bet · GQ01AU8 · 2003-05-13 00:00:00 — Detta framgår av ensammanställning i den s.k.syntesrapporten från sompublicerades (KOM (2003) 5slutlig). återfinns också blandde mest framgångsrika EU-medlemsstaternanär det gäller kvinnornas genomsnittligafaktiska utträdesålder frånarbetsmarknaden. I syntesrapportenredovisas de tre bästa respektive sämstamedlemsstaterna på grundval av en rads.k. strukturindikatorer sommedlemsstaterna enats om.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna A5 yrkande7 (kd), A224 yrkandena 2 och 3 (kd), A320yrkande 8 (kd), A321 yrkande 8 (m), A327(s) samt A332 yrkande 15 (fp).4.3 Åtgärder för övriga särskildagrupper, m.m.PropositionenI propositionen redovisas ett antalaktuella utmaningar för den framtidaarbetsmarknadspolitiken. En av dessaavser åtgärder för att bibehålla ochutöka arbetskraftsutbudet. Det gäller attmobilisera den stora arbetskraftsreservsom finns bland ungdomar, äldre,utlandsfödda och personer medfunktionshinder samt insatser för attminska deltidsarbetslösheten och ohälsan.I fråga om ungdomar konstateras ipropositionen att slutbetänkandet frånGymnasiekommittén 2000 (SOU 2002:120)Åtta vägar till kunskap - en ny strukturför gymnasieskolan presenterades idecember 2002. Där föreslås attkommunernas ansvar för uppföljning avungdomar som inte går igymnasieskolan skall förtydligas.Regeringen avser att mot bakgrund avbl.a. förslagen från dessa bådautredningar återkomma i frågan omungdomars sysselsättning.MotionerKristdemokraterna anser enligt motionernaA5 (yrk. 8) och A320 (yrk. 10) attsituationen för ungdomar påarbetsmarknaden bör förbättras. Partiethar målsättningen att alla ungdomarmellan 18 och skall erbjudasantingen arbete i det reguljäraarbetslivet eller meningsfulla studier.För att möjliggöra detta krävs en bättrelönebildning och åtgärder riktade tillolika ungdomsgrupper. Partiet pekar ocksåpå goda erfarenheter i andra länder avlärlingssystem och varnar för risken föratt ungdomar kan fastna i rundgång mellanarbetsmarknadspolitiska åtgärder ocharbetslöshetsersättning. Kommunerna börha ett grundläggande ansvar för ungdomarupp till 20 år.Anders () finner det i motionA249 angeläget med fler försöksprojektdär invandrare, äldre,långtidssjukskrivna ochförtidspensionerade får möjlighet attdelta i arbetslivet. Enligt motionärenkan projekt med "klassmorfäder" sombedrivits i flera kommuner ses somexempel på förebilder.Barbro m.fl. (s) begär imotion A287 att situationen förintellektuellt funktionshindrade påarbetsmarknaden skall uppmärksammaseftersom dessa personer har småmöjligheter till anställning.Barbro Feltzing och (bådamp) föreslår i motion A264 (yrk. 1 och 2)att det genomförs en försöksverksamhetmed statliga bidrag till ersättning förarbete som utförs i socialaarbetskooperativ. Bidraget skulle enligtmotionärerna kunna ligga på samma nivåsom lönebidrag. Anslagsmedel tilllönebidrag eller förstärktanställningsstöd skulle kunna användasför ändamålet. Motionärerna förespråkarockså att försöksverksamheten skallinnefatta ett statligt stimulansbidrag på50 % av lönekostnaderna för handledare ide sociala arbetskooperativen.Utskottets ställningstagandeMed anledning av Kristdemokraternasyrkande i motion A5 om insatser för attfrämja ungdomars situation påarbetsmarknaden vill utskottet framhållaatt förslagen från 2000för närvarande bereds iRegeringskansliet. Som framgått anserkommittén att det kommunala ansvaret förungdomar som inte går i gymnasieskolanskall förtydligas. En utredning pågårockså om samhällets insatser för attstödja ungdomar i åldern somvarken studerar, arbetar eller sökerarbete (dir. 2003:19). Utredningen skallvara klar senast den 31 oktober 2003.Utskottet anser att det måste varasamhällets ambition att alla unga erbjudsarbete eller meningsfulla studier. Vissaungdomar har behov av särskilt stöd isammanhanget. Utskottet finner detangeläget att förslag om insatser för attrusta och förbereda ungdomar för enetablering på arbetsmarknaden utgår frånen helhetssyn där ansvarsförhållandenskall vara klarlagda och där ingaungdomar skall riskera att ofrivilligtoch långvarigt hamna utanför arbetslivet.Frågor om funktionshindrade påarbetsmarknaden behandlas för närvarandei utredningarna om respektivelönebidrag m.m. När det gällersituationen för intellektuelltfunktionshindrade som tas upp i motionA287 (s) är pågående utredningsarbeterörande styrning och inriktning avSamhall AB (dir. 2002:34) ocharbetsmarknadspolitiska program förpersoner med nedsatt arbetsförmåga (dir.2002:22) av intresse.Den förstnämnda utredningen skall bl.a.behandla rekryteringsprocessen in iSamhall liksom alternativa insatser inomeller utom för dearbetshandikappade som inte kan erbjudassysselsättning inom bolaget.Den sistnämnda utredningen skall enligtdirektiven bl.a. pröva om nuvarandearbetsmarknadspolitiska program äreffektiva på dagens arbetsmarknad så attpersoner med nedsatt arbetsförmågadärigenom får ett stöd som gör detmöjligt för dem att försörja sig med egetarbete. Vid behov skall utredningenföreslå förändringar. Iutredningsuppdraget ingår också attöverväga om det är möjligt och lämpligtatt lämna bidrag till s.k. socialaarbetskooperativ inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska insatserna förfunktionshindrade. Förslag om bidrag tillsociala arbetskooperativ återfinns somframgått i motion A264 (mp).Med anledning av förslagen i motion A249(s) kan utskottet konstatera att det inomramen för existerandearbetsmarknadspolitiska program finnsmöjlighet att anordna exempelvisförsöksverksamheter där personer mednedsatt arbetsförmåga bereds möjlighetatt delta på arbetsmarknaden.Det kan i sammanhanget också finnasanledning att nämna att en gemensamverksamhets- och handlingsplan utarbetatsav AMS och ()avseende samverkan pårehabiliteringsområdet när det gällerarbetslösa sjukskrivna. Planen avser allverksamhet som bedrivs och planeras isamverkan mellan arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan medinriktning på nyssnämnda grupp.AMS och RFV ger försäkringskassorna ochlänsarbetsnämnderna i uppdrag att träffagemensamma regionala överenskommelser omsamverkansinsatser som skall leda till enökning av antalet arbetslösa sjukskrivnasom får arbetslivsinriktadrehabilitering. Målet är att sökande somfår del av insatserna skall återfåarbetsförmågan och få ett arbete. Iöverenskommelserna skall man ange hurmånga personer i målgruppen som beräknasdelta i insatser och vilkainsatser som skall genomföras.Utvärderingsbara mål och medelsbehovskall anges för insatserna och de skallföljas upp och dokumenteras.Med hänvisning till ovanståendeavstyrks motionerna A5 yrkande 8 (kd),A249 (s), A264 yrkandena 1 och 2 (mp),A287 (s) samt A320 yrkande 10 (kd).5 Vissa frågor rörandearbetsmarknadspolitiska program, m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas motionsförslag ombl.a. arbetsmarknadspolitiska program,däribland anställningsstöd och stödtill utbildning av anställda samtåtgärder för att stimulera geografiskrörlighet. Utskottet avstyrker samtligaförslag.Jämför reservation 18 (fp, kd, c).Förslag som sammanhänger med detarbetsmarknadspolitiska programmetaktivitetsgaranti behandlas i avsnitt 3.Övriga förslag om arbetsmarknadspolitiskaprogram tas upp i detta avsnitt.MotionerFlyttningsbidrag, pendlingsstöd m.m.Flyttningsbidraget har enligtKristdemokraterna i motion A320 (yrk. 27)ingen avgörande betydelse förbenägenheten att byta bostadsort för ettarbete. Partiet vill dock att det skallfinnas möjlighet till reseersättning föranställningsintervjuer och ersättning förstudiebesök för arbetssökande liksomavdragsrätt för pendling med bil mellanarbete och bostad.AnställningsstödKristdemokraterna beskriver i motion A320(yrk. 7) tillkomsten av olika former avanställningsstöd och kritiserarregeringens bristande långsiktighet närdet gäller sådana stöd. Regeländringarnamedför enligt partiet minskadöverskådlighet och ökad byråkrati.Kristdemokraterna betonar dock att detdr positivt att regeringen medstödpartier inser att sänktaarbetskraftskostnader kan ökasysselsättningen men framhåller vikten avatt en åtgärd får verka fullt ut och intestörs av ständiga regeländringar.Partiet ifrågasätter också vad mananser vara orimligt höga subventions-nivåer i det särskilda anställningsstödetoch menar att ett allmäntanställningsstöd vore tillräckligt.Likaså framhåller man att det faktum attanställningsstödet är utformat som enskattereduktion utan budgetrestriktionerkan leda till attarbetsförmedlingskontoren avbudgetmässiga skäl överutnyttjarmöjligheterna till anställningsstöd.Partiet menar att det innebär att allaarbetsmarknadspolitiska åtgärder inteutsätts för lika ingående budgetprövningoch inte vägs mot varandra vilket i sintur troligen leder till s.k.suboptimering (jämför Kristdemokraternasmotion A5 yrk. 2 som behandlas i avsnitt3.1).LärlingsutbildningKristdemokraterna förespråkar i motionA320 (yrk. 11) införande av ettlärlingssystem som kan byggas upp såvälinom gymnasieskolans ram som i form avett arbetsmarknadspolitiskt program förarbetslösa.Stöd till utbildning av anställdaAnn-Kristine och (båda s) anser i motion A293att möjligheterna till utbildning iföretag bör utökas. Motionärerna menaratt utbildningsinsatser kan användas föratt överbrygga svackor i konjunkturen ochlägger fram förslag om utbildningsstöd.Utbildning i företag borde vara ettalternativ till uppsägning ellerpermittering från små och medelstoraföretag.Naturvårdsarbete inomarbetsmarknadspolitikens ramAlf och (båda s) förespråkar i motion A256 att dearbetsmarknadspolitiska reglerna utformasså att naturvårdsarbete kan utföras inomarbetsmarknadspolitikens ram. Sådantarbete är lämpligt för många arbetslösaoch det leder inte till s.k.undanträngningseffekter.Sabbatsår - arbetsmarknadseffekterTuve Skånberg och (bådakd) lägger i motion A212 fram förslag omförsöksverksamhet med ett sabbatsår förarbetstagare . Syftet skullevara dels att öka livskvaliteten för demsom vill få en paus i sitt yrkesliv, delsatt "lätta på trycket" på arbetsmarknadenoch ge arbetslösa möjligheter att fåpraktik. Motionärerna anser attalternativa finansieringsmöjligheter ochdynamiska effekter av sabbatsåret börutredas.Utskottets ställningstagandeFlyttningsbidrag, pendlingsstöd m.m.När det gäller förslagom flyttningsbidrag m.m. i motion A320vill utskottet framhålla att åtgärder föratt främja arbetskraftens geografiskarörlighet är ett av de sju områden somregeringen pekar ut i proposition 44 ochdär man vill förstärkaarbetsmarknadspolitikenstillväxtorienterade inriktning.Pendlingsstöd syftar till att stödjaden som inte kan få arbete på eller inärheten av hemorten och som har fåttarbete genom arbetsförmedlingen eller påegen hand på annan ort och måste pendlatill orten där arbetsplatsen är belägen.Pendling skall ske till ort utanförnormalt pendlingsavstånd.Det finns två typer av pendlingsstöd,stöd för dagpendling och förveckopendling.Veckopendlingsstöd infördes den 1januari 2002 och får bara lämnas förresor som görs t.o.m. den 31 december2003. Stödet skall riktas till arbetslösasom får arbete i regioner med arbetskraftsbrist och som har ett yrke därarbetslösheten är hög på hemorten. Stödtill veckopendling lämnas för skäligakostnader för en resa tur och returmellan hemorten och arbetsorten varannanarbetad vecka. Arbetet skall beräknaspågå . Stöd kan lämnashögst under en tvåårsperiod.Stöd till dagpendling kan lämnas förresekostnader som överstiger de kostnadersom arbetstagaren skulle haft för resatill ett arbete inom normaltpendlingsavstånd. Arbetet skall beräknaspågå . Pendlingsstödför dagpendling lämnas med högst 1 200kr/månad och under längst sex månader.Utredningen om rörlighetsstimulanserhar avlämnatbetänkandet Geografisk rörlighet försysselsättning och tillväxt (SOU2003:37). Utredningen konstaterar att denarbetsmarknadsrelaterade geografiskarörligheten är viktig för de lokalaarbetsmarknadernas funktionssätt.Geografisk rörlighet bidrar till attförkorta arbetslöshetstider och gör attlediga platser kan tillsättas snabbare.Den geografiska rörligheten i form avarbetsmarknadsrelaterade flyttningar harminskat under de senaste decennierna.Attitydundersökningar visar också attbenägenheten att flytta är låg hosbefolkningen. Andra former av geografiskrörlighet, främst arbetspendling, hardock ökat.Enligt utredningen ger dagensflyttningsbidrag otillräckligastimulanser för att påverka människorsval att flytta eller pendla. Bidragen,framför allt ersättningen förbohagstransport och starthjälp, stöder istället i stor utsträckning flyttningarsom skulle ha ägt rum även utanflyttningsbidrag.Utredningen föreslår attpendlingsstöden förstärks såväl när detgäller dagpendling som veckopendling. Isyfte att öka den geografiska rörlighetenföreslås också att s.k. skattegynnadetjänster med särskilda beskattningsreglerinförs i delar av de nationellastödområdena.Ersättning för tillträdesresa,bohagstransport och starthjälp bör enligtutredningsförslaget tas bort. En avanledningarna till detta är att mycketenligt utredningen tyder på att bidrageni sin nuvarande utformning endast harmarginell påverkan på människorsflyttbenägenhet. Utredningsförslagetbereds inomRegeringskansliet.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion A320 yrkande27 (kd).AnställningsstödKristdemokraterna riktar i motion A320kritik mot vad som uppges vara bristandelångsiktighet och svåröverskådlighet iutformningen av anställningsstöd.Arbetsmarknadsutskottet uttryckte ibudgetbetänkande 2000/01:AU1uppfattningen att det kan finnasanledning att i förenklande syftesamordna regelverken föranställningsstöden. Uttalandet gjordesmot bakgrund av en redovisning ibetänkandet av gällande former avanställningsstöd, dvs. allmäntanställningsstöd, förstärktanställningsstöd, utökat förstärktanställningsstöd och särskiltanställningsstöd. Utskottet ansåg dockatt regelförenklingen kunde anstå tillsdess att en pågående uppföljning ochutvärdering av de aktuella stöden hadeslutförts.Antalet personer som under förstakvartalet hade en anställning medallmänt anställningsstöd uppgick till igenomsnitt 3 100 medanmotsvarande antal var 6 700 för förstärktanställningsstöd, 4 300 för utökatförstärkt anställningsstöd och 1 200 försärskilt anställningsstöd.IFAU gör på uppdrag av regeringen enuppföljning av anställningsstöden. Dengenomförs i tre etapper. I en första del1undersöktes hur åtgärderna hadegenomförts, i en andra del2 studeradeshur stöden fungerat iförvaltningsprocessen, i den praktiskautformningen respektive i form av utfallav åtgärderna. Den tredje och avslutandedelen väntas enligt uppgift frånNäringsdepartementet bli publicerad inomkort.Utskottet har tidigare i betänkande2000/01:AU1 refererat huvuddragen islutsatserna från den första delstudien.Av den andra delstudien framgåratt såväl arbetsförmedlare somåtgärdsdeltagare var nöjda medanställningsstöden. Enligt studienupplevde dock arbetsförmedlarna att delarav regelverket är otydligt bl.a. när detgäller undantag från kraven påarbetslöshetstid innan anställningsstödmedges. I av fallen där allmäntoch förstärkt anställningsstöd beviljatshade man gjort någon form av undantag.Det finns därmed en risk att tvåarbetslösa med samma eller mycketliknande förutsättningar blir bedömda påolika sätt beroende på vilken förmedlaresom handlägger ärendet, vilket enligtIFAU kan anses vara etträttssäkerhetsproblem.Efter arbetsmarknadsutskottetsställningstagande i betänkande 2000/01:AU1 rörande behovet av förenkling ochsamordning av reglerna har ytterligare enform av anställningsstöd beslutats. Dennabenämns anställningsstöd som kombinerasmed vård- och omsorgsutbildning.Utöver de ändringar av det särskildaanställningsstödet som föreslås ipropositionen och som utskottet behandlati avsnitt 3.1 i detta betänkande aviserarregeringen ekonomiskavårproposition (prop. 2002/03:100)införande av en temporär form avanställningsstöd för personer som varitlångtidssjuka. Detta stöd skall enligtvårpropositionen innebära entidsbegränsad subvention av lönen för delångtidssjuka som får en anställning hosen annan arbetsgivare. Stödet skall gällade långtidssjukskrivna varsarbetsgivaransvar har överförts tillförsäkringskassan.Som framgått finns ettflertal anställningsstöd. Villkoren föratt stöd skall kunna beviljas varierar ifråga om bl.a. åldersgräns,inskrivningstid vid arbetsförmedlingen,maximal stödperiod och stödbeloppetsstorlek.Sedan 1998 då den nu gällandeförordningen (1997:1275) omanställningsstöd trädde i kraft har denändrats . Utöverbestämmelserna i förordningen finns avAMS utfärdade föreskrifter (AMSFS1997:17) om anställningsstöd, allmännaråd (AMSFS 2001:4) om tillämpningen avden nyssnämnda förordningen ochadministrativa föreskrifter (AMSFS2001:5) om handläggningen avanställningsstöd.Mot den redovisade bakgrunden finnerutskottet anledning att på nytt framhållabehovet av en översyn av regelsystemenkring anställningsstöden. Utskottet serpositivt på att regeringen såväl iproposition 44 som i Vårpropositionen2003 aviserat en sådan översyn. Avproposition 44 framgår att regeringenavser att återkomma till idenna fråga under 2003.Anställningsstöd är enligt regeringen ivårpropositionen ett effektivt verktygför att etablera personer påarbetsmarknaden. riskeraranställningar med sådant stöd att trängaundan möjligheten till anställning förandra arbetssökande. Effektiviteten ochlegitimiteten påverkas enligt regeringenav antalet personer med anställningsstödoch genom att stödet riktas till gruppersom står längst från arbetsmarknaden. Denaviserade översynen skall mot dennabakgrund syfta till att ökaeffektiviteten och prioritera dem som harsvårast att få en reguljär anställning.Med hänvisning till ovanstående ochtill vad utskottet anfört omfinansieringen av anställningsstöd iavsnitt 3.1 avstyrker utskottet motionA320 yrkande 7 (kd) i den mån motioneninte kan anses tillgodosedd med vadutskottet anfört.Lärlingsutbildning och stöd tillutbildning av anställdaGymnasiekommittén 2000 har haft i uppdragatt föreslå hur samverkan mellan skolaoch arbetsliv kan utvecklas samt hur ettökat inslag av lärande i arbetslivet igymnasieskolan bör utformas(tilläggsdirektiv 2001:8). Kommitténlämnade sitt slutbetänkande i december2002. Förslaget bereds iRegeringskansliet. Utskottet anser attregeringens fortsatta beredning av fråganbör avvaktas. Utskottet kan isammanhanget peka på att en genomgång avgällande bestämmelser avseendelärlingsutbildning i skolan gjorts iutbildningsutskottets betänkande2001/02:UbU9 Gymnasieskolan.När det gäller lärlingsutbildning iarbetslivet vill utskottet framhålla attca av arbetsmarknadsutbildningensker genom praktik på arbetsplatserna. Inästan alla län används praktikinriktadeutbildningsmetoder som exempelvislärlingsutbildning och annanföretagsförlagd utbildning.Utskottet tog i betänkande 2001/02:AU5ställning till ett förslag om användningav arbetsmarknadsmedel för utbildning såatt företag skall slippa säga upp ellerpermittera arbetstagare på grund avarbetsbrist vid tillfälliga nedgångar iverksamheten, en fråga som behandlas imotion A293 (s). Utskottet anförde ibetänkandet att det med hänsyn tillkonkurrensneutraliteten är nödvändigt medstor restriktivitet när det handlar omatt med hjälp avarbetslöshetsförsäkringen eller dearbetsmarknadspolitiska insatserna jämnaut tillfälliga nedgångar i företagensverksamhet.Utskottet erinrade i betänkande2001/02:AU5 också om de möjligheter somstår till buds genom denarbetsmarknadspolitiska insatsen Stödtill utbildning av anställda. Denregleras i förordningen (2001:626) därdet framgår att stöd får lämnas omutbildningen genomförs för att stärkaanställdas möjligheter. Om utbildningenär inriktad i huvudsak på den verksamhetarbetsgivaren bedriver eller avser attbedriva, s.k. företagsspecifikutbildning, får stöd lämnas med högst av kostnaderna.Som framgår av avsnitt 6.1 innebär detförslag om bristyrkesutbildning föranställda som lagts fram i propositionenatt sådan utbildning även skall kunnabeviljas anställda som avser att stannakvar hos samma arbetsgivare men vill bytatill mer kvalificerade arbetsuppgifter.En förutsättning är dock attarbetsgivaren betalar normal lön underutbildningstiden.Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt möjligheter till kompetensutvecklingför sysselsatta finns också inom ramenför Europeiska socialfondens mål 1respektive 3. Inom dessa finns särskildainsatsområden som syftar till att genomverksamhetsrelaterad kompetensutvecklingav sysselsatta få till stånd processersom bidrar till förnyelse ochflexibilitet på arbetsmarknaden.Enligt en utvärderingsrapport frånRiksrevisionsverket, Kompetensutvecklingför sysselsatta - delutvärdering av ettinsatsområde inom Europeiskasocialfondens program Mål 3 (RRV 2002:2)har genomförandet varit framgångsrikt,intresset och engagemanget hosarbetsgivarna för kompetensutvecklingenstort och de intervjuade deltagarnaöverlag lämnat goda omdömen omkompetensutvecklingen.En annan undersökning som kan nämnas idetta sammanhang är en nyligen publiceradIFAU-studie3 enligt vilken företagenlägger ut mer på personalutbildning underhögkonjunkturår än medlågkonjunktur, detta trots att det underhögkonjunktur är svårare och dyrare attavvara personal i produktionen. Enligtstudien kan en förklaring vara attredovisningspraxis försvårarpersonalutbildning i lågkonjunktur.Utskottet avstyrker mot ovanståendebakgrund motionerna A320 yrkande 11 (kd)och A293 (s).Naturvårdsarbete inomarbetsmarknadspolitikens ramI motion A256 (s) förespråkasnaturvårdsarbete inomarbetsmarknadspolitikens ram. Utskottetkonstaterar att under budgetåret 2003medel från anslaget 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader får användas för förhöjdadagsverkskostnader i samband medanställningsstöd som medför investeringari bl.a. skogligt arbete och arbete inommiljö-, natur- och fornvård. Av AMV:sregleringsbrev framgår att stödför sådana arbeten får lämnas med högst2 per dag i stödområden och medhögst per dag i övriga landet.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion A256 (s).SabbatsårUtskottet har tidigare tagit ställningtill förslag om införande av sabbatsårfrån samma motionärer som för framsitt förslag i motion A212 (kd). Ibetänkande 2001/02:AU5 konstateradeutskottet att man med friårsförsöketinfört en sådan arbetsmarknadspolitiskinsats som förordas genom förslaget omsabbatsår. På förslag från utskottetavslog motionsyrkandet.Utskottet vidhåller sin uppfattning attförslaget om sabbatsår kan ansestillgodosett genom det pågåendefriårsförsöket.Med anledning av att motionärerna ocksåefterlyser en utredning av effekter avett sabbatsår kan utskottet nämna attIFAU publicerat en förstadelrapport om friåret ur ettarbetsmarknadsperspektiv.Uppföljningsrapporten har utarbetats påuppdrag av och skallåtföljas av ytterligare två delrapporter.Därefter skall institutet färdigställa enutvärderingsrapport till juli 2005.Utskottet avstyrker motion A212 (kd).6 Arbetskraftsutbud ochkompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget iproposition 2002/03:44 om attarbetsmarknadsutbildning inombristyrkesområden får beviljasanställda på försök den1 31 december 2005 (prop.punkt 4). Motionsyrkanden om avslag påpropositionsförslaget avstyrks avutskottet. Jämför reservation 19 (m,fp, kd, c).I avsnittet behandlas ocksåmotionsyrkanden om individuelltkompetenssparande som avstyrks avutskottet. Jämför reservation 20 (m,fp, kd, c).Vidare behandlas i avsnittet ettmotionsyrkande omarbetskraftsinvandring vilket ocksåavstyrks. Jämför reservation 21 (m, fp,kd, c)6.1 BristyrkesutbildningPropositionenRekryteringsproblemen väntas bli merpåtagliga på . Detta berorfrämst på att stora pensionsavgångar kanförutses. Inom bl.a. industrin och vårdenkan rekryteringsproblem också befaras pågrund av att ungdomar uppvisar ett svagtintresse för arbete där.Under 1990-talets lågkonjunkturtvingades många arbetstagare, inte minstinom industrin och vården, lämnaarbetsmarknaden tidigare än planerat.