bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Utredningen anser att det bör föreskrivas att tillstånd tillfärdtjänst kan förenas med individuella villkor, vilka tar hänsyn till denenskildes funktionshinder och de behov som följer av funktionshindret.Detta är rimligt eftersom vissa villkor såsom t.ex. särskild förare kanvara en förutsättning för att den funktionshindrade över huvud taget skallkunna genomföra sin resa.MotionsförslagJeppe och (båda m) efterlyser i motion 2003/04:T365en tydligare färdtjänstlag som tar hänsyn till funktionshindrades behov avflexibilitet, mot bakgrund av att personer med funktionshinder enligthandlingsplanen "Från patient till medborgare" skall ha möjlighet att varadelaktiga i samhället på samma vilkor som andra medborgare.Chatrine m.fl. (kd) menar i motion 2003/04:So642 (yrkande 12) attfärdtjänsten skall vara ett likvärdigt alternativ till kollektivtrafiken.För att uppnå detta skall kostnaden för färdtjänst medkollektivtrafikstandard vara densamma som för kollektivtrafik, samtidigtsom färdtjänsten måste hålla utsatta tider och det ges möjlighet att medtaledsagare eller barn. Motionärerna yrkar vidare att det måste vara möjligtatt överklaga beslut om färdtjänst.Kerstin m.fl (fp) pekar i motion 2003/04:T559 på ett antalområden där dagens färdtjänstlag enligt motionärerna inte ärtillfredsställande. Det gäller svårigheter att få ha ledsagare med sigunder resan, svårigheter för funktionshindrade som studerar på annan ortatt få tillgång till färdtjänst samt kommunens möjligheter att ransonerafärdtjänstresor, en möjlighet som i vissa kommuner utnyttjas i högutsträckning med beklagansvärda följder. Vidare anser motionärerna attkommunens möjlighet att lägga över beslutet om vem som är berättigad tillfärdtjänst på trafikbolag skall tas bort. Mot denna bakgrund efterfrågas enparlamentarisk utredning av bl.a. de frågeställningar som tagits upp.Synskadade är ofta beroende av färdtjänst för att tryggt och säkert nå framtill olika resmål. Färdtjänst för synskadade måste därmed erkännas som ennödvändig ersättning för de färdsätt som seende kan använda sig av, menarBirgitta och (båda c) i motion 2003/04:T313. Debegränsningar som finns för utnyttjande av färdtjänst, bl.a. med avseendepå tillåtelse att medta ledsagare, måste därför tas bort.I motion 2003/04:T321 efterfrågar () ett förtydligandeav färdtjänstlagen för att garantera personer med funktionshinder godakommunikationer. Motionären menar att delar av dagens färdtjänstlag är förallmänt formulerade, vilket öppnar för fria tolkningar som kan leda tillförsämringar för personer med funktionshinder och att tillämpningen inte ärdensamma i hela landet.I motion 2003/04:T404 av () pekas på behovet av entydligare färdtjänstlag som tar hänsyn till synskadade ungdomars speciellabehov av flexibilitet, mot bakgrund av att personer med funktionshinderenligt handlingsplanen "Från patient till medborgare" skall ha möjlighetatt vara delaktiga i samhället på samma vilkor som andra medborgare.Kerstin-Maria och (båda mp) menar i motion 2003/04:T492 att förutsättningarna för ett friare resande för de rullstolsburna börses över, mot bakgrund av att rullstolsburna ofta tvingas anpassa sinaaktiviteter utifrån när det är möjligt att bli transporterade medfärdtjänst. Dessutom måste ofta färdtjänsten beställas i förtid.Utskottets ställningstagandeI föregående års budgetbetänkande (bet. 2002/03:TU1) behandlades bl.a.följande frågor med anknytning till färdtjänsten.Gällande regelverks öppningar för olikartad tillämpning i olika kommunerInskränkningar av skilda slag i rätten till färdtjänstMöjligheten att kunna ta med ledsagare, medresenär eller eget barnSärskilda gruppers speciella behovMöjligheten att överklaga beslut om färdtjänst.Ett enigt utskott angav som sin mening att färdtjänsten är ett prioriteratområde. Vidare anfördes att utskottet är medvetet om de problem som finnsinom färdtjänstsystemet, bl.a. att man i tillämpningen av regelsystemettenderar att bli okänslig för de speciella förutsättningar somfärdtjänstbehövande har. Vidare anfördes att man, som hänsyn tastill att färdtjänsten är en transportform bland andra, måste beakta attverksamheten skall vara uttryck för en social omsorg.En väl fungerande färdtjänst är enligt utskottets mening en förutsättningför att det transportpolitiska målet om ett tillgängligt transportsystemskall kunna uppnås. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse attden särskilde utredare som på regeringens uppdrag utrett frågan lämnatförslag som behandlar de frågor som utskottet tidigare uppmärksammat. Medhänvisning till frågans stora betydelse för viktiga grupper i samhälletförutsätts att regeringen skyndsamt för lägger fram de förslagsom är föranledda av utredningsarbetet och av här behandlade motioner. Motdenna bakgrund avstyrks samtliga nu aktuella motionsförslag om färdtjänst.Forskning och analysUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om förvaltningskostnader. Utskottet förutsätter vidare attregeringen följer utvecklingen inom transportforskningsområdet och vidtarde åtgärder som är nödvändiga för att sådan transportforskning som är avstrategisk betydelse i arbetet för att uppnå de transportpolitiska målenutförs.Avsnittets innehållI detta avnitt behandlar utskottet följande förslag (punkt 19) inomverksamhetsområde Forskning och analys i proposition 2003/04:1utgiftsområde 22 Kommunikationer.19. Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordar omStatens haverikommission.BakgrundVerksamhetsområdet omfattar forskning och analys inom transport- ochkommunikationsområdet. Ansvariga myndigheter är Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI), förkommunikationsanalys () samt ().I budgetpropositionen anges att fortsatt forsknings- och analysarbete krävsför att konkretisera transportpolitikens mål liksom för att ytterligareförbättra målstyrning och måluppföljning. Vidare anförs att det är viktigtatt den förestående storsatsningen på transportinfrastruktur följs avutveckling av moderna verktyg, bl.a. i form av goda prognos- ochplaneringsmetoder, samt att det krävs fortlöpande analyser av prissättningav infrastrukturanvändning. Regeringen konstaterar även att förmågan attutveckla och nyttiggöra innovationer är viktig för att detransportpolitiska målen skall nås men också för att åstadkomma ekonomisktillväxt i allmänhet. Innovationsperspektivet, som berör många olikapolitikområden och ställer krav på fördjupat samarbete över sektorsgränser,är en viktig del vid analysen av de områden som nämnts ovan, men åtgärderkrävs också inom transportforskning, teknisk utveckling och utbildning,sägs det vidare.Regeringen hänvisar även till slutsatserna i Godstransportdelegations- ochKollektivtrafikkommitténs slutbetänkanden, där särskilda områden utpekassom viktiga för vidare forskning.Regeringens disponerar inget eget anslag. Regeringen beslutar om enram för myndighetens förvaltningskostnader. har ramen fastställtstill 13,53 miljoner kronor.Regeringen anser att förvaltningskostnaderna för får uppgåtill högst . Regeringen avser att i 2004 årsregleringsbrev för fastställa fördelningen avförvaltningskostnaderna för de fem betalande myndigheternas andelar enligtföljande tabell.Luftfartsverket 60 %Sjöfartsverket 10 %Banverket 5 %Försvarsmakten 10 %Statens räddningsverk 15 %Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om förvaltningskostnader; förslaget tillstyrks följaktligen.Vad gäller inriktningen på och behovet av transportforskningen harutskottet i samband med bildandet av framhållit atttransportforskningen är av strategisk betydelse (1999/2000:TU1y). Utskottetförutsatte därvid att den verksamhet somKommunikationsforskningsberedningen (KFB) bedrev med en sammanhållentransportforskning i huvudsak skulle komma att övertas av Vinnova.Utskottets har (senast i betänkande 2001/02:TU2Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem) vidhållit dennauppfattning.Utskottet vill återigen understryka att transportforskningen har enstrategisk betydelse i arbetet med att uppnå de transportpolitiska målen.De övergripande transportpolitiska målen och principerna måste därföråterspeglas i inriktningen på transportforskningen. Det innebär atttransportforskningen dels skall ta fram underlag för åtgärder som krävs föratt uppnå de av fastställda målen på transportområdet, dels skallskapa handlingsberedskap inför problem som inte kan förutses ochbygga upp en kompetens och kunskapsbas . kanutskottet konstatera att överföringen av forskningsmedel från KFB inneburiten förskjutning mot en inriktning där innovationsperspektivet blivit alltviktigare som ansvaret för transportforskningen i högre graddelats upp på ett antal aktörer och därmed fragmenterats. Detta framgår bl.a. i den av beställda utredningen av hur transportforskningenpåverkas av den nya myndighetsorganisationen som gäller för finansiering avtransportforskning (VR 2003:7). Utskottet förutsätter mot denna bakgrundatt regeringen kontinuerligt följer utvecklingen inom detta område ochvidtar de åtgärder som är nödvändiga för att sådan transportforskning somär av strategisk betydelse i arbetet för att uppnå de transportpolitiskamålen utförs. Av betydelse är vidare att forskningsmiljöer kan byggas uppmed god kunskaps- och kompetensbas . Enligt utskottetsmening är det vidare angeläget att regeringen i samband med den årligaresultatuppföljningen i nästa års budgetproposition redovisar hur enlångsiktig transportpolitiskt inriktad forskningsverksamhet kanupprätthållas.Politikområde 37 IT, elektronisk kommunikation och postMål- och resultatfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad utskottet anfört om mål- och resultatfrågor förpolitikområde IT, elektronisk kommunikation och post. Det innebär attfortsatta insatser förutsätts göras för att utveckla mål- ochresultatstyrningen inom området, bl.a. genom överväganden om utveckling avmål samt behov av resultatindikatorer och omvärldsanalyser.OmfattningPolitikområdet omfattar informationsteknik, elektronisk kommunikation, postsamt bl.a. grundläggande kassaservice.MålBakgrundInom politikområdet är målhierarkin utformad på följande sätt:Övergripande mål.Målet för elektronisk kommunikation, det IT-politiska målet, detpostpolitiska målet samt målet för den grundläggande kassaservicen.Målet för verksamhetsområden.Målet för verksamhetsgrenar.Inom politikområdet har beslutat om följande fyra mål:Målet för IT-politiken är att som första land skall bli ettinformationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256).Målet för sektorn elektronisk kommunikation är att enskilda och myndigheterskall få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer;att de elektroniska kommunikationerna skall ge största möjliga utbyte närdet gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet; attSverige i ett internationellt perspektiv skall ligga i framkant i dessaavseenden; att de elektroniska kommunikationerna skall vara hållbara,användbara och tillgodose framtidens behov (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228).Målet för postpolitiken är att det skall finnas en posttjänst av godkvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andraadresserade försändelser som väger högst ; att det skall finnas enmöjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimligapriser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren; att enstakaförsändelser skall befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet.1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304).Målet för den grundläggande kassaservicen är att alla i hela landet skallha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125).I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) presenterade regeringenresultatet av det utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen sombedrivits. Som ett första steg i införandet av en mer renodladverksamhetsbaserad struktur i budgetpropositionen beslutade regeringen attden statliga verksamheten skall delas in i politikområden och att det förvarje politikområde skall fastställas ett eller flera mål. Som mål förpolitikområdet IT, tele och post angavs att alla skall ha tillgång till ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur ochdärtill hörande samhällstjänster. Målet som bygger på de ovan nämndariksdagsbesluten har inte explicit underställts för beslut.Regeringen har delat in politikområdet i verksamhetsområdena elektroniskkommunikation, post och kassaservice, vilka i sin tur har delats in iverksamhetsgrenar. För dessa verksamhetsområden och verksamhetsgrenar harregeringen beslutat om mål och återrapporteringskrav.Utskottets ställningstagandeRegeringen lämnar i budgetpropositionen inga förslag om nya eller ändrademål för politikområdet. Inte heller har motionsledes förts fram förslagtill ändrade överordnade mål för området. Utskottet ser mot denna bakgrundingen anledning att i detta sammanhang ta initiativ till några förändringarav dessa.I sammanhanget kan dock erinras om det utredningsarbete som inlettspå postområdet för att bl.a. se över statens insatser när det gäller olikapostfrågor och den grundläggande kassaservicens utformning. I enlighet medtidigare riksdagsbeslut har en omfattande utredning slutförts omden svenska IT-politiken av (). I studien lärande IT-politik för tillväxt och välfärd uppmärksammasett antal frågeställningar som är av betydelse för utformningen avpolitiska mål inom IT-området. Rapporten betonar inledningsvis att en godanvändning av IT i företag, i kommunala förvaltningar, inom vården, och ihemmen måste bli ett verktyg för att klara av de utmaningar mot tillväxtoch välfärd som den demografiska utvecklingen medför. Vidare anförs,angående det politiska målet om att skall bli ettinformationssamhälle för alla, att detta enligt ITPS även fortsatt bör varariktmärket för den långsiktiga IT-politiken, men att denna vision måstekopplas till olika politik- och användningsområden som enprioritering görs inom ramen för detta övergripande riktmärke genom attregeringen pekar ut aspekter av särskild vikt. I studien behandlas bl.a.frågan om huruvida det nuvarande IT-målet om ett informationssamhälle föralla är ett realistiskt mål.Utskottet menar även att det inom ramen för de av beslutade målenför området är angeläget med ett fortsatt utvecklingsarbete för attkonkretisera innebörden av målen. Enligt utskottet är det inte i alla falllämpligt att ha ett definitivt mål med angiven nivå av tillgång tillkommunikationer som skall ha uppnåtts vid någon viss tidpunkt eftersom vadsom anses vara effektiva och säkra kommunikationer och vad som anses ge denbästa möjliga kombinationen av urval, pris och kvalitet förändras övertiden. Enligt utskottets mening är det dock, även i de fall målen inteformuleras i termer av vad som skall ha uppnåtts en viss tidpunkt, viktigtatt ett utvecklingsarbete bedrivs för att förbättra möjligheterna att göraen meningsfull uppföljning av effekterna av de statliga insatserna inomområdet, bl.a. genom att orsakssambanden mellan statliga insatser ochuppnådda resultat klarläggs. Vidare anser utskottet att det bör övervägashuruvida det omfattande offentliga engagemanget som initierats förradiokommunikation för ökad säkerhet och trygghet bör återspeglas imålgreppsbilden.ResultatRegeringens redovisning och resultatbedömningRegeringen redovisar sammanfattningsvis följande resultatinformation ochgör följande bedömningar i årets budgetproposition.Det IT-politiska måletI förhållande till det IT-politiska målet redovisar regeringen bl.a. attutbyggnaden av IT-infrastruktur fortgår. Möjligheten att ansöka omskattereduktion för höga anslutningskostnader har utnyttjats i begränsadomfattning (totalt 1 500 beviljade ansökningar). Antal kilometermed nät av fiber och radio har ökat med . Andelen tätorter där det finns ett områdesnät i någon del avtätorten utgör drygt hälften av landets tätorter. Sex kommuner saknar heltområdesnät. En rikscentral för IT-incidentrapportering () är i drift /2003. Antalet privatakunder som var uppkopplade till Internet via någon form av anslutning medhögre överföringskapacitet uppgick till 654 000, vilket motsvarar avsamtliga hushåll. ligger enligt regeringen långt framme inom deflesta områden som omfattas av Europeiska kommissionens handlingsplan e-Europa 2002, jämfört med övriga länder inom EU.Regeringen gör bedömningen att är på god väg att uppnå det IT-politiska målet med avseende på möjligheten för den enskilde att utnyttjaInternet via telefonnätet. Mer kvalificerade användningar är dock ännu inteallmänt tillgängliga för den enskilde. Det är ännu för tidigt att medsäkerhet säga om vidtagna åtgärder har bidragit till att målet om ettinformationssamhälle för alla är på väg att uppnås. De åtgärder som vidtasinom ramen för IT-politiken och utbyggnaden av IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet kommer att medverka till att IT:s möjligheterutnyttjas på ett aktivt sätt. De problem som regeringen tidigare pekat pånär det gäller nedgången i investeringstakten kvarstår dock fortfarande.Eftersom IT-politiken bygger på samverkan med marknadskrafterna får dettapåtagliga effekter. När det gäller tillit är det fortfarande för tidigt attbedöma hur den nya ansvarsfördelningen i förinformationssäkerhetsområdet har påverkat området som helhet.Målet för sektorn elektronisk kommunikationI förhållande till målet för sektorn elektronisk kommunikation redovisarregeringen bl.a. följande resultat av statens insatser inom politikområdet.Införandet av förval för lokalsamtal har inverkat på den svenskatelemarknaden. ökade antalet förvalskunder till 1 535000. TeliaSoneras marknadsandel av trafikintäkterna minskade från år2001 till . Marknaden för mobila teletjänster kännetecknasalltjämt av konkurrensproblem.Regeringen bedömer att den utveckling som skett under föregående år och deåtgärder som vidtagit har medverkat till attuppfylla målen. Genom den nya lagen om elektronisk kommunikation har ettframtidsanpassat ramverk etablerats. Statliga åtgärder har medverkat tillatt underlätta för funktionshindrade personer att utnyttja olikateletjänster.Det postpolitiska måletI förhållande till det postpolitiska målet redovisar regeringen bl.a. attPosten AB (publ) har en särställning på den svenska postmarknaden på grundav sin dominans samt åläggandet att tillhandahålla en samhällsomfattandeposttjänst. Enligt kvalitetsmätningar kom av de försändelsersom lämnats in för övernattbefordran fram över natt och inom trearbetsdagar.Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits har bidragit tillatt upprätthålla en marknad med en fungerande postdistribution. Detta harmedfört att alla har haft tillgång till postservice enligt målen. Statligaåtgärder har bidragit till att underlätta för personer med funktionshinderatt utnyttja posttjänsterna och att kommunicera med omvärlden.Målet för den grundläggande kassaservicenNär det gäller målet för den grundläggande kassaservicen redovisarregeringen bl.a. att tillhandahåller kassaservice ihela landet. Antalet hushåll som hade kassaservice endast två var 1 187. Antalet kassatransaktioner minskar årligenmed ca 15-20 %.Regeringen bedömer att Posten har uppfyllt åtagandena och att en godgrundläggande kassaservice upprätthålls i hela landet. Statliga åtgärderhar bidragit till att underlätta för personer med funktionshinder attutnyttja kassatjänster.Utskottets ställningstagandeResultatRegeringen lämnar inte någon sammanfattande, övergripande bedömning avresultatet för politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post somhelhet. Däremot lämnar regeringen bedömningar för de olika delarna. Enligtregeringens bedömning är det ännu för tidigt att med säkerhet säga om deåtgärder som vidtagits inom IT-området har bidragit till att målet ettinformationssamhälle för alla är på väg att uppnås. När det gällerresultaten inom områdena elektronisk kommunikation, post och grundläggandekassaservice gör regeringen bedömningen att åtgärderna har medverkat tillatt uppfylla målen.De redovisade resultaten för av statens insatser inompolitikområdet har enligt utskottets bedömning bidragit till en fortsattutveckling mot de mål inom politikområdet som har beslutat om.Angående posttjänster och grundläggande kassaservice vill utskottetunderstryka vikten av att den tillgodoser de funktionshindrades berättigadekrav på en god postservice. Utskottet återkommer till denna fråga underavsnittet posttjänster och grundläggande kassaservice. Av regeringensresultatredovisning framgår dock att det ännu är för tidigt att medsäkerhet säga om de åtgärder som vidtagits inom IT-området har bidragittill att målet ett informationssamhälle för alla är på väg att uppnås. Motbakgrund av detta är enligt utskottets bedömning fortsatta ochintensifierade insatser angelägna för att klarlägga bl.a. effekterna avolika åtgärder för målen inom politikområdet.ResultatredovisningUtskottet har vid olika tillfällen pekat på behovet av fortsattutvecklingsarbete i syfte att få ett relevant beslutsunderlag förriksdagens beslut om statsbudgeten. Utskottet har även framfört att det börfinnas en bedömning av i vilken utsträckning som målen har uppnåtts och, omde inte har uppnåtts, vad som är orsaken till detta samt att utskottet ärberett att aktivt delta i utvecklingsarbetet genom att preciserainformationsbehov och krav på beslutsunderlag (bet. 2000/01:TU1). Det ärenligt utskottets bedömning önskvärt att utvecklingsarbetet när det gälleratt redovisa och tydligt bedöma resultatet av gjorda insatser drivs vidareinom , gärna i en fortsatt dialog med utskottet.Regeringen och har ett delat ansvar för att vidareutvecklastyrningen inom området. I det följande redogörs för några områden somenligt utskottet bör uppmärksammas i detta sammanhang.Tydlighet i resultatredovisningenBudgetpropositionens avsnitt om resultatbedömning innehåller delsregeringens redovisning av verksamhetens resultat, dels regeringens analysoch bedömning av de redovisade resultaten samt vilka slutsatser regeringendrar utifrån denna bedömning. Utskottet vill lyfta fram vikten av atttydligt skilja dessa båda delar av resultatbedömningen.Det är viktigt att den första delen i resultatbedömningen - redovisningenav uppnådda resultat - ger objektiva fakta och statistik som kan tjäna somett gemensamt underlag och en utgångspunkt för det politiska samtalet.Utifrån en sådan gemensam verklighetsbild kan utskottet sedan ta fram sinbedömning av de uppnådda resultaten av statens insatser. Det är härvidviktigt att regeringen tydligt redovisar vad resultatinformationen avser.Som ett exempel kan nämnas frågan hur man kan mäta resultatet av de medelsom anslås för grundläggande kassaservice i förhållande till det mål somriksdagen har beslutat om, dvs. att "alla i hela landet skall ha möjlighetatt verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser".I den andra delen av resultatbedömningen - analysen - är det viktigt attregeringen bl.a. lyfter fram förklaringsfaktorer till resultatutvecklingen.Behov av resultatindikatorerNär det gäller den fortsatta redovisningen av resultat vill utskottet pekapå behovet av att regeringen tar fram och redovisar konkretaresultatindikatorer. Detta är enligt utskottets bedömning ett viktigt stegi den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inompolitikområdet.Utskottet vill i detta sammanhang även betona vikten av att regeringenredovisar för utifrån vilka resultatindikatorer måluppfyllelsenfortsättningsvis kommer att bedömas. En sådan redovisning till riksdagenbör innehålla en diskussion där fördelar och nackdelar med olikaindikatorer vägs.Jämförelser över tidFör att ge bättre beslutsunderlag och underlätta möjlighetertill egna bedömningar av måluppfyllelse bör budgetpropositionen enligtutskottets bedömning kunna utvecklas med avseende på att i störreutsträckning innehålla resultatinformation som speglar resultatensutveckling .