bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Deundantagsmöjligheter som finns är kringskurna avkrav på att lagstiftning måste motiveras med nyavetenskapliga bevis m.m. bör verka förinförandet av en verklig miljögaranti i EU-fördragetsom ger medlemsländerna rätt att gå före med enhögre nivå på miljö- och hälsoskyddet (yrkande 49).Även enligt motion MJ434 (mp) bör regeringen verkaför att ger en uttrycklig rätt förmedlemsstater att gå före den gemensamma politikenför att vidta nationella åtgärder till skydd förmiljö, naturresurser och hälsa (yrkande 8).Miljöpartiet erinrar vidare om attÅrhuskonventionen slår fast att allmänhetenstalerätt, eller rätten att vända sig till domstol,utgör en väsentlig del av deltagande demokrati.Artikel 46 bör därför kompletteras med en ny punktefter nuvarande punkt 3, som ger en uttrycklig rätttill berörda EU-medborgare och deras organisationeratt vända sig direkt till för attöverklaga beslut av EU-organ. Detta kan jämföras medden talerätt som miljöorganisationer i harenligt (yrkande 57).Vidare bör enligt motion K13 (mp) artikel II-37innehålla en uttrycklig rätt för varje person, nuoch , att leva i en miljö anpassad tillhennes hälsa och välbefinnande. Konventsutkastetsförslag till rättighet om miljöskydd (artikel II:37)når inte upp till Århuskonventionens krav och är försvagt (yrkande 58). Vidare bör artikel III-43reformeras. Artikeln anger när restriktioner i denfria varurörligheten får göras. Fördragsutkastetsskrivning om intresset att skydda människors ochdjurs hälsa och liv, att bevara växter är försnäv. I enlighet med praxis från börartikeln kompletteras med en uttrycklig rätt attvidta inskränkningar för miljöskydd, förutsatt attåtgärderna i övrigt är förenliga med EU-kraven(yrkande 60). I enlighet med den s.k.Cardiffprocessen bör integreringen av miljöhänsyn ifördraget öka. Genomgripande revideringar behövs avområden som jordbruk, fiske och miljö (yrkande 61).Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet instämmer i sittyttrande (MJU2y) i vad som anförs i motionerna K8(kd) yrkande 28 och K9 (v) yrkande 30 om att Sverigebör vara pådrivande för att skärpa EU:s politik förhållbar utveckling och att regeringen bör verka föratt den sociala och ekologiska dimensionen avhållbar utveckling jämställs med den ekonomiska. Somregeringen anfört vore förbättringar avmiljöskyddskraven i det konstitutionella fördragetönskvärt. Dessutom bör, vilket även framhålls imotion K13 (mp) yrkande 61, miljöskyddsbestämmelserintegreras i olika sakpolitiska artiklar, såsomredan är fallet i den nya artikeln om energi och ide inledande bestämmelserna om unionens yttreåtgärder. Mer konkret gäller det jordbruk och fiske,statsstöd, transport, industri samt forskning ochutveckling.Som regeringen anfört motsvarar konventets förslagom miljöbestämmelserna (artiklarna III-129 till III-131) i allt väsentligt de skrivningar om hållbarutveckling och miljöintegration som finns i nugällande fördrag. Ett av unionens mål ska vara enhållbar utveckling som bland andra mål bygger på enhög miljöskyddsnivå och en bättre miljö. I artikelI-3 och artikel III-4 introduceras hållbarutveckling och en central bestämmelse omsektorsintegrationen. Förslagen ommiljöbestämmelserna i konventets tredje del (III-129och III-131) överensstämmer även de i huvudsak medbestämmelserna i nuvarande fördrag.Utskottet instämmer med regeringen i att det voreönskvärt med förbättringar i fördraget när detgäller tillämpningen av försiktighetsprincipen ochen introduktion i fördraget av den s.k.substitutionsprincipen. Dessa principer bör beaktasvid harmonisering och vid tillämpning avharmoniserade bestämmelser och av fördraget somsådant. Miljösamarbetet över nationsgränserna är enav EU:s viktigaste uppgifter, och utskottet anser ilikhet med motionärerna i motion K8 (kd) yrkande 28att bör vara mer pådrivande än i dag.Motionerna K8 (kd) yrkande 28, K9 (v) yrkande 30samt K13 (mp) yrkandena 60 och 61 innehåller krav påSveriges agerande i den fortsattaregeringskonferensen som till stor del sammanfallermed utskottets här redovisade synpunkter. Motionernabör inte föranleda någon vidare åtgärd.Inte heller motion K10 (m) yrkande 36 bör föranledanågon ytterligare åtgärd.Som anförs i motionerna K2 (c) yrkande 33, K11 (s)och K13 (mp) yrkande 51 har hållbar utveckling somett grundläggande mål för EU lyfts fram ochtydliggjorts i konventsförslaget. Det är enligtutskottets uppfattning angeläget att detta ocksåuppmärksammas i den praktiska politiken. På andraområden, t.ex. det ekonomiska, finns särskildaprotokoll som anger inriktningen för den gemensammapolitiken.Som regeringen redovisat presenterademiljökommissionär i slutskedet avförhandlingarna i konventet om ettförslag till protokoll om hållbar utveckling.Utskottet anser att det vore värdefullt om målet omhållbar utveckling kunde lyftas fram i ett protokolltill det nya fördraget. Alla större förslag ochstörre förändringar i dessa bör föregås avhållbarhetsbedömningar av deras potentiellaekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser.Effekterna av ett förslag och konsekvenser på kortoch på lång sikt bör kunna bedömas. Utskottet ansersåledes att frågan om ett miljöprotokoll förtjänarfortsatt uppmärksamhet inom ramen för konventet.Regeringen bör därför närmare pröva förslaget.I det sammanhanget kan frågan om en mer utveckladstrategi för hållbar utveckling, som innehållerbl.a. konkreta mål, tidsramar och en bedömning avkonsekvenserna för utvecklingen i tredje världen,behöva uppmärksammas. Det anförda, som även ligger ilinje med de synpunkter som redovisas i motionernaK2 (c) yrkande 33, K11 (s) och K13 (mp) yrkande 51,bör ges regeringen till känna.Utskottet instämmer i vad som anförts i motionernaK2 (c) yrkandena 35 och 36, K13 (mp) yrkande 49 ochMJ434 yrkande 8 om att bestämmelserna i fördragetinte får leda till att medlemsstaterna måste sänkasin miljökrav. Utskottet anförde (bet. 2001/02:MJU3 s. 31) att genommedlemskapet i EU är bundet av denrättsordning som gäller för Europeiska gemenskapen(EG). EG:s direktiv kan kräva en fullständigharmonisering av medlemsstaternas nationella reglermen kan också ange endast de minimikrav som måstegaranteras (s.k. minimidirektiv). Att rättsaktenkräver en fullständig harmonisering på ett områdeinnebär i princip att den gemensamma kravnivå somföreskrivs måste genomföras i alla medlemsstater.Den rättsliga grunden för detta slag av direktiv ärartiklarna 94 och 95 i EG-fördraget som syftar tillupprättandet av den inre marknaden med dess krav påfri rörlighet för varor och tjänster. I artikel 95 iEG-fördraget finns den s.k. miljögarantin som undervissa förutsättningar ger en medlemsstat möjlighetatt besluta om strängare regler än dem som angetts idirektiv som grundar sig på denna artikel. I likhetmed regeringen anser utskottet att det är svårt attbedöma hur långt miljögarantin i praktiken sträckersig, då någon praxis ännu inte vuxit fram.Som regeringen anfört överensstämmer förslagen ommiljöbestämmelserna i konventets tredje del (III-129och III-131) i huvudsak med bestämmelserna inuvarande fördrag. Motionerna bör med det anfördalämnas utan vidare åtgärd.Konventionen om tillgång till information,allmänhetens deltagande i beslutsprocesser ochtillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, dens.k. Århuskonventionen, har som syfte att se tillatt allmänheten har tillgång till fakta om miljönoch medel att påverka myndigheters beslut som harinverkan på miljön. Artikel 1 i konventionen harföljande lydelse i översättning från engelska: Föratt bidra till att skydda den rätt som var och en inuvarande och framtida generationer har att leva ien miljö som är förenlig med hans eller hennes hälsaoch välbefinnande ska varje part garantera rättenatt få tillgång till information, allmänhetens rättatt delta i beslutsprocesser och rätten att fåtillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ienlighet med bestämmelserna i denna konvention.Århuskonventionen är en FN/(Förentanationernas ekonomiska kommission för ) somSverige undertecknat . Utskottet har inhämtatatt lagstiftningsarbete och andra förberedelser föratt ratificera konventionen pågår iRegeringskansliet. Utskottet är inte berett attförorda att lydelsen av Århuskonventionen nu fårinverkan på det aktuella fördraget. Motion K13 (mp)yrkande 58 bör lämnas utan vidare åtgärd.Till denna del av utskottets yttrande har fogatsfyra avvikande meningar från ledamotoch en från . har anförtsynpunkter i ett särskilt yttrande.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar miljö- och jordbrukspolitikensuppfattning rörande miljöpolitiken. Därmed kanmotionerna K10 (m) yrkande 36, K8 (kd) yrkande 28,K9 (v) yrkande 30 (delvis) samt K13 (mp) yrkandena60 och 61 avstyrkas.I frågan om hållbar utveckling anför utskottet, ilikhet med miljö- och jordbruksutskottet, att detvore värdefullt om målet om hållbar utveckling kundelyftas fram i ett protokoll till det nya fördraget.Som miljö- och jordbruksutskottet anför börregeringen därför närmare pröva förslaget. Utskottetdelar också i övrigt miljö- och jordbruksutskottetssynpunkter i denna fråga. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna. Därmed tillstyrks delvismotionerna K2 (c) yrkande 33, K13 (mp) yrkande 51och K11 (s).Beträffande miljöbestämmelser delar utskottetmiljö- och jordbruksutskottets uppfattning.Motionerna K2 (c) yrkandena 35 och 36, K13 (mp)yrkande 49 samt MJ434 (mp) yrkande 8 avstyrksdärmed.Även i fråga om Århuskonventionen delar utskottetmiljö- och jordbruksutskottets uppfattning.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet ärinte heller berett att förorda att lydelsen avÅrhuskonventionen nu får inverkan på det aktuellafördraget. Därmed avstyrks motion K13 (mp) yrkandena57 och 58.TransporterKonventets förslagTransporter utgör ett självständigt politikområde igemenskapsfördraget. Det berörs primärt av del III,avdelning III, kapitel III, där följande avsnittåterfinns.Transporter (avsnitt 7; artiklarna III-134143),Transeuropeiska nätverk (avsnitt 8; artiklarna III-144 och 145).Avsnittet om transporter innefattar artiklar ombl.a. följande.1 Målet med den gemensammatransportpolitiken.23 Områden som ska omfattas av lagarna.45 Tillåtlighet av stöd om behovet avsamordning av transporter tillgodoses eller innebärersättning för allmän trafikplikt.67 Krav på hänsyn till transportföretagensekonomiska situation.8 Förbud mot diskriminering genom att tillämpaolika fraktsatser och befordringsvillkor församma tjänst. Förbud för medlemsstaterna att ge stöd genomfraktsatser och villkor. Förbud mot oskäliga avgifter m.m. vidgränspassage.1 Omfattningen av avsnittet om transporter.Enligt artikelns första stycke ska järnväg, landsvägoch inre vattenvägar omfattas. I dess andra styckesägs att i europeiska lagar eller ramlagar fåråtgärder fastställas som är lämpliga för sjöfart ochluftfart.2Regeringens utgångspunkterI sin skrivelse har regeringen inte redovisat sinautgångspunkter för alla de politikområden som finnsi konventsförslaget; sålunda saknas en sådanredovisning när det gäller transporter ochtranseuropeiska nät. Under rubriken regeringen emellertid som en av sinautgångspunkter att miljöskyddsbestämmelser börintegreras i de olika sakpolitiska artiklar såsomredan är fallet i den nya artikeln om energi och ide inledande artiklarna om unionens yttre åtgärder.Som ett konkret exempel nämns transporter.MotionenI motion K4 av m.fl. (s) konstaterasatt regeringens skrivelse inte innehåller enredovisning av regeringens viljeinriktning ochambition för det framtida Europasamarbetet påtransportområdet. Motionärerna begär att riksdagengör ett tillkännagivande om angelägenheten av attden gemensamma transportpolitiken tydligt lyfts frami det vidare Europasamarbetet. En ny form avlagstiftning på gemenskapsnivå för transportsektornbör utvecklas, anser de och efterlyser enhelhetsstrategi genom vilken även andrapolitikområden än transportpolitik inkluderas.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet vill i sitt yttrande (TU1y)inledningsvis betona att väl fungerande transporterinom EU utgör en viktig förutsättning för den inremarknadens funktion. Regelverket på detta områdeutgör därmed en av hörnstenarna i fördraget.Avsnitten om transporter och om transeuropeiskanät har emellertid i likhet med vissa andraavsnitt inte varit föremål för sammagenomarbetning av konventet som övriga avsnitt.Målformuleringen i gemenskapsfördraget har sålundaöverförts till konventets förslag endast medtekniskt juridiska justeringar. Den första artikelnlyder enligt följande. Konstitutionens mål på detområde som behandlas i denna avdelning skall uppnåsinom ramen för en gemensam transportpolitik(artikel III-133). Det handlar således om vad somska uppnås med transportpolitiken. Till skillnadfrån vad som föreslås gälla för andrapolitikområden, t.ex. i avsnitten om miljö- ochkonsumentskydd samt det nya avsnittet om energi,anges inte något mål för transportpolitiken.Denna brist i konventets förslag haruppmärksammats i motion K4 av m.fl.(s). I motionen konstateras också att inte hellerregeringen i sin skrivelse till har tagitupp denna fråga. Innebörden i motionen är såledesatt målformuleringen på transportområdet behöverutvecklas. Motionärerna påminner om atttrafikutskottet tidigare, bl.a. i sitt yttrande tillEU-nämnden om Europeiska kommissionens vitbok transportpolitiken : Vägvalinför framtiden (2001/02:TU2y), behandlat dennafråga. underströktrafikutskottet att målet bör vara etttransportsystem som är långsiktigt hållbart.Utskottet betonade vikten av attförutsättningar skapas som innebär att en hållbarutveckling nås där olika transportslag utnyttjas påsamhällsekonomiskt och marknadsmässigt lämpligtsätt.Trafikutskottet ansluter sig mot denna bakgrundtill vad som anförs i motion K4, nämligen attgränsöverskridande transporter kommer att varamycket viktiga i det nya regionalpolitiskaperspektiv som följer av unionens utvidgning.Överskuggande frågor gäller tilltagande trängsel,trafiktillväxt, bl.a. till följd av Europeiskaunionens utvidgning, och behovet av att integreratransporterna i målet om en hållbar utveckling. Ettmodernt transportsystem förutsätts sålunda varahållbart från såväl ekonomisk och social synpunktsom miljösynpunkt. konstaterar attmotionsförslaget i stora drag överensstämmer med vadutskottet har anfört i tidigare sammanhang.Likaså finner trafikutskottet i likhet medmotionärerna att det är angeläget att målet för degränsöverskridande transporterna tas upp i den nyafördragstexten, eftersom de är centrala förutvecklingen av den inre marknaden . Detbehöver förtydligas vilka avgränsningar som börgöras när det gäller de frågor som faller under EU:skompetens och de som bättre och effektivare hanteraspå nationell eller regional nivå.Trafikutskottet ställer sig också bakom vad somanförs i motionen om att regeringen även böruppmanas att i detta och andra sammanhang sökaatt få med skrivningar om en hög ambitionsnivå påtrafiksäkerhetsområdet. Inte minst behöver frågan ombarn och trafiksäkerhet uppmärksammas. Vidare bör EUäven i fortsättningen driva arbetet medharmoniserade regler för fordonsutrustning och meden rättvisande prissättning inom transportområdet.Rent allmänt anser trafikutskottet att det hadevarit värdefullt med en mer genomgripande översyn avstrukturen i de olika politikområdena i del III. Enmer enhetlig uppbyggnad av de olika avsnitten skulleunderlätta fördragets läsbarhet och förståelsen fördet, vilket ju också var en av konventets uppgifter.Med det sagda föreslår trafikutskottet att detsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetansluter sig till vad här har uttalats; motionen fårdärmed anses tillgodosedd.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till vad trafikutskottetuttalat. Motion K4 (s) kan därmed avstyrkas.RymdenKonventet föreslår att rymdpolitik införs bland deområden i det konstitutionella fördraget somomfattas av delad kompetens (artikel I-13).Innehållet i politikområdet utvecklas i artikel III-155. Enligt denna föreslås unionen utarbeta eneuropeisk rymdpolitik för att främja vetenskapligaoch tekniska framsteg, industriell konkurrenskraftoch genomförandet av sin politik. För att uppnåsyftet föreslås unionen kunna främja gemensammainitiativ, stödja forskning och teknisk utvecklingsamt samordna insatser för att utforska och utnyttjarymden. Europeiska lagar eller ramlagar ska kunnaantas i enlighet med lagstiftningsförfarandet. Deåtgärder som därvid fastställs kan få formen av etteuropeiskt rymdprogram.Regeringens utgångspunkterFörslaget att införa rymdpolitik som en specialformav delad kompetens är nytt. Europeisk rymdpolitik,liksom utformandet av ett europeiskt rymdprogram,bedrivs i ett mellanstatligt samarbete inomramen för det europeiska rymdorganet, European SpaceAgency (). Uppgiften att utarbeta och implemen-tera en europeisk rymdpolitik är inskriven i som ratificerats av dess medlemsstater.Syftet med konventsförslaget är att tillskapa ettnytt kompetensområde för unionen, vilket väcker enrad frågor som behöver belysas närmare. Främst rördet hur och medlemsstaternasinflytande i rymdsamarbetet kommer att påverkas. Detrör också hur finansieringen av medlemsländernasindustriella medverkan i rymdsamarbetet skaorganiseras.MotionernaModerata samlingspartiet menar i motion K10 attförslaget att införa rymden som ett nyttkompetensområde för unionen är mindre välbetänkt.Det finns redan ett välfungerande europeiskt ochinternationellt samarbete på detta område (yrkande38). Inte heller anser att rymden börvara en EU-befogenhet (motion K13, yrkande 63).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attkonventets förslag väcker en rad frågor som behöverbelysas närmare. Utskottet förutsätter attregeringen analyserar förslagets innebörd noga.Därmed avstyrks motionerna K10 (m) yrkande 38 ochmotion K13 (mp) yrkande 63.EnergiKonventet föreslår att energi införs bland deområden i det konstitutionella fördraget somomfattas av delad kompetens mellan unionen ochmedlemsstaterna. Den rättsliga grunden förpolitikområdet utvecklas i artikel III-157. Enligtdenna ska målet för unionens politik påenergiområdet vara att garantera att energimarknadenfungerar, garantera energiförsörjningstryggheten ochfrämja energieffektivitet och energibesparingar samtutveckling av nya och förnybara energikällor. Dettaska ske inom ramen för den inre marknaden och medhänsyn till kravet på att bevara och förbättramiljön.Europeiska lagar eller ramlagar ska på dettaområde enligt huvudregeln antas medlagstiftningsförfarandet. Undantag gäller dock ienlighet med en nuvarande bestämmelse påmiljöområdet för åtgärder som väsentligen påverkaren medlemsstats val mellan olika energikällor ellerden allmänna strukturen hos dess energiförsörjning.Sådana lagar skulle alltså också fortsättningsvisantas med enhällighet i rådet efter det attEuropaparlamentet hörts.Regeringens utgångspunkterFörslaget att införa energi som ett område för deladkompetens är en nyhet. Såväl förordningar somdirektiv har tidigare antagits på energiområdet mendå med bl.a. artiklar på områdena miljö, inremarknad eller försörjningstrygghet som rättsliggrund. Syftet med konventets förslag är således inteatt tillföra en ny kompetens utan att anpassa detkonstitutionella fördraget till hur politikområdetpraktiskt redan behandlas. Frågor rörandeenergiförsörjning, val av energislag, produktion avenergi samt effektiv energianvändning bör ävenfortsättningsvis kunna hanteras på nationell nivå.Därutöver bör såväl genomförandet av enliberaliserad inre marknad för energi, som en möjligprioritering av åtgärder som främjar miljön och ärsamhällsekonomiskt lönsamma, uppmärksammas vidutformningen av den rättsliga grunden.MotionenKristdemokraterna välkomnar i motion K8 attenergifrågor omfattas av områden för deladbefogenhet inom unionen. Att en uttrycklig rättsliggrund skapas för energiområdet är mycket positivtoch kommer förhoppningsvis att leda till ökatsamarbete för en utökad användning och utveckling avnya och förnybara energikällor i (yrkande29).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att syftet med konventetsförslag är att anpassa fördraget till hurenergiområdet redan behandlas i unionen. Utskottetvälkomnar att fördraget därigenom mer korrektavspeglar unionens verksamhet.Bland de mål som nämns i den nya artikeln angesutveckling av nya och förnybara energikällor.Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledningtill något tillkännagivande och avstyrkerdärmed motion K8 (kd) yrkande 29.IndustriKonventets förslagIndustri finns redan som politikområde i EG-fördragets artikel 157. Konventet föreslår attpolitikområdet ska ingå i befogenhetskategorinstödjande, samordnande eller kompletterandeåtgärder. Konventets förslag innebär inte någraförändringar av innehållet i politikområdet.MotionenDet är, anför Moderata samlingspartiet i motion K10,positivt att unionens befogenheter tydliggörs. Detkan ifrågasättas om fyra områden som kan bli föremålför stödjande åtgärder över huvud taget borde varaunionskompetens. Det gäller industri, idrott, kulturoch rymden. Den föreslagna kompetensen på dessaområden bör alltså utgå. EU ska inte bedrivaindustripolitik (yrkande 39).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att industri redan finns sompolitikområde i EG-fördragets artikel 157 och attkonventets förslag inte innebär några förändringarav innehållet i politikområdet. Inte hellerfortsättningsvis får artikeln utgöra en grund förunionen att införa åtgärder som kan medföra attkonkurrensen snedvrids eller som omfattarbestämmelser om skatter.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionK10 (m) yrkande 39.KulturKonventets förslagKultur finns redan som politikområde i EG-fördragetsartikel 151. Konventet föreslår att politikområdetska ingå i befogenhetskategorin stödjande,samordnande eller kompletterande åtgärder.Konventets förslag innebär ett stort sett oförändratinnehållet i politikområdet. Det nya är att rådetska fatta beslut med kvalificerad majoritet iställetför som med enhällighet. Europaparlamentetsroll som medbeslutande består.MotionenMotionärerna bakom motion K10 (m) anför att det ärpositivt att unionens befogenheter tydliggörs.Samtidigt ifrågasätter de om det över huvud tagetbehövs någon unionskompetens på vissa områden,däribland på kulturområdet. Detta område, som bliralltmer omfattande och vitalt, ska kännetecknas avmångfald, menar de. Någon särskild kulturpolitikbehövs inte i EU. Således bör enligtmotionsförslaget EU inte ha någon kompetens på dettaområde (yrkande 40).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet påminner i sitt yttrande (KrU1y) omatt genom blev kulturen ettsamarbetsområde inom Europeiska gemenskapen och ficksin rättsliga grund i artikel 128. Ett tillägg tillartikeln om att främja kulturell mångfald tillkomgenom Amsterdamfördraget, då kulturartikeln ävenfick ett nytt nummer, artikel 151. I kulturartikelnpunkt 5 sägs att rådet får besluta omstimulansåtgärder som dock inte får omfatta någonharmonisering av medlemsstaternas lagar eller andraförfattningar. Vidare sägs att rådet ska beslutaenhälligt. Enhällighet gäller även då rådet antarrekommendationer på förslag av kommissionen.Slutligen kan nämnas att på kulturområdet gällermedbeslutsförfarande mellan rådet och parlamentet(nuvarande artikel 251).Framtidskonventets förslag innebär påkulturområdet dels att en ny kulturartikel införs,dels att beslutsförfarandet på detta område ändras.Innehållet i den nya kulturartikeln, artikel III-181, är i stort sett oförändrat i jämförelse med nugällande kulturartikel utom i ett avseende, nämligendå det gäller beslutsförfarandet. Bestämmelsen i nugällande kulturartikel om beslutsförfarandetåterfinns inte i den nya kulturartikeln.