bet · GQ01SFU10 · 2003-05-20 00:00:00 — skall utöva tillsynsom utifrån ett patientperspektiv skall bidra tillatt förbättra kvaliteten i sjukskrivningsprocessenoch skall även genomföra andra insatser som ärsärskilt inriktade på att det nationella målet förregeringens ohälsoarbete uppfylls. I propositionenframhålls också att det är viktigt att RFV mycketnoga följer upp effekterna av förslagen om ökadprecision vid sjukskrivning.I fråga om de ekonomiska konsekvenserna angesföljande. Om andelen antasuppgå till och de sjukfall som annars skulle haavsett hel sjukskrivning förkortas skulledet sammanlagda antalet nettosjukpenningdagar vara lägre i jämförelse med oförändrad fördelningmellan hel- och deltidssjukskrivning. Dettamotsvarar en minskning av utgifterna för sjukpenningmed ca . Om andelendeltidssjukskrivningar i stället antas öka till 40 %skulle antalet nettosjukpenningdagar vara 11 %lägre. Detta skulle innebära en minskning avutgifterna för sjukpenning med ca 5,5 miljarderkronor.MotionerSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf10 yrkande13 förslag om ändringar i lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Motionärerna anser bl.a. attdeltidssjukskrivning bör kunna göras mer flexibeloch inte bara avse del av . De anser att enperson bör kunna sjukskrivas på deltid men vara påarbetet på heltid och arbeta i halv takt eller bör kunna bli sjukskriven från vissaarbetsuppgifter.I motion Sf9 av () begärs iyrkande 2 ett tillkännagivande om att den försäkradebör få rätt att deltidssjukskriva sig själv underden . I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om arbetstidsförkortning av icke-medicinska skäl. För att kunna ta till vara denarbetsförmåga som finns bör en sjukskriven personkunna få hjälp att byta arbetsgivare. Annars ökarrisken för arbetstidsförkortningar.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf12 yrkande 3förslag om avskaffande av de fasta stegen isjukersättningen. Motionärerna anser att det ärpositivt att regeringen betonar arbetsförmåga hellreän arbetsoförmåga men att detta synsätt bör stärkasytterligare. Det kan ske genom att helt slopa defasta stegen i sjukpenningen.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf11yrkande 4 ett tillkännagivande om behovet av attnoggrant följa tillämpningen avdeltidssjukskrivning. Motionärerna framhåller attdeltidssjukskrivning inte får bli ett alternativ förden som vill korta sin arbetstid.Utskottets ställningstagandeAv RFV:s månadsstatistik avseende kanutläsas att det redan skett en minskning av antaletheltidssjukskrivna som sjukskrivning pådeltid har ökat. Denna utveckling med ett ökat antaldeltidssjukskrivna är mycket positiv och börförstärkas. Personer som inte har möjlighet attunder en sjukskrivning behålla kontakten medarbetsplatsen, t.ex. genom att arbeta deltid, harsvårare att komma tillbaka i arbete. Detta bekräftasav RFV:s rap-port Partiell sjukskrivning (RFVRedovisar 2001:4). I rapporten redovisas en grupppersoner som varit helt sjukskrivna för rygg- ochnackbesvär . En tredjedel av dem blevpartiellt sjukskrivna under sinsjukskrivning. Jämfört med hel sjukskrivning leddesuccessiv återgång i arbete till friskskrivning istörre utsträckning . Successivåtergång följdes dessutom av färre återfall underåret efter friskskrivningen. En ökad användning avdeltidssjukskrivning underlättar således för enåtergång i heltidsarbete.Vissa sjukdomar är av den arten att det inte kanbli fråga om annat än heltidssjukskrivning. Andrasjukdomar kräver inledningsvis en sjukskrivning påheltid. Som framgår av propositionen finns det medstöd i forskningsresultat om självläkning dockanledning att anta att den försäkrade efter viss tidbör kunna vara sjukskriven på deltid såvida intesärskilda skäl talar för motsatsen. I likhet medregeringen anser utskottet att det bör krävassärskilda skäl för att hel sjukpenning ävenfortsättningsvis skall kunna komma i fråga i sådanasituationer. I andra fall är deltidssjukskrivning,t.ex. till , redan från början det för patientenbästa alternativet. I de fall hel sjukskrivningtrots detta blir aktuell bör tiden för dennaförkortas jämfört med i dag.Enligt utskottet är det viktigt att läkaren i allafall där sjukskrivning blir aktuell överväger ominte en deltidssjukskrivning är det för patientenlämpligaste alternativet. Utskottet instämmer medandra ord i regeringens bedömning att sjukskrivningpå heltid i normalfallet inte bör vara ettförstahandsalternativ.I två av motionerna påpekas attdeltidssjukskrivning inte får bli ett alternativ förpersoner som vill förkorta sin arbetstid. Utskottetdelar denna uppfattning, vilket även regeringensynes göra. I propositionen framhålls nämligen attdeltidssjukskrivning måste ses som en tillfälliglösning och att det bör vara en normal rutin hosförsäkringskassan att i samband meddeltidssjukskrivning ta fram en plan för återgång iheltidsarbete. Enligt utskottets mening är detangeläget att närmare följa upp att sjukskrivning pådeltid används i enlighet med regeringensintentioner. Utskottet förutsätter dock att dettakommer att ske utan något särskilt påpekande frånriksdagens sida. Med det anförda anser utskottet attmotionerna Sf9 yrkande 3 och Sf11 yrkande 4 fåranses tillgodosedda. Utskottet avstyrker därmedmotionsyrkandena i fråga.I fråga om deltidssjukskrivning under de av ett sjukdomsfall kan utskottetkonstatera att varken AFL eller sjuklönelagen(1991:1047) utgör något hinder mot att denförsäkrade med stöd av egen försäkran uppbär t.ex.halv ersättning . Med hänsyn härtillavstyrks motion Sf9 yrkande 2.Vad beträffar frågan om flexiblaredeltidssjukskrivning kan utskottet se fördelar meden deltidssjukskrivning som tillåter den sjukskrivneatt vistas på arbetsplatsen på heltid men endastarbeta i halv takt. Emellertid kan utskottet ocksåse svårigheter för att i ettsådant fall kontrollera omfattningen på det arbetesom utförs. En sådan ordning skulle kunna leda tillatt t.ex. halv sjukpenning utges trots att personeni fråga successivt ökat sin arbetsinsats och rättentill sjukpenning därmed kan ifrågasättas. Även omvederbörande inte får lön för mer än etthalvtidsarbete kan arbetsförmågans nedsättningifrågasättas om tidsmässigt mer än etthalvtidsarbete utförs. Det är inte heller lämpligtatt reglerna utformas så att de ger utrymme för attanvända sjukpenning som en form av anställningsstöd.Frågan om att införa en möjlighet att blisjukskriven från vissa arbetsuppgifter hänger sammanmed om arbetsgivaren kan anpassa en anställds arbeteeller att omplacera honom eller henne till andraarbetsuppgifter. I propositionen har regeringenbl.a. framhållit att arbetsgivaren i störreutsträckning än behöver ta ett aktivt ansvarför att anpassa den anställdes arbetsuppgifter medhänsyn till hans eller hennes förändradeförutsättningar eller finna andra lämpligaarbetsuppgifter. Som framgår av det följande(avsnittet Obligatorisk rehabiliteringsutredningm.m.) bör arbetsgivarens rehabiliteringsutredninginnehålla uppgifter om möjligheten att vidta sådanaåtgärder. Med det anförda avstyrker utskottet motionSf10 yrkande 13.När det gäller frågan om att avskaffa de fastastegen i sjukpenningen konstaterar utskottet attSjukförsäkringsutredningen i sitt slutbetänkandeSjukfrånvaro och sjukskrivning fakta och förslag(SOU 2000:121) har lämnat förslag (s. 169170) omatt partiell ersättning från sjukförsäkringen skallkunna utges efter individuell prövning, dock lägstmed . Utredningen framhåller att den nuvaranderegeln framtvingar viss översjukskrivning.Exempelvis kan den som klarar att arbeta endastfå sjukpenning, vilket leder till att personeni praktiken bara arbetar för att få 50 %sjukpenning. Enligt utredningen får dock förslagetkonsekvenser för en rad andra system och enförutsättning för genomförandet är därför attberörda systems villkor harmoniseras i samband medgenomförande av utredningens förslag. Mot bakgrundhärav och då möjligheter att idet enskilda fallet bestämma rätt ersättningsgradskulle väsentligt försvåras med en steglösersättningsnivå avstyrker utskottet motion Sf12yrkande 3.När det gäller betoning av den medicinska grundenför sjukskrivning delar utskottet i allt väsentligtregeringens bedömningar. Även utskottet anser attdet finns anledning att anta attsjukskrivningsprocessen därmed kommer att stramasupp och att mycket av den slentrianmässigasjukskrivningen kommer att upphöra. Utskottetförutsätter att berörda myndigheter (RFV ochSocialstyrelsen) vidtar de åtgärder som erfordrasför att förverkliga propositionens intentioner.Möjligheterna att fördjupa beslutsunderlagetm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attförsäkringskassan vid behov skall begära atten försäkrad skall delta i ettavstämningsmöte för bedömning av detmedicinska tillståndet, arbetsförmågan samtbehovet av och möjligheterna tillrehabilitering. Om en försäkrad utan giltiganledning vägrar detta skall sjukpenningenkunna dras in eller sättas ned. Vidare skallförsäkringskassan vid behov infordra ettsärskilt läkarutlåtande.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omavstämningsmöte, om att i AFL införa skärptakrav på det medicinska underlaget förheltidssjukskrivning och om åtgärder för ökadkontroll över sjukskrivningarnas tillämpning.Jämför reservationerna 13 (kd), 14 (fp) och15 (c).Gällande bestämmelserEnligt 3 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) skall den försäkrade tillförsäkringskassan ge in dels en skriftligförsäkran, dels en skriftlig särskild försäkran.Försäkran liksom särskild försäkran skallinnehålla uppgifter om sjukdomen, en beskrivningav arbetsuppgifterna och den försäkrades egenbedömning av sin arbetsförmåga. Den särskildaförsäkran skall ges in senast den 28:e dagenefter sjukanmälningsdagen. Vidare skall denförsäkrade ge in ett läkarintyg för att styrkanedsättningen av arbetsförmågan senast fr.o.m.den sjunde dagen efter sjukanmälningsdagen. Frånoch med den efter sjukanmälningsdagenskall den försäkrade ge in ett särskiltläkarutlåtande som skall innehålla uppgift bl.a.om pågående och planerad behandling ellerrehabiliteringsåtgärd samt läkarens bedömning avi vilken grad den nedsatta funktionen påverkararbetsförmågan.Om det är nödvändigt för att kunna bedöma i vilkenmån arbetsförmågan är nedsatt på grundav sjukdom samt om rehabilitering eller ytterligareutredningsåtgärder är nödvändiga skallförsäkringskassan enligt 3 kap. 8 a § AFL begära attden försäkrade genomgår utredning för bedömning avdet medicinska tillståndet, arbetsförmågan och behovav och möjligheter till rehabilitering.Försäkringskassan skall , när detfinns skäl till det, undersöka om den försäkradeefter rehabiliteringsåtgärd helt eller delvis kanförsörja sig själv genom arbete. Vidare skallförsäkringskassan, när det kan anses nödvändigt förbedömning av rätt till sjukpenning ellerrehabiliteringsåtgärd, infordrautlåtande av viss läkare eller annan sakkunnig, göraförfrågan hos t.ex. den försäkrade eller dennesarbetsgivare och besöka den försäkrade.PropositionenEnligt propositionen tar i många fall initiativ till möten(flerpartssamtal) mellan t.ex. den försäkrade, denintygsskrivande läkaren, arbetsgivaren,företagshälsovården och arbetsförmedlingen.Regeringen anser att väsentligt fler möten s.k.avstämningsmöte bör komma till stånd jämfört med idag.Vid dessa möten bör möjligheterna tillanpassningar på den försäkrades arbetsplats liksomtill deltidssjukskrivning i stället förheltidssjukskrivning stå i centrum under samtalen.Det bör även klarläggas i vilken mån det är annat änsjukdom som föranleder frånvaron från arbetet. Mötetskall dock inte ha karaktär av muntlig förhandling isyfte att avgöra ersättningsrätten, och informationom orsaken till sjukfrånvaron bör göras tillgängligför arbetsgivaren endast med den försäkradessamtycke. bör vara den som tarinitiativ till ett avstämningsmöte.Eftersom den försäkrades närvaro i de flesta falltorde vara av största betydelse föreslår regeringenatt skall kunna begära att denförsäkrade deltar i mötet. Om den försäkrade utangiltig anledning vägrar bör sjukpenningen kunna drasin eller sättas ned. Förslaget avses träda i kraftden . Den närmare regleringen av formernaför avstämningsmötet bör enligt regeringen ske iförordning eller myndighets föreskrifter.Om bedömer att ettavstämningsmöte inte skulle ge ett tillräckligtbeslutsunderlag skall det kunna kompletteras med ettsärskilt läkarutlåtande. Regeringen föreslår attförsäkringskassan vid behov skall kunna infordra ettsådant utlåtande. Ett fördjupat underlag från enannan läkare bör enligt regeringen i första handanvändas som ett komplement till avstämningsmötena.Förslaget avses träda i kraft den 1 juli 2003.Som nämnts åligger det den försäkrade att ge inett särskilt läkarutlåtande senast fr.o.m. den 28:edagen efter sjukanmälningsdagen. Regeringen föreslåratt om det behövs för att kunna bedöma om denförsäkrades arbetsförmåga är nedsatt pågrund av sjukdom skall i stället gälla attförsäkringskassan inhämtar ett särskiltläkarutlåtande. Förslaget avses träda i kraft den 1juli 2003.Enligt regeringen bör det finnas två olika typerav särskilt läkarutlåtande i långa sjukfall, ett förhel sjukskrivning och ett annat fördeltidssjukskrivning. Särskilda krav bör ställas påkvaliteten i de uppgifter som lämnas på utlåtandetför hel sjukskrivning. Ett sådant utlåtande börutförligt motivera varför arbetsförmågan är heltnedsatt. Det skall även särskilt anges varinedsättningen av arbetsförmågan består och varförden försäkrade av medicinska skäl bör avhålla sighelt från arbete. Det bör därutöver krävas attläkaren närmare anger hur han eller hon har kännedomom den försäkrades arbetsförhållanden.Regeringen anser att huvudregeln bör vara att detär en läkare med fördjupad utbildning iförsäkringsmedicin som utfärdar ett särskiltutlåtande (se vidare avsnittet Förstärkt utbildningi försäkringsmedicin). Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer bör meddela närmareföreskrifter om särskilt läkarutlåtande samt om kravpå den intygsskrivande läkarens kompetens.MotionerSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf10 yrkande2 ett tillkännagivande om integritetsaspekter vidavstämningsmöten. En arbetsgivare behöverinformation om den anställdes eventuellaarbetsoförmåga. Något skäl för arbetsgivaren attkänna till diagnosen finns däremot inte. Trots detfinns det enligt motionärerna en risk för att denenskilde känner sig pressad att berätta förarbetsgivaren om sitt sjukdomstillstånd.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf13 yrkande3 beslut om ändring i AFL beträffande kraven påinnehållet i läkarintyg med medicinskt underlag förheltidssjukskrivning. Motionärerna anser att deskärpta kraven på det medicinska underlaget förheltidssjukskrivning bör anges i lag.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf12 yrkande 4ett tillkännagivande om försäkringskassansavstämningsmöten. Sådana möten hålls menförsäkringskassan har inte ens klarat av dessa itillräcklig omfattning. Det finns därför skäl attifrågasätta om förslaget innebär någon reellförändring.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf11yrkande 3 ett tillkännagivande om åtgärder för ökadkontroll över sjukskrivningens tillämpning.Motionärerna anser att skall krävas intyg från tvåläkare för att få sjukpenning efter fyra veckorssjukskrivning. De anser också att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna bör slås samman till ensjuk- och rehabiliteringsförsäkring med krav påaktivt deltagande i planeraderehabiliteringsinsatser för rätt till sjukpenning.Utskottets ställningstagandeEtt avstämningsmöte utgör ett viktigt instrument föratt klarlägga hur den försäkrades arbetsförmågaskall kunna tas till vara. Genom att delta i ettavstämningsmöte bör den försäkrade få ökademöjligheter att komma tillbaka i arbete. Eftersomsjukskrivande läkare sällan torde ha sådan kunskapom patientens arbetsförhållanden och arbetsuppgifteratt han eller hon kan bedöma arbetsförmågan irelation till arbetet kan det även från läkarenssynpunkt vara viktigt att få till stånd en konkretsamverkan kring patienten. I stället för att enannan läkare gör en ny bedömning behövs ett samrådkring patienten där vid ettavstämningsmöte tillsammans med läkaren, patientenoch t.ex. arbetsgivaren gör en samlad bedömning avpatientens arbetsförmåga relaterad tillfunktionsnedsättning och aktuellt arbete. Ettavstämningsmöte borde också ligga i arbetsgivarensintresse eftersom det då kan klargöras om och i såfall vilka anpassningar av arbetsplatsen som ärnödvändiga för att arbetsgivaren skall kunna fåtillbaka den anställde i arbete, helt eller delvis.Mot bakgrund av vad som sagts delar utskottetregeringens bedömning att det är angeläget att fåtill stånd väsentligt fler avstämningsmöten . Utskottet ser också positivt på förslaget attförsäkringskassan skall kunna kräva att denförsäkrade deltar i ett sådant möte eftersom hanseller hennes närvaro i flertalet fall är avavgörande betydelse. Om den försäkrade utan giltiganledning vägrar bör sjukpenningen kunna dras ineller sättas ned.Som påpekas i propositionen är ett avstämningsmöteresurskrävande. Det kan därför befaras att utrymmetför försäkringskassorna att öka antaletavstämningsmöten inte är så stort på kort sikt.Emellertid torde ett sådant möte kunnabli resurssparande i den meningen att det kan minskabehovet av ytterligare utredningsåtgärder. Sammauppfattning framfördes vid utskottets offentligautfrågning av såväl Sverigesläkarförbud som RFV. Vid behov skallförsäkringskassan kunna komplettera utredningen medt.ex. ett särskilt läkarutlåtande.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motion Sf12 yrkande 4. Ävenmotion Sf11 yrkande 3 avstyrks med det nu anförda.När det gäller frågan om integritetsaspekterna vidavstämningsmöten är som nämnts ett sådant möte intetänkt att vara en muntlig förhandling i syfte attavgöra den försäkrades rätt till ersättning även omresultatet av ett sådant möte kan bli att rättentill sjukpenning ifrågasätts. Vidare skallinformationen om orsaken till sjukfrånvaron görastillgänglig för arbetsgivaren endast med denförsäkrades samtycke. Eftersom deltagande i ettavstämningsmöte får antas vara i den försäkradeseget intresse och arbetsgivaren i de flesta fallinte har behov av att få kännedom om diagnosen kanutskottet inte dela de farhågor som framförs imotion Sf10 yrkande 2. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.I en av motionerna framförs att de skärpta kravenpå det medicinska underlaget förheltidssjukskrivning bör lagregleras. är det dock inte rimligt att tynga AFL meddetaljregler om t.ex. vilka typer av läkarutlåtandensom skall finnas och hur dessa skall utformas.Utskottet delar därför regeringens uppfattning attden närmare regleringen härav bör ske i förordningeller myndighets föreskrifter. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf13 yrkande 3.Övriga frågor om beslutsunderlagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attskyldigheten för en försäkrad att vid en visstidpunkt inkomma med en skriftlig särskildförsäkran skall upphöra att gälla och att ensådan försäkran i stället skall ges in omförsäkringskassan begär det. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om avslag påförslaget.Vidare bör bifalla förslaget attersättning skall lämnas för en försäkrads ochen läkares kostnader i samband medavstämningsmöten. Därmed bör avslåett motionsyrkande om att också småföretagareskall få ersättning i samband medavstämningsmöten. Jämför reservation 12 (m).PropositionenFör att styrka nedsättning av arbetsförmågan pågrund av sjukdom skall den försäkrade lämna enskriftlig särskild försäkran till försäkringskassansenast fr.o.m. den eftersjukanmälningsdagen. RFV har vid ett flertaluppföljningar uppmärksammat att denna försäkran intetillför ärendet några ytterligare uppgifter. Motbakgrund härav föreslår regeringen att skyldighetenatt inkomma med en s.k.skriftlig särskild försäkran skall upphöra att gälladen 1 juli 2003.Regeringen föreslår i stället att den försäkradeskall lämna in en särskild försäkran närförsäkringskassan begär det. Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer bör utfärda före-skrifter om när en sådan försäkran skall begäras avden försäkrade.För att underlätta för läkare att avsätta tid föravstämningsmöten föreslår regeringen att ersättningför dessa läkarinsatser skall lämnas. Ävenförsäkrade skall enligt förslaget kunna fåersättning för kostnader med anledning av ettavstämningsmöte. Ersättning bör lämnas i enlighetmed vad som fastställs av regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer. Förslaget avsesträda i kraft den 1 juli 2003.Kostnaderna för läkares medverkan iavstämningsmötena beräknas uppgå till ca 65 miljonerkronor per år.Enligt regeringen kommer lämpligainformationsinsatser att övervägas så att samtligaintygsskrivande läkare får kännedom om detförändrade synsätt på sjukskrivning sompropositionen avser att uppnå. Informationen börrikta sig även till de försäkrade och arbetsgivarna.MotionerSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf10 yrkande3 avslag på förslaget att slopa skyldigheten för enförsäkrad att inkomma med enskriftlig särskild försäkran.I motion Sf9 av () begärs iyrkande 5 ett tillkännagivande om småföretagenskostnader för avstämningsmöten. Motionären anser attinte bara den enskilde och läkaren bör få ersättningför kostnader i samband med avstämningsmöten. Ävensmåföretagare bör kunna få ersättning för sinakostnader för t.ex. produktionsbortfall.Utskottets ställningstagandeEftersom RFV:s uppföljningar har visat att densärskilda försäkran inte tillför ärendet några nyauppgifter utöver dem som redan finns, saknas detenligt utskottet skäl att upprätthålla kravet på attden försäkrade skall inkommamed en sådan försäkran. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag i denna del liksom förslaget attförsäkran i stället skall inges om försäkringskassanbegär det. Därmed avstyrks motion Sf10 yrkande 3.Med hänsyn till att arbetsgivaresrehabiliteringsansvar även gäller för småarbetsgivare bör en arbetsgivares deltagande i ettavstämningsmöte ses som ett sätt att fullgöra dettaansvar. Mot bakgrund härav tillstyrker utskottetregeringens förslag om ersättning för läkares och enförsäkrads kostnader i samband med avstämningsmöte.Motion Sf9 yrkande 5 avstyrks därmed.Förstärkt utbildning i försäkringsmedicinUtskottets förslag i korthetDe intygsskrivande läkarnas utbildning iförsäkringsmedicin bör enligt regeringensbedömning förstärkas.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a.om utbildning i försäkringsmedicin som villkorför rätten att sjukskriva, vissa begränsningar i rätten att sjukskrivaoch inrättandet av en professur iförsäkringsmedicin.Jämför reservationerna 16 ( m, fp, kd, c), 17(fp, c) och 18 (kd).PropositionenDen nuvarande utbildningen i försäkringsmedicin ärmycket begränsad till omfattningen. För attförbättra situationen har ett resurstillskott på 20miljoner kronor avsatts respektive 2004.Regeringen anser att de intygsskrivande läkarnasutbildning i försäkringsmedicin bör förstärkas. Detär emellertid inte realistiskt att allaintygsskrivande läkare skall ges möjlighet att underden inhämta de relativt omfattandekunskaper i försäkringsmedicin som behövs. I ettförsta skede bör därför utbildningsinsatsernainriktas på dels en kortare utbildning som vändersig till alla läkare, dels en utbildning som gerfördjupade kunskaper i försäkringsmedicin.Sistnämnda utbildning bör vända sig till de läkaresom avser att använda för attinhämta fördjupade underlag. Regeringen anser vidareatt det är viktigt att utbildningen iförsäkringsmedicin stärks under läkarutbildningensalla delar.Inriktningen är att de förstautbildningsinsatserna skall påbörjas under maj 2003.RFV har fått i uppdrag att isamråd med och efter kontakt medFörsäkringskasseförbundet bl.a. utarbetautbildningsmaterial och ansvara för attutbildningsinsatserna genomförs. Regeringenframhåller att det är viktigt att könsperspektivetuppmärksammas och beaktas i samband medutbildningsinsatserna.Enligt regeringen är det angeläget att hittaformer som leder till en forskningsmässig,yrkesmässig och akademisk kompetenshöjning iförsäkringsmedicin.