bet · GQ01FIU19 · 2003-05-27 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn SammanfattningI betänkandet behandlar finansutskottet regeringens skrivelse2002/03:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. I skrivelsenlämnar regeringen en översiktlig redovisning av verksamheternaoch ekonomin i kommuner och landsting. Redovisningen av verksamheternasträcker sig i huvudsak , och den ekonomiska redovisningentill 2002.Utskottet vill framhålla att den årliga skrivelsen om utvecklingeninom den kommunala sektorn är ett viktigt inslag i återrapporteringenav resultatinformation till riksdagen.I betänkandet behandlar utskottet 4 kommittémotioner med 32 yrkandensom väckts med anledning av skrivelsen, samt 14 motioner medsammanlagt 22 yrkanden från den allmänna motionstiden . Ibetänkandet behandlas också ett motionsyrkande som väckts medanledning av skrivelse 2002/03:RR4. Utskottet behandlar också 3yrkanden års ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100)samt 3 motionsyrkanden som väckts med anledning av dessa. Utskottettillstyrker propositionens förslag och avstyrker samtligamotionsyrkanden.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna.I betänkandet finns 29 reservationer och 2 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger regeringens skrivelse 2002/03:102 tillhandlingarna.2. Tillfälligt sysselsättningsstöd bifaller proposition 2002/03:100 punkt 8 ochavslår motionerna 2002/03:Fi14 yrkande 4, 2002/03:Fi15 yrkande 9 och2002/03:Fi17 yrkande 7.Reservation 1 (m, c)Reservation 2 (fp)3. Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster antar regeringens förslag till lag om beräkningav viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m.Därmed bifaller proposition 2002/03:100 punkt 7.4. Maxtaxa inom barnomsorgen bifaller proposition 2002/03:100 punkt 6.5. Utjämningssystemet avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 4,2002/03:Fi25 yrkande 3, 2002/03:Fi26 yrkande 4, 2002/03:Fi27 yrkandena11 och 12 och 2002/03:Fi206 yrkande 1.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)6. Pengsystem och alternativa driftsformer avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 5,2002/03:Fi25 yrkande 7, 2002/03:Fi26 yrkandena 2 och 5, 2002/03:Fi27yrkandena 1 och 8, 2002/03:Fi284 yrkande 7 och 2002/03:N397 yrkandena23-25.Reservation 7 (m)Reservation 8 (fp)Reservation 9 (kd)Reservation 10 (c)7. avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 2,2002/03:Fi25 yrkande 5, 2002/03:Fi26 yrkande 1 och 2002/03:Fi284yrkandena 2 och 3.Reservation 11 (m, kd, c)8. näringsverksamhet avslår motionerna 2002/03:Fi236 yrkande 5,2002/03:Fi270 yrkandena 1, 2 och 4 och 2002/03:Fi285 yrkande 2.Reservation 12 (m, fp)Reservation 13 (kd)9. Konkurrensneutralitet avslår motionerna 2002/03:Fi278 yrkande 4,2002/03:Fi285 yrkande 5, 2002/03:Sk202, 2002/03:Sk212, 2002/03:Sk417yrkande 20, 2002/03:So452 yrkande 3, 2002/03:N306 yrkande 22 och2002/03:N396 yrkande 12.Reservation 14 (m, kd)Reservation 15 (fp, c)10. Sammanhållningspolitiken avslår motion 2002/03:Fi25 yrkande 8.Reservation 16 (c)11. Finansieringsprincipen och statsbidragen avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkandena 3 och 6,2002/03:Fi25 yrkandena 1 och 4 och 2002/03:So11 yrkande 3.Reservation 17 (kd, c)12. Civilstånd och tjänstepension avslår motion 2002/03:Fi282.13. Insatser för personer med funktionshinder avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 8,2002/03:Fi25 yrkande 6 och 2002/03:Fi27 yrkande 2.Reservation 18 (m, fp)Reservation 19 (kd, c)14. Personal i skolan avslår motion 2002/03:Fi27 yrkande 6.Reservation 20 (fp)15. fastighetsavgift avslår motion 2002/03:Fi24 yrkande 1.Reservation 21 (kd)16. Balanskravet för kommunerna avslår motionerna 2002/03:Fi27 yrkande 10 och2002/03:Fi270 yrkande 3.Reservation 22 (fp)17. Kommunernas skattebas avslår motion 2002/03:Fi25 yrkande 2.Reservation 23 (c)18. Hälsoförsäkring avslår motion 2002/03:Fi26 yrkande 3.Reservation 24 (m)19. Allmän förskola avslår motion 2002/03:Fi27 yrkande 7.Reservation 25 (fp)20. Missbrukarvård avslår motion 2002/03:Fi27 yrkande 3.Reservation 26 (fp)21. Kommuner och landsting som arbetsgivare avslår motion 2002/03:Fi27 yrkande 5.Reservation 27 (fp)22. Folkhälsoarbetet avslår motion 2002/03:Fi27 yrkande 9.Reservation 28 (fp)23. Kostnaderna för socialbidrag avslår motion 2002/03:Fi27 yrkande 4.Reservation 29 (fp)den 27 maj 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), HansHoff (s), (), (), (),(), (), (), Per-OlofSvensson (s) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar finansutskottet följande förslag:Regeringens skrivelse 2002/03:102 Utvecklingen inom den kommunalasektorn samt de motioner som väckts med anledning av skrivelsen(bilaga 1).Proposition 2002/03:100 yrkandena 6-8 samt de motionsyrkanden somväckts med anledning av dessa förslag (bilaga 1).Motionsyrkanden från den allmänna motionstiden (bilaga 1).Ett motionsyrkande som väckts med anledning av revisorersskrivelse 2002/03:RR4, angående nationella mål i kommunernasäldreomsorg.Regeringens förslag i proposition 2002/03:100 punkt 7 om lag omberäkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 2005 årstaxering, m.m. (bilaga 2).Yttranden från andra utskottYttranden över skrivelsen samt över motioner i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde har inkommit frånsocialutskottet (2002/03:SoU4y).utbildningsutskottet (2002/03:UbU2y)Yttrandena återfinns i bilagorna 3 och 4.Utskottets överväganden1 Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektornUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse2002/03:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna.Regeringens skrivelseRiksdagen har uttalat sig om betydelsen av en välfungerande uppföljning av den kommunala sektorn. Regeringens årligaskrivelse, Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör med sinövergripande redovisning av läget i kommunsektorn ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation till riksdagen.Redovisningen av de olika kommunala verksamheterna avser i huvudsakförhållandena . Den ekonomiska redovisningen sträcker sigdock fram till 2002.Den positiva resultatutvecklingen för kommunsektorn som pågick från1996 till 2000 bröts genom en viss resultatförsämring 2001. Mellan2001 och 2002 försämrades resultatet ytterligare. Nettokostnadernaökade i jämn takt 1998-2000 med ca . Åren2001 och 2002 var dock kostnadsökningarna ca perår. Kraftiga löneökningar, ökade kostnader för pensioner ochavtalsförsäkringar är några förklaringar till de ökade kostnaderna.Även ökningen av sjukfrånvaron bidrog till att höja kostnaderna. Under2002 utvecklades kommunsektorns skatteintäkter svagt eftersomskatteunderlaget minskade till följd av lägre sysselsättning.Kommunernas ekonomiska resultat uppgår enligt preliminärauppgifter till , vilket är en försämring sedan2001 med . Räknas de extraordinära posterna bortuppgår resultatet till . var motsvarandesiffra 4,7 miljarder kronor.Antalet kommuner med överskott ökade betydligt ,från ca 80 till ca 200. Det finns dock fortfarande ett stort antalkommuner som har ekonomiska svårigheter och antalet kommuner medunderskott ökade något . Den kommungrupp som uppvisar bästresultat 2002 är storstäder, men även landsbygdskommuner ochglesbygdkommuner har sammantaget ett positivt resultat, vilket är enklar förbättring . Detta kan bero på attbefolkningsminskningen stannat av i många av dessa kommuner. Denkommungrupp som uppvisar sämst resultat är förortskommunerna, somockså försämrat sina resultat sedan 2001.Landstingssektorn har uppvisat underskott , ochlandstingens resultat försämrades liksom kommunernas 2002. Landstingenuppvisade ett underskott på 2002, vilket var enförsämring med ca innan. hadehälften av landstingen ekonomisk balans, men 2002 var det endast femlandsting som hade överskott i sin ekonomi. och , medca 3 miljoner invånare svarade för av landstingssektornssamlade underskott.I skrivelsen görs en kortfattad beskrivning av omfördelningseffekternaav utjämningssystemet. Kommuner och lansting med en skattekraft som ärlägre än genomsnittet och/eller som har sämre strukturellaförutsättningar erhåller ett utjämningsbidrag från staten. Motsvarandeavdrag görs från kommuner och landsting som har högre skattekraft ängenomsnittet eller bättre strukturella förutsättningar. Omfördelningeninom inkomstutjämningen blir då något förenklat frånstorstadsregionerna till övriga kommuner, medan omfördelningen ikostnadsutjämningen är mer komplicerad att beskriva. Den sammanlagdaomfördelningen i utjämningssystemet dvs. både kostnads- ochinkomstutjämningen, innebär att det är kommunerna i somsammantaget betalar en avgift som uppgår till ca 15 miljarder kronor.Det finns dock kommuner i som sammantaget får ettbidrag och kommuner i övriga landet som sammantaget får betala enavgift. tillsatte regeringen en parlamentariskkommitté för att utreda vissa frågor rörande det kommunalastatsbidrags- och utjämningssystemet (dir. 2001:73). Den ska bl.a.analysera hur kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskningska kunna upprätthålla en likvärdig verksamhet med övriga kommuner ochlandsting. Dessutom ska utredningen se över möjligheterna att förenklasystemet och se över hur intäktsförändringar för enskilda kommuner ochlandsting till följd av ändringar i statsbidrags- ochutjämningssystemet ska hanteras. Uppdraget ska redovisastill regeringen i oktober 2003.Sysselsättningen i kommuner och landsting var som högst 1991 ochminskade . har sysselsättningen ökat med ca40 000 årsarbetare. Kommunernas och landstingens köp av tjänster harökat vilket påverkar antalet anställda i kommuner ochlandsting utan att påverka verksamhetens omfattning. Ökningen sedan1997 av köpta tjänster motsvarar ca 30 000-40 000 årsarbetare.Ökningen av sjukfrånvaron har varit särskilt stor ikommuner och landsting. En orsak till detta kan vara skillnader iålders- och könsfördelningen mellan olika sektorer. Kommunförbundetuppskattar att ungefär hälften av den ökade differensen beror på dessafaktorer. Den stora skillnaden mellan sektorerna skulle kunna bero påandra faktorer som på verkar sjuktalen t.ex. ändrade attityder tillsjukskrivning, arbetsmiljöfaktorer och rehabiliteringsarbetetsframgång. Sjukfrånvaron uppvisar också stora regionala skillnader. (SOU 2002:5) finner skillnaderna anmärkningsvärdaoch anser att de sannolika förklaringarna ligger i traditioner ochinställning till sjukskrivning som ett försörjningsmedel, både blandmedborgare, läkare och försäkringskassor. Det finns emellertidkommuner i där sjuktalen är bland de lägsta i landet.Skillnaderna i sjuktalen indikerar att de går att påverka med meraktiva åtgärder i samverkan mellan arbetsgivare, ochhälso- och sjukvården.Skrivelsen innehåller vid sidan av presentationen av kommunsektornsekonomi också en genomgång av de olika kommunala verksamheterna.Regeringen skriver att kvaliteten och innehållet inom hälso- ochsjukvården är hög, och att såväl tillgängligheten som kvaliteten harförbättrats trots den svaga ekonomiska utvecklingen framför allt underförsta halvan av . har det skett storaomfördelningar av resurserna inom vården. Det har skett en övergångfrån sluten till öppen vård. Antalet patienter inom den slutna vårdenhar blivit färre men de har blivit alltmer vårdtunga ochresurskrävande.Vad gäller äldreomsorgen skriver regeringen att den offentligaomsorgens insatser främst riktas till ensamboende äldre med stortvårdbehov vilket innebär att anhöriga fått ta ett större ansvar för enväxande grupp med mindre omfattande vårdbehov. Samtliga kommuner harunder utvecklat stödformer för anhöriga med hjälpav statliga stimulansbidrag. Samverkan mellan kommuner och landstinginom äldrevården fortsätter att utvecklas. De insatser som hittillsgenomförts har dock inte varit tillräckliga för att avhjälpa bristernai det medicinska omhändertagandet av dem som har hemsjukvård eller bori särskilda boendeformer. Det är därför viktigt att de åtgärder somanges i de lokala handlingsplanerna genomförs.Sedan prisregleringarna på tandvård avskaffades 1999 har priserna ökatmycket kraftigt, med , och det finns stora skillnader mellanolika landsting. Någon entydig förklaring till detta har interedovisats. genomförde 2002 en översyn avtandvårdspriserna i både folktandvården och den privata tandvården.Analysen av undersökningen var dock inte färdig för att ingå iregeringens skrivelse.Antalet personer med stöd enligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS), ökade med 1 500 personertill 48 600 personer. Uppgifter från SCB:s sammanställning avkommunernas räkenskapssammandrag visar en total kostnad om25,för insatser till funktionshindrade (30,4miljarder kronor inklusive statens ersättning förassistansersättning). Detta är en ökning med 1,8 miljarder (2,5miljarder) jämfört med . Den största ökningen gäller dock personersom beviljas assistansersättning enligt . Den gruppen ökade fråndecember 2000 till med 1 165 personer till 10 849personer. Ökningen beror främst på att personer sedan den 1juli 2001 har rätt att behålla assistansersättningen om de haft sådanföre 65-årsdagen. Det finns problem i kommunerna främst med att ordnasärskilt boende för funktionshindrade.Antalet socialbidragstagare fortsätter att minska och är nu nere på1991 års nivå. En viktig förklaring till detta är att arbetslöshetenminskat . Det är första gången sedan börjanav som samtliga komponenter, antalet bidragstagare,bidragsperiodens längd samt genomsnittligt bidrag per hushåll, bidrartill minskningen.Ett sätt att bedöma kvaliteten inom förskolan är att undersökapersonalens, föräldrarnas eller andra intressenters uppfattning omverksamheten. startade en omfattande utvärdering avkvaliteten i förskolan. Resultaten av utvärderingen presenteras hösten2003, men tidigare studier pekar på att den pedagogiska kvaliteten ärhög. Antalet barn i förskolan ökade enligt förstauppföljning av maxtaxereformen, som presenterades , medknappt 19 000 barn. Av dessa hade ca 15 000 barn en föräldraledigförälder. Det större antalet barn har dock inte påverkat storleken påbarngrupperna. Den genomsnittliga barngruppen bestod av17,5 barn. Barngruppernas storlek har ökat men harenligt studie varit oförändrad de senaste två åren.Personaltätheten inom förskolan varierar kraftigt mellan kommunerna,från 3,1 till 8,6 barn per årsarbetare.Förskoleklassen är en egen skolform för sexåringar. Deltagandet ärfrivilligt men kommunerna är skyliga att tillhandahålla platser.Andelen inskrivna barn /03 var . Skolverketsutvärdering av införandet av förskoleklassen visade bl.a. attförskoleklassen i många fall hade tagit över grundskolansämnesinriktade kunskapssyn och att den i det närmaste fungerar som ettförsta år i den påföljande grundskolan.Antalet elever i har ökat och /03 drygt 1 miljon elever. Av dessa gick i friståendeskolor. Andelen elever som gick ut medbehörighet att läsa vidare på ett nationellt program på gymnasieskolanvar , vilket var oförändrat . Nästan var fjärde elevblev dock inte godkänd i alla ämnen, även det oförändrat sedan 2001.Lärartätheten, beräknad som antalet lärare per 100 elever uppgick2002/03 till 7,9 vilket är mer än föregående läsår. Av lärarna hade81 % pedagogisk utbildning, en viss minskning . Skolverketsuppföljning av de särskilda medlen som satsats för att ökalärartätheten i skolan visar att fler lärare har anställts, särskilt igrundskolan. Nästan 3 000 heltidtjänster tillkom under det förstaåret.Våren 2002 gick av eleverna ut årskurs 3 i gymnasieskolan medslutbetyg, vilket är en ökning sedan föregående läsår. Avdessa elever hade grundläggande behörighet för universitets- ochhögskolestudier. Andelen ungdomar som börjar på högskolan har nästan fördubblats , från 22 till40 %. /03 tjänstgjorde drygt 26 000 lärare igymnasieskolan, vilket var en ökning från föregående år.Andelen pedagogiskt utbildade lärare minskade något från föregåendeår, till 78 %.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att den årliga skrivelsen om utvecklingeninom den kommunala sektorn är ett viktigt inslag i återrapporteringenav resultatinformation till . Skrivelsen ger enligtutskottets uppfattning en bred och fyllig beskrivning av utvecklingeni kommunsektorn och pekar såväl på områden med goda förhållanden i denkommunala verksamheten och ekonomin, som på områden som kräverförbättringar.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse2002/03:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna.2 Tillfälligt sysselsättningsstödUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag i den ekonomiskavårpropositionen att förstärka det tillfälliga sysselsättningsstödet2003 och förlänga det till 2004. Därmed tillstyrker utskottetproposition /03:100 yrkande 8 och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena. Jämför reservationerna 1 (m, c) och 2 (fp).Regeringens förslagEtt tillfälligt sysselsättningsstöd, bestående av ett generellt stödoch ett nyanställningsstöd, infördes (bet. 2001/02:FiU26).Stödet beslutas av efter ansökan av kommuner ochlandsting, och tillgodoförs genom kreditering av skattekonto. För 2002lämnas generellt stöd med ett belopp som motsvarar avlönekostnadsunderlaget . fattade beslutom att förlänga stödet till 2003 (bet. 2002/03:FiU3). Mot bakgrund avde försämrade ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landstingföreslår regeringen nu att det generella sysselsättningsstödet börförstärkas och förlängas till 2004 (yrkande 8). För 2003föreslås det generella stödet ökas med . För 2004föreslås stödet enbart utgå i form av ett generellt stöd så att ävenkommuner och landsting som kan behöva minska kostnaderna får del avhela stödet. För att upprätthålla konkurrensneutraliteten i valetmellan att bedriva verksamheten i egen regi eller på entreprenad bören andel av kommunernas och landstingens kostnader för köpt verksamhetliksom tidigare ingå i underlaget för stödet. kommer helastödet att utgå som ett generellt stöd och uppgå till 3 miljarderkronor.MotionernaI motion Fi14 av m.fl. (m) avvisas regeringens förslag attförstärka det tillfälliga sysselsättningsstödet och förlängadet till 2004 (yrkande 4).Lars m.fl. (fp) föreslår i motion Fi15 att regeringensförslag ska avvisas och att begär att regeringen i budgetenför 2004 presenterar ett förslag inom ramen för utgiftsområde 25,Allmänna bidrag till kommuner och landsting (yrkande 9).Maud m.fl. (c) avvisar i motion Fi17 regeringens förslageftersom kommunerna behöver långsiktiga spelregler (yrkande 7).Tillfälliga stöd löser inga problem, anser motionärerna.Finansutskottets ställningstagandeKommunsektorns ekonomiska situation är ansträngd. Enligt Folkpartietsmotion kommer också den förlängda sjuklöneperioden från den 1 juli2003 att påverka kommunernas ekonomi negativt. Konsumtionsutgifternahar ökat kraftigt som skatteunderlaget inte ökati samma takt. var kommunsektorns finansiella sparande -8miljarder kronor. beräknas det finansiella sparandet, främst tackvare höjda skattesatser, till . Inkomstökningenberäknas emellertid dämpas betydligt 2004. Det finansiella sparandetför 2004 beräknas, trots en försiktig utgiftsökning, till -6 miljarderkronor.Mot bakgrund av den besvärliga ekonomiska situationen i kommuner ochlandsting, som finansutskottet tidigare berört, ställer sigfinansutskottet bakom regeringens förslag att förlänga det tillfälligasysselsättningsstödet för . ställer sig ävenbakom regeringens förslag om att förstärka det tillfälligasysselsättningsstödet med för år 2003.Med det anförda tillstyrker finansutskottet regeringens förslag,proposition 2002/03:100 yrkande 8 och avslår motionerna Fi14 (m)yrkande 4, Fi15 (fp) yrkande 9 samt Fi17 (c) yrkande 7.3 Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomsterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att låta det fasta beloppetpå vid beskattning av förvärvsinkomster, den s.k. 200-kronan,utgöra en inkomstskatt även vid taxering, dvs.avseende 2004. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2002/03: 100yrkande 7.Regeringens förslagInkomstskatt på förvärvsinkomster utgår bl.a. med ett fast belopp på200 kr, den s.k. 200-kronan. 1999 beslutades att detta belopp inte skautgöra en statlig, utan , inkomstskatt. Syftet har varit attstärka kommunernas och landstingens ekonomi. Regeringen föreslår attdenna skatt även 2004 ska utgöra en inkomstskatt.Lagförslaget är utformat på samma sätt som tidigare förslag om att200-kronan ska vara en inkomstskatt i stället för en statlig.Förslaget innebär att kommunsektorns ekonomi förstärks med 1,3miljarder kronor 2004.Finansutskottets ställningstagandeI syfte att stärka kommunernas och landstingens ekonomi har denstatliga skatten på förvärvsinkomster, som utgår med ett fast belopppå , beslutats utgöra en skatt. Utskottetanser, mot bakgrund av kommunsektorns ansträngda ekonomi, att det ärväl motiverat att den s.k. 200-kronan beslutas utgöra en kommunalinkomstskatt även under 2004.Med det anförda tillstyrker finansutskottet regeringens förslag,proposition 2002/03:100 yrkande 7.4 Maxtaxa inom barnomsorgenUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom regeringes förslag till en höjning av dehögsta avgifterna inom maxtaxan för barnomsorg. Utskottet tillstyrkerdärmed regeringens förslag, prop. 2002/03:100 yrkande 6. Jämförsärskilt yttrande 1 (m, kd, c).Regeringens förslagFör att begränsa statens utgifter föreslår regeringen att de högstaavgifterna i maxtaxan inom barnomsorgen höjs fr.o.m. den 1 januari2004. För att statsbidrag ska lämnas ska avgiften iförskoleverksamheten (förskola och familjedaghem) vara högst tre, två,och en procent av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första,andra, respektive tredje barnet i familjen. Avgiften får dock inteöverstiga 1 260, 840 och för det första, andrarespektive tredje barnet i förskoleverksamheten.I skolbarnsomsorgen får avgiften vara högst två, en, och enprocent av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra,respektive tredje barnet i familjen för att statsbidrag ska lämnas.Avgiften får dock inte överstiga för det första, och420 kr för det andra respektive tredje barnet iskolbarnomsorgen.Förslaget innebär att avgifterna höjs för hushåll med avgiftsgrundandeinkomster . Eftersom de höjda avgifternainnebär möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna avserregeringen att sänka det statsbidrag som lämnas till kommuner somtillämpar maxtaxan med från 2004.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom regeringes förslag till en höjningav de högsta avgifterna inom maxtaxan för barnomsorg. Utskottettillstyrker därmed regeringens förslag, proposition 2002/03:100yrkande 6.5 UtjämningssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden om attutjämningssystemet för kommuner och landsting ska förändras, utredaseller avskaffas. Jämför reservationerna 3 (m), 4 (fp), 5 (kd) och 6(c).MotionernaI motion Fi24 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeom att reformera utjämningssystemet för kommuner och landsting(yrkande 4). En invånare i ska kunna få lika god sjukvård ochkommunal service oavsett var han eller hon bor. Rimliga skillnader iservicenivå, effektivitet och skattesats ska inte kompenseras, utanavgöras genom kommunalvalen. Motionärerna är kritiska till attutjämningen är inomkommunal och tillväxthämmande. Systemet är enligtmotionärernas uppfattning heller inte i enlighet med grundlagensintentioner om den kommunala självstyrelsen.I motion Fi25 av m.fl. (c) anförs att alla medborgare har rätttill likvärdig tillgång till skola, vård och omsorg. En väl fungerandekommunal skatteutjämning bidrar till att en grundläggande service ochförutsättningar för tillväxt kan komma hela landet till del. Detnuvarande systemet fungerar generellt sett bra men det nuvarandesystemets tekniska konstruktion kan ibland leda till effekter som kananses tillväxthämmande.