bet · GR01NU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Utöver den ovan refereradeUppsalamodellen för integrationsinsatser i nulöpande tillväxtavtal ser utskottet fram emot attäven nya initiativ kan komma till stånd.När det gäller frågan om sambandet mellan denregionala utvecklingspolitiken ochlandsbygdspolitiken vill utskottet framhålla attfrågan är under beredning och att ettställningstagande i sak bör vänta till dess att ettfullständigt beslutsunderlag kan presenteras. Ävenutvecklingen inom EU har betydelse för ett framtidaställningstagande liksom den ovan nämnda utredningenom strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen. Denna utredning har bl.a.att ta ställning till hur befolkningsminskningen istora delar av landet tillsammans med en allt högregenomsnittsålder kan påverka grundläggandesamhällsservice i glesbefolkade områden. Kommitténskall i den senare etappen göra en analys ochbedömning av strukturen och uppgiftsfördelningenmellan staten, landstingen och kommunerna. finner det motiverat kan den föreslåförändringar i strukturen och uppgiftsfördelningen.Enligt utskottets uppfattning finns det inte skälatt påskynda frågan om landsbygdspolitikensställning och därmed relaterade frågor omprioriterade områden och organisatoriska frågor påbekostnad av kvaliteten i beslutet.I likhet med de uppfattningar som framförs i ettpar motioner anser utskottet att företagsamheten ärytterst väsentlig för den regionala utvecklingen ochför att främja sysselsättningen på landsbygden. Detkan härutöver erinras om att regeringen fattatbeslut om ett nationellt program för entreprenörskapbland unga. Programmet, som genomförs mellan åren2002 och 2004, skall bidra till att det skapaspositiva attityder till entreprenörskap och tillnyföretagande. Regeringen har även fattat beslut omett program för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete . Vidarekan påminnas om den särskilda regionala stimulansenför småföretag i stödområde A, vilken syftar tillatt stimulera småföretagandet i de delar av landetsom har de största geografiska lägesnackdelarna(prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12). Även EG:sstrukturfondsprogram, regional projektverksamhet ochde regionalt utvecklingspolitiska företagsstödensyftar till att främja nyföretagande,företagsutveckling och företagensinnovationsförmåga. Administrativa och andraförenklingar för i första hand småföretagen tarutskottet upp i sitt betänkande 2003/04:NU1. bör den uthålligatillväxtens betydelse - och därmed ävenmiljöpolitiken och jämställdhetspolitiken - betonas.I ett par motioner diskuteras behov av uppföljningoch utvärdering av det s.k. regionalatillväxtkapitalet samt betonas betydelsen avsektorssamverkan för att uppnå en helhetssyn och ensamordning av resurserna. Det ovan redovisadeuppdraget om nationell samordning för regionalutveckling kan, enligt utskottets mening, vara ettförsta steg i en mer effektiv sektorssamordning.Den av utskottet tidigare framförda uppfattningenatt alla nu befintliga stödformer kontinuerligt börifrågasättas, och med vissa intervaller utvärderas,är alltjämt giltig. Utskottet vidhåller den syn påföretagsstöden som redovisats tidigare - senast ibetänkande 2002/03:NU2 - nämligen att det ärangeläget att minska användningen av olika bidraginom den regionala utvecklingspolitiken. Somredovisats ovan har bl.a. sysselsättningsbidragetutvärderats. I likhet med vad som anförs i motion2003/04:N328 (c) anser utskottet att det ärväsentligt att inriktningen och beslutsformernaavseende de regionala utvecklingspolitiskaföretagsstöden löpande följs upp.Utskottet vill slutligen erinra om att det inte iförsta hand är åtgärderna inom utgiftsområde 19Regional utveckling som bidrar till att uppfyllamålen inom den regionala utvecklingspolitiken, utanregionalpolitiska hänsynstaganden inom andrapolitikområden.Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att bör avslå här behandlademotionsyrkanden.GlesbygdsombudsmanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande ominrättande av en glesbygdsombudsman medhänvisning till pågående beredningsarbeteangående landsbygdspolitiken ochGlesbygdsverket.BakgrundRiksdagens revisorer redovisade engranskning av roll iregionalpolitiken. Revisorerna ansåg att verketsuppdrag är otydligt och att målen för verksamhetenär svåra att följa upp. Med anledning avgranskningen föreslog revisorerna att regeringenskulle ta initiativ till en översyn avGlesbygdsverkets roll i den regionalpolitiskamyndighetsorganisationen. proposition omregional utvecklingspolitik (prop. 2001/02:4)bedömde regeringen att roll inomden nya regionala utvecklingspolitiken bordeutvecklas och tydliggöras. Som nämnts i detföregående har en översyn av rolloch uppdrag inom den regionala utvecklingspolitikengenomförts. Utredningens slutbetänkande Mot en nylandsbygdspolitik (SOU 2003:29) har remissbehandlatsoch bereds inom . Ensammanfattning av remissinstansernas yttranden överbetänkandet återfinns i föregående avsnitt om denallmänna inriktningen av den regionalautvecklingspolitiken, till vilket hänvisas.En annan utredning som bör nämnas utgår frånbehoven av effektivisering och organisering avstatens insatser för företagsutveckling på regionalnivå. Utredaren (f.d. landshövding )lämnade sitt betänkande, Företagsutveckling påregional nivå (SOU 2002:101), till regeringen inovember 2002. Utredningen har remissbehandlats.Regeringen delar utredningens analys att systemetför insatserna bör förenklas och effektiviseras.Beredningen angående lämpliga former för samverkanoch samordning fortsätter.MotionenI syfte att stärka föreslås i motion2003/04:N288 (fp) inrättande av englesbygdsombudsman. Denne skulle utgöra ett stöd förglesbygdens invånare, företagare och anställda ochgarantera den service som varje ort i harrätt att kräva.Vissa kompletterande uppgifterSom tidigare utförligt beskrivits föreslås ibetänkandet Mot en ny landsbygdspolitik ett antalförändringar av såväl roll sompolitikområdet i stort. I korthet föreslås att ensärskild utvecklingsinriktad landsbygdspolitikinförs, frikopplad från den regionalautvecklingspolitiken. skall bytanamn till och dess anslag flyttasfrån utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling (Regional utveckling) tillpolitikområdet Landsbygdspolitik under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar (under ett departement som kallasLandsbygds- och ).Utredningsbetänkandet, som har remissbehandlats,bereds inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare - senast hösten2002 i betänkande 2002/03:NU2 - framhållit att detär av stor vikt att myndighetsorganisationen inomregionalpolitiken, numera den regionalautvecklingspolitiken, fungerar effektivt. Utskottethar inte ändrat uppfattning på denna punkt.Politiken har genomgått stora förändringar sedanGlesbygdsverket inrättades ,och myndighetens roll har efterhand kommit attändras utan att en mer djupgående genomgång avmyndighetens verksamhet har genomförts. Motdenna bakgrund anser utskottet att det är positivtatt en genomlysning av roll nu harägt rum i samband med utrednings- ochberedningsarbete. Som nämnts fortgårberedningsarbetet. Utskottet anser att det pågåendeberedningsarbetet bör inväntas innan någotställningstagande kan göras i fråga om den framtidaorganisationen. Med det sagda avstyrker utskottetdet här aktuella motionsyrkandet.EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om EG:snuvarande struktur- och regionalpolitik medhänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete.BakgrundNuvarande programperiod för EG:s strukturfonderinleddes och skall pågå till och med år2006. skall den s.k.halvtidsöversynen genomföras. Översynen kanresultera i förändringar i programdokumenten likavälsom åtgärder för att effektivisera och förbättragenomförandet av befintliga program.Mål 1 syftar till att stödja de mest glesbefolkadeområdena i . De två mål 1-programmen benämnsNorra respektive 2 syftar till att stimuleranäringslivsutvecklingen i utsatta industri- ochlandsbygdsregioner. De fyra mål 2-programmen utgörsav programmen Norra, Västra, Södra och Öarna. Ienlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan ilänen ligger ansvaret för beredning av ansökningarom bidrag avseende mål 1 och 2 på de kommunalasamverkansorganen i de län där dessa bildas.EG-kommissionen har accepterat attsamverkansorganen kan ta över beredningsuppgiftenden . I de län där detta blir aktuellt(, , , , ,, och ) skall enöverenskommelse om resursöverföringen mellan berördlänsstyrelse och kommunalt samverkansorgan inlämnastill regeringen . Därefter kommerregeringen, utifrån en schablonersättning perårsarbetskraft, att besluta om de anslagsmedel somskall användas från anslaget (32:1) Länsstyrelsernam.m. inom utgiftsområde 18.Det övergripande syftet med gemenskapsinitiativetInterreg III är att stärka samarbetet övernationsgränserna. Programmen inom statsbudgetenbenämns , ochKvarken-Mittskandia.Gemenskapsinitiativet syftar till socialförnyelse av städer och genomförs i delar avGöteborgs stad. Leader+ syftar till att förstärkalandsbygdens utvecklingsmöjligheter.MotionernaI motion 2003/04:N246 (s) konstateras att Sverigeskommuner ofta är medfinansiärer vid beviljande avmedel för strukturfondsprojekt. Eftersomstrukturfondspengarna betalas ut i efterskott motspecificerad redovisning kan medfinansieringeninnebära en stor likviditetsförsämring för en litenkommun. Motionärerna utgår från att regeringenföljer frågan och vidtar erforderliga åtgärder.I motion 2003/04:N385 (s) tar motionärerna uppproblem vid ansökan om pengar ur EU:sstrukturfonder. Byråkratin kringansökningsförfarandet och mångfalden avbeslutsnivåer m.m. gör att många små föreningar,småföretag och även kommuner inte klarar att drivaprojekten till slutförande. Därför bör en översyngöras med inriktning på förenkling avansökningsförfarandet.Vissa kompletterande uppgifterKommunerna är en viktig medfinansiär av EU-projekt imål 1- och mål 2-programmen. Enligt NutekrapportenSamlad lägesrapport per avseendestrukturfondsprogram och fonder för programperioden2000-2006 står kommunerna för avmedfinansieringen i mål 1-program-men och imål 2-programmen.Förfarandet att EU-bidraget inte betalas ut förränprojektägaren har upparbetat kostnader och redovisatdessa styrs av en EU-förordning (EG/1145/2003). Om projektägarna lämnar in sinarekvisitioner till utbetalande myndighet fleragånger under projektets gång, kan ett jämnare flödeav medel erhållas. En jämn och hög utbetalningstaktgynnar också systemet i sin helhet.I den ovan nämnda Nutekrapporten konstateras attde stora målprogrammen och även flertaletgemenskapsinitiativ nu när halva programperioden hargått har uppnått en tillfredsställande takt när detgäller beslutsfattande och utbetalningar. För mål 1har beslut fattatsmotsvarande av EU-ramen; för mål 2 ärmotsvarande andel 75 %.När det gäller projekt vars stödtagare består avideella föreningar, lokala kooperativ, allmännyttigautvecklingsgrupper samt lokala utvecklingsgrupper ärdet under innevarande programperiod möjligt attbetala ut förskott av EU-medlen.I kommissionens andra lägesrapport (KOM/2003/34)om den ekonomiska och sociala sammanhållningenkonstateras att det finns diskussioner om hurförvaltningen av strukturfondsarbetet kan förenklasunder den innevarande perioden. Medlemsstaternaönskar se ett förenklat system med en mycket högregrad av decentraliserat ansvar när det gäller allaaspekter av ekonomisk förvaltning och kontroll avEU-programmen. har tillsammans medmedlemsstaterna vidtagitvissa åtgärder för förenkling av genomförandet avnuvarande strukturfondsprogram.Enligt uppgift har utvärderingarna i samband medhalvtidsöversynen av strukturfondsarbetet i Sverigeomfattat kontakt med många projektägare i mål 1 ochmål 2. De synpunkter som utvärderarna har fått ifråga om genomförandet av strukturfondsprojektenkommer att diskuteras i övervakningskommittéernaunder . Det kan förutsättas att ävenförenklingssynpunkter kommer att tas upp under dessamöten.Utskottets ställningstagandeDet i motion 2003/04:N385 (s) uppmärksammadeproblemet med byråkrati vid ansökan om pengar urEU:s strukturfonder och det framförda kravet på enöversyn med inriktning på förenkling av förfarandethar utskottet sympati för. Det kan i sammanhangetinformeras om att det i den (ovan redovisade)utkomna EU-förordningen, som gäller reglerför stödberättigade utgifter, uttryckligenkonstateras att tillämpningen av dessa regler harvisat på behovet av att ändra och förtydliga dem iflera avseenden. Utskottet förutsätter för sin delatt de förenklingssynpunkter som redovisats vidutvärderingar i samband med halvtidsöversynennoggrant kommer att gås igenom.Som beskrivits styrs EU-bidragens utbetalningar aven EU-förordning. som kravet på att t.ex.en kommuns kostnader skall redovisas innan medelbetalas ut, finns det möjligheter för enprojektägare (t.ex. en kommun) att lämna inrekvisitioner till utbetalande myndighet fleragånger under projektets gång och därigenom få ettjämnt flöde av pengar under projektets gång. I frågaom problemet med likviditetssvaga kommuner, vilkettagits upp i motion 2003/04:N246 (s), vill utskottetän en gång erinra om möjligheterna för kommunernaatt få betalt för erlagda utgifter successivt underprojekttidens gång. Dessa möjligheter bör utnyttjasbättre.Med det anförda avstyrker utskottet de häraktuella motionerna.EG:s framtida sammanhållningspolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omEG:s framtida sammanhållningspolitik medhänvisning till att motionen går utanför denav och regeringen utstakadeförhandlingslinjen. Jämför reservation 2 (kd,c).BakgrundI diskussionen om den framtidastrukturfondspolitiken, dvs. perioden ,har regeringen enligt vad som sägs ibudgetpropositionen (s. 20) en budgetrestriktivgrundinställning. Den förestående utvidgningen avunionen ställer krav på en reformering av såvälsammanhållningspolitikens innehåll som dessfinansiering. En utgångspunkt för regeringensställningstagande har varit uttalande isamband med behandlingen av budgetpropositionen förår 2003 (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:NU2).Huvuddelen av strukturfondsmedlen bör gå till de nyamedlemsstaterna, vilka har störst behov av stöd.Detta kan enligt regeringen bäst uppnås genom attfokus i sammanhållningspolitiken ändras frånutjämning mellan regioner till utjämning mellanländer. Relativt välmående medlemsstater bör iförsta hand själva kunna utjämna regionalaskillnader inom respektive land.Om nuvarande system skulle tillämpas även undernästa programperiod anser regeringen attavgränsningen av mål 1-regioner skall ske enligtnuvarande regelverk. Utanför mål 1 - och med enbegränsad budget - kan regeringen tänka sig insatserför gränsöverskridande och transnationellt samarbetesamt ett nytt reformerat mål 2 med tonvikt påtillväxtfrämjande inslag.MotionenFör att påverka utformningen av EU:s framtidasammanhållningspolitik krävs ett aktivt ochengagerat medlemskap från sida, menarCenterpartiet i motion 2003/04:N328. Den framtidasammanhållningspolitiken bör enligt partietsuppfattning mer inriktas på att förstärkasammanhållningen och den europeiska dimensionen inomunionen i stället för att detaljstyra medel förregional utveckling. är kritisktinställt till ovanifrånperspektivet i denfinansiella styrningen, exempelvis att direktstödfrån EU fördelas via statsbudgeten. Nationella medelför regionalt och lokalt utvecklingsarbete bör inteskickas runt som utan betalas ut direkt,exempelvis till ett byalag. Motionärerna stöder idénatt och synnerligen glest bebyggdaområden skall erkännas specialstatus i fördraget omen framtida konstitution inom Europeiska unionen.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller inriktningen av EG:s framtidasammanhållningspolitik gjorde föregåendeår ett tillkännagivande till regeringen (bet.2002/03: NU2; reservation 2 vann bifall).Reservanterna (m, fp, kd, c, mp) menade att stödettill de nuvarande medlemsländerna tydligt måstereduceras till förmån för kandidatländerna. I defall EU ekonomiskt skall stödja olika regioner föratt därigenom gynna uthållig tillväxt och hållbarutveckling bör det vara fråga om regioner som liggerväsentligt under genomsnittet i unionen vad gällerlevnadsstandard och medelinkomst.Vidare uttalades att ett enkelt och robust systemskulle kunna åstadkommas om medlemsländernakompenseras genom en avräkning på medlemsavgiften istället för att som i det nuvarande systemet betalain medel till EU för att sedan få tillbaka dem iform av strukturstöd. Det bör därför i första handvara medlemsstaterna själva som ansvarar för sinaregioner. En reformering av regelverket bör äveninnefatta förenklingsarbete; byråkrati ochineffektivitet måste motverkas.I det nämnda betänkandet pläderadeutskottsmajoriteten (s, v) för en allmänbudgetrestriktivitet samt ifrågasatte om det varrimligt att EU skall spendera stora summor på attåtgärda skillnader i levnadsstandard ochsysselsättning inom ett land. Utskottsmajoritetenanförde också att det är väsentligt attbeslutsprocessen stegvis går framåt. Vidare börkontrollen förbättras och fusk medstrukturfondsmedel bekämpas. Som framgår ovanförlorade utskottsmajoriteten omröstningen iriksdagens kammare.I det föregående har nämnts att regeringen ibudgetpropositionen har berört EG:s framtidasammanhållningspolitik mot bakgrund av riksdagensuttalande.Nedan redovisas vissa underlagsmaterial, vilka harpublicerats eller presenterats under det senasteåret, de flesta av dem helt nyligen.I kommissionens andra lägesrapport om denekonomiska och sociala sammanhållningen från januari2003 (KOM/2003/34) redovisas ett antal faktorer sommåste beaktas i den framtida politiken. Bland annatinnebär att det blir en mer änfördubblad ekonomisk klyfta mellan de rikaste och desvagaste regionerna jämfört med situationen nu.Enligt rapporten finns det en bred konsensus kringbehovet av att fortsätta att koncentrera resursernatill de områden som ligger mest efter iutvecklingen, i synnerhet i de nya medlemsstaterna.Det påpekas att den tredje sammanhållningsrapportensärskilt måste ta upp de mest avlägsna regionerna,de minst gynnade öarna samt regioner med mycket lågbefolkningstäthet, framför allt de områden i denordiska länderna som ingår i mål 1.Idén att ansvaret skulle återgå tillmedlemsstaterna, s.k. åternationalisering, verkarinte ha vunnit mark. Vidare sägs i rapporten attmedlemsstaterna önskar se ett förenklat system meden mycket högre grad av decentraliserat ansvar närdet gäller alla aspekter av ekonomisk förvaltningoch kontroll av EU-programmen. Den allmännainställningen är att utvidgningen kommer att ökaspänningen mellan behovet av ett mer decentraliseratadministrativt system, å ena sidan, och behovet aveffektiv kontroll av fondmedlen från kommissionenssida, å den andra. I rapporten informeras också omatt det finns planer på att i början av år 2004organisera konsultationer rörande förslagen i dentredje sammanhållningsrapporten.På uppdrag av kommissionens ordförande har vissa visioner för ett framtidastrukturfondssystem skisserats i en rapport från enoberoende högnivågrupp under ledning av (An Agenda for a Growing Europe, Making the Deliver). I den s.k. Sapirrapporten,som publicerades , konstateras att detnuvarande EU-systemet har misslyckats med att fåtill stånd en tillfredsställande ekonomisk tillväxt.I ett framtida mer dynamiskt EU måste den ekonomiskatillväxten få den högsta prioriteten. Tillväxt,stabilitet och hållbarhet måste gå tillsammans, menbl.a. den demografiska utvecklingen i kanutgöra ett hot, påpekas det. Översikten inleds meden bedömning av nuläget, bl.a. när det gällertillväxt, stabilitet, sammanhållning och ekonomiskstyrning. Efter en beskrivning av utmaningar i formav bl.a. låg tillväxt och en åldrande befolkning,följer ett avsnitt med rekommendationer i syfte attuppnå en högre tillväxt. Bland annat ges följanderekommendationer:- Marknaderna för arbetskraft, kapital, varor ochtjänster måste fungera bättre.- Det är bättre att en politisk åtgärd formulerasså att den skall uppnå ett mål i stället för fleramål.- I budgetpolitiken behövs inte bara "piskor" utanockså "morötter".- Forskning och utbildning måste stimuleras mer.- EU:s utjämningspolitik bör koncentreras tilllåginkomstländer snarare än till låginkomstregioner.Stödet till låginkomstländerna bör fokusera påinstitutionsuppbyggnad och investeringar i mänskligtoch fysiskt kapital.- EU:s beslutsprocess bör effektiviseras.- Det bör göras en omprioritering inom EU:sbudget, genom en ny uppdelning i en tillväxtfond, enutjämningsfond och en återuppbyggnadsfond och genomen samtida kraftig minskning i jordbruksbudgeten.En annan men delvis likartad vision presenterades iseptember 2003 i en rapport om en nysammanhållningspolitik (Reinventing Cohesion, TheFuture of European Structural Policy) av professorDaniel Tarschys, för europeiskastudier. Den nuvarande strukturfondspolitikenkritiseras på bl.a. följande grunder:- De regionala skillnaderna bland de nuvarande EU-länderna är mindre än vad som normalt rapporteras.- Strukturfondspolitiken har en mycket begränsadeffekt på utjämning.- Utjämningen har en mycket begränsad effekt påsammanhållning.Det finns enligt rapporten tre olika utvägar isamband med översynen inför nästa programperiod somstartar . En lösning är s.k.åternationalisering, vilket betyder attmedlemsstaterna tar hand om sina egna regionalaproblem. Eftersom det redan finns nationella programinnebär denna lösning inte så stor extra börda förländerna enligt rapporten. En annan lösning är enomfördelning inom EU:s budget till förmån förunderfinansierade politikområden. Eftersom EU helatiden har utvecklats har budgetbegränsningen blivitett allvarligt hinder på sådana områden som internsäkerhet, forskning, externa relationer m.m. Entredje möjlig väg för framtiden är att reformerastrukturfondspolitiken så att sammanhållningsmåletoch inte utjämningsmålet ges störst vikt. Måletsammanhållning genom ekonomisk utjämning ändras tillsammanhållning på det mest kostnadseffektiva sättet.I ett sådant system ges inte stöd till projekt medenbart lokala effekter; satsningarna går i ställettill gränsöverskridande projekt, där EU-resursernakan ge ett klart mervärde ur europeisk synpunkt.Politiska institutioner, utbytesprogram, utbildning,kultur och masskommunikation blir viktiga områden ien lösning med denna riktning.Vidare kan nämnas rapporten för hela unionen,Ställningstagande inför den tredjesammanhållningsrapporten av . Förbunden representeraralla kommuner, landsting och regioner i Sverige.Sammanfattningsvis anges följande ställningstagandeni rapporten (som publicerades ):- En stark sammanhållningspolitik som omfattarhela unionen behövs.- Sammanhållningspolitiken får inte föras övertill den nationella nivån.- Samarbetet över gränser innebär ett starktmervärde av EU:s politik. Därför skall Interregstärkas. Andra gränsöverskridande samarbeten måsteöka inom alla former av strukturstöd.- De fattigaste regionerna i unionen skallprioriteras i ett nytt mål 1. Stödet skall ävenfortsättningsvis riktas till de extremt glestbefolkade områdena i norra och Finland.- Ett nytt mål 2 skall göra det möjligt förregionerna att välja och kombinera teman somdefinierats av unionen.- EU måste ta hänsyn till nationella och regionalaskillnader i mål och genomförande avsammanhållningspolitiken.- Verklig förenkling är nödvändig i den framtidasammanhållningspolitiken. Det måste uppnås en bättrebalans mellan kontroll, effektivitet och insatser.- En ökad samordning mellan måste komma till stånd för att stödjaunionens mål om ekonomisk och social sammanhållningsamt ambitionerna om konkurrenskraft i enlighet medden s.k. Lissabonagendan.- Samverkan mellan unionens, medlemsländernas ochregionernas utvecklingspolitik måste bli tydligare.- Sammanhållningspolitiken måste bygga påflexibilitet, transparens, decentralisering ocheffektivitet.- När det gäller samarbete över gränserna anserförbunden att gränser över vatten bör likställas medlandgränser.