bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ487yrkande 29 och 2003/04:MJ399 yrkande29.StällningstagandeAtt odla fånggrödor är enligt våruppfattning en enkel ochkostnadseffektiv åtgärd för attminska näringsläckaget frånjordbruket utan att för den skulltappa i avkastning. Därför är detolyckligt att den svenska regeringenbegränsat möjligheten att fåersättning för odling av fånggrödortill , , ,, och . I ett s.k. motiverat yttrandepåpekar kommissionen att intedefinierat jordbruksområden runtVänern, , ochMälaren, där jordbruket kan bidratill övergödning. Som ett led i attSverige verkligen skall uppfylla EU:snitratdirektiv bör stödet för odlingav fånggrödor utvidgas så attjordbruksområdena runt ,, och Mälarenomfattas helt och hållet. Detta börges regeringen till känna.16. Miljöåtgärder kringÖstersjön (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 17 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ489yrkande 4.StällningstagandeUtvidgningen innebär enligt minmening möjligheter för miljöarbetet iÖstersjön. När i princip alla länderkring havet är medlemmar i finnsen naturlig plattform för samarbeteoch en möjlighet till krafttag sommåste utnyttjas. Det kräver dock enlångtgående förändring avjordbruksstöden, så att uppbyggnad avett modernt ekologiskt lantbrukpremieras. Det vore dessutom rimligtatt använda en större del avjordbruksstöden till åtgärder för attminska de negativa miljöeffekterna avjordbruket, inte minst åtgärder motövergödning. Satsningar på utbyggnadav effektiva reningsverk ochanläggning av våtmarker är åtgärdersom kan ha positiv påverkan påÖstersjömiljön. Dessa åtgärder bör dåvidtas där bästa långsiktiga nyttakan uppnås av satsade medel, oavsettvilket land det handlar om. är ett särskilt utsattområde bör det vara en prioriteradfråga inom EU att komma till rättamed problemen där. Detta bör gesregeringen till känna.17.Användning av natur- ochhandelsgödsel (punkt 20)av (), MarieWahlgren (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 17. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ315yrkande 10.StällningstagandeVi föreslår restriktioner motanvändning av natur- ochhandelsgödsel med hänsyn till lokalaförhållanden. För att få bukt medövergödningen bör åtgärder sättas ini vattenavrinningsområden. Jordbruketmåste minimera sitt kväveläckage,vilket kan ske genom exempelvisvallodling, fånggrödor, kantzonereller genom växtnäringsbalans. Det ärockså nödvändigt med högamiljöavgifter för kadmium i hela EU-området, skärpt tillsyn av enskildaavlopp, striktare tillämpning avproduktvals- ochförsiktighetsprincipen och engenomgripande reform av EU:sgemensamma jordbrukspolitik, med enövergång från jordbruksstöd tillmiljöstöd. Detta bör ges regeringentill känna.18.Kompetensutveckling inom skogen(punkt 21)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ29 yrkande4.StällningstagandeVi anser att en störrekompetensutveckling inom skogssektornbör ske. är frågande tillatt så liten del satsats påkompetensutveckling inomskogssektorn. De projekt somgenomförts är långt ifråntillräckliga. Detta bör gesregeringen till känna.19.Bekämpningsmedel m.m.(punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 22 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 19. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ28yrkandena 3 och 7.StällningstagandeFör att jordbrukets ställning iSverige inte skall försvagas tillföljd av skatter och pålagor är detangeläget att den skatt som tas upppå bekämpningsmedel och handelsgödselåterförs till jordbruksnäringen.Regeringen har frångåttöverenskommelsen med näringenangående återföringen avbekämpningsmedels- ochhandelsgödselskatter genom attpengarna inte kommer att återförastill lantbruksforskningen i denomfattning som tidigare utlovats. FörStiftelsen ()innebär det ett bortfall på ca 90miljoner . gårnäringen miste om viktig kunskap somhade kunnat genereras genomlantbruksforskningen. Forskning är enlångsiktig verksamhet, och det ärsvårt för myndigheter och forskareatt planera sitt arbete när politiskabeslut kullkastar budgeten förinnevarande år på det sätt som skett.I regeringens skrivelse 2002/03:111Landsbygdspolitik -resultatredovisning konstateras attanvändningen av kemiskabekämpningsmedel inom jordbruket ochträdgårdsnäringen ökat något sedan1995. Enligt Kristdemokraternasuppfattning krävs ytterliggareforskning, utveckling, utbildning,information och andra insatser föratt ytterligare minska användningenav kemiska bekämpningsmedel. Dettabör ges regeringen till känna.20.Skatt på kväveläckage(punkt 23)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 20. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ29 yrkande5.StällningstagandeVi anser att man borde pröva en nymetod för avgifter på kväve frånjordbruket, nämligen att beskattaläckaget från åkrarna och intekvävepåförseln. Detta överensstämmermed vår grundsyn om att förorenarenskall betala. Vi anser att en skattskall utgå från vad jorden släpperifrån sig och vill därför införa enutsläppsavgift enligt den modell somutformats i bl.a. ochHolland. Regeringen bör tillsätta enutredning med uppdrag att utreda huren sådan utsläppsavgift skulle kunnautformas. Detta bör ges regeringentill känna.21.Ekologisk produktion (punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 24 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ419yrkande 9 samt avslår motionerna2002/03:MJ424 yrkande 14,2002/03:MJ489 yrkande 6, 2002/03:N302yrkande 9 och 2003/04:MJ399 yrkande26.StällningstagandeFör att ytterligare stimuleraproduktionen av ekologiska livsmedelkrävs enligt min uppfattning ett höjtpolitiskt mål för den mängd areal somskall ställas om till ekologiskproduktion. finns ett mål påatt av totalaodlingsareal skall vara omställd tillekologisk produktion till år 2005.Målet för bör höjas till . Detta bör ges tillkänna.22.Ekologisk odling i växthus(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 25 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 22. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ28 yrkande5.StällningstagandeJag anser att det finns ett behov avatt även ge stöd för ekologisk odlingi växthus. Detta bör ges regeringentill känna.23.Hållbar utveckling avlandsbygden (punkt 28)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 28 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ29 yrkande3 samt avslår motionerna 2002/03:MJ30yrkande 2 och 2002/03:MJ422 yrkande16.StällningstagandeFolkpartiet anser att arbetet medallmänna nyttigheter som bevarandetav öppna landskap, biologisk mångfaldsamt bevarande av kulturhistoriskavärden är viktigt. Vi anser att detär viktigt att man tillvaratar denaturliga förutsättningarna som finnsvad gäller odlingsbetingelser iSverige. Att med stödformer styraspannmålsodling till norra vara tveksamt med tanke på och betesdrift kan åstadkommaöppna landskap. Annan odling behöverdock emellanåt bryta vallodlingen.Detta bör ges regeringen till känna.Folkpartiet är öppet för en störresatsning på miljö- ochlandsbygdsåtgärder. somnation är helt beroende av att vi harsåväl livskraftiga "kluster" avforskning, kreativitet,entreprenörskap och allt sådant sombehövs för att konkurrera i enalltmer kunskapsbaserad ochinternationaliserad värld som att detlever människor på landsbygden.24.Startstöd till unga jordbrukare(punkt 29)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 29 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ30yrkande 8 och 2003/04:MJ473 yrkande15.StällningstagandeFöretagande i den gröna sektornpräglas av ett stort kapitalbehov.Särskilt tydligt blir detta vidnystartande av lantbruksföretag. Densvenska lantbrukarkåren är ettåldrande släkte. Storleken påstartstödet får enligt minuppfattning inte urholkas.Startstödsnivån bör höjas till dennivå som finns i konkurrentländerna.Detta bör ges regeringen till känna.25.Småskalig livsmedelsproduktionm.m. (punkt 30)av () ochGunnar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 30 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 25. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ381yrkande 2 och 2003/04:MJ335 yrkande 3samt avslår motionerna 2002/03:MJ224,2002/03:MJ429 yrkande 4,2002/03:MJ487 yrkande 13,2002/03:N345 yrkande 8 och2003/04:MJ297.StällningstagandeMånga av besluten som rör jordbruketfattas på EU-nivå. Vi anser att ensvensk hållning bör vara att drivafrågan om möjligheten att genomnationella beslut möjliggöra enutveckling mot större lokal ochregional livsmedelsproduktion. Demöjligheter till nationella beslutför att skapa regelverk som kananpassas utifrån lokala och regionalaförutsättningar skall naturligtvisnyttjas. Detta bör ges regeringentill känna.26.Företagarperspektivet ilandsbygdspolitiken m.m.(punkt 31)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 31 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 26. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ29yrkande 1 och 2003/04:MJ431 yrkande19 samt avslår motionerna2002/03:MJ28 yrkande 1 och2002/03:MJ30 yrkande 1.StällningstagandeEn levande landsbygd är lika viktigför storstadens människor som för demsom väljer att leva på landsbygden.Det är fel att ställa stad mot landoch land mot stad. Den öppna, brukadelandsbygden är vårt gemensammakulturarv. Navet i en väl fungerandelandsbygd är företagsamma människor.Ett förenklat regelverk och enminskad byråkrati gynnarsmåföretagsamheten och har oerhördbetydelse inte minst för att geförutsättning för nystartade företagsamt för utvecklingen avsmåföretagsamheten på landsbygden.Folkpartiet är negativt till denuppsjö av olika stöd och bidrag somindirekt kan styra verksamhet ochproduktion efter stödmöjligheter. Enrenodling borde ske för att minskabyråkratin. Vi tycker att det ärviktigt att en marknadsanpassningsker, som innebär att produktionenstyrs av varor och tjänster somkonsumenterna efterfrågar. Detta börges regeringen till känna.27.Företagarperspektivet ilandsbygdspolitiken m.m.(punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 31 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 27. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ28 yrkande1 samt avslår motionerna 2002/03:MJ29yrkande 1, 2002/03:MJ30 yrkande 1 och2003/04:MJ431 yrkande 19.StällningstagandeKristdemokraterna anser att jord- ochskogsbruket är hörnstenen för enlevande landsbygd. Jag vill betonatryggandet av dessa näringarsställning som en förutsättning förfortsatt bosättning samt ekonomisk,social och kulturell utveckling påden svenska landsbygden.Det är angeläget att framhållasambandet mellan företagsklimatet ochlandbygdens utveckling. En levandelandsbygd kräver inte bara enfungerande jordbrukspolitik, utanäven goda villkor för småföretagande.Det måste vara mödan värt att startaoch driva företag. Det måste löna sigatt skaffa en utbildning och attarbeta mer. Även boende pålandsbygden måste kunna leva på sinlön och slippa bidragsberoende. Dettabör ges regeringen till känna.28.Företagarperspektivet ilandsbygdspolitiken m.m.(punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 31 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 28. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ30 yrkande1 samt avslår motionerna2002/03:MJ28 yrkande 1, 2002/03:MJ29yrkande 1 och 2003/04:MJ431 yrkande19.StällningstagandeDet övergripande målet förpolitikområdet landsbygdspolitik ären ekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar utveckling på landsbygden.Regeringens resultatredovisninghandlar mest om olika stödinsatsertill den gröna näringen och den grönanäringens åtgärder för att Sverigeskall nå upp till miljömålen.Visserligen hänvisar man till berördamyndigheters årsredovisningar, menskrivelsen är ändå alltför tunn närdet gäller politikens påverkan påframtidstron och tillväxten på densvenska landsbygden.Landsbygdspolitiken bör enligt minuppfattning bygga på en helhet föratt uppnå en uthållig tillväxt pålandsbygden. Regeringensresultatredovisning berör inte direktden uthålliga tillväxten pålandsbygden. Landsbygden är intenågon stereotyp museiverksamhet utanär, liksom städerna, källan tillframtidens uthålliga tillväxt ochmänniskors välmående. Detta bör gesregeringen till känna.29.Kvinnligt företagande m.m.(punkt 32)av (),(), LarsLindblad (m), (),(), AnitaBrodén (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 29. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ29yrkande 7 och 2002/03:MJ30 yrkande 4samt avslår motion 2002/03:MJ30yrkande 5.StällningstagandeEn intressant iakttagelse man gjortvad gäller erfarenheten av tre årsgenomförande av miljö- ochlandsbygdsprogrammet och mål 1-programmet är att kvinnorna mångagånger har en nyckelroll i deförändringar och den utveckling somsker på landsbygden. Vi delarregeringens bedömning att manytterligare vill förstärka den rollenunder de kommande fyra åren. För attkunna förstärka företagande, såvälkvinnligt som manligt, kan enförenkling vad exempelvis gäller F-skattsedel underlätta mycket. Igenomsnitt tjänar kvinnor drygt 80 %av vad män gör. En av förklaringarnatill detta är att många kvinnorarbetar inom den offentliga sektorn,vården, omsorgen och skolan. Vi villatt kvinnor skall ha flerarbetsgivare att välja mellan. Dettaskulle vara ett bra sätt för kvinnoratt få upp sina löner. Att även pålandsbygden kunna välja mellan olikaarbetsgivare inom exempelvis vård,skola och omsorg kan inte minstlönemässigt betyda mycket.Andelen företag i somstartas av kvinnor är låg, ca 29 %enligt . Andelen kvinnligaföretagare är låg i även iett internationellt perspektiv. Vivill se ett jämställt företagande ochföreslår beprövade och framgångsrikainsatser som affärsrådgivare förkvinnor, resurscentrum för kvinnoroch att allt företagsstöd ochtillväxtskapande arbete, t.ex.regelförenklingsarbetet, skall ha etttydligt genusperspektiv. Det ärdiskriminerande att de störstahindren för eget företagande finnsinom de områden där kvinnor har deflesta jobben - inom offentligsektor. Möjligheten för många attpröva på företagande genom t.ex.egenanställning förhindras avålderdomliga regler för F-skattsedel,som gör att ansökan för t.ex.sjuksköterskor ofta avslås. Detta börges regeringen till känna.30. Jordbruket i norraSverige (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 33 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 30. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ28yrkande 6 och 2003/04:MJ399 yrkande11 samt avslår motionerna2002/03:MJ30 yrkande 6,2002/03:MJ303 yrkande 1,2002/03:MJ326, 2002/03:MJ330,2002/03:MJ393, 2002/03:MJ487 yrkande6, 2002/03:N343 yrkandena 8 och 10samt 2003/04:MJ222.StällningstagandeJordbruket i de norra delarna av vårtland har på grund av klimatet och destora avstånden en speciellproblematik. Därför finns ettnationellt merkostnadsstöd till detnorrländska jordbruket. Stödet hargoda effekter när det gäller attbehålla jordbruket och gynnalandsbygdsutvecklingen. Det äranmärkningsvärt att de av riksdagenbeställda höjningarna av denationella merkostnadsstöden haranmälts så sent till . Detta är särskiltoroande mot bakgrund av attjordbruksproduktionen minskar inorra . Detta bör gesregeringen till känna.31.Jordbruket i norra (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 33 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 31. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ30 yrkande6 samt avslår motionerna 2002/03:MJ28yrkande 6, 2002/03:MJ303 yrkande 1,2002/03:MJ326, 2002/03:MJ330,2002/03:MJ393, 2002/03:MJ487 yrkande6, 2002/03:N343 yrkandena 8 och 10,2003/04:MJ222 och 2003/04:MJ399yrkande 11.StällningstagandeDe av beslutade höjningarnaav stödet till mjölkproduktion iregion 1 har ännu inte godkänts avEuropeiska kommissionen. Anledningentill detta är enligt vår mening ensenfärdig hantering från den svenskaregeringens sida. Det är av stor viktatt för svenskt lantbrukkonkurrensstärkande åtgärder inteförhalas. Detta bör ges regeringentill känna.32.Förenkling av programmen förlandsbygdsutveckling (punkt 35)av (),(), LarsLindblad (m), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 32. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ30yrkande 3, 2002/03:MJ411 yrkande 2och 2002/03:MJ424 yrkande 10 samtavslår motion 2002/03:MJ333.StällningstagandeDe olika programmen som berörs avregeringens redovisning har en sakgemensamt - det är krångliga reglerför dem som deltar i programmen. Detfår inte vara så att människor väljerbort att delta i program för attstärka landsbygden enbart därför attmyndigheternas regelverk tar förmycket kraft och tid att ta sig an.Den speciella företagsstrukturen ijordbruket gör det till en intressantbransch att börja genomföraförändringar som syftar till attgynna tillkomsten av mycket småföretag eftersom man sannolikt väljeratt antingen ha betesdjur eller attinte ha det alls. Det är inte som ivanlig näringspolitik att företagenbehöver stimulans för att växa utande behöver stimulans för att bli tilleller låta bli att lägga ned.Jordbruksdepartementet bör få iuppdrag att undersöka på vilket visman med förenklat regelverk kanunderlätta för nya djurhållare attetablera sig. Genom en översyn avregelverket skulle man dessutom kunnavisa att framgångsrik miljöpolitikinte behöver kosta pengar utan istället kan leda till generelltenklare regler.Byråkratin inomjordbruksadministrationen bör enligtvår uppfattning begränsas bl.a. genomförenklingar av miljöstöden ochadministrationen av EU-ersättningarnai övrigt. Ett förslag är att böndernaskall få ett förenklat förfarande närde söker stöd från EU, t.ex. att mankan söka i taget,t.ex. , vilket ger enstörre långsiktig trygghet. Vi villatt regeringen tillsätter enutredning med syfte att visa huransökningsförfarandet kan förenklas.Detta bör ges regeringen till känna.33.Den gemensammajordbrukspolitiken (punkt 36)av () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 36 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 33. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ29yrkande 2 och 2002/03:MJ422 yrkande 9delvis samt avslår 2002/03:K288yrkande 5.StällningstagandeVi vill avveckla den traditionellajordbrukspolitiken och ersätta denmed en politik som ger effektivt stödåt jordbruk som är viktiga för atthålla landskapet öppet, kulturmiljönoch den biologiska mångfalden. Denkraftigt specialiseradejordbruksproduktionen i harmedfört stora negativa konsekvenserpå miljön och i vissa fall ävenäventyrat människors hälsa. Metodernahar också rest allvarliga etiskafrågor om förhållandet mellanmänniska och djur. Den gemensammajordbrukspolitiken har varitosolidarisk och bör reformeras.En förnuftig jordbrukspolitik börminska arealersättningen och ersättaden med ett miljöstöd för vallodling,fånggrödor och kantzoner m.m. för attminimera kväveläckaget. Detta bör gesregeringen till känna.34.Det fjällnära jordbruket(punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 39 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 34. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ303yrkande 2, 2003/04:MJ358 yrkande 2och 2003/04:MJ399 yrkande 31 samtavslår motion 2002/03:MJ381 yrkande1.StällningstagandeRiksdagen gav i december 1998regeringen i uppdrag att utforma ettsärskilt stöd till jordbruket ifjällnära område för att kompenseradet sämre utfallet efter EU-inträdeti stödområde 1. Trots detta så hardet ännu inte införts någon särskildersättning riktad till jordbruket idetta område. Jordbrukarna i dessaområden får det allt svårare attklara sin försörjning. Under tidentvingas de få som är kvar överväga omde kan fortsätta sin verksamhet.Många har också lagt ned sina gårdar.Regeringen bör skyndsamt vidta deåtgärder som krävs för att leva upptill beslut.Kristdemokraterna vill särskiltvärna om småskaliga jordbruk iglesbygden och fjälljordbruket. Jagföreslår därför att stöd tillsmåskalighet särskilt bör beaktasinom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet liksom ianslutning till det särskilda stödetför Norrlandsjordbruket. Detta börges regeringen till känna.35.Det fjällnära jordbruket(punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 39 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 35. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ381yrkande 1 samt avslår motionerna2002/03:MJ303 yrkande 2,2003/04:MJ358 yrkande 2 och2003/04:MJ399 yrkande 31.StällningstagandeDe mycket speciella förhållanden sområder i de fjällnära kommunerna harinte sin motsvarighet någonannanstans inom EU. Allt dettamotiverar enligt min uppfattning atten särskild fjällmiljöersättninginförs, dvs. ett stödprogram som kanskapa förutsättningar att överlevaför det fåtal jordbruk som finns idet fjällnära området. En kombinationav miljöstöd, öppet landskaps- ochkulturmiljöstöd kompenserar för storaavstånd och små enheter. År 1997beslutade att ett särskiltstöd bör utgå till fjälljordbruket.Beslutet har dock ännu integenomförts. I samband med den översynav jordbrukspolitiken som förtillfället pågår (Mid term review)bör det även göras en uppföljning ochutvärdering av vilka effekter det nurådande stödsystemet har haft för detfjällnära jordbruket. Omutvärderingen visar attfjälljordbruket i lägre grad kunnatta del av de nya stöden än jordbruketinom övriga områden som kräversärskilt riktade stöd, och därförmissgynnats av övergången till EU:sjordbrukspolitik, bör regeringenåterkomma med förslag om åtgärder.Detta bör ges regeringen till känna.36.Jordbrukets konkurrensvillkor(punkt 41)av (),(), LarsLindblad (m), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 41 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 36. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ28yrkande 2 och 2002/03:MJ30 yrkande 7.StällningstagandeFör att de svenska bönderna skallkunna stå sig i konkurrensen med sinaeuropeiska kolleger bör villkoren förde svenska bönderna vara någorlundajämlika villkoren för andra bönderinom EU.