunderlag.Därtill menar jag att måste vara ettföregångsland internationellt när det gällerenergieffektivisering. Det gäller inte minst, somanförs i motion 2003/04:U254 (kd), inom ramen församarbetet i Europeiska unionen. måste däragera för att ge ökad prioritet åt dessa frågor.Med det anförda tillstyrks motion 2003/04:N353(mp). Även motion 2003/04:U254 (kd) tillstyrksdelvis i berörd del. Motion 2003/04:N311 (v)avstyrks.16. Forskning och utveckling (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 16. Därmedbifaller motion 2003/04:N413 yrkande 11och avslår motionerna 2003/04:MJ474 yrkande 13 och2003/04:N251.StällningstagandeFör att kunna uppnå målet om ett ekologisktuthålligt energisystem menar jag i likhet med vadsom anförs i motion 2003/04:N413 (kd) att detkrävs att omfattande satsningar görs påenergiforskning och energiteknisk utveckling. Detrör inte minst satsningar på solcellssystem ochvätgasbaserade energisystem.När det gäller solcellssystem menar jag attSverige i större utsträckning än vad som skerbör tillvarata den potential som finns. El baseradpå solceller är en viktig framtida energikälla i ettdecentraliserat och mer småskaligt energisystem ändet vi har . Svenska forskare intar entätposition vad gäller solcellsforskning. Teknikenär utvecklad, men tillverkningskostnaderna är höga.Ett arbete med s.k. tunnfilmssolceller pågår dock,och en anläggning för tillverkning i stor skalaplaneras.Även potentialen för vätgasbaserade energisystemär stor. Många framtidsprognoser förutspår attvätgasbaserade energisystem kommer att spela enbetydande roll på den framtida energimarknaden. ISverige bedrivs forskning kring såväl stationärabränsleceller som artificiell fotosyntes.Forskningen kring bränsleceller har pågått i Sverigesedan många år. Forskningen inom artificiellfotosyntes, där man med hjälp av vatten och solljuskan framställa vätgas, befinner sig fortfarande pågrundforskningsstadiet. Den svenska forskningen pådetta område har hög kvalitet och originalitet i ettinternationellt perspektiv, och jag menar att denbör prioriteras.Det är min uppfattning att genom ettuttalande bör markera sin ståndpunkt för regeringeninför att regeringen, som den aviserat, våren 2004återkommer med förslag rörande forskning ochutveckling på energiområdet.Med det anförda tillstyrks nämnda motion i berördadelar. Övriga här behandlade motioner avstyrks iaktuella delar.17. Forskning och utveckling (punkt 9,motiveringen)av ().StällningstagandeJag anser att den del av utskottetsställningstagande som börjar med Det är och slutarmed av drivmedel borde ha följande lydelse:I motion 2003/04:MJ474 (c) efterfrågas ettriksdagsuttalande om vikten av fortsatt forskningoch praktisk tillämpning av energi- ochdrivmedelsframställning ur spannmål och skogsråvara.På denna punkt vill jag anföra följande. Jag menaratt de prioriteringar som regeringen och berördamyndigheter gör på detta område kan ifrågasättas ochbör omprövas. Ett exempel på detta är den tyngdpunktsom lagts på utvinningen av etanol ur säd.Det är min uppfattning att det är nödvändigt med enomorientering av forskningsinsatserna kringalternativa drivmedel för att inte de mest lovandeforskningsområdena, som exempelvissyntesgasproduktion, skall försummas. Ett flerårigtnationellt forskningsprogram med inriktning på attutveckla tekniken kring syntesgasproduktion urbioråvara bör, som jag i andra sammanhang påpekat,övervägas.18. Åtgärder för att motverka risken förströmavbrott (punkt 10)av Per (), (), (), (), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 18. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N324 yrkande 7och 2003/04:N413 yrkande 19 och avslår motionerna2003/04:N250 yrkandena 24 och 2003/04:N298yrkandena 1 och 2.StällningstagandeStora delar av och östra av ett omfattandeelavbrott. Det inträffade visar med stor tydlighetpå den sårbarhet som finns i vårt moderna samhälle.Strömavbrottet innebar att ca 857 000 kunder iSverige förlorade sin elförsörjning.Antalet människor som påverkades i vidare mening varbetydligt fler och kan ha varit 11,5 miljoner ellerfler. Därtill kommer de som blev utan ström påSjälland och . De uteblivna elleveransernauppgick till ca 10 miljoner kWh. Enligt Svenskakraftnäts egna beräkningar uppgick densamhällsekonomiska kostnaden till 500 miljonerkronor.Detta strömavbrott är dock inte det enda somdrabbat oss . I december 1999blev 100 000 människor utan ström efter en kraftigstorm i . På grund av tung blötsnö överSvealand och blev ca 70 000 elabonnenterutan ström i . I blev50 000 personer strömlösa efter entunnelbrand i i nordvästra stort strömavbrott är kostsamt församhället. som enskilda individer drabbasmedför avbrotten stora kostnader för företagen, inteminst industriföretagen. Bland de drabbade iseptember 2003 fanns pappersbruk utanförNorrköping, massabruket i ochCloetta Fazers fabrik i . Störningarnariskerar även tryggheten i sjukvården och andraviktiga institutioner. Eftersom hälso- ochsjukvården blivit alltmer tekniskt beroende har desssårbarhet i händelse av elavbrott ökat.Strömavbrottet visade bl.a. att det fanns problemmed reservkraften vid , ochvårdcentralerna i fick stänga ellerminska sin verksamhet då de stod utan elektriskström. Strömavbrottet åskådliggjorde attden reservkraft (främst diesel och gasturbiner) somfinns dels inte är tillräcklig, dels inte fungerar.I vissa fall kopplades den helt enkelt inte in pågrund av oklara rutiner.Som tidigare redovisats har regeringen låtit göraolika utredningar om den svenska leveranssäkerhetenoch hur denna kan förbättras. Såväl Svenska kraftnätsom har genomfört utredningar påområdet. Regeringen har dock inte vidtagit deåtgärder som vore önskvärda för att motverka dennatyp av händelser.Det är vår uppfattning att regeringen måste ta ettstörre ansvar för de strömavbrott som sker. Desenaste årens händelser visar med önskvärd tydlighetatt säkerheten i det svenska elsystemet måsteförbättras. Vi menar i likhet med vad som anförs imotion 2003/04:N413 (kd) att regeringen mergenomgripande bör utreda driftsäkerheten ielsystemet och återkomma med förslag till riksdagenom hur den kan förbättras. Härutöver anser vi attregeringen bör granska om den begränsadeproduktionskapaciteten i och brister iöverföringskapaciteten till och från harbidragit till strömavbrotten.Därtill bör regeringen i enlighet med vad somovan anförs och det som sägs i motion 2003/04:N324(fp) tillse att samtliga kommuners reservkapacitetvid eventuella strömavbrott ses över.Med det anförda tillstyrks nämnda motioner iberörda delar. Övriga här aktuella motioner avstyrksi motsvarande delar.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Naturgas (punkt 5)av ().Beträffande naturgasens framtid i harutskottet påpekat att det inte är aktuellt med någonstorskalig introduktion av naturgas i . Jagvill i det sammanhanget understryka att jag intekommer att medverka till att naturgasen eller någotannat fossilt bränsle ges någon form av ekonomisktstöd eller att en ökad naturgasanvändning uppmuntraspå något annat sätt av statsmakterna. Alla ickeuthålliga energikällor måste förr eller senareavvecklas och till denna kategori hör naturgasen(eller fossilgasen som den rätteligen bör benämnas).Med den utgångspunkten är det, enligt min mening,oacceptabelt med investeringar i dyr infrastrukturför naturgasdistribution. Det skulle bli som medkärnkraften, dvs. att man bygger fast sig i enlångsiktigt ohållbar lösning. Trotsavvecklingsbeslut tycks det vara näst intillomöjligt för regeringen att avveckla kärnkraften.Samma problem uppkommer den dag naturgasen skallfasas ut. Stora infrastrukturinvesteringar är utantvekan svåra att backa ur även om det inte är statensom har stått för investeringskostnaden. Det blirdyrt ändå om regeringen tvingas ta till tvångsmedel.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(punkt 13)av Per (), () och Anne-MariePålsson (m).Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken skallvara att möjliggöra ökad tillväxt, att människorskall kunna leva på sin lön och stärkt trygghet.Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måsteminskas genom att sjukvård och rehabiliteringförbättras. Detta kräver bl.a. en målmedvetenpolitik för ett ökat arbetsutbud, rejäla satsningarpå kunskap och forskning samt påtagligaförbättringar av klimatet för företagande. För attmöjliggöra allt detta krävs en politik sominnehåller lägre skatter för både löntagare ochföretagare, en skärpning av bidragssystemen,avregleringar och ökad konkurrens och en ökadtrygghet för och stärkt självkänsla hos medborgarna.Våra förslag skall var trygga, väl sammanhållnaoch syfta till att skapa de bästa förutsättningarnaför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Vivill att fler, inte färre, kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenoch självkänslan ökar också genom att hushållen fåren större ekonomisk självständighet. Friheten ochrättigheten att välja bidrar både till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare. värnarvi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttryggt sätt kunna genomföra de uppgifter som skallvara gemensamma. Exempelvis tillförs betydanderesurser för att bryta den ökade sjukfrånvaron ochde ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk präglas av ordningoch reda och skall ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Eftersom riksdagensmajoritet har beslutat om ramarför de olika utgiftsområdena i enlighet medfinansutskottets förslag och därmed valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 21 Energi.I det följande redovisar vi i korthet det moderataalternativet till politik inom utgiftsområde 21. Denanslagsfördelning inom utgiftsområdet som viförordat redovisas i motionerna 2003/04:Fi239 (m)och 2003/04:N389 (m) samt framgår av bilaga 2. Våraprincipiella uppfattningar framgår av vårareservationer i detta betänkande, bl.a. undermomenten Allmän inriktning av energipolitiken ochKärnkraften. Synen på vilka anslag som bör anvisasför energipolitiska ändamål bygger på deprincipiella utgångspunkter som Moderatasamlingspartiet anser bör gälla för energipolitikenoch framgår av motion 2003/04:N342 (m). Sammanlagthar vi föreslagit med anförda motiveringar underberörda anslag i detta betänkande en minskning avramen för utgiftsområde 21 Energi med ca 382miljoner kronor.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(punkt 13)av () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2004innebär i sina huvuddrag strategiskaskattesänkningar på arbete och företagande inomramen för en ansvarsfull budgetpolitik. Syftet äratt uppnå en långsiktig och uthållig tillväxt. Vårautgiftsökningar avser främst förbättringar inomhälsovård, sjukvård och social omsorg, rättsväsendetoch ökat internationellt bistånd.Folkpartiets förslag till utgiftsram förutgiftsområde 21 Energi har emellertid avvisats ibudgetprocessens första steg. Då vårt budgetförslagär en helhet är det inte meningsfullt att delta ifördelningen på anslag inom utgiftsområdet. Viväljer således att inte delta i utskottets beslutavseende moment 13 om anslag m.m. inom det aktuellautgiftsområdet för budgetåret 2004.När det gäller energiområdet menar vi att godtillgång på energi är en förutsättning för välstånd.Det svenska energisystemet bör successivt ställas omtill att bli ekologiskt hållbart. Det långsiktigamålet är att såväl fossilt bränsle som kärnkraftskall fasas ut ur energisystemet och ersättas avekologiskt hållbara energikällor. Omställningen avenergisystemet måste dock ske med hänsyn tillSveriges behov av tillväxt och ökad sysselsättning.Folkpartiet anser därför att kärnkraften skallutnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiskalivslängd. Vi säger därför nej till regeringens, ochdess stödpartiers, förtida stängning avkärnkraftverket i . I det fall det framövervisar sig nödvändigt för att trygga den svenskaenergiförsörjningen och miljön kan vi även tänka ossen utbyggnad av kärnkraften. Vi oroar oss övereffekterna av att koldioxidutsläppen ökar som enföljd av avställningen av , vilket isin tur medfört en ökad import av el från kolbaseradproduktion i . Det är därför av största viktatt en omfattande miljökonsekvensbeskrivning avavvecklingen görs, för att belysa konsekvenserna påsåväl kort som lång sikt. Därtill behöverutsläppsstatistiken förbättras då den inte geren rättvisande bild. Regeringen bör, som vi tidigareanfört, åläggas att även redovisa dekoldioxidutsläpp som genereras vid elproduktion iutländska kolkraftverk vid elimport till Sverige.Våra principiella uppfattningar framgår av dereservationer vi gjort i detta betänkande, bl.a.under momenten Allmän inriktning av energipolitikenoch Kärnkraften. Det är mot denna bakgrund somFolkpartiet i motion 2003/04: Fi240 med anfördamotiveringar under berörda anslag i detta betänkande har föreslagit en sammanlagd minskning av ramenför utgiftsområde 21 Energi med 904 miljoner kronorår 2004. Den anslagsfördelning som vi förordat inomutgiftsområdet framgår även av bilaga 2.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(punkt 13)av ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än denSocialdemokraterna och dess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerför minskad ohälsa, förbättrad lönebildning ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande.Därtill bör infrastrukturen och de långsiktigaförutsättningarna för ett ökat bostadsbyggandekraftigt förbättras. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skall kunnaöka i en sådan utsträckning att välfärden tryggasför alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måstegöras mer flexibel och där de rekordhöga sjuktalenmåste mötas med en kraftigt förbättradrehabilitering, förebyggande åtgärder och enförbättrad arbetsmiljö. Det handlar om skatterna påarbete och företagande som måste sänkas och på siktanpassas till omvärldens lägre skattetryck. Dethandlar om det svenska konkurrenstrycket som måsteförbättras. Vidare måste den offentliga sektornförnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalens kompetensoch idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas ochinfrastrukturen förbättras. Kristdemokraternasekonomiska politik sammanfattas i motion2003/04:Fi241.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthållig tillväxt pååtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympande skattebaseroch där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.