bet · GQ01SOU9 · 2003-03-13 00:00:00 — I regeringens avlämnadeskrivelse /03:51 med redogörelse för enöverenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården för redovisas nu attparterna inom ramen för överenskommelsen kommitöverens om att en utökad vårdgaranti som ocksåinnefattar behandling skall införas. Denna utökadevårdgaranti innebär ett åtagande från landstingenatt erbjuda behandling från det attbeslut om behandling fattas. skerförberedelser med sikte på att den utökadevårdgarantin skall träda i kraft tidigast den 1januari 2004. Motion So19 (m) yrkande 6 avstyrksdärmed.Utskottet har behandlat frågan om attinrätta ett och hälsa.Utskottet, som inte har ändrat inställning i frågan,återkommer dock till denna i betänkande2002/03:SoU3. Motion So19 (m) yrkande 11 avstyrks.Tillsynsverksamheten m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med bifall till Riksdagensrevisorers förslag punkt 5 om förstärkttillsyn som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. böravslå en motion om inrättande av endemensombudsman och en motion omdomstolstrots.Jämför reservationerna 24 (m), 25 (v), 26(kd) och 27 (m).Riksdagens revisorers förslagRevisorerna föreslår att som sin meningger regeringen till känna vad revisorerna anfört iavsnitt 4.2.5 om att stärka tillsynen inomäldreomsorgen. Under granskningen har revisorernakonstaterat att de äldres lagliga rättigheter och denationella mål som markerat ärallvarligt åsidosatta. Med ca 2 800 gynnandebiståndsbeslut som inte har verkställts enligtgällande reglering och ca 2 000 felaktigt fattadebeslut är problemet av den omfattningen att dettamåste betraktas som ett systemfel.Revisorerna anför att när det gäller bedömningenav insatsernas inriktning och omfattning har denbristande tillgången på statistik över tiden varitett problem. I detta läge är tillsynen, regionaltoch nationellt, viktig, Revisorerna konstaterar attdet är oklart om de allvarliga bristerna medverkställighet av beslut och oriktiga beslut harförekommit eller om det rör sigom snabbt tilltagande problem. Oavsett orsak ärsituationen allvarlig, anförs det.Revisorerna anser att regeringen bör uppdra åtSocialstyrelsen att inom ramen för programmet förnationell tillsyn utveckla gemensamma indikatoreröver några viktiga kvalitetsaspekter samtinriktningen av äldreomsorgens insatser. Regeringenbör därefter hålla underrättad omresultatet.MotionernaI motion So10 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om en förstärkt oberoendetillsyn på äldreomsorgsområdet (yrkande 5).Motionärerna anför att de länge argumenterat för atten oberoende tillsynsmyndighet bör inrättas påhälso- och sjukvårdsområdet. Denna bör även ansvaraför tillsynen av äldre- och handikappomsorgen.Tillsynsmyndighetens uppgift skall vara attackreditera nya vård- och omsorgsgivare, attkvalitetssäkra vård och omsorg samt att göraregelbunden medicinsk revision och övergripandetillsyn. Den skall också vara en instans ditallmänheten kan vända sig med klagomål. Motionärernabegär tillkännagivande om vad i motionen anförs omkommunalt domstolstrots (yrkande 8). Motionärernaanför att problemet ligger i att genomlagstiftning ålägger kommunerna kostsamma uppgiftersom kommunerna själva skall finansiera. De anser detorimligt att kommunerna åläggs sanktionsavgifter föratt de inte har tillräckliga resurser att utföra deuppgifter som beslutat att de skallutföra. De anser det också orimligt attsanktionsavgiften tillfaller staten och inte denenskilde som lidit skada.Också i motion So19 av . (m) begärs tillkännagivande om en ny,oberoende tillsynsmyndighet (yrkande 4).I motion So18 av m.fl. (fp) yrkasatt begär att regeringen återkommer medförslag om ändrad organisation av den statligatillsynen av äldrevården, med den inriktning somanges i motionen (yrkande 4). Motionärerna anför attäldrevården är ett kommunalt ansvar och atthuvudansvaret för kvalitetsarbetet skall ligga påkommunerna. Staten skall stödja detta arbete genommålinriktade stimulansbidrag, genom rådgivning samtkunskapsutveckling och tillsyn med en tydligmedicinsk inriktning. Den tydliga medicinskakompetens som är önskvärd i den statliga tillsynenav äldrevården kan uppnås genom att tillsynenkoncentreras till och dess regionalaavdelningar för tillsynsverksamhet. Tyngdpunkten ikvalitetsarbetet och tillsynen skall ligga lokalt,med äldreombudsmän, omsorgsgarantier ochäldrevårdscentrum, medan främst Socialstyrelsensvarar för den statliga delen. bör begäraatt regeringen i förslaget till budget för år 2004återkommer med förslag om ändrad organisation av denstatliga tillsynen av äldreomsorgen i enlighet medvad motionärerna föreslagit.I motion So408 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omanmälningsskyldighet (yrkande 11). Motionärernaanför att det är en mycket svår uppgift förpersonalen att göra en anmälan om missförhållanden iomsorg om äldre och funktionshindrade enligt 14 kap.2 § socialtjänstlagen. Motionärerna föreslår därföratt man i samband med inrättandet av 100äldreombudsmän, som skall vara fristående frånvårdverksamheten, ger dessa i uppdrag att hanteraanmälningar enligt lex . Det skulle innebäraatt det är en utomstående handläggare som äransvarig för att utreda anmälan.I motion So303 av () begärstillkännagivande om instiftandet av endemensombudsman. En demensombudsman skall varatalesman för de dementa och medvetandegöra de doldamissförhållanden som en del dementa lever med.Ombudsmannen skall även verka för att brister ilagar och förordningar uppmärksammas.Regeringens skrivelseRegeringen anför att syftet med den statligatillsynen är att den bedrivs målinriktat, lagenligtoch med god kvalitet. Ytterst är det kommunernasansvar att äldre personer och personer medfunktionshinder ges en god omsorg och bemöts på ettvärdigt sätt. Staten har i anslutning till beslutetom den nationella handlingsplanen för äldrepolitikentillfört ytterligare medel till ochlänsstyrelserna för att förstärka tillsynen inomvård och omsorg om äldre. Mer personal med kompetensinom äldreomsorgen har anställts för tillsyn ochfler och fördjupade tillsynsåtgärder har genomförts.De båda tillsynsmyndigheterna har utvecklatsamverkan för gemensamma insatser i tillsynsfrågor.Från och med år 2002 har länsstyrelserna gettsutökade möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn,bl.a. genom rätten att meddela föreläggande för attkomma till rätta med missförhållanden även ikommunalt driven hemtjänst och särskildaboendeformer för äldre och för personer medfunktionshinder.Regeringen bedömer att tillsynen behöver skärpasytterligare och att de båda tillsynsmyndigheterna iökad utsträckning bör samordna sina insatser.Tillsynen måste inriktas på att säkra kvalitet ochkompetens i vården och omsorgen så att de äldressjälvbestämmande, integritet, trygghet och värdighetsäkras. Antalet besök och inspektioner behöver ökaför att det skall gå att få en bättre bild avkvaliteten inom vård och omsorg i landet. Därför harregeringen i budgetpropositionen för år 2003föreslagit att länsstyrelserna och Socialstyrelsensregionala tillsynsenheter tillförs sammanlagt 50miljoner kronor för att anställa äldreskyddsombud.Regeringen bedömer att medelsförstärkningen samman-taget motsvarar närmare 100 äldreskyddsombud.För att öka rättssäkerheten för äldre i vård ochomsorg och för att säkra kvaliteten i dessaverksamheter infördes en ny bestämmelse isocialtjänstlagen (2001:453, SoL) den 1 januari 1999som ger personal och andra verksamma inom vården ochomsorgen om äldre skyldighet att anmäla allvarligamissförhållanden. Antalet anmälningar har successivtökat sedan lagändringen beslutades. Det gäller inomsåväl kommunala som enskilt bedrivna verksamheter.Socialstyrelsen bedömer i sin utvärdering att lagenhar ökat rättssäkerheten för den enskilde, ochpersoner som har vård och omsorg har därmed fått entryggare situation.Regeringen anser att det är oacceptabelt medmissförhållanden inom äldreomsorgen och att åtgärderbör vidtas för att komma till rätta med dessa.Anmälningsskyldigheten är ett instrument förkvalitetssäkring och inte ett instrument för attställa anställda till svars för tillkortakommanden.Regeringens bedömning är att informationen tillanställda om bestämmelsen om anmälningsskyldigheteni socialtjänstlagen och syftet med bestämmelsenbehöver öka. Regeringen anser att det är av störstavikt att det sker en fortsatt fortlöpandeuppföljning av lagen om anmälningsskyldighet ochdess tillämpning. Bland annat bör antaletanmälningar och orsakerna till anmälningarnaanalyseras. Regeringen avser att fortlöpande följatillämpningen av lagen.I skrivelsen konstateras vidare att det kommer fåärenden till patientnämnderna från den kommunalavården. Detta kan jämföras med ärendena som inkommertill regionala tillsynsenheter, avvilka förhållandevis fler är från den kommunalahälso- och sjukvården än från övrig hälso- ochsjukvård. Detta bör, enligt ,möjligen föranleda patientnämnderna att se över hurinformationen om patientnämndsverksamheten når uttill patienter, anhöriga och vårdpersonal inom denkommunala vården. Regeringens bedömning är att detär viktigt att informationen till berörda målgrupperom patientnämndsverksamheten utökas.Tidigare behandlingI budgetpropositionen för har regeringenföreslagit att tillsynen inom äldreomsorgen börförstärkas. har bifallit regeringensförslag om att tillföra 4 miljonerkronor (prop. 2002/03:1,utg.omr. 9, 2002/03:SoU1, rskr. 2002/03:81) ochtillföra länsstyrelserna per årfr.o.m. 2003 (prop. 2002/03:1, utg.omr. 18,2002/03:BoU1, rskr. 2002/03:66-68). Vidlänsstyrelserna skall resursförstärkningen användasför att anställa äldreskyddsombud.Resursförstärkningen bedöms motsvara närmare 100anställningar. Skyddsombudets uppgift skall vara attutifrån ett medborgarperspektiv bedriva operativtillsyn inom vården och omsorgen om äldre enligtsocialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Idetta arbete skall skyddsombuden samverka dels medpersonal inom den ordinarie tillsynsverksamheteninom länsstyrelserna och , dels medandra aktörer som bedriver tillsyn eller på annatsätt har som uppgift att upprätthålla kvaliteteninom äldreomsorgen, t.ex. kommunala äldreombudsmän.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU27 regeringens proposition 2001/02:122Åtgärder mot kommunalt domstolstrots. I en likartadmotion som So10 (m) yrkande 8 begärdes en översyn avden kommunala verksamheten. Motionärerna anförde attde inte motsatte sig att en sanktionsavgiftinfördes, då det var viktigt att markera attdomstolsutslag följs och respekteras. De ansågemellertid att problemet var att genomlagstiftning ålägger kommunerna kostsamma utgiftersom kommunerna själva skall finansiera. De ansåg detorimligt att kommunerna sedan kan åläggassanktionsavgifter för att de inte har tillräckligaresurser att utföra de uppgifter som riksdagenbeslutat att de skall utföra. Konstitutionsutskottetkonstaterade att det underdåvarande avstyrkt motioner omansvarsfördelningen mellan statlig, regional ochkommunal nivå. Utskottet hänvisade till attregeringen i proposition 2001/02:7 angett att enöversyn bör genomföras av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna ochlandstingen. Utskottet noterade att enligtregeringen visade debatten i regionfrågan att detfinns ett behov av att mer samlat och långsiktigt seöver uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan deolika nivåerna i samhällsorganisationen.Utgångspunkten för en sådan översyn bör varaupprätthållandet av en långtgående kommunalsjälvstyrelse inom ramen för ett starkt nationelltansvar för medborgarnas välfärd i hela landet.Motionen avstyrktes då konstitutionsutskottetvidhöll sitt tidigare ställningstagande. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2001/02:271).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att vidbehandlingen av statens budget för beslutattillföra för att förstärkatillsynen inom äldreomsorgen och anställaäldreskyddsombud. Utskottet delar dock Riksdagensrevisorers bedömning att tillsynen behöver skärpasytterligare och att de båda tillsynsmyndigheterna iökad omfattning bör samordna sina insatser.Tillsynen av äldreomsorgen behöver ses i både ettregionalt och ett nationellt perspektiv. Regionaltkan principiellt viktiga, lokala variationeruppmärksammas. Nationellt erhålls en återföring avhur de nationella målen uppfylls, som är viktiga förstatsmakterna. Samverkan med utgångspunkt från dessaperspektiv måste genomföras i fråga omprincipiellt viktiga, nationella frågor. Utskottetanser att inom ramen för dennationella tillsynen bör utveckla gemensammaindikatorer över några viktiga kvalitetsaspektersamt inriktningen av äldreomsorgens insatser.Regeringen bör hålla underrättad omresultatet. Vad utskottet nu anfört med bifall tillRiksdagens revisorers förslag 4.2.5 om att stärkatillsynen och med avslag på motionerna So10 (m)yrkande 5 och So19 (m) yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottetkonstaterar att det som tas upp i motion So18 (fp)yrkande 4 delvis sammanfaller med Riksdagensrevisorers synsätt. Motionen är därmed åtminstonedelvis tillgodosedd.Utskottet biträder inte motion So408 (v) yrkande11. Utskottet vill dock erinra om att det inteföreligger något lagligt hinder för en enskild attgöra en anmälan till tillsynsmyndigheten ommissförhållanden inom äldreomsorgen.Utskottet delar inte uppfattningen i motion So303(kd) att det bör inrättas en demensombudsman.Motionen avstyrks. Utskottet återkommer nedan tillfrågan om insatser för de demenssjuka.Socialutskottet gör ingen annan bedömning änkonstitutionsutskottet när det gäller frågan omkommunalt domstolstrots. Utskottet erinrar om attregeringen tillkallat en parlamentariskkommitté med uppdrag att se över strukturen ochuppgiftsfördelningen i relationen mellan staten,landstingen och kommunerna. Motion So10 (m) yrkande8 avstyrks.Personalförsörjningen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner ompersonalförsörjningen inom äldreomsorgen ochen motion om individuella kompetenskonton.Utskottet hänvisar till pågående arbete.Riksdagen bör avslå en motion om utbildningav biståndsbedömare. Utskottet hänvisar tillden särskilda satsning på fortbildning avarbetsledare och biståndsbedömare somgenomförts inom ramen för den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken.Jämför reservationerna 28 (m), 29 (kd, c), 30(fp), 31 (kd) och 32 (m).MotionernaI motion So19 av m.fl. (m)begärs tillkännagivanden om hurpersonalförsörjningen av vården och omsorgen kanförbättras (yrkande 9) och om kompetenskonto föranställda inom vården och omsorgen (yrkande 10).Motionärerna anför att alternativ inom vård ochomsorg är väsentliga för att säkra tillgången påpersonal och för att förbättra den befintligapersonalens trivsel och utvecklingsmöjligheter.Vidare är utbildning och kompetens viktigt för attarbetstagare skall orka inom vården och omsorgen.Motionärerna anser att kompetenskonton förarbetstagare är en bättre väg att gå för att ökakompetensen inom äldreomsorgen än stimulansbidrag.I motion So18 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om äldrevårdens personalförsörjning(yrkande 2). Att rekrytera till äldrevården går ilängden bara om man i grunden förändrar yrketsvillkor, anför motionärerna. Vården behöver en mersmåskalig, mindre hierarkisk, arbetsorganisation.Detta förändrar yrket och stärker dess status -genom mer inflytande över egen arbetssituation i småenheter, bättre utrymme för individuella lösningarav arbetstid och scheman och ambitiösvidareutbildning och kompetensutveckling.Vårdanställda bör ha mer än en arbetsgivare attvälja på. Därför behövs det fler alternativ ochavknoppningar och mer decentralisering inom kommuneroch landsting.Också i motion So358 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om personalrekryteringentill äldrevården och underlättande av övergång frånandra yrken till vårdsektorn (yrkande 13).I motion So11 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om anpassad utbildning förbiståndsbedömare (yrkande 1). Motionärerna anför attden bristande verkställighet och de felaktigabiståndsbeslut som revisorerna redovisar inte kanfortgå. Dagens situation beror bl.a. på attmedicinsk kompetens inte alltid ingår ibiståndsbedömningen. Därigenom kan äldre personermed stora vårdbehov förvägras plats på äldreboende.Ett minimikrav är att såväl medicinsk kompetens somannan nödvändig kompetens skall ingå ibiståndsbedömningen. Regeringen bör presentera enför ändamålet anpassad utbildning förbiståndsbedömare.I motion So444 av m.fl. (c) yrkasatt regeringen lägger fram förslag till ettåtgärdsprogram för att långsiktigt säkrapersonalförsörjningen inom äldrevård och omsorg(yrkande 10). Motionärerna anför att regeringentillsammans med berörda parter bör presentera ettåtgärdsprogram.Regeringens skrivelseRegeringen redovisar att mellan åren 1995 och 2001ökade antalet anställda inom den kommunalaäldreomsorgen med 29 500 personer.Rekryteringsbehovet är dock alltjämt stort ochberäknas växa framför alltnär det gäller sjuksköterskor ochrehabiliteringspersonal, men även när det gällervårdbiträden och undersköterskor. Det samladerekryteringsbehovet beräknas till närmare 220 000personer . Trots de insatsersom genomförs för att öka rekryteringen av personaltill vård och omsorg kvarstår svårigheterna bl.a. pågrund av att antalet sjukskrivningar inom vård ochomsorg ökar.För att påverka omständigheter som hindrar dem somarbetar deltid inom vård och omsorg att få utökadarbetstid har regeringen gett ett antal berördamyndigheter i uppdrag att ta fram förslag för attminska deltidsarbetslösheten. AMS har bedrivitkompletteringsutbildning för personer med utländskbakgrund för att fler skall kunna arbeta inomvården. En försöksverksamhet pågår där arbetslösaerbjuds arbete på halvtid och studier på halvtid föratt därefter erbjudas fast heltidstjänst inom vårdoch omsorg. Antalet platser påsjuksköterskeutbildningen har utökats och enspecialistutbildning med inriktning på vården aväldre har införts.Många arbetsledare och biståndsbedömare saknar högskoleutbildning. Staten har genomstimulansbidrag gjort en särskild satsning påfortbildning av arbetsledare och biståndsbedömareinom äldreomsorgen för att höja kompetensen fördessa personalgrupper. har kurser fördrygt 5 600 anställda inletts.Regeringen gör bedömningen att kommunerna behöverfortsätta med fortbildningssatsningar för att höjakompetensen hos arbetsledare och biståndsbedömareför att möta de ökande krav som verksamheten ställerpå arbetsledarfunktionen.För att stödja kommuner och landsting i arbetetmed att förbättra situationen vad gällerkompetensförsörjning har regeringen beslutat om enplan för kompetensförsörjning av personal inomkommunernas vård och omsorg om äldre och personermed funktionshinder. Planen skall utarbetasgemensamt av tio myndigheter. Syftet med insatsernai planen är att skapa bättre förutsättningar förkommuner och företag att fullgöra sitt ansvar somhuvudmän för och/eller utförare av vård och omsorg.Planen skall slutredovisas senast den 31 maj 2004.Tidigare behandlingArbetsmarknadsutskottet behandlade ibetänkande 2001/02:AU10 proposition 2001/02:175 Ettsystem för individuell kompetensutveckling.Utskottet föreslog att godkännaregeringens riktlinjer för ett system förindividuell kompetensutveckling. En utgångspunktenför systemet skall vara att individen deltar medeget sparande på kompetenskonto. Regeringen förväntas återkomma medförslag till närmare bestämmelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas bedömningar attpersonalförsörjningen inom äldreomsorgen är fortsattbekymmersam trots olika typer av insatser somgjorts. har tidigare beslutat omutökningar av antalet utbildningsplatser inom såvälläkar- som sjuksköterskeutbildningarna. Resurser haravsatts för att stimulera till minskaddeltidsarbetslöshet inom vård- och omsorgsområdet.Särskilda insatser har gjorts för att öka antaletinvandrare som är anställda inom vård- ochomsorgsområdet. () harbedrivit kompletteringsutbildning för personer medutländsk högskoleutbildning och på gymnasienivå.Drygt 30 % av utbildningarna har bedrivits inomvård- och omsorgsområdet. AMS/har, isamarbete med arbetsgivarna, och inom ramen för dets.k. EURES-samarbetet (European EmploymnetServices), genomfört rekryteringsaktiviteter inomEU/EES i syfte att bidra till att lösarekryteringsproblem inom vård- och omsorgsområdet.AMS har också genomfört ett antal insatser, framförallt inom den statliga sektorn i samband medförbandsnedläggningar, i syfte att skapa intressebland övertaliga att välja vårdutbildning.Studier visar att kommuner och vård- ochomsorgsföretag har vidtagit en rad åtgärder för attfrämja personalrekryteringen. I många fall skerarbetet i samverkan med andra kommuner och/ellerlandsting. De vanligaste åtgärderna är ändradarbetstidsförläggning, höjd genomsnittligsysselsättningsgrad samt utveckling av kontaktenmellan skolan och arbetslivet. För att på längresikt klara kompetensförsörjningen har många kommuneroch landsting försökt stimulera fler att sökautbildningar som är riktade mot äldreomsorgen. Trotsvidtagna åtgärder består dock rekryteringsproblemen.Utskottet delar regeringens uppfattning attkommunerna behöver vidareutveckla strategier förvilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättrapersonalens kompetens. Regeringen har gjortbedömningen att det finns möjligheter attytterligare stödja arbetsgivare inom offentligsektor. Bland annat mot den bakgrunden harregeringen beslutat att stödja kommuner ochlandsting genom en plan med förslag på åtgärder förkompetensförsörjning av personal inom kommunernasvård och omsorg om äldre och personer medfunktionshinder. Planen skall utarbetas gemensamt avtio myndigheter. Syftet med insatserna i planen äratt skapa bättre förutsättningar för kommuner ochföretag att fullgöra sitt ansvar som huvudmän föroch/eller utförare av vård och omsorg. Planen skallredovisas senast den 31 maj 2004.Utskottet erinrar om att regeringen också hartillsatt en arbetsgrupp med uppgift att sammanställakunskaper om situationen för personer meddemenssjukdomar och deras anhöriga samt identifierautvecklingsområden där åtgärder behöver sättas in.Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete senast den30 . Utskottet anser att resultatet av detpågående arbetet bör avvaktas. Motionerna So18 (fp)yrkande 2, So19 (m) yrkande 9, So358 (fp) yrkande 13och So444 (c) yrkande 10 bör inte nu föranleda någotinitiativ från sida.Staten har genom stimulansbidrag gjort en särskildsatsning på fortbildning av arbetsledare ochbiståndsbedömare inom äldreomsorgen för att höjakompetensen för dessa personalgrupper. Utskottetdelar regeringens bedömning att kommunerna behöverfortsätta med fortbildningssatsningar i syfte atthöja kompetensen hos arbetsledare ochbiståndsbedömare för att möta de ökande krav somverksamheten ställer på arbetsledarfunktionen.Motion So11 (kd) yrkande 1 är åtminstone delvistillgodosedd. Motionen avstyrks.Utskottet konstaterar att godkäntregeringens riktlinjer för ett system förindividuell kompetensutveckling. Utskottet anser attden fortsatta beredningen av frågan bör avvaktas.Motion So19 (m) yrkande 10 avstyrks.Demensvård m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omdemensvård. Utskottet hänvisar till pågåendearbete. bör avslå motionsyrkandenom förbättrat rättsskydd för dementa.Utskottet hänvisar till att frågan liggerinom ramen för utredningen om förmyndare,gode män och förvaltare.Jämför reservationerna 33 (v, mp), 34 (m, fp,kd, c) och 35 (v, mp).MotionernaI motion So10 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs omställföreträdarfrågan (yrkande 7). Motionärernaanför att de länge efterlyst den utredning somregeringen utlovat att tillsätta i syfte att se hurskyddet för personer med nedsatt förmåga till egnabeslut och förmåga att förmedla sig kan stärkas.I motion So460 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vikten av specialiseraddemensvård och kvalificerade demensutredningar(yrkande 7).I motion So246 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omdiskriminering av demenssjuka inom vården.