bet · GQ01UU11 · 2003-05-06 00:00:00 — Verksamheten inom andra halvåret 2001och SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /03:81 Redogörelse för verksamheteninom m.m. och samt redogörelsernatill 2001/02:ER1 respektive 2002/03:ER1från delegation vid Europarådetsparlamentariska församling.I betänkandet behandlas även en motion som harväckts med anledning av skrivelsen samt ytterligareen motion som har väckts med anledning avredogörelse /03:ER1. Motionsyrkandena tar uppEuropadomstolens fortsatt svåra arbetssituation samtfrågor om människohandel och diskriminering på grundav sexuell läggning.Utskottet föreslår att skrivelsen ochredogörelserna läggs till handlingarna. Motionernaavstyrks.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. resurserRiksdagen avslår motion 2002/03:U2.2. Frågor om människohandelRiksdagen avslår motion 2002/03:U4 yrkandena 1och 2.3. Diskriminering på grund av sexuellläggningRiksdagen avslår motion 2002/03:U4 yrkande 3.4. Regeringens skrivelse 2002/03:81Redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté m.m. och under år 2002Riksdagen lägger skrivelse 2002/03:81Redogörelse för verksamheten inom m.m. ochunder till handlingarna.5. Redogörelser till riksdagen2001/02:ER1 och 2002/03:ER1 Från Sverigesdelegation vid Euoparådets parlamentariskaförsamlingRiksdagen lägger redogörelserna /02:ER1 och2002/03:ER1 Från delegation vidEuoparådets parlamentariska församling tillhandlingarna.Stockholm den 6 maj 2003På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), BirgittaAhlqvist (s), (), (), (), (), AgneHansson (c), (), (), (), () ochKaj ().2002/03UU11Redogörelse för ärendetSkrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse förverksamheten inom ministerkommittéandra och vilken ocksåomfattar samarbetsprogrammen för demokratiskutveckling och budget.Utöver ministerkommitténs verksamhet redovisas ocksåfrågor rörande och dessövervakningsorgan, arbetet inom ramen förverksamhetsprogrammen, mänskliga rättigheter ochdemokratifrågor, sociala frågor, kulturfrågor ochkulturell mångfald samt samarbetet inom ramen förpartsavtalen.Det huvudsakliga innehållet iredogörelserna från Sverigesdelegation vid Europarådetsparlamentariska församlingI redogörelserna redovisar delegation vidEuroparådets parlamentariska församling Europarådetsroll i det europeiska samarbetet, denparlamentariska församlingens verksamhet under 2001och 2002 samt den svenska representationen. Vidareredovisas huvudområdena för församlingens verksamhetvilka är granskning av hur medlemsländerna uppfyllersina åtaganden, politiska frågor, juridiska frågoroch mänskliga rättigheter, ekonomi och utveckling,sociala frågor, hälso- och familjefrågor, kultur,vetenskap och utbildning, befolknings- ochflyktingfrågor, jordbruk och miljö samt jämställdhetmellan kvinnor och män. Till redogörelserna harfogats en förteckning över församlingens beslut.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att har en centraluppgift när det gäller att främja respekten för demänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatensprinciper och därmed också för att förebygga väpnadekonflikter. Det är utskottets uppfattning attEuroparådet, med sin breda medlemskrets och sinomfattande erfarenhet, med sina normer och med sindemokratiska värdegemenskap, även har enviktig roll att spela för en fredlig utveckling. Dekrav på respekt för de mänskliga rättigheterna somställs på medlemsländer utgör också ettkonstruktivt stöd till uppbyggnaden av demokrati ochrättsstat i länderna i , påBalkan samt i södra står fortsatt inför stora utmaningar.Inom de närmaste åren är det utvidgningen av EU ochNato som särskilt kommer att påverka utvecklingeninom . roll och verksamhetmåste därför anpassas. Det innebär behov av reformeroch i vissa fall ökad resurstilldelning. Vidavvägningen av behoven för de olika sektorer därEuroparådet är verksamt bör inställningvara att kärnverksamheten, dvs. främjandet av demänskliga rättigheterna, demokrati samt rättsstatensprinciper, skall prioriteras.Utskottet delar synen på storabetydelse för skyddet av de mänskliga rättigheternaoch behovet av reformer och ökade resurser för atteffektivisera domstolens arbete som det uttrycks imotion 2002/03:U2. Den reform avövervakningssystemet som beskrivits i tidigareskrivelser har inte lett till deteftersträvade resultatet, nämligen att kortahandläggningstiderna för klagomålen enligtEuropakonventionen. Trots det stora antaletmeddelade domar och beslut har målbalansen fortsattatt växa kontinuerligt eftersom intehinner pröva klagomålen i den takt de kommer in. Islutet av 2002 hade över 30 000oavgjorda klagomål. mottogdomstolen drygt 60 000 nya klagomål. En viktiganledning till den kraftigt ökandemåltillströmningen är att blivitalltmer känd i framför allt de senast tillkomnamedlemsstaterna efter . Flestklagomål mot sig har , , ,och Rumänien.I regeringens skrivelse redogörs för det arbetesom redan bedrivs på olika nivåer inom Europarådetför att komma till rätta med den kritiskasituationen och garantera domstolens effektivitet.Enligt regeringen har vissa förbättringaråstadkommits efter att en arbetsgrupp inom domstolenunder ledning av den svenska domaren sin slutrapport . Detpågående reformarbetet kommer också attintensifieras . för mänskliga rättigheter, CDDH, påministerkommitténs uppdrag, , lagtfram ett paket med konkreta och sammanhängandeförslag, både vad gäller åtgärder som kan vidtasutan dröjsmål och vad gäller konventionsändringar.Uppgiften utfördes av en arbetsgrupp under CDDH, dens.k. reflektionsgruppen (CDDH-GDR), där bl.a.Sverige ingår. Arbetet i CDDH under andra halvåret2001 och handlade i hög grad omdomstolsreformen. CDDH:s framlagdaåtgärdsförslag kommer att behandlas vidministerkommitténs möte i iår.Reformarbetet handlar dels om att skall utarbeta rekommendationer, avvilka flera syftar till att integreraEuropakonventionen mer i de inhemskarättsordningarna och därmed minska behovet hosenskilda att klaga till . Dels är detfråga om en del ändringar när det gällerförfarandereglerna i själva konventionen. Enligtuppgifter från har underförhandlingarna ställt sig bakom (ochdelvis initierat) dessa förslag.Utskottet anser att detta arbete måsteuppmärksammas i än högre grad och ges högstaprioritet för att skynda på de nödvändigaförändringarna. Medlemsstaterna är också tämligenense om att det inte räcker med enbart ändringar avdomstolens arbetsmetoder och dess rättegångsreglerutan att det också krävs ändringar iEuropakonventionen för att komma till rätta med denproblematiska situationen. Vad som kan bli aktuelltär ändringar i de processuella reglerna ikonventionen. Att begränsa de redan existeranderättigheterna som tillkommer individen är det intefråga om.Men reformarbetet innebär också ett behov avförstärkta finansiella resurser, och tillhörde länder som gärna hade sett en viss ökning avEuroparådets budget. Utskottet förutsätter attSverige fortsatt och aktivt driver den linjen sommedlem i för perioden 1januari 2002-31 december 2004.Utskottet noterar att efter händelserna den 11september 2001 tillsattes en ny specialistgruppunder CDDH (DH-S-TER) som fick i uppdrag attutarbeta riktlinjer om mänskliga rättigheter sett iperspektivet av kampen mot terrorismen. Arbetetslutfördes snabbt och riktlinjerna kunde antas avministerkommittén . Syftet medriktlinjerna är att de skall tjäna som en påminnelseom att kampen mot terrorismen måste ske medupprätthållande av respekten för demokrati,mänskliga rättigheter och rättsstatens principer.Meningen är att de skall ges en så vid spridning sommöjligt i medlemsstaterna. I har de gjortstillgängliga både för polis- ochåklagarmyndigheterna och för domstolarna.Utskottet delar regeringens uppfattning att behovetav EU-samordning i de utrikespolitiska frågorna harökat i takt med att har utvidgats och ioch med . vill också främjasamarbetet mellan EU och avseendekonfliktförebyggande verksamhet och krishantering.Utskottet vill även uppmärksamma att det underhösten 2001 inrättades en arbetsgrupp under CDDH medföreträdare för sju medlemsstater, däriblandSverige, som hade till uppgift att studera dejuridiska och tekniska förutsättningarna för enanslutning av EG/EU till Europakonventionen.Gruppens slutrapport överlämnades tillministerkommittén . kommit fram till att vissa ändringar iEuropakonventionen skulle bli nödvändiga vid enanslutning. Slutrapporten har gjorts tillgänglig förden arbetsgrupp inom EU:s framtidskonvent som harbehandlat anslutningsfrågan ur EU:s synvinkel.Beträffande yrkanden om människohandeli motion U4 (yrkandena 1 och 2) vill utskottetbetona att det är ytterst angeläget inomEuroparådet och andra internationella organisationersamt även i bilaterala sammanhang verkar förkraftfulla åtgärder i kampen mot alla former avmänniskohandel och att de bakomliggande orsakernatill denna handel uppmärksammas. Utskottet välkomnardärför den nya svenska strategi för bekämpning avmänniskohandel inom det internationellautvecklingssamarbetet som regeringen presenteradeden . Strategin inriktar sig främst påhandel med kvinnor och barn och syftar till att gede svenska ansträngningarna en mer långsiktiginriktning. Fokus ligger på de vanligaste ellervärsta formerna av exploatering som sexuelltutnyttjande, arbetskraftsexploatering och skadligtbarnarbete.Inom har förjämställdhetsfrågor, CDEG, diskuterat möjligheten aven eventuell europeisk konvention motmänniskohandel. Frågan är remitteradtill den straffrättsliga styrkommittén CDPC.Utskottet vill uppmana regeringen att verka för ensådan konvention, under förutsättning att den ejförsvagar befintliga . I sammanhangetkan vidare nämnas att beträffande uppföljningen avrekommendationen om handel med människor försexuella ändamål har kommittén bl.a. annatinformerats om att projekt genomförts i sydöstraEuropa inom ramen för "Task Force on Trafficking inHuman Beings of the Stability Pact for South EastEuropé" med syfte att bygga upp lagstiftning iregionen som kriminaliserar människohandel.Utskottet ser detta arbete som angeläget.I samma motion (yrkande 3) tar motionärerna uppfrågan om att bör verka för att EuropeanCommission against Racism and Intolerance (ECRI)utvidgar sitt mandat till att omfatta arbete motdiskriminering på grund av sexuell läggning.Vid "2nd withNational Human Rights Institutions/4th EuropeanMeeting of National Institutions" i ochBelfast 2002 antogs en resolution som uppmanadeEuroparådets ministerkommitté att, i enlighet medvad också den parlamentariska församlingen beslutatrekommendera, utvidga mandatet för EuropeanCommission against Racism and Intolerance (ECRI)till att också omfatta arbetet mot homofobi.Mot denna bakgrund har (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO),(), ()samt Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning (HomO) hemställt att regeringen tarupp frågan om ECRI:s mandat i och därmed verkar för att mandatetutvidgas i enlighet med resolutionen ochEuroparådets parlamentariska församlingsrekommendation.Enligt uppgift inhämtad från harSveriges representation i instrueratsatt aktivt verka för att frågan om ECRI:s mandatomfattas på det sätt föreslagit, dvs. att ECRI:s mandat ocksåomfattar arbetet mot homofobi.Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslårutskottet att motionerna 2002/03:U2 och 2002/03:U4yrkandena 1-3 lämnas utan åtgärd samt attregeringens skrivelse 2002/03:81 och redogörelserna2001/02:ER1 samt 2002/03:ER1 läggs tillhandlingarna.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsen2002/03:81 Redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté m.m. andra halvåret2001 och överlämnas till riksdagen.Redogörelserna2001/02:ER1 Redogörelse från delegation vidEuroparådets parlamentariska församling överlämnastill riksdagen.2002/03:ER1 Redogörelse från delegation vidEuroparådets parlamentariska församling överlämnastill riksdagen.Följdmotioner2002/03:U2 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att regeringen tarinitiativ till att regeringarna i Europarådettillsammans tillgodoser behov avökade resurser.2002/03:U4 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen iEuroparådet arbetar för att en konvention motmänniskohandel utarbetas och beslutas.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bekämpamänniskohandel.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen iEuroparådet arbetar för att motverkadiskriminering på grund av sexuell läggning.MotionernaI motion 2002/03:U2 (kd) understryker motionärernaEuropadomstolens behov av ökade resurser för attkomma till rätta med dagens enorma arbetsbörda somlett till oacceptabla dröjsmål i rättsprocessen.I motion 2002/03:U4 (fp) yrkandena 1 och 2 betonasvikten av en ökad kamp mot människohandel ochbehovet av en europeisk konvention motmänniskohandel.I motionens yrkande 3 uppmanar motionärerna densvenska regeringen att verka för att mandatet förEuropean Commission against Racism and Intolerance(ECRI) utvidgas till att omfatta arbetet motdiskriminering på grund av sexuell läggning.