bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Detfinns en stor potential i energieffektiviseringar.På behöver dock ny teknik introduceras.För att stimulera en fortsatt introduktion avalternativa drivmedel har regeringen tagit fram ensärskild skattestrategi som bl.a. innehållerskattelättnader för koldioxidneutrala drivmedel.Totalt avsätts fr.o.m.2003. En kraftansträngning krävs nu för att vändautvecklingen när det gäller utsläpp av koldioxidfrån transportsektorn inom EU. I genomförandeplanenfrån åtar sig regeringarna attgenomföra transportstrategier för hållbar utvecklingsom bl.a. leder till minskade utsläpp avväxthusgaser. I många utvecklingsländer sesförbättrade transporter som viktigt bl.a. för attfrämja säkerhet och öka fattigas tillgång tillmarknader och arbetstillfällen. Den förväntadeökningen av bilism bland en framväxande medelklass ibefolkningstäta länder utgör en storutmaning för världsmiljön. Det är av största viktatt teknologi som minimerar utsläppen avluftföroreningar sprids globalt i takt med attvägtransporterna ökar i volym som resultat av enekonomisk utveckling. För att begränsatransportsektorns bidrag till klimatförändringarkrävs vidare på alla nivåer en tydlig politiskstyrning som leder till minskade behov avprivatbilism som utsläppen av koldioxidper kilometer reduceras kraftigt.MotionernaI motion 2002/03:MJ11 (mp) anförs i fråga om ändradekonsumtions- och produktionsmönster att det behövstydliga, mätbara, övergripande och långsiktiga målliksom uppföljningar av användningen avnaturresurser. Motionärerna anser att regeringen börge och iuppdrag att i samråd med andra formulera mål förSverige i termer av "rättvist miljöutrymme".Myndigheterna bör också ges i uppdrag att fortsättautvecklandet av indikatorer för att fortlöpandekunna mäta användningen av miljöutrymmet i olikaavseenden (yrkande 2).Enligt motion 2002/03:K432 (fp) yrkande 17 är detav större vikt än någonsin att EU tar ett såvälglobalt som lokalt initiativ på miljöområdet för enbättre och effektivare miljöpolitik. Det är ocksånödvändigt att bl.a. utveckla ett system förkontroll av märkningen för att konsumenterna skallkunna vara säkra på att få korrekt information. EUbör därför införa en basnivå förlivsmedelssäkerheten. I motion 2002/03:MJ8 (fp)yrkande 2 framhålls att kunniga och välinformeradekonsumenter är en nyckelfaktor för att uppnå enhållbar konsumtion i Johannesburgsdokumentetsmening. Det grundläggande kravet är dock attkonsumenten inte vilseleds beträffande produktenseller tjänstens innehåll och funktioner. Enligtmotion 2002/03:MJ9 (m) finns vissa problem när detgäller s.k. etisk märkning, vilken påstås ligga ilinje med regeringens nationella strategi förhållbar utveckling. I likhet med märkningen avekologiska jordbruksprodukter rymmer den etiskamärkningen risker. En sådan risk är att produktionsom får den etiska stämpeln inte utsätts för denviktiga globala konkurrensen (yrkande 6).Enligt motion 2002/03:MJ10 (kd) bör arbetet medmiljömärkning av trädgårdsredskap, arbetsmaskiner,motorer och andra miljöpåverkande utrustningar ochprodukter intensifieras. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag på hurekonomiska styrmedel kan användas i syfte att ökaden miljömärkta andelen av sådana maskiner. Förslagpå sådana styrmedel är att biodrivmedel befrias frånkoldioxid- och energiskatt (yrkande 15).I motion 2002/03:MJ10 (kd) yrkas att det avsättsstörre resurser till livscykelanalyser som innebärtotala beräkningar av utsläpp underprodukters/avfalls hela livscykel så att dessahanteras på bästa sätt. Syftet är att skaparesurssnåla kretslopp och bygga upp en effektivavfallshantering med väl utformade ekonomiskastyrmedel (yrkande 12).Enligt motion 2002/03:U293 (v) yrkande 1 börSverige även fortsättningsvis vara drivande i detinternationella arbetet för en globalkemikaliepolitik som bidrar till att fasa utkemikalier där vi redan känner till problemen ochatt det aviserade somregeringen avser inrätta bör kunna ges en viktigroll i det arbetet. I motion 2002/03:MJ10 (kd)framförs krav på förbud mot bromeradeflamskyddsmedel och HA-oljor och på att regeringensäkerställer att giftiga ämnen och kemikalier fasasut ur kretsloppen. Regeringen bör också inom ramenför EU-samarbetet verka för ett sådant förbud i helaunionen (yrkande 10).Utveckling och export av miljöteknik är enligtmotion 2002/03:MJ10 (kd) angeläget, men det är avstor vikt att ett centrum i enlighet med regeringensförslag för främjande av innovation,kommersialisering och export av miljöteknik får enunderstödjande och samordnande roll som inte kväverde initiativ och det innovationsarbete som finns påuniversitet/högskolor och i privat sektor (yrkande13). Vidare framhålls att regeringen i sittmiljötekniksamarbete med också måste krävaförbättringar av mänskliga rättigheter i (yrkande 14).I motion 2002/03:MJ9 (m) yrkande 9 avfärdasskrivelsen i den delen som avser en tydlig politiskstyrning som leder till minskade behov avprivatbilism eftersom det inte finns något somhindrar att många fler människor på vår jordunderlättar sina liv genom att äga en bil. Enligtmotionärerna bör man hellre stimulera användning avbefintlig effektiv energiteknik och främjaintroduktionen av ny teknik för att komma åtproblematiken kring koldioxidutsläpp.Utskottets ställningstagandeAv genomförandeplanen antagen av världstoppmötetframgår att det krävs genomgripande förändringar avhur samhällen producerar och konsumerar för attuppnå en global hållbar utveckling. Det konstaterasatt alla länder bör främja hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster i en process där de utveckladeländerna går i täten och alla länder gynnas. Iplanen anges ett antal insatser som krävs för attuppnå detta. Bland annat nämns främjandet avutvecklingen av ett tioårigt ramverk för programtill stöd för regionala och nationella initiativ.Programmen skall påskynda omställningen till enhållbar konsumtion och produktion. Enligt planenskall ramverket, med hänsynstagande tillekosystemens bärkraft, främja social och ekonomiskutveckling. Detta skall uppnås genom att manangriper och om lämpligt bryter sambanden mellanekonomisk tillväxt och miljöförstöring med hjälp avåtgärder för att göra resursanvändning ochproduktionsprocesser effektivare och mer hållbara.Vidare måste resursförstöring, föroreningar ochavfall minskas.En självklar utgångspunkt för diskussionen omhållbara konsumtions- och produktionsmönster ärenligt utskottets mening att världens rikedomarfördelas solidariskt så att alla kan njuta av en godvälfärd. I likhet med vad som tidigare anförts avsåväl riksdag som regering så anser utskottet attansvaret för att förbättra miljön vilar på alladelar av samhället. Den offentliga sektorn,näringslivet, ideella organisationer och enskildamedborgare måste medverka. En andra utgångspunkt förhållbar utveckling är de s.k. globala nyttigheterna(global public goods), vilka förenklat kan beskrivassom olika internationella angelägenheter som intelängre kan hanteras eller finansieras på nationellnivå utan kräver utökat samarbete mellan stater. Detär de nyttigheter som vi i i hög gradförknippar med det goda samhället: hälsa, miljö,vatten, luft och ett ordnat samhälle. Vi räknar medatt det finns ett starkt samhälle som värnar denyttigheterna. I globaliseringens tidevarv har dessanyttigheter blivit just globala. Men det finns ingenansvarstagare, ingen som värnar dem och ingen sominvesterar i dem. Ur detta perspektiv får förändradekonsumtions- och produktionsmönster en ökadangelägenhetsgrad.För att nå förändringar i konsumtions- ochproduktionsmönster på såväl global och nationell somregional och lokal nivå anser utskottet att det ärav stor vikt att ett sådant ramverk av program somgenomförandeplanen tar upp kan komma till stånd såfort som möjligt. Utskottet delar därvid regeringensbedömning att bör fortsättamiljöanpassningen av konsumtion och produktion ochatt i det globala perspektivet kan bidra medgoda exempel på styrmedel, kunskapsuppbyggnad ochsamverkansformer. Bland de åtgärder somgenomförandeplanen nämner finns bl.a. att fastställasärskilda aktiviteter, verktyg, politiska program,åtgärder samt övervaknings- ochutvärderingsmekanismer, i lämpliga fall inbegripetlivscykelanalyser och nationella indikatorer för attmäta framsteg. Utskottet konstaterar att ett stortantal åtgärder med den inriktning somgenomförandeplanen anger har beslutats i ochinom EU. I har arbetet skett bl.a. genom detomfattande svenska miljömålsarbetet med de femtonmiljökvalitetsmålen och delmålen, denmiljöorienterade produktpolitiken och denredovisning av gröna nyckeltal som sker ibudgetpropositionerna som ett komplement till deekonomiska nyckeltalen. När det gäller EU kan bl.a.arbetet med gemenskapens strategi för hållbarutveckling, den s.k. Cardiffprocessen, och arbetetmed den integrerade produktpolitiken (IPP) nämnas.Mot denna bakgrund finner utskottet, i likhet medregeringen, att det är angeläget att kartlägga vadsom redan görs och har gjorts i och inom EUsamt vilka ytterligare insatser som krävs dels föratt motsvara genomförandeplanen, dels för att gåvidare i omställningen. Utskottet finner i dettasammanhang att det vore önskvärt att resultatet avkartläggningen får genomsyra det fortsatta arbetetmed hållbar utveckling, t.ex. genom att i kommandeförslag belysa på vilket sätt de framlagda förslagenkompletterar redan befintliga åtgärder och på vilketsätt de nya förslagen bidrar till att uppfylla måletmed hållbara konsumtions- och produktionsmönster.Regeringen har aviserat att den som ett led iarbetet för att uppnå hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster kommer attpresentera en proposition om ett giftfritt ochresurssnålt samhälle. Utskottet förutsätter attdenna proposition också kommer att redogöra för hurde föreslagna åtgärderna förhåller sig till kravenpå förändrade konsumtions- och produktionsmönsterliksom hur dessa åtgärder förhåller sig tillgenomförandeplanen.Bland de genomgripande förändringar som krävs avhur samhället producerar och konsumerar för att nåen hållbar utveckling ingår arbetet med att någiftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen hartagit initiativ till att utveckla en miljöorienteradproduktpolitik (IPP). IPP innebär en samlad strategiför miljöanpassning av produkter och tjänster i ettlivscykelperspektiv. Strategin behövs för att ökaresurseffektiviteten och för att minska läckage avgifter och näringsämnen. En produkt påverkar miljöni olika hög grad under de olika faserna i produktenslivscykel. En produkts negativa påverkan påmänniskors hälsa och på miljön måste minimeras underproduktens hela livscykel. Utskottet villunderstryka vikten av att miljö- och hälsoaspekter,inklusive arbetsmiljöaspekter, integreras ilivscykelns alla led. För att kunna sätta relevantamål och för att effektivt kunna prioritera mellanolika åtgärder inom ramen för en miljöorienteradproduktpolitik krävs en ökad kunskap om olikaprodukters miljöbelastning under hela livscykeln.Kravet på ökad kunskap gäller såväl konsumenter somproducenter, och utskottet vill understryka viktenav att även spridandet av sådan kunskap skall tas ini detta perspektiv. Livscykelperspektivet kandessutom vara svårt att tillämpa för vissa produkterdå delkomponenter köps och säljs av en rad aktörer iandra delar av världen. Livscykeln kan i sådana fallbli lång och svår att överblicka. Kravet på ökadkunskap blir i detta sammanhang ännu större.Sammanfattningsvis anser utskottet att det ärnödvändigt att använda livscykelperspektivet påprodukter och avfall och att fortsätta arbetet medatt utveckla goda livscykelanalyser. Utskottet villi sammanhanget också betona att den globalakonkurrensen och den ekonomiska och politiskautvecklingen i andra delar av världen är avgörandeför vad som är möjligt att uppnå i inomramen för hållbar utveckling. Få varor bådetillverkas, används och omhändertas inom landet. Densvenska produktionen och konsumtionen är starktintegrerad med och beroende av produktion ochkonsumtion i andra länder. Globaliseringen avekonomin medför att handeln med varor övernationsgränserna intensifieras och med denna ävenden diffusa spridningen av föroreningar via varorna.Därför är en internationell samverkan absolutnödvändig för att inte skapa nya handelshinder ochminskad konkurrens. EU:s inre marknadsregler ochinternationella produkt- och materialstandarder ärhär viktiga utgångspunkter. Genom att integreramiljöhänsyn och sociala aspekter i den politik somrör den inre marknadens funktion kan den inremarknaden vara ett instrument för en hållbarutveckling. Huvudinriktningen bör därför vara attfortsätta att sträva efter en internationell,miljöorienterad produktpolitik i syfte att nåenhetliga regler och de gemensamma åtgärder sombehöver vidtas för att minska produkters totalamiljöpåverkan.I livscykelperspektivet spelar också avfall roll. Ett av avfallspolitikens övergripande målär att minska avfallets farlighet. Detta förutsätteratt de farliga materialen kan sorteras ut ochomhändertas på ett miljöriktigt sätt. I dagåteranvänds eller återvinns endast en liten del avkonsumtionsavfallet. En stor del av det avfall som deponeras kan med fördel återvinnas ellerbehandlas på ett miljömässigt bättre sätt. Varjeavfallsslag bör behandlas utifrån dess inneboendeegenskaper och användningsmöjligheter. Genom attäven fortsättningsvis skapa tydliga spelregler ochförutsättningar för såväl avfallsaktörerna som denenskilda individen underlättas deras möjligheter attbedriva ett aktivt miljöarbete. Som tidigare anförtsavser regeringen att presentera enproposition om ett giftfritt och resurssnåltsamhälle i vilken avfallsproblematiken kommer attbelysas vidare. Propositionen kommer att behandlasav under hösten 2003.I samband med livscykelperspektivet vill utskottetäven fästa uppmärksamhet på kemikalier och derasanvändning. Av genomförandeplanen framgår att andraåtgärder är att utforma en produktions- ochkonsumtionspolitik för att förbättra produkter ochtjänster och minska inverkan på miljö ochhälsa, i lämpliga fall med hjälp av vetenskapligtbaserade metoder. Utskottet kan konstatera attkemikalier spelar en viktig roll i dagens samhälleoch att kemiska produkter används i mångasammanhang. som kemikalierna har bidragittill vårt välstånd har de också vållat hälso- ochmiljömässiga problem. En volymmässigt stor andel avde kemiska ämnen som hanteras i samhället harfarliga egenskaper i något avseende. Människa ochmiljö kan exponeras för dessa ämnen när ämnenaanvänds i kemiska produkter eller genom att ämnenaläcker ut från varor, vilket kan leda till skadligahälso- eller miljöeffekter. Sådana effekter kanuppstå som ett resultat av exponering av ett enskiltämne. Det sker också en kontinuerlig exponering förett stort antal ämnen i låga doser, därorsakssambanden mellan exponering och effekt ärsvårare att klarlägga. Kunskapsbristen om kemiskaämnens hälso- och miljöegenskaper är betydandebeträffande det stora antal kemiska ämnen som finnspå marknaden. Ämnen med farliga egenskaper kan varaavsiktligt tillverkade men de kan även uppkommaoavsiktligt, t.ex. som ett resultat av nedbrytningav andra ämnen eller i samband med industriprocessereller förbränning. Kunskaperna om oavsiktligtbildade ämnen är ännu mindre än kunskaperna om deavsiktligt bildade. Det är över huvud taget tillstor del okänt vilka de ämnen är som bildasoavsiktligt vid t.ex. förbränning. Riksdag såväl somregering har anfört att ensnabb lösning på detta kunskapsproblem är enförutsättning för att målet Giftfri miljö som är ettled i att nå en hållbar utveckling skall kunna nåsinom en generation. Ämnen med vissa egenskaper kange upphov till särskilt stora problem. Det handlarom ämnen med allvarliga hälsoeffekter som exempelviscancerframkallande (cancerogena),arvsmassepåverkande (mutagena) ochfortplantningsstörande (reprotoxiska) ämnen. Dethandlar också om ämnen som har sådana egenskaper attde blir kvar i miljön . Ämnen som ärlånglivade (persistenta) och som kanansamlas (bioackumuleras) i levande organismer kange upphov till problem . Den långabromssträcka som behövs för att få ned halterna avsådana långlivade ämnen i miljön kräver ettspeciellt förhållningssätt, oavsett om man harkunskap om deras giftighet eller inte. Det behövsdärför kraftfulla åtgärder mot användningen avsamtliga hälso- och miljöfarliga ämnen. skeren omfattande handel med varor övernationsgränserna. De varor och kemikalier somanvänds i är till övervägande delentillverkade eller framställda i något annat land.Därför är det viktigt för att påinternationell och europeisk nivå aktivt ochkraftfullt verka för att farliga ämnen fasas ut.Genom att arbeta för en omställning i mermiljöanpassad riktning inom hela unionen kan ocksåutsläppen av farliga ämnen till luft och vattenbegränsas. Därmed minskas risken för spridning avfarliga ämnen till via luft och vatten. Detär också viktigt att EU:s regelsystem används på ettoptimalt sätt. Europeiska kommissionen förväntasunder lägga fram förslag till EU:skemikalielagstiftning. I detta sammanhang villutskottet betona vikten av att fortsätteratt vara pådrivande i arbetet med EU:skemikalielagstiftning så att den utvidgas ochställer krav på att industrin skall känna tillegenskaperna hos de kemiska ämnen som marknadsförs(jfr bet. 2000/01:MJU15). bör ocksåfortsätta att aktivt delta ikemikaliesäkerhetsarbetet inom andra internationellaorganisationer och aktivt verka för den globalakemikaliepolitiken.Ett annat led för att främja hållbara konsumtions-och produktionsmönster är enligt genomförandeplanenatt i lämpliga fall och på frivillig grundvalutveckla och införa effektiva, transparenta,kontrollerbara, icke-vilseledande och icke-diskriminerande verktyg för konsumentupplysning föratt ge information och ökad kunskap om hållbarkonsumtion och produktion, bl.a. om aspekter som rörmänniskors hälsa och säkerhet. hardet vuxit fram ett antal märkningssystem som syftartill att visa att vissa produkter eller tjänsteruppfyller särskilda kriterier, exempelvis vad gällermiljöbelastning eller produktionsförhållanden. På såsätt ges konsumenten en möjlighet att genom ettaktivt val av produkt eller tjänst göra ettställningstagande, exempelvis i en viss etisk fråga.Detta anser utskottet är ett viktigt led ihållbarhetsarbetet. Som exempel på sådan märkningkan nämnas frivillig rättvisemärkning, positivmiljömärkning och jämställdhetsmärkning.När det gäller miljöteknik så delar utskottetregeringens syn att det finns stora miljövinster atthämta i användningen av teknik med högmiljöprestanda. Utskottet anser att det är av storvikt att erfarenheter och kunskap inom de områdendär svensk teknik och svenskt kunnande ligger långtfram i internationella jämförelser tas till vara.Utskottet ser därför positivt på regeringensambitioner att vara än mer drivande i att skapakontaktytor mellan forskare, företag, myndigheteroch institutioner verksamma inom miljöteknikområdet.Härigenom kan utveckling och introduktion av teknikoch kunnande som tjänar miljön och bidrar till etthållbart samhälle, såväl på den svenska som påmindre utvecklade marknader, påskyndas. Utskottetser också positivt på det utvecklade samarbetetkring policy, teknik och kunnande mellan ochett antal länder i kring miljökrav påprodukter. Utskottet anser att det är av storbetydelse att producenterna i dessa länder får stödi sitt miljöarbete. måste kraven påmänskliga rättigheter tillgodoses. serallvarligt på situationen när det gäller demänskliga rättigheterna i och kommer attfortsätta att på hög nivå och vid varje givettillfälle uppmana att upphöra med dekränkningar som rapporteras. Utskottet konstateraratt har klargjort att det ser det somangeläget att omvärlden verkar för att Kinainkorporerar internationella normer och somansvarstagande part engageras i det globala arbetetför fred och säkerhet, respekt för de mänskligarättigheterna, demokrati och frihandel. En politiskdialog med är ett viktigt medel att främjadenna integrering. Den balans som eftersträvas äratt kombinera en kraftfull kritik mot övergreppenmed en påverkan också genom dialog och samarbete.Utskottet understryker att det är viktigt attSverige klart och tydligt tar avstånd från deövergrepp som äger rum i Kina.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ8 (fp) yrkande 2, 2002/03:MJ9 (m)yrkandena 6 och 9, 2002/03:MJ10 (kd) yrkandena12-15, 2002/03:MJ11 (mp) yrkande 2, 2002/03:K432(fp) yrkande 17 och 2002/03:U293 (v) yrkande 1lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet föreslår vidareatt motion 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 10 lämnas utanvidare åtgärd dels mot bakgrund av vad som anförtsovan, dels med hänvisning till pågående arbete inomRegeringskansliet och till den avKemikalieinspektionen redovisadeutredningen om förbud mot HA-oljor.Stöd till fattigdomsbekämpningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd)om internationell solidaritet ochenprocentsmålet, tre yrkanden (m, fp, kd) omdemokrati, mänskliga rättigheter ochjämställdhet, ett yrkande (m) om samarbetetmellan staten och frivilligorganisationerna,ett yrkande (kd) om EG:s bistånd, tvåyrkanden (kd, mp) om globala miljöinsatser,två yrkanden (c) om landsbygds- ochjordbruksutveckling samt fem yrkanden (m, fp,kd, c, mp) om skuldavskrivningar. Vidareavstyrker utskottet två motionsyrkanden (kd)om utsatta barn, ungdomar och flyktingar.SkrivelsenI skrivelsen betonas att fattigdom finns i alladelar av världen. Regeringen anser att det för attbekämpa fattigdom krävs strategier inriktade på attskapa ökade möjligheter för individer, stärka derasmakt över sitt eget liv och ge dem ökad trygghet ochsäkerhet. Det faktum att sårbarhet, maktlöshet ochbrist på möjligheter i högsta grad är ålders- ochgenusrelaterade skall beaktas. I och EUfinns, trots en utbredd välfärd, alltför mångautsatta grupper och individer. bidrar tillfattigdomsbekämpning i omvärlden både genom Sidasbilaterala arbete och i samverkan medinternationella och multilaterala aktörer.Regeringen framhåller att det ytterst är en globalutmaning att utrota fattigdomen.Sverige har åtagit sig att genom samverkan mellanolika politikområden bidra till genomförandet avFN:s åtta s.k. millennieutvecklingsmål. Detövergripande millenniemålet är att fram till år 2015halvera den andel människor som lever i absolutfattigdom och hunger. Övriga mål rör utbildning,jämställdhet, hälsa, miljö och partnerskap. IJohannesburg kompletterades utvecklingsmålen medytterligare mål som bl.a. rör sanitet, integreradvattenförsörjning, biologisk mångfald, kemikalieroch fiske. Målen är globala åtaganden, och densvenska politiken för global utveckling är ettbidrag till deras uppfyllelse. Regeringen anser attdet är möjligt att uppnå millennieutvecklingsmålenäven om tidsplanen för vissa mål troligtvis intekommer att hålla.I skrivelsen framhåller regeringen att engrundläggande förutsättning för utveckling ärbevarande och hållbart utnyttjande av naturresurser.I ansträngningarna att bekämpa fattigdomen utgör debiologiska resurserna, i synnerhet de genetiskaresurserna, en potentiell ekonomiskt viktig tillgångi många utvecklingsländer. Regeringen kommer därföratt främja möjlighet att tillvaratadessa resurser på bästa sätt för att åstadkomma endiversifiering av inhemsk produktion och företagandei kombination med ökade exportinkomster.I genomförandeplanen från världstoppmötet angesatt ohållbara skuldbördor för fattiga länder skallminska. Regeringen anför i skrivelsen attutgångspunkten för svensk skuldpolitik har varit attlämna stöd till fattiga och skuldtyngda länder sombedriver en sund ekonomisk politik med en tydliginriktning på fattigdomsbekämpning. Det övergripandeansvaret för landets utveckling vilar därmed pålandet självt. Den svenska skuldpolitiken visavi defattiga länderna syftar till att stödja länderna ideras eget arbete att nå en hanterlig skuldbörda ochdärigenom förbättra landets möjlighet att bekämpafattigdom. En grundläggande förutsättning för dettaär att orsaken till landets ursprungligaskuldsituation åtgärdas.Regeringen framhåller vidare i skrivelsen att densvenska välfärdspolitikens främsta uppgift är att gemänniskor trygghet och möjlighet till utveckling.