bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — av barnen i förskoleklassgår i fristående skola (eller motsvarande).Personaltätheten minskade något /03,8,0 årsarbetare per 100 elever jämfört med 8,2föregående läsår. Den genomsnittliga kostnaden perelev för beräknas öka någotjämfört med , jämfört med 37 800 kreller en ökning på . Enligt Skolverketsutvärdering av det första bidragsåret (2001/02) förstatsbidraget för personalförstärkning i skola ochfritidshem, har kommunerna satsat en relativt högandel av resurserna på förskoleklassen.Antalet elever i /03uppgick till ca 1 057 200. Av dessa går ifristående skolor. Lärartätheten, beräknad somantalet lärare per 100 elever, uppgick till 7,9(läsåret var motsvarande siffra 7,8).Av de tjänstgörande lärarna hade pedagogiskutbildning, vilket är en viss minskning. utvärdering av satsningen påpersonalförstärkning har den totala personaltätheteni ökat med motsvarande 2 454heltidstjänster. Det är 49 kommuner som redovisar enminskad personaltäthet medan resterande redovisar enökning. har prioriterats framför andraverksamhetsformer. En delstudie inom utvärderingenvisar att kommuner i stor utsträckning satsarresurser på elever i behov av särskilt stöd.Den beräknade kostnaden för den kommunalagrundskolan uppgår till 62,7 miljarderkronor (förutom kostnader för skolskjuts). Jämförtmed 2001 beräknas den totala kostnaden förgrundskolan öka . Kostnaden per elev ökademed och uppgår nu till per elev.Preliminär statistisk visar att eleverna våren2003 fick bättre slutbetyg från än detvå . Det var av eleverna som varbehöriga att börja på gymnasieskolans nationellaprogram, vilket är något bättre än förra åretsresultat och pekar på att en tidigare negativ trendkan ha brutits. Resultaten i de enskilda ämnena ärungefär desamma som . aveleverna nådde inte målen i svenska, ungefär 7 %inte i matematik och lika många inte i engelska. Isvenska som andraspråk var det som intefick godkänt betyg.Regeringen redovisar resultat från deninternationella läsundersökningen Progress inInternational Reading Literacy Study, PIRLS, somvisar att svenska elever i årskurs 4 har den bästaläsförmågan jämfört med de 35 deltagande länderna. ISverige är det en förhållandevis liten skillnadmellan hög- och lågpresterande elever. Enkätsvarfrån skolledare och elever tyder också på attskolklimatet, som i detta sammanhang innefattarfaktorer som trygghet, studiero och stimulerandeskolmiljö, är gott. har jämförelsevis ettlägre antal elever i behov av särskilt lässtödliksom en mindre skillnad mellan dem som behöverstöd och verkligen får det. Skönlitteraturförekommer oftare i undervisningen än i andra ländermen antalet undervisningstimmar för läsundervisningär lägre än det internationella genomsnittet.Föräldrars utbildningsnivå samvarierar med elevernasresultat och det kan konstateras att svenskaföräldrar är relativt högutbildade och bl.a. läseroftare själva än föräldrar i de andra länderna.Gemensamt för alla länder är att flickor läserbättre än pojkar.Sverige deltog även med elever i årskurs 3 iPIRLS-undersökningen vilket möjliggör en jämförelsemed motsvarande resultat . Det visar sigdå att de svenska eleverna har sämreläsförståelse än motsvarande elever för tio årsedan. kommer att analysera dessaresultat ytterligare.Det finns stora skillnader i resultat mellanelever med svensk bakgrund och elever med utländskbakgrund, särskilt de som också är födda utomlands.Av de elever som lämnade /02fick av eleverna med svensk bakgrund betyg ialla ämnen i sitt slutbetyg medan motsvarande andelför elever med utländsk bakgrund (definitionenenligt statistik är att eleven är föddutomlands eller att elevens båda föräldrar är föddautomlands) var . tar i sin rapportLäsförståelse hos elever med utländsk bakgrund uppen del förklarande faktorer, t.ex. hemmenssocioekonomiska status och språk som talas i hemmet.I är skillnaden i läsförståelse mellanelevgrupperna ungefär lika stor som för ettgenomsnittligt OECD-land men det finns flera ländermed både större respektive mindre skillnader änSverige. Det faktum att flykting- ochanhöriginvandring till istor utsträckning har skett från länder som liggerpå ett relativt stort språkligt och kulturelltavstånd påverkar förutsättningarna att integreradessa elever.Enligt regeringen spelar de beslutade medlen tillpersonalförstärkningar en strategiskt betydelsefullroll för att höja kvaliteten i skolan men det kan tatid innan detta får genomslag i betygsstatistiken.Regeringen pekar också på de båda skolmyndigheternasarbete med kvalitetsfrågor vilket också kan ledatill att resultaten i kan bli bättre,bl.a. i gruppen elever med utländsk bakgrund.Regeringen informerar också om att f.n.genomför en nationell utvärdering av verksamheten igrundskolan och att resultaten, som skallpresenteras i en samlad nationell rapport undervåren 2004, också kommer att kunna jämföras medmotsvarande undersökning som gjordes 1992.Elevantalet i särskolan har ökat och /03 till nära 14 800 elever.Lärartätheten motsvarar en nivå på 25 lärare på 100elever. utvärdering av medel tillpersonalförstärkning visar att kommunerna har satsatpå att både bibehålla och att öka personaltätheten isärskolan.Antal elever i specialskolan har minskat /03 och uppgår nu till ca 760 elever.Lärartätheten har ökat något, 41 lärare per 100elever, jämfört med 39 föregående läsår. Drygt 1 100elever fick /03 reguljärgrundskoleundervisning vid svenska /03 gick ca 322 600 elever igymnasieskolan, en ökning med drygt 11 400 jämförtmed året innan. Av gymnasieeleverna är det 8, 2 %som går i fristående gymnasieskolor (inkl.internationella skolor och riksinternatskolor).Andelen elever som läser på de program somtraditionellt förbereder för vidare studier är ,en viss minskning. Alltfler elever går påspecialutformade program, program där flertalet haren inriktning som förbereder för vidare studier.Andelen elever som läser på program med yrkesämnenär densamma som föregående år, . På detindividuella programmet läser avgymnasieeleverna. Majoriteten av kommuner kan ta inåtminstone av eleverna på deras förstahandsvalmen är det av de sökande som intekom in på något av sina val. Undersökningarindikerar att elevers resultat förbättras liksom attde slutför sin utbildning i högre utsträckning om defår sitt förstahandsval tillgodosett.När det gäller könsfördelning mellan olika programkvarstår tidigare traditionella mönster och det ärendast samhällsvetenskaps- ochnaturvetenskapsprogrammen som har en könsmässigjämvikt. Andelen elever som har utländsk härkomst ärdrygt på samtliga program med undantag av detindividuella programmet där andelen är . I dennasiffra ingår då den introduktionsutbildning (IVK)som ges till ungdomar som anlänt tillSverige, en utbildning där eleverna skall lära sigsvenska men även ges möjlighet att erhålla kunskapermotsvarande årskurs 9.Av alla elever som började i gymnasieskolan hösten1998 var det som fick slutbetyg ,av eleverna med svensk bakgrund och aveleverna med utländsk bakgrund. Elever påindividuella program slutför sina studier i mindreomfattning än elever på nationella ochspecialutformade program och de tar också längre tidpå sig, t.ex. var det av nybörjarna påIV som fick slutbetyg . Enförklaring till den totalt minskande andelen avelever med slutbetyg som märks är att de eleversom har stor frånvaro i en kurs numera intebetygssätts om bedömningsunderlaget ansesotillräckligt, till skillnad mot tidigare därmotsvarande elever fick betyget Icke Godkänd.Det genomsnittliga betygsresultatet harförbättrats men resultaten uppvisaren stor spridning, t.ex. mellan olikagymnasieprogram. Den ökning som märks av antaletelever som får lägst betyget Godkänd i Sv/Sv2, Eng Aoch Ma A i slutbetyget på samtliga program kanenligt regeringen vara en konsekvens av debehörighetskrav som infördes för studier pånationella och specialutformade program.Av alla elever som fick slutbetyg från /02 uppnådde fem av sex grundläggandebehörighet till studier på universitet ellerhögskola, eller av kvinnorna och avmännen. För elever med svensk bakgrund var andelen87 %, för elever med utländsk bakgrund födda iSverige och för elever födda utomlands 77 %.Variationen är dock stor mellan kommunerna. Av deelever som fullföljde gymnasieskolan var registrerade vid högre utbildning ,vilket kan jämföras med den grupp som fullföljdegymnasieskolan där motsvarande andel var . Redan nu når , tillsammans med ochÖsterrike, det av EU-ministrarna överenskomnariktvärdet att av 22-åringarna skall hafullföljt en gymnasieutbildning. Regeringen menaratt trots goda resultat internationellt sett krävsdet ytterligare åtgärder för att förbättraresultaten för att nå det uttalade målet att Sverigeskall vara en ledande kunskapsnation. Utmaningarnaär stora för gymnasieskolan vad gällergenomströmning av elever liksom måluppfyllelse. Ettviktigt område är, enligt regeringen, att bryta densociala och könsmässiga segregationen inomgymnasieskolan.Antalet heltidstjänstgörande lärare /03 till ca 26 300 vilket är en ökningmed jämfört med föregående läsår. En litenminskning har skett i andelen tjänstgörande läraremed pedagogisk utbildning, till . Andelen läraremed pedagogisk utbildning är markant lägre ifristående skolor jämfört med kommunala. Skolverketsutvärdering av den tidigare nämnda satsningen påpersonalförstärkning visar att kommunerna har valtatt satsa av resurserna till gymnasieskolan,vilket kan jämföras med de av elevantaletskolformen står för.Den totala kostnaden för gymnasieskolan medkommunal huvudman beräknas uppgå till 22,1 miljarderkronor (exkl. skolskjuts), vilket är enökning jämfört med föregående år och kanjämföras med ökningen i antalet elever med 2 %.Kostnaden per elev uppgår till 75 800 kr.Antalet elever i gymnasiesärskolan har ökat mednärmare jämfört med föregående läsår ochuppgick /03 till drygt 6 100 elever. Avdessa gick ca 2 450 ett individuellt program. Drygt240 elever gick i den reguljära gymnasieskolan vidsvenska utlandsskolor samma läsår.VuxenutbildningDe totala kostnaderna för den kommunalavuxenutbildningen har minskat något och uppgick till6 miljarder kronor 2002. Kostnaden för det särskildastatsbidraget till kommunerna uppgick under samma årtill närmare 2,8 miljarder kronor.Under kalenderåret deltog ca 26 400heltidsstuderande (omräknat) elever i grundläggandevuxenutbildning vilket ger en kostnad på 33 000 krper heltidsstuderande och år.Den särskilda satsning på vuxenutbildning som harbenämnts är nu avslutad. Målgruppenhar i första hand varit vuxna arbetslösa som helteller delvis saknat treårig gymnasiekompetens och iandra hand anställda med kort tidigare utbildning.Det särskilda statsbidraget till kommunernafinansierade, tillsammans med kommunens resurser fören egen basorganisation, den totala gymnasialavuxenutbildningen fram t.o.m. . Sammanlagtunder den aktuella perioden, 19972002, har nästan1,1 miljoner personer studerat inom den kommunalavuxenutbildningen. Av dessa har studeratminst en kurs på gymnasial nivå.För år 2002 anvisades medel motsvarande ca 73 000årsstudieplatser. Under /02 fullföljde77 % av deltagarna den kurs på gymnasial- ochpåbyggnadsnivå de påbörjat. Inom grundläggandevuxenutbildning var det som slutförde sinkurs. var av de registreradedeltagarna i den kommunala vuxenutbildningenkvinnor, av deltagarna hade högst en tvåårigutbildning, var födda utomlands, varaktuella vid arbetsförmedlingen och var över 30år.Under 2002 fick kommunerna anordna 8 400 platserinom vuxenutbildning som riksrekryterandepåbyggnadsutbildningar med rätt till interkommunalersättning. Den genomsnittliga kostnaden per platsoch termin var ca . Utöver dessa platserfinns ett stort antal påbyggnadsutbildningar sominte ger motsvarande rätt till ersättning.Inom den utbildning som motsvarar kommunalvuxenutbildning och som anordnas av Nationelltcentrum för flexibelt lärande (CFL) uppgick antaletkursdeltagare till nära 23 000 (varav ca 12 800 varanslagsfinansierade och restenuppdragsfinansierade). Andelen kvinnor uppgick till47 % och medelåldern för kursdeltagarna totalt var33 år.År 2002 hade Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning medel motsvarande 12 500årsstudieplatser att fördela. har 846kvalificerade yrkesutbildningar pågått med ettgenomsnittligt bidrag på nära perstuderande och år. Andelen kvinnor i de olikautbildningarna var och den genomsnittligamedelåldern för samtliga studerande var 25 år.Uppföljningar visar att av de studerandehar anställning 6 månader efter genomfördutbildning.Antalet studerande i vuxenutbildning förutvecklingsstörda (särvux) uppgick /03till drygt 4 500, en ökning med sedanföregående läsår. Nära hälften av deltagarnaåterfinns på grundsärskolenivå. I genomsnitt fickvarje studerande undervisning motsvarande 2,6elevtimmar och den genomsnittligagruppstorleken är 2,6 deltagare. Lärartätheten harökat sedan föregående läsår och motsvarar nu 5,4heltidstjänster per 100 elever. Kostnaden per elevhar ökat något och uppgick till ca år2002.Under /02 deltog nära 40 000studerande i svenskundervisning för invandrare(sfi), en ökning med drygt 2 600 jämfört med åretdessförinnan. Andelen kvinnor uppgick till ochmedelåldern för samtliga studerande var . Igenomsnitt behöver de deltagare som klarar godkändsfi-nivå 382 timmars undervisning. Av de deltagaresom påbörjade sina studier /2000 hadedrygt godkänts , hadeavbrutit studierna och har fortsatt /03. En vanlig orsak till att denenskilde inte klarar av sfi-nivån är en korttidigare /03 hade av lärarna en pedagogiskutbildning men det är få som har den utbildning iämnet Svenska som andra språk eller Svenska förinvandrare som krävs för ämneskompetens igrundskolan (minst 40 poäng). Kostnaden per elev var41 , en minskning med jämförtmed år 2001.Under 2002 genomfördes 244 kompletterandeutbildningar med någon form av statligt stöd. Enmajoritet () av utbildningarna är ettåriga ellerlängre. Flest utbildningar fanns inom områdena dans,teater, musik respektive hantverk. Drygt 7 600personer har deltagit i utbildningarna,vilket är en ökning med jämfört medföregående år. Av deltagarna gick nära 3 700 iutbildningar som berättigar till studiestöd. Totaltsett är könsfördelningen jämn bland deltagarna ochmedelåldern är 29 år.Övergripande frågorFörberedelser för förändring av gymnasieskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet om att avbryta förberedelserför förändring av gymnasieskolan.Jämför reservation 1 (fp).MotionenFolkpartiet anser i motion 2003/04:Ub515 yrkande 1att förberedelserna för att driva igenom en storförändring av gymnasieskolan skallavbrytas eftersom betänkandeutgör otillräckligt underlag. Det är fleraremissinstanser som instämmer i denna slutsats,enligt , som anser att kostnaderna för enomställning av gymnasieskolan bättre kan användastill att höja kvaliteten inom utbildningsväsendet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet. Frågan om den framtidagymnasieskolan bereds nu inomUtbildningsdepartementet. Enligt vad regeringenredovisar i budgetpropositionen har en majoritet avremissinstanserna påpekat att det behövs längre tidför kursplanearbete, kompetensutveckling ochplanering än angett. Enligtbudgetpropositionen delar regeringen denna syn ochkommer därför, i den proposition som regeringenaviserar , att förorda ettikraftträdande av en ny organisation förgymnasieskolan den 1 juli 2007.Anslag m.m.25:1 Statens skolverkUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:1 och avslårmotioner om andra anslagsbelopp.Jämför särskilda yttranden 2 (m), 3 (fp), 4(kd) och 5 (c).Riksdagen bör också avslå ett motionsyrkande som rörSkolverkets roll.Jämför reservation 2 (kd).PropositionenI samband med myndighetsombildningen den 1 mars 2003renodlades uppgifter och koncentreradestill kvalitetskontroll genom uppföljning,utvärdering, granskning och tillsyn. skall kommuner och skolorgranskas regelbundet och målet är att inspektionenskall fördubblas jämfört med tidigare. Verket harfått särskilda uppdrag som rör inspektionen avfristående skolor.Under 2003 tillfördes anslag 15miljoner kronor från anslag 25:3 Utveckling avskolväsende och barnomsorg, för omstrukturering avverksamheten. föreslås 5 miljoner kronorav dessa återföras till anslag 25:3. Dessutomföreslås att av Skolverketsanslag förs över till anslag 25:2 Myndigheten förskolutveckling (som skall motsvara en fördelning påårsbasis av det tidigare anslaget, jämfört med de 10månader som fördes över föregående år). Regeringenvill sedan tillföra föratt förstärka verkets inspektions- ochtillsynsverksamhet.Regeringen har beräknat anslaget till 305 134 000kr.MotionernaModeraterna föreslår i motion 2003/04:Ub475 yrkande2 att vissa delar av verksamhet flyttasöver till ett fristående kvalitetsinstitut. Dessutomföreslås att Specialpedagogiska institutetintegreras i . reserverardärmed ytterligare till anslaget.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub515yrkande 4 en neddragning på anslaget med 200 000 000kr. vill i motion 2003/04:Ub514yrkande 3 minska anslaget med ochCenterpartiet i motion 2003/04:Ub502 med 60 000 000kr.Kristdemokraterna utvecklar i motion 2003/04:Ub439yrkande 33 sin syn på . Skolverketsuppgifter har renodlats i samband med attMyndigheten för skolutveckling inrättades, vilket ärpositivt, men bör ha en friare rollgentemot regeringen i stället för att vara ettstabsorgan. vill också betona allaskolors likhet inför lagen och att Skolverketstillsyn skall gälla alla skolor oavsett huvudman ochinriktning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet ansluter tillregeringens beräkning vad gäller storleken påanslaget till . Den av regeringenföreslagna anslagsstrukturen bör gälla.När det gäller synpunkter på roll ochställning vill utskottet erinra om att styrning avoch dialog med myndigheter ingår som en del avregeringens ansvarsområde. I detta ingår t.ex. attutforma regleringsbrev samt hantera avrapporteringaroch årsredovisningar från myndigheten.Angående tillsyn vill utskottet anföraatt verkets utbildningsinspektion syftar till attbedöma hur verksamheterna arbetar i riktning mot denationella målen och kontrollera att nationella kravi skolförfattningar följs. En väsentlig del iinspektionen är att granska kvalitetsarbetet ochförmågan att utveckla den egna verksamheten.Skolverket har tagit fram eninspektionsmodell med sju huvudområden inom vilkaalla lokala verksamheter bedöms, som innebär att etthelhetsperspektiv tas utifrån gällande läroplaner.Av instruktion (SFS 2002:1160) framgårde verksamheter och skolor, förutom det offentligaskolväsendet, som verket har tillsyn över. Inomramen för den utveckling av utbildningsinspektionensom nu pågår planerar att inspektera 700skolor . Året därpå beräknasinspektionen vara fullt utbyggd och omfatta ca 1 000skolor . Tanken är att varje kommun och allaskolor skall omfattas av inspektion vart sjätte år.Med anledning av uppgifter om bristfälligaförhållanden vid vissa fristående skolor harregeringen funnit anledning att ge iuppdrag att utveckla formerna för arbetet medfristående skolor. Inom ramen för den pågåendeutvecklingen av utbildningsinspektionen skallSkolverket se över rutiner och metoder förinspektion av dessa skolor, liksom för tillsynenunder skolornas andra verksamhetsår. Frågan om hurläroplanernas värdegrund och allmänna mål följs iverksamheten skall särskilt uppmärksammas.Skolverket skall vidare utveckla och skärpaformerna vid prövning om godkännande och rätt tillbidrag samt utveckla och pröva metoder förregelbundna uppföljningsbesök vid nyetableradeskolor. Dessutom skall en särskild inspektiongenomföras av fristående skolor med konfessionellinriktning eller motsvarande.Utskottet finner inte att bör göra någotsärskilt uttalande med anledning av motionsyrkandetom roll och tillsynsinriktning.Utskottet har tidigare påpekat (bet. 2002/03:UbU15)att det enligt gällande regler i skollagen(1985:1100) stadgas att fristående skolor skallsvara mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet (9 kap. 2 och 8 §§), men att enfristående skola får ha en konfessionell inriktning.Utskottet noterade attSkolverket inom ramen för sin tillsynsverksamhetfunnit vissa oklarheter i vad mån huvudmannen för enkonfessionell skola tydligt skilt på skolansverksamhet och en församlings verksamhet. Vidare sågutskottet med stort allvar på att befarademissförhållanden vid ett antal konfessionella skolorinte varit kända av , alternativt intelett till åtgärder. Utskottet anser att det ärpositivt att nu utvecklar sina rutineroch metoder för en förbättrad tillsynsverksamhetavseende fristående skolor.25:2 Myndigheten för skolutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget25:2 Myndigheten för skolutveckling ochavslår motionsyrkanden om avveckling avanslaget samt om andra anslagsbelopp. Vidareföreslås att yrkandena avseende medel tillett nationellt kvalitetsinstitut ellerskolinspektion avslås.Jämför särskilda yttranden 2 (m), 3 (fp), 4(kd) och 5 (c).Riksdagen bör också avslå motionsyrkandena avseendeuppgifter för ett nationelltkvalitetsinstitut.Jämför reservation 3 (m, fp, c).PropositionenDen inrättade myndighetensuppgift är att stödja utveckling inom sektorn isyfte att uppnå en ökad måluppfyllelse ochlikvärdighet i utbildningen. En prioritering skallgöras av insatser på områdena basfärdigheter ochutbildningsvillkor för barn och ungdomar isegregerade områden. Myndigheten skall också främjakompetensutveckling av personal m.m.Som nämns under anslaget 25:1 Statens skolverktillförs anslaget medel från anslag.Regeringen har beräknat anslaget till 94 275 000kr.MotionernaModeraterna (motion 2003/04:Ub475 yrkande 2),(motion 2003/04:Ub515 yrkande 4) ochCenterpartiet (motion 2003/04:Ub502) anser alla attMyndigheten för skolutveckling skall avvecklas.Folkpartiet anser att skolutveckling skall ske pålokal nivå, med stöd av universitet och högskolor. Imotion 2003/04:Ub514 yrkande 3 föreslårKristdemokraterna en neddragning av anslaget med 40000 000 kr.Ett fristående nationellt kvalitetsinstitut meduppgift att löpande utvärdera skolan bör inrättas,enligt i motion 2003/04:Ub427 yrkande 3.En nödvändig åtgärd för att höja kvaliteten i skolanär att förbättra uppföljning och utvärdering ochgöra resultaten mer tillgängliga för elever,föräldrar och personal. För inrättandet av ettsådant institut föreslår 106 425 000 kri motion 2003/04:Ub475 yrkande 2. I motion2003/04:Ub252 menar att stor vikt måsteläggas vid arbetet med att säkra den svenska skolanskvalitet. Den boskillnad som gjorts genom att brytaut Myndigheten för skolutveckling från det gamlaSkolverket var en början till att skapa en tydligareordning, men det var inte tillräckligt. Därför måsteett fristående nationellt kvalitetsinstitutinrättas. Ett sådant institut skall komplettera denuppföljning och utvärdering som måste bedrivas vidvarje skola, lokalt av berörda huvudmän och även inågon mån av . Enligt i motion2003/04:Ub472 skall institutet ha till uppgift bådeatt löpande granska och följa kvalitetsutvecklingenpå enskilda skolor och att följa utvecklingen i detsamlade skolsystemet (yrkande 1). Institutet förkvalitetsgranskning i skolan bör löpande publiceranamnen på såväl de skolor som inte uppfyller denationella kvalitetsmålen som de skolor som väluppfyller kraven (yrkande 4).Även föreslår i motion 2003/04:Ub388yrkande 15 att en nationell skolinspektion inrättasför att kraftigt stärka statens utvärdering ochuppföljning av skolans resultat. Inspektionensansvarsområde skall vara tillsyn och utvärdering avskolväsendet, enligt , som i motion2003/04:Ub515 yrkande 4 föreslår tillett sådant institut. I motion 2003/04:Ub367 yrkande29 föreslås att behåller sinamyndighetsuppgifter som en ny myndighettillskapas för att stärka statens roll iutvärderingen.