bet · GR01FIU2 · 2003-12-04 00:00:00 — Verksamhetenfinansieras fullt ut med avgiftsintäkter.Regeringen föreslår att ska godkänna en i propositionen (avsnitt10.13, punkt 3) redovisad investeringsplan för Statens fastighetsverk.Vidare föreslås att Statens fastighetsverks låneram i Riksgäldskontoretför investeringar i fastigheter ska vara (punkt 1).I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplan för Fastighetsverket.Investeringsplan för 2002-2006Miljoner kronorAv propositionen framgår att dessutom disponerar enlåneram på för att finansiera investeringar ianläggningstillgångar.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet noterar att stora skillnader föreligger mellan den redovisningregeringen lämnade och de nu presenterade uppgifterna.När behandlade motsvarande investeringsplan redovisaderegeringen en prognos över samlade investeringar 2002.Enligt prognosen väntades investeringarna detta år uppgå till 524 miljonerkronor. Som framgår av sammanställningen blev det faktiska utfallet 455miljoner kronor, dvs. trots att återstod av åretöverskattade man investeringarna med . Avvikelsenkommenteras inte i den nu aktuella budgetpropositionen.I den investeringsbudget som godkände angavsinvesteringsvolymen till . räknar regeringen medatt investeringarna detta år ska uppgå till . Om dennabedömning står sig kommer investeringarna att överstiga den av riksdagengodkända planen med , eller . Inte heller tilldenna avvikelse lämnas någon förklaring i propositionen.Beskrivningen i propositionen av pågående och planeradeinvesteringar framstår också som något rapsodisk och saknar helt kopplingtill den redovisade investeringsplanen. Av framställningen framgår intehur stora belopp respektive projekt väntas föra med sig, än mindre vilkaprojekt som förklarar avvikelserna.Ska godkännande av investeringsplan fyllaett meningsfullt syfte måste bakgrundsbeskrivningen till beslutet vara såutformat att det tydligt framgår hur investeringskostnaderna varje årfördelar sig på olika större projekt samt vilka omständigheter som förklarareventuella avvikelser från tidigare redovisade planer. Det innebär inteatt ska ta ställning till varje enskilt projekt. Avsikten medden fördjupade redovisningen ska endast vara att förse med ettbredare beslutsunderlag. Utskottet förutsätter således att regeringen ikommande års budgetpropositioner fördjupar presentationen av Fastighetsverketsinvesteringar i fastigheter.Med denna kommentar tillstyrker utskottet regeringens förslag tillinvesteringsplan för , liksom förslaget attFastighetsverketslåneram för fastighetsinvesteringar ska vara ävennästa år. Därmed tillstyrker utskottet punkterna 1 och 3 i propositionen.FortifikationsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget till investeringsplan för Fortifikationsverketliksom förslaget att verkets låneram för investeringar i mark, anläggningaroch lokaler ska vara nästa år.PropositionenFortifikationsverket är en central förvaltningsmyndighet med uppgift attförvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k.försvarsfastigheter. Verksamheten finansieras fullt ut med avgiftsintäkter.Regeringen föreslår att ska godkänna en i propositionen (avsnitt10.14, punkt 4) redovisad investeringsplan för . Vidareföreslås att låneram i förinvesteringar i mark, anläggningar och lokaler 2004 ska vara 6 200 miljonerkronor (punkt 2). disponerar enmotsvarande låneram på 5 500 miljoner kronor.I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplan förFortifikationsverket.Investeringsplan för 2002-2006Miljoner kronorAv propositionen framgår att 2003 dessutom disponeraren låneram på för att finansiera investeringar ianläggningstillgångar.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag till investeringsplan och låneramför . Det innebär att utskottet tillstyrker punkterna2 och 4 i propositionen.Rörlig kredit för PremiepensionsmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att tilldelas en rörligkredit på för handel med fondandelar.PropositionenI propositionen (avsnitt 18.7) föreslås att regeringen skabemyndigas att tilldela () en särskild, rörligkredit i på högst för att tillgodosePPM:s behov av likviditet i handeln med fondandelar (punkt 6). Kreditenska användas för att täcka ojämna likviditetsflöden i denna handel.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag att Premiepensionsmyndighetenbeviljas en rörlig kredit på högst i Riksgäldskontoretför . Därmed tillstyrker utskottet punkt 6 i propositionen.Riksrevisionens investeringar i anläggningstillgångarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att ges rätt att låna upptill för investeringar i anläggningstillgångar.PropositionenI propositionen (avsnitt 19.1) föreslår styrelsen för attRiksrevisionen ska bemyndigas att få låna högst 45 miljoner kronori Rikgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar (punkt8).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att ges det begärda bemyndigandet.Det innebär att utskottet tillstyrker punkt 8 i propositionen.Regional statistikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om förbättrad regional statistik. mening är det viktigt att det finns en väl utvecklad officiellstatistik på regional nivå. Därför förutsätter utskottet att regeringeni sin fortsatta prövning av SCB:s anslag tar hänsyn till behoven avregional statistik. En stor del av regionstatistiken bör emellertid finansierasav regionala, lokala eller andra intressenter eftersom staten inte kan tapå sig ansvaret för att finansiera alla olika typer av regionala statistiskabehov som finns. Utskottet avstyrker motion N225.MotionenI motion N225 av m.fl. (fp) yrkande 7 menar motionärernaatt bristen på regional statistik är ett hinder för att korrekt kunnamäta integrationen i . Enligt motionärerna bör regeringensnarast återkomma med förslag på en mer pålitlig och utvecklad regionalstatistik i enlighet med det behov som beskrivs i den statliga utredningenom översyn av den ekonomiska statistiken (SOU 2002:118).Finansutskottets ställningstagandeUnder 2000 tillsattes en utredning med uppgift att analysera och granskaden ekonomiska statistiken. I utredningens slutbetänkande (SOU 2002:118)konstateras att det finns ett behov att förbättra och öka kvaliteten avframför allt den övergripande ekonomiska statistiken, men även av denregionala statistiken. SCB har fått knappt 46miljoner kronor extra för ny statistik och förbättring av kvaliteten iredan befintlig statistik. Av dessa medel är en tillfälligresursförstärkning och en tillfälligresursförstärkning för perioden 2003-2005.I januari 2003 överlämnade SCB till regeringen en s.k. fördjupad prövningav den officiella statistiken 2004-2006. I prövningen föreslår SCB attanslagen för den officiella statistiken höjs med 156,1 miljoner kronorfram till 2006. Anslagen för statistik inom området regional utvecklingföreslås öka från 2003 till 2006.Medlen ska enligt SCB bl.a. användas till att förbättra de regionalaräkenskaperna (BRP), öka den regionala fördelningen av företagsstatistiken,utveckla en regional fördelning av statistiken över statsbudgetens utfallsamt utveckla olika regionala tillväxtindikatorer.Enligt utskottets meningen är det viktigt att det finns en god och välutvecklad officiell statistik på regional nivå. Därför förutsätter utskottetatt regeringen i sin fortsatta prövning av SCB:s anslag för den officiellastatistiken tar hänsyn till såväl behoven av att förbättra den övergripandeekonomiska statistiken som behoven av att statistiskt korrekt kunnabeskriva den regionala utvecklingen. är det enligt utskottetsmening viktigt att slå fast att en betydande del av den regionala statistikenmåste finansieras av regionala, lokala eller andra intressenter inom ramenför t.ex. SCB:s avgiftsfinansierade verksamhet. Staten kan inte ta på sigansvaret för att finansiera alla olika typer av regionala statistiskabehov som finns.Med det anförda avstyrker utskottet motion N225 yrkande 7.Finansinspektionens finansieringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att ska få tillgodogörasig samtliga avgiftsinkomster direkt.Jämför reservation 2 (kd).MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi284 yrkande 2 att man ska utreda ominte verksamhet kan finansieras på ett effektivaresätt. Motionärerna välkomnar förslaget i budgetpropositionen som gerinspektionen rätt att disponera över inkomsterna från vissa avgifter förtillstånd och anmälningar hos inspektionen. Detta förslag berör emellertidendast en mindre del av den totala verksamheten, och inspektionen kommerdärför efter ändringen inte att ha de muskler som behövs för att klarasitt uppdrag, påpekar motionärerna. De anser att skages rätt att förfoga över samtliga intäkter för att snabbt kunna anpassasig till en ökad efterfrågan utan att behöva gå omvägen via statsbudgeten.För den kommande treårsperioden föreslår motionärerna inga förändringarav anslaget. De anser emellertid att regeringen bör återkomma med ettförslag som ger utökad rätt att disponera sinaavgiftsinkomster.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i detta betänkande tillstyrkt regeringens förslagatt ska få tillgodogöra sig inkomsterna från de avgifterinspektionen tar ut vid sin prövning av vissa ansökningar och tillstånd.Åtgärden motiveras bl.a. med att inspektionen då lättare kan anpassasina resurser till efterfrågan på denna typ av tjänster.Såväl dessa avgifter som tillsynsavgifter är avoffentligrättslig karaktär. Något motsvarande synsätt kan dock inte anläggaspå inspektionsverksamheten som finansieras med årliga avgifter vars nivåi allmänhet fastställs med en viss procentsats av de granskade institutensbalansomslutning. En anslagsfinansierad inspektionsverksamhet stärkerenligt utskottets mening också oberoende gentemot degranskade myndigheterna.Utskottet avstyrker därför motion Fi284 (kd) yrkande 2.Försäljning av och VasakronanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om försäljning av och bl.a.med motiveringen att bolagen bidrar till konkurrens och mångfald på sinarespektive marknader som bolagen redovisar god avkastning.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c).MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi269 att regeringen skaprivatisera () ochVasakronan.Motionärerna framhåller att genom sitt statliga ägande snedvriderkonkurrensen på bostadslånemarknaden. bedriver utlåning motsäkerheter i såväl flerbostadshus som småhus och bostadsrätter. Företagetsmarknadsandel ligger kring , och företaget är fjärde störstabolåneföretag. De senaste årens ökning av marknadsandelen har enligtmotionärerna bl.a. skett genom osakliga och tvivelaktiga kampanjer. Enligtmotionärerna bör privatiseras. Staten bör inte bedriva verksamhetsom andra kan sköta lika bra eller bättre (yrkande 1).När omvandlades bildades Vasakronanför att förvalta de fastigheter som hade ett värde på den allmännahyresmarknaden. Avsikten var att företaget skulle förvalta främstkontorsfastigheterpå kommersiell basis. Bolaget har snabbt anpassats till marknadens villkor.Företaget är ett stort fastighetsbolag med inriktning på kommersiellalokaler och strategin är att expandera i de starkaste tillväxtregionerna.Samtliga fastigheter i bestånd är fullt konkurrensutsatta,och andelen statliga myndigheter bland hyresgästerna är nere i . Enligtmotionärerna bör inte staten ägna resurser åt verksamhet som andra kansköta lika bra eller bättre. bör därför privatiseras. Enbörsnotering av bolagets aktier skulle också möjliggöra ett aktivt deltagandei den omstrukturering av fastighetsmarknaden som pågår (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning fyller såväl StatensBostadsfinansieringsaktiebolag() som väl sina platser i kretsen av statliga bolag. Debidrar till konkurrens och mångfald på sina respektive marknader samtidigtsom bolagen redovisar god avkastning.Enligt utskottets mening finns det därför ingen anledning att för tillfälletompröva ägarförhållandena i och Vasakronan.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi269 yrkandena 1 och 2.Lokalisering av Expertgruppen för miljöstudierUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att placera den nya kommittén - Expertgruppenför miljöstudier - i med bl.a. motiveringen att kommittén är ettresultat av en omvandling av den Stockholmsbaserade Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi (). När det gäller lokaliseringen avstatliga myndigheter anser dock utskottet att regeringen i större utsträckningän vad som varit fallet bör överväga att placera myndigheterutanför Stockholmsområdet.MotionenI motion N374 av och () anser motionärerna att denmiljöpolitiska myndighet som ersätter Expertgruppen för studier i offentligekonomi, den s.k. , bör placeras i . I finns ,, den startade . Samtliga institutionerbesitter enligt motionärerna en omfattande kompetens inom miljöområdet.Finansutskottets ställningstagandeEfter regeringsbeslut avvecklades Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi () . I samband medavvecklingsbeslutet beslutade regeringen att inrätta en ny kommitté -Expertgruppen för miljöstudier.Enligt uppgifter från pågår nu arbetet med att inrättaden nya kommittén, med avsikten att den ska påbörja sin verksamhet under2004. Kommittén ska i likhet med ha en parlamentariskt sammansattstyrelse om 8-9 personer och ett sekretariat om 2-3 personer. Kommitténska även förfoga över samma mängd budgetmedel som - dvs. runt 5miljoner kronor . Enligt planen ska kommittén placeras i iFinansdepartementets lokaler.Utskottet har ingenting att erinra mot att kommittén placeras i Stockholm.Kommittén är ett resultat av en överenskommelse mellan Socialdemokraterna,de gröna om att omvandla den StockholmsbaseradeESO till en organisation som sysslar med miljöstudier. Kommittén är ocksåi sammanhanget en relativt liten organisation med ett fåtal anställda ochen begränsad budget.På ett mer principiellt plan anser emellertid utskottet att regeringenvid lokalisering av såväl nya som redan befintliga myndigheter, i störreutsträckning än vad som varit fallet, bör överväga att läggamyndigheter utanför . Det är också en uppfattning somriksdagen såväl som företrädare för regeringen gett uttryck för vid fleratillfällen.Utskottet vill erinra om att regeringen beslutade attinrätta en ny intern arbetsgrupp inom - Expertgruppenför samhällsekonomiska studier (ESS). ESS ska arbeta med ungefär sammauppgifter som det nu nedlagda , med den skillnaden att gruppen ävenska studera frågor av samhällsekonomisk betydelse inom den privata sektorn.Med det anförda avstyrker utskottet motion av känslig skärgårdsmiljöUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion med kritik mot arrendeavtalmed husägare på Landsort.MotionenEva och (båda s) föreslår i motion Fi253 attriksdagen ska göra ett tillkännagivande om Statens fastighetsverksförvaltning av känslig skärgårdsmiljö. Motionärerna kritiserar Fastighetsverketför skötseln av kronoholmen Landsort i ochifrågasätter också utformningen av de arrendeavtal verket vill ingå näravtalen omförhandlas. Motionärerna anser att dessa avtal strider mot andani den detaljplan som lagt fast för ön.Finansutskottets ställningstagandeFastighetsverket har tagit över ansvaret för förvaltningenav Landsort från . På ön, som är och 4 kmlång, är bebyggelsen koncentrerad till ett område närmast en av öns hamnar.Bebyggelsen står på mark som upplåts med arrendeavtal. Fastighetsverkethar med husägare tecknat ett drygt 60-tal arrendeavtal med tämligen kortbindningstid. Flertalet avtal har sagts upp, och i dessa fallkommer nya arrendeavtal att gälla fr.o.m. nästa år.Enligt uppgift från har i de arrendeavtalsom tidigare ingåtts aldrig definierat hur stort markområde som varjeenskilt arrendeavtal omfattat. Innebörden av avtalen har emellertid varitatt arrendet i princip endast gällt det markområde som respektive husstått på. Många husägare har emellertid av hävd ställt i ordning mark iomedelbar anslutning till sina hus, och när senare ingåttnya avtal har man beaktat detta faktum och i avtalen angett ett någotstörre markområde än själva husgrunden. Trots detta har enligt uppgifthusägarna inte fri dispositionsrätt till arrendemarken eftersom kommunensdetaljplan styr vad som får göras inom området.Motionärerna kritiserar för att vilja införa en tomtindelningpå ön, vilket enligt deras mening strider mot andan i kommunens detaljplan.En sådan tomtbildning inskränker i praktiken allmänhetens tillträde som ligger innanför de enskilda tomtgränserna, påpekar motionärerna.Utskottet har förståelse för motionärernas synpunkter. I områden av dettaslag kan olika former av revirmarkeringar runt bebyggelsen lätt sätta enhämsko på det rörliga friluftslivet. Bebyggelsen på Landsort är enligtuppgift i huvudsak koncentrerad till ett område på ön. Utskottet förutsätterockså att kommunens detaljplan efterlevs.Mot denna bakgrund bör enligt utskottets mening motionärernas förslaginte föranleda något initiativ från sida. Utskottet avstyrkersåledes motion Fi253 (s).Föreningslivets andel av spelmarknadenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion med förslag att staten ska pröva olikaåtgärder för att stärka föreningslivets andel av spelmarknaden.Jämför reservation 4 (kd).MotionenKristdemokraterna föreslår i motion So501 yrkande 1 att skagöra ett tillkännagivande om att föreningslivets andel av spelmarknadenbör stärkas.Motionärerna noterar att regeringen i budgetpropositionen aviserar attett vinstdelningssystem ska införas fr.o.m. . Dettasystem innebär att Svenska Spels samlade överskott ska utgöra grund förfördelningen och är tänkt att ersätta nuvarande system som avser fördelningenav överskottet från spel på värdeautomater.Motionärerna är positiva till att en del av vinsterna från Svenska Spelöverförs till föreningslivet. anser de att det vore bättre omfolkrörelsernas egna spel kunde få ett större utrymme på spelmarknaden såatt resurserna gick till dem direkt och inte via staten eller SvenskaSpel. Staten måste därför enligt deras mening pröva olika åtgärder föratt stärka föreningslivets andel av spelmarknaden.Finansutskottets ställningstagandeMotionärerna är positiva till det nya vinstdelningssystem som ska införasnästa år för fördelning av Svenska Spels överskott till föreningslivet,men anser att folkrörelsernas egna spel borde kunna få ett störreutrymme på spelmarknaden.Enligt utskottets mening bör erfarenheterna av det nya vinstdelningssystemetavvaktas innan man prövar eventuellt andra åtgärder för att stärkaföreningslivets andel av spelmarknaden. Utskottet avstyrker därför motionSo501 yrkande 1.Kommunala museers statsgarantiUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om att utvidga tilläggsförsäkringenför museer hos Kammarkollegiet så att den även får omfatta regionala ochkommunala museer.MotionenI motion Fi237 av () framförs att det under de senasteåren har blivit svårare för svenska museer att få låna konstföremåleftersom den statliga garantin i samband med lån av konst i utlandet integäller i händelse av förlust eller skada förorsakad av krig. De statligamuseerna kan undanröja denna inskränkning genom att teckna en jämförelsevisbillig tilläggsförsäkring hos Kammarkollegiet. Denna möjlighet finns dockinte för de regionala och kommunala museerna, vilka är hänvisade till denbetydligt dyrare privata försäkringsmarknaden. Detta begränsar derasekonomiska möjligheter att visa internationell konst och konsthantverk avhög klass. För att undvika begränsningar i utställningsverksamheten på deicke statliga museerna bör staten enligt motionären ge de regionala ochkommunala museerna samma rättighet som de statliga museerna att tecknatilläggsförsäkring hos ställningstagandeFör statlig egendom och statlig verksamhet råder i principförsäkringsförbud, senast reglerad i förordningen (1995:1300) om statligamyndigheters riskhantering. Kammarkollegiet får dock vid särskilda skälbesluta om undantag eller, efter överenskommelse med myndigheten, övertaansvaret för skaderisker. Kammarkollegiet har statsmakternas uppdrag attdriva ett försäkringssystem inom staten. Syftet är att erbjuda myndigheternaunder regeringen möjlighet att teckna de försäkringar de behöver respektiveär skyldiga att hålla. Den bärande principen är att det är ekonomisktfördelaktigare för staten som koncern att behålla de risker man harfinansiell förmåga att bära inom koncernen än att de myndigheter som ingåri koncernen köper externa försäkringar.Regeringen har bemyndigande att lämna garantier för lån avföremål i utländsk ägo som antingen ingår i utländska vandringsutställningareller utställningar som museerna sätter upp själva. Garantin omfattarsedan slutet statliga, regionala och kommunala museer. Föratt låna ut ett föremål till utställningar kräver ägaren som regel attföremålet försäkras eller att en garanti ställs för att ersättning betalasom föremålet skadas eller förloras. Med tanke på försäkringsförbudet hardet därför varit en förutsättning för att kunna låna föremål från utlandetatt staten lämnat en utställningsgaranti. I och med anpassningen tillinternationell praxis har man dock undantagit från garantin ersättningarav förlust eller skada förorsakad av krig.Försäkringsförbudet innebär att den krigsrisk som undantas frånutställningsgarantin i statliga museers fall behöver täckas av en särskildtilläggsförsäkring i det statliga försäkringssystemet hos Kammarkollegiet.Att utöka denna tilläggsförsäkring så att den i enlighet med motionärensförslag även omfattar icke-statliga museer medför att det statligaförsäkringssystemet utvidgas till andra juridiska personer än den statligakoncernen. På så sätt skulle staten skapa en särskild marknad förutställningsförsäkringar vid sidan av den kommersiella försäkringsmarknaden.Detta riskerar enligt utskottets mening att påverka försäkringsmarknadensfunktionssätt negativt. Därutöver befarar utskottet att en sådan lösningskulle ha allvarliga konsekvenser för statsbudgeten, då exempelvis skadorvid en utställning på ett icke-statligt museum ska ersättas genom överföringav statliga medel i form av extraordinära bidrag till utomstående juridiskapersoner. Uppkomsten av sådana skador är närmast omöjlig att förutse.Utskottet anser att det är beklagligt om den nuvarande utformningen avutställningsgarantin på något sätt begränsar möjligheten att visahögkvalitativ internationell konst och hantverk på regionala och kommunalamuseer. Emellertid anser utskottet att konsekvenserna av en ändring ireglerna för statlig utställningsgaranti så att den även täcker krigsriskenär svåra att överblicka. De finansiella risker som staten i egenskap avgarant får bära skulle vid sådan ändring säkerligen öka avsevärt. Dettafår stora konsekvenser för de fasta och rörliga avgifter som museerna ienlighet med förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantierfår betala. Storleken på dessa avgifter beror nämligen på den bedömdarisknivån och den beräknade sannolikheten för förekomst av skador intebara vid varje enskild utställning utan även kollektivt för samtliga museersom omfattas av garantin. Ändringen i reglerna för utställningsgarantinskulle därför kräva en omfattande utredning innan det kan bedömas om denär genomförbar. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen för närvarandeinga planer på att tillsätta en sådan utredning. Utskottet förutsätterdock att regeringen bevakar utställningsgarantins påverkan på tillgänglighetenav museisamlingarna över hela landet och, om så befinns lämpligt, återkommermed en bedömning av garantins utformning.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi237(fp).Statliga myndigheters inbördes faktureringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om avskaffande av möjligheten tillinternfakturering mellan statliga myndigheter.MotionenI motion Fi277 av () framförs att de gällande bestämmelsernaom internfakturering mellan statliga myndigheter kan leda till att enmyndighet med sparkrav vid en olycka kan anlita andra utförare än denmyndighet som är bäst lämpad att utföra arbetsuppgiften.