bet · GQ01SKU8 · 2003-03-04 00:00:00 — Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskattning SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner från den allmännamotionstiden som främst gäller skattefrågor med anknytning tillföretagande. Utskottet avstyrker motionerna men hänvisar i flera falltill ett pågående arbete. Det gäller t.ex. beskattningen avnäringsbetingade andelar och fåmansföretag och skattefrågor vidgenerationsskiften i familjeföretag.Vid betänkandet fogas 26 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt avslår motionerna 2002/03:Sk298 i denna del,2002/03:Sk325 i denna del, 2002/03:Sk383 yrkande 1, 2002/03:Sk417yrkande 1, 2002/03:Kr264 yrkande 2 i denna del, 2002/03:N207 yrkande1, 2002/03:N227 yrkandena 2 och 4, båda i denna del, 2002/03:N263yrkande 2, 2002/03:N266 yrkande 5, 2002/03:N304 yrkande 3,2002/03:N391 yrkande 10, 2002/03:N395 yrkande 13 och 2002/03:N396yrkande 13.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Skattestimulanser för aktivt ägaransvar avslår motion 2002/03:Fi257 yrkande 2.Reservation 2 (v)3. Sparande till eget företag avslår motionerna 2002/03:N306 yrkande 15 och2002/03:N396 yrkande 14.Reservation 3 (c)4. Tonnageskatt avslår motionerna 2002/03:T464 yrkande 1 och2002/03:T466 yrkande 20.Reservation 4 (kd, c, mp)5. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m. avslår motionerna 2002/03:Sk253, 2002/03:Sk330,2002/03:Sk417 yrkande 9, 2002/03:N227 yrkande 4 i denna del,2002/03:N263 yrkande 3, 2002/03:N265 yrkande 4 och 2002/03:N396yrkandena 4, 5 och 10.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Miljöförbättrande investeringar avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande 12.Reservation 6 (c)7. Fåmansföretag avslår motionerna 2002/03:Sk215, 2002/03:Sk272,2002/03:Sk308, 2002/03:Sk324, 2002/03:Sk382 yrkande 21, 2002/03:Sk417yrkandena 11 och 16-18, 2002/03:N227 yrkande 2 i denna del,2002/03:N263 yrkande 4, 2002/03:N306 yrkande 10, 2002/03:N395 yrkande9, 2002/03:N396 yrkandena 7 och 11 och 2002/03:A315 yrkande 3.Reservation 7 (m, fp, kd, c)Reservation 8 (v)8. Enklare beskattningsmetod för vissa småföretag avslår motionerna 2002/03:Sk234, 2002/03:Sk291,2002/03:N306 yrkande 14, 2002/03:N392 yrkande 4 och 2002/03:N395yrkande 14.Reservation 9 (kd, c)9. Kvittning av förlust i näringsverksamhet mot inkomst avtjänst avslår motionerna 2002/03:N393 yrkande 8 och2002/03:N396 yrkande 6.Reservation 10 (kd)10. Beskattning av ideella föreningar avslår motion 2002/03:Sk403.11. Näringsbetingade andelar avslår motionerna 2002/03:Sk395 och 2002/03:Sk417yrkande 10.Reservation 11 (m)12. Uppskov med beskattning av kapitalvinster avslår motionerna 2002/03:Sk203, 2002/03:Sk297och 2002/03:Sk326.Reservation 12 (m, fp, kd, c)13. Återköp av egna aktier avslår motion 2002/03:Sk383 yrkande 13.Reservation 13 (kd)14. Förmögenhetsskatt på kapital i företag avslår motion 2002/03:Sk233.15. Arvsskatt och gåvoskatt avslår motionerna 2002/03:Fi287 yrkande 25,2002/03:Sk298 i denna del, 2002/03:Sk325 i denna del, 2002/03:Sk348yrkande 2, 2002/03:Sk417 yrkande 3 och 2002/03:Kr264 yrkande 3.Reservation 14 (m)16. Generationsskiften i familjeföretag avslår motionerna 2002/03:Fi286 yrkande 21,2002/03:Sk382 yrkande 23, 2002/03:Sk383 yrkande 16, 2002/03:Sk398 och2002/03:N227 yrkande 2 i denna del.Reservation 15 (m, fp, kd, c)17. Skalbolag avslår motion 2002/03:Ju362 yrkande 1.Reservation 16 (kd)18. Vinstandelar avslår motion 2002/03:N306 yrkande 8.Reservation 17 (c)19. Personaloptioner avslår motion 2002/03:Sk417 yrkande 4.Reservation 18 (m)20. Personalvårdsförmån avslår motionerna 2002/03:Sk363 och 2002/03:Kr266yrkande 4.Reservation 19 (fp)21. Royalty, m.m. avslår motionerna 2002/03:Sk258 yrkande 1 och2002/03:Sk417 yrkande 5.Reservation 20 (m)Reservation 21 (c)22. Yrkesfiskare avslår motionerna 2002/03:Sk383 yrkande 11,2002/03:MJ424 yrkandena 23 och 24, 2002/03:MJ426 yrkandena 11-13 och2002/03:MJ493 yrkande 9.Reservation 22 (kd, c)23. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhet avslår motionerna 2002/03:Sk225 yrkande 1,2002/03:Sk244, 2002/03:Sk299, 2002/03:Sk318 i denna del, 2002/03:Kr297yrkande 12, 2002/03:Kr371 yrkande 5 och 2002/03:Kr372 yrkande 3.Reservation 23 (m, fp, kd, c)24. Konstinköp avslår motionerna 2002/03:Sk225 yrkande 2,2002/03:Sk318 i denna del, 2002/03:Sk373, 2002/03:Kr264 yrkande 2 idenna del och 2002/03:Kr370 yrkande 20.Reservation 24 (m, kd)25. Arbetslokal i bostaden avslår motionerna 2002/03:Sk417 yrkande 23,2002/03:Kr264 yrkande 2 i denna del och 2002/03:N396 yrkande 9.Reservation 25 (m)26. Representation avslår motion 2002/03:Sk417 yrkande 24.Reservation 26 (m)27. företagsbeskattning, m.m. avslår motionerna 2002/03:Sk216 och2002/03:Sk416.28. Skärgården som ekonomisk frizon avslår motion 2002/03:Sk284 yrkandena 1 och 2.Stockholm den 4 mars 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), AnnaGrönlund (fp), (), Per (), PerLandgren (kd), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), CatharinaBråkenhielm (s), (), (), BjörnHamilton (m), (), Per () och BoBernhardsson (s).Redogörelse för ärendetRiksdagen behandlade ett stort antal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden med regeringens förslag omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna . Bland dessayrkanden fanns förslag om inriktningen av skattepolitiken i stort ochom sådana ändringar i företags- och kapitalbeskattningen som ingick ipartiernas alternativ till regeringens budgetförslag för år 2003.Riksdagen tog ställning till yrkandena i sambandmed att ramar för utgiftsområden och en beräkning av statsbudgetensinkomster för lades fast (bet. 2002/03:FiU1, yttr.2002/03:SkU1y, rskr. 2001/02:34 och 2001/02:35).I det följande behandlar skatteutskottet flertalet återståendeyrkanden från den allmänna motionstiden som gäller frågor medanknytning till beskattningen av företag och deras ägare. Flertalet avmotionerna innehåller förslag för vilka genomförandet inte är kopplattill det närmast följande budgetåret, utan att skall taställning för motionsförslaget genom att tillkännage för regeringenatt det bör genomföras.En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i dettabetänkande finns i bilaga.Utskottets övervägandenFöretags- och kapitalbeskattningen, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionärernas förslag om att ändra inriktningen påföretags- och kapitalbeskattningen. Därigenom avslår riksdagenmotionsyrkanden om slopad dubbelbeskattning av aktier ochförmögenhetsbeskattning.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). Jämför särskilt yttrande 1 (mp).MotionernaEnligt motion N227 yrkandena 2 i denna del och 4 i denna del av BoLundgren m.fl. (m) bör skatterna på företagande och investeringar inya jobb sänkas, bl.a. genom avveckling av förmögenhetsskatten, slopaddubbelbeskattning och höjd gräns för direktavskrivning vidinventarieanskaffning till . Liknande förslag finns i andramotioner från moderat håll. En avveckling av dubbelbeskattningen avbolagsinkomster föreslås i m.fl. (m) motion Sk417yrkande 1 och i motion N207 yrkande 1 av (). I motionN304 yrkande 3 av m.fl. (m) efterlyses en förbättradriskkapitalförsörjning genom utökade möjligheter tilldirektavskrivningar, minskat regelkrångel och minskat uppgiftslämnandeför företagen. I motion Sk298 i denna del föreslår (m)en avvecklingsplan för kapitalinkomstbeskattningen ochförmögenhetsskatten. I motion Kr264 yrkande 2 i denna del av KentOlsson m.fl. (m) förordas sänkt inkomstskatt för låginkomsttagaregenom bl.a. höjt grundavdrag och att en gemensam momssats förkultursektorn skall utredas.I motion N263 yrkande 2 av m.fl. (fp) förordas sänkt skattpå företagande, bl.a. slopad förmögenhetsskatt och slopaddubbelbeskattning av aktier. Enligt motion N266 yrkande 5 av HelenaBargholtz (fp) bör inkomstskatter och arbetsgivaravgifter sänkas ochskattereglerna för småföretag göras bättre och enklare för attunderlätta för bl.a. turistnäringen.I motion N395 yrkande 13 efterlyser m.fl. (kd) åtgärderför stimulans av tjänstesektorn. Per m.fl. (kd) förordar imotion Sk383 yrkande 1 sänkta kapitalskatter för ökat företagande ochfler jobb och ett antal strategiska skattesänkningar för att förbättraföretagsklimatet för entreprenörer. Enligt motion Sk325 av HolgerGustafsson m.fl. (kd, m, fp) inbjuder förmögenhetsskatten till attmedel placeras utomlands. Motionärerna föreslår attförmögenhetsskatten avskaffas. I motion N391 yrkande 10 av . (kd) förs ett förslag fram om att införa en skattereduktion förinvesteringar i onoterade aktier för atttillgodose turistnäringens behov av riskkapital.I motion N396 av () efterlyses ett allmäntuttalande från sida om att skatteregler och lagar börförändras för att stimulera folks investeringsvilja (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeDet är en viktig målsättning i skattepolitikenatt uppnå sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare, minskamarginaleffekterna och stimulera till en omställning till ettekologiskt hållbart samhälle.År 2000 togs första steget i en reform som fullt genomförd innebärdels att löntagare och enskilda näringsidkare skall kompenseras förden allmänna pensionsavgiften genom att avdragsrätten för avgiftenersätts med en rätt att räkna av hela pensionsavgiften från denslutliga skatten, dels att andelen skattskyldiga som skall betalastatlig inkomstskatt skall sjunka till av de skattskyldiga medförvärvsinkomster. Takten på genomförandet av reformen har gjortsberoende av det ekonomiska läget efter sammanvägning av olikaangelägna resursanspråk. De andra och tredje stegen i denna reformgenomfördes i samband med att statens budget respektive 2002behandlades av . Ändringarna i inkomstskatten innebär -förutom kompensationen för den allmänna egenavgiften - höjdagrundavdrag och att den tillfälliga skattereduktionen på högst 1 320kr för låginkomsttagare fr.o.m. har utvidgats tillatt omfatta pensionsinkomster och fr.o.m. harpermanentats genom att grundavdraget har höjts ytterligare. En rätttill skattereduktion för fackföreningsavgifter och avgifter tillarbetslöshetskassa har trätt i kraft den 1 januari 2002.I budgetförslaget redovisades en strategi för grönskatteväxling om ca sominnebär bl.a. att höjda skatter på energi och miljöfarliga utsläppväxlas mot sänkt skatt på arbete genom höjda grundavdrag och sänktaarbetsgivaravgifter. Som en del av en grön skatteväxling för 2001sänktes det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmänlöneavgift . finns också särskildaregler om nedsättning av socialavgifter som riktar sig främst till småoch medelstora företag. Den gröna skatteväxlingen fortsattes genom de förändringar som har beslutats i bl.a.koldioxidskatten, energiskatten på el och avfallsskatten. beslutat om en fortsatt grön skatteväxling på 3 miljarderkronor.Starka och livskraftiga företag är en viktig förutsättning för en attuppnå en uthållig tillväxt. För att ytterligare förbättraföretagsklimatet genomfördes en rad åtgärder . Det gäller bl.a. utvidgade möjligheter att avsättatill periodiseringsfond, slopande av flertalet stoppregler förfåmansföretag, vissa utvidgade avdragsmöjligheter och förenklingar avdeklarationen för fysiska personer som driver enskildnäringsverksamhet, sänkt nivå på beskattningen av investmentföretagoch stimulans av småföretagandet i inland, delar av Värmlandoch genom en utvidgning av den gällande nedsättningen avarbetsgivaravgifterna från av lönesumman upp till 850 000kr. Ett omfattande arbete har också lagts ned på förberedelser för attgenomföra ett slopande av beskattningen av kapitalvinster påföretagsägda näringsbetingade andelar och på att förbättraskattereglerna för de fåmansägda bolagen. Det krångliga systemet förandelsbyten i samband med omstruktureringar i näringslivet har ersattsav ett nytt och enklare regelsystem. Kapitalbeskattningsfrågor påförmögenhetsskattens och arvs- och gåvoskattens områden är föremål föröversyn. För att möta uppgången av taxeringsvärdena istorstadsområdena och i andra attraktiva områden har procentsatsen föruttaget av fastighetsskatt sänkts och fribeloppen vidförmögenhetsbeskattningen höjts. Detta innebär sänktafastighetsskatter för en stor del av landets fastighetsägare. Uttagetav fastighetsskatt för hushåll med små inkomster har begränsats genomen särskild lagstiftning.Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skallsamtidigt stimulera till arbete och investeringar, till en uthålligutveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. mening ligger den valda inriktningen på skattepolitiken ilinje med dessa grundläggande krav. Ytterligare förbättringar påföretagsskatteområdet är nära ett genomförande. Påkapitalbeskattningens område i övrigt pågår ett översynsarbete somkommer att ge ett underlag för kommande överväganden om behovet avförändringar. Regeringen beslutade att tillsätta enparlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), somskall utreda fastighetsskatten på småhus m.m., förmögenhetsskattensamt arvs- och gåvoskatten. Kommittén skall avsluta uppdraget senastvid utgången av 2003. Kommittén lämnade den 17 januari 2003delbetänkandet Egendomsskatter - Dämpningsregel för fastighetsskattenoch sänkt arvsskatt (SOU 2003:3).När det gäller beskattningens nivå i ett internationellt perspektivhar en särskild utredning - Internationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtida skattestruktur (dir. 2000:51) -gjort en samlad bedömning av den svenska skattestrukturen iett internationellt perspektiv. Syftet med arbetet har varit attåstadkomma ett förbättrat underlag för framtida skattepolitiskaprioriteringar. En huvuduppgift har varit att bedöma rörligheten hosunderlagen för enskilda skatter (skattebaserna) enligt nuvarandesystem och i vilket tidsperspektiv en ökad rörlighet kan uppkomma.Resultatet av utredningens arbete har publicerats i SOU 2002:47.Utskottet anser att den valda inriktningen i skattepolitiken nu börligga fast och att pågående översyn av kapitalbeskattningen böravvaktas. Utskottet avstyrker följaktligen motionsförslagen omtillkännagivanden om att skattepolitiken i olika hänseenden skall gesen annan inriktning.De förslag i några motioner som gäller sänkt skatt på hushållsnäratjänster och att införa särskilda inkomstskatteregler för vissabranscher skulle, om de genomfördes, innebära avsteg från de principerom en likformig och neutral beskattning som ligger till grund förskattereformen. Utskottet avstyrker även dessa förslag. Med hänsyntill vad som tagits upp i en motion om mervärdesskatten inomkultursektorn vill utskottet erinra om att regeringen mot bakgrund avett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18) har tillsatten särskild utredare för att se över reglerna om reducerademervärdesskattesatser m.m. (dir. 2002:141). Mervärdesskatten inomkultursektorn ingår i utredningsarbetet.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet med hänvisning till vad somovan anförts samtliga motioner under förslagspunkt 1.Skattestimulanser för aktivt ägaransvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om särskilda skattestimulanser för ägandevia vissa fonder.Jämför reservation 2 (v).MotionenI motion Fi257 yrkande 2 av m.fl. (v) föreslås enutredning om möjligheten att via skattesystemet stimulera ett meraktivt ägaransvar för löntagarna. Motionärerna hänvisar till försöksom gjorts inom den kanadensiska fackföreningsrörelsen att med stöd iskattelagstiftningen via pensionsfonder skaffa sig inflytande iföretagen. Enligt motionen bör en sådan möjlighet utredas även iSverige.Utskottets ställningstagandeRiksdagen avslog ett liknande yrkande . 2001/02:FiU7) var inte berett att tillstyrka skattesubventionerför att inrätta den typ av fonder som avses i motionen.Skatteutskottet finner inte skäl till ett annat ställningstagande ifrågan. Motionsyrkandet avstyrks därför.Sparande till eget företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att införa en skattegynnad sparform förstart av företag.Jämför reservation 3 (c).MotionernaI motion N306 yrkande 15 av m.fl. (c) återkommerCenterpartiet till sitt förslag om att införa en särskild sparform,där löntagare kan spara skattefritt för att skaffa sig en grundplåttill ett eget företag.I motion N396 yrkande 14 av () föreslås attskattefritt sparande till start av företag bör utredas. Utgångspunktenbör enligt motionen vara ett sparande om maximalt under enfyraårsperiod.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har så sent som i samband med behandlingen avinkomstberäkningen avslagit förslag om etts.k. 2002/03:SkU1y)framhöll vid behandlingen av yrkandet att det är viktigt attskattereglerna inte lägger hinder i vägen för nyföretagande ochentreprenörskap och att avkastningen för den som tar risken att startaett eget företag eller att expandera sin verksamhet är tillräcklig.Särskilda stimulanser i samband med nystart av företag ger emellertidinte denna effekt utan skapar tvärtom en risk för att livskraftigaföretag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnadeföretag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet påstabila och goda regler för företagen.Utskottet anser att det tidigare ställningstagandet att inte införa ensärskild skattegynnad sparform för start av företag bör vidhållas. Detinnebär att utskottet avstyrker båda de nu aktuella motionerna.TonnageskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionärernas förslag om tonnageskatt.Jämför reservation 4 (kd, c, mp).Gällande rätt, m.m.Vid skattereform genomfördes en betydande sänkning av denformella bolagsskattesatsen som ett antalreserveringsmöjligheter för speciella ändamål slopades och ersattesmed en generell reserveringsmöjlighet. Bland de särskildareserveringsmöjligheter som slopades var fartygsfonderna.Reserveringar får numera i stället ske genom avsättning tillperiodiseringsfonder. Vidare tillåter reglerna att även mycket dyrbarainventarier som fartyg skattemässigt kan skrivas av även omden ekonomiska livslängden normalt är avsevärt längre.Utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation gjorde eninternationell jämförelse i betänkande SOU 1998:129. Det framgick attnästan alla EU:s medlemsländer vidtar åtgärder för att reducerabemanningskostnaderna inom sjöfarten. I ett flertal av länderna finnsolika fonderingsmöjligheter för rederierna och reducerad bolagsskatteller användande av tonnageskatt. Investeringsstöd och särskildaavskrivningsregler finns också i några länder. I förhållande tillvanlig bolagsskatt skulle en tonnageskatt innebära en väsentligt lägreskatt om rederiet går med vinst.MotionernaI motion T464 yrkande 1 av m.fl. (kd) förordas att entonnageskatt för sjöfarten införs. Enligt motion T466 yrkande 20 avSven m.fl. (c) föreslås att en sådan beskattning börutredas.Utskottets ställningstagandeYrkanden om lättnader i rederiernas företagsbeskattning genom attinföra tonnageskatt eller att återinföra fartygsfonder har avslagitsav med hänvisning till att - förutomprinciperna bakom skattereformen - befintligt rederistöd i form avstatligt stöd lämnas till arbetsgivarens kostnader för skatt ochsociala avgifter.Hösten 2001 beslutade (prop. 2000/01:127, bet. 2001/02:TU3)om ett nytt sjöfartsstöd fr.o.m. som omfattar bådelastfartyg och passagerarfartyg i internationell trafik. Det nyasjöfartsstödet ges i form av att arbetsgivarens skattekonto krediterasett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter (inklusiveden allmänna löneavgiften) på sjöinkomst. Syftet med det nya stödet äratt ge svensk sjöfartsnäring konkurrensvillkor som är likvärdiga medkonkurrensvillkoren för andra EU-länders handelsflottor.Utskottet har inte funnit anledning att ompröva det tidigareställningstagandet och avstyrker motionsyrkandena.Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utökade reserveringsutrymmen ellerskatteuppskov för nystartade verksamheter m.m.Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c).Gällande rättAvsättning till periodiseringsfond är en obeskattad reserv baserad påårsvinsten i en näringsverksamhet. Bestämmelserna finns i 30 kap.inkomstskattelagen (1999:1229). Avsättningsnivån tillperiodiseringsfond är års taxering högre för enskildanäringsidkare än för andra företag. Enskilda näringsidkare och fysiskapersoner som är delägare i svenska handelsbolag får dra avhögst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfondjusterat positivt resultat. Juridiska personer får dra avhögst ett belopp som motsvarar av överskottet avnäringsverksamheten före avdraget. Återföringstiden förreserveringarna har års taxering förlängts från fem tillsex år.MotionernaI flera motioner har frågor kring små och medelstora företag tagitsupp. De förslag som har lagts fram är i flera fall inriktade påmöjligheter att få göra reserveringar eller få skatteuppskov i sambandmed att ett företag startas.I motion Sk253 föreslår () att nystartade företagskall kunna sätta av hela sitt ekonomiska överskott i verksamheten defem första åren i periodiseringsfonder. ochHenrik () föreslår i motion Sk330 en översyn av möjlighetenför nystartade och mindre företag att avsätta mer tillperiodiseringsfonder. En utredning av utökade avsättningar tillperiodiseringsfonder eller annan form av skatteuppskov för nystartadeföretag föreslås i motion Sk417 yrkande 9 av m.fl.(m). Ett förslag om att nystartade företag bör få direktavdrag förinvesteringar upp till i varje fall finns i motionN227 yrkande 4 i denna del av m.fl. (m). I motion N263yrkande 3 av m.fl. (fp) föreslås att nystartade småföretag skall kunna få skjuta upp bolagsskatten , dock längstså länge utdelning inte sker. En utredning av möjligheterna försmåföretagare att få rätt till uppskjuten beskattning av vinsten i femår förordas i motion N265 yrkande 4 av och (). Enligt motion N396 av () bör enutredning göras om rätt för nystartade företag att under de fem förstaåren få göra avdrag för underskott med (yrkande 4), att nystartade företag skall kunna få skjuta upp skattenunder (yrkande 5) och om utökade möjligheter tillperiodisering av överskott i småföretag genom att redovisning av ettöverskott får skjutas upp (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om flera ändringar i syfte attförbättra villkoren för nyföretagande och entreprenörskap. För attunderlätta nystart av företag återinfördes en möjlighet attkvitta underskott i näringsverksamheten mot inkomst av tjänst. Blandandra åtgärder på skatteområdet märks de lättnader i beskattningen avutdelningar och kapitalvinster på aktier i onoterade bolag sombeslutades och som har utvidgats genom olika beslut under1997 och 1998. I syfte att förbättra förutsättningarna förverksamheten och tillväxten i små och medelstora företag slopades 1999flertalet s.k. stoppregler för fåmansägda företag. Med verkan fr.o.m.1999 års taxering utvidgades möjligheten för enskilda näringsidkareatt göra avsättningar till periodiseringsfond. årstaxering höjdes avsättningsnivån ytterligare för både enskildanäringsidkare och andra företagsformer. Genom lagstiftning hösten 2002infördes en möjlighet för fysiska och juridiska personer som startaren ny näringsverksamhet att medges uppskov med att börjabetala F-skatt eller särskild A-skatt (prop. 2002/03:5, bet.2002/03:SkU2).Småföretagandets problem har uppmärksammats i det arbete medstatsbudgeten som regeringen och dess båda samarbetspartier utfördeunder den förra mandatperioden. I budgetpropositionen (prop.1999/2000:1, volym 1, s. 196 f.) redovisades resultatet av enundersökning av skattebelastningen i företag av olika storlek sombaserades på uppgifter i en företagsregister- och individdatabas somutvecklats inom . När det gälldereserveringsmöjligheterna tydde vissa tecken på att dessa inteutnyttjades fullt ut. Vidare tycktes mindre företag utnyttja systemeti något mindre utsträckning än storföretag. Undersökningen visade attsmå företag den undersökta perioden () som kollektivhade betalat en något större andel av sin vinst i skatt än kollektivetstora företag. Dessa skillnader torde kunna förklaras av att storaföretag oftare har skilda verksamheter med olika konjunkturcykler ochdärigenom bättre kvittningsmöjligheter.