bet · GQ01AU4 · 2003-03-11 00:00:00 — Vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringen m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlas omkring 30motionsyrkanden från den allmänna motionstidenhösten som tar upp olika frågor omarbetslöshetsförsäkringen. I betänkandet behandlasockså delar av revisorers förslagangående familjehemsvården, 2002/03:RR8, medföljdmotion. Förslaget avser frågan dels omfamiljehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsersättning, dels om familjehemsuppdragskall räknas som s.k. överhoppningsbar tid vidprövning av rätten till ersättning.Samtliga motioner avstyrks. Även Riksdagensrevisorers förslag om ändrade regler förarbetslöshetsförsäkringen avseendefamiljehemsföräldrar avstyrks med motiveringen attdet pågår arbete inom Regeringskansliet.Totalt har företrädarna för ,avgivit sjureservationer och ett särskilt yttrande i ärendet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En allmän översyn avarbetslöshetsförsäkringenRiksdagen avslår motion 2002/03:A324 yrkandena4 och 9 (kd).Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Inträdesvillkor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A236yrkande 3 (mp), 2002/03:A324 yrkande 3 (kd),2002/03:A363 (s), 2002/03:A365 yrkande 7 (v),2002/03:Sf289 yrkande 19 (mp) och 2002/03:Sf336yrkande 10 (v).Reservation 2 (kd)Reservation 3 (v)Reservation 4 (mp)3. Familjehemsföräldrars rätt tillersättning m.m.Riksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR8 punkt 4 i denna del samt motionerna2002/03:A242 yrkande 29 (kd), 2002/03:A260 (kd),2002/03:A324 yrkande 8 (kd) och 2002/03:So9yrkande 5 (v).Reservation 5 (kd)4. FörtroendeuppdragRiksdagen avslår motion 2002/03:A265 (s).5. Överhoppningsbar tid förfamiljehemsföräldrarRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR8 punkt 4 i denna del.6. A-kassa vid studierRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A280 (s)och 2002/03:A324yrkande 5 (kd).Reservation 6 (kd, c)7. Arbetslöshetsersättning ochföräldraledighetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A221 (s)och 2002/03:A310 (s).8. Företagarnas ersättningsrättRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A201 (mp),2002/03:A202 yrkandena 2 och 3 (c), 2002/03:A239yrkande 36 (c), 2002/03:A240 yrkande 2 (v),2002/03:A324 yrkande 7 (kd), 2002/03:N306yrkandena 5 och 6 (c), 2002/03:N344 yrkande 1 (s)samt 2002/03:N396 yrkande 1 (mp).Reservation 7 (m, fp, kd, c)9. Utbetalning av aktivitetsstödRiksdagen avslår motion 2002/03:A281 (s).10. ArbetsgivarintygRiksdagen avslår motion 2002/03:A290 (s).Stockholm den 11 mars 2003På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (), (), (), (),(), (), (), (), (), LucianoAstudillo (s), (), (), () och ().2002/03AU4Redogörelse för ärendetUtskottet behandlade olika frågor omarbetsmarknadspolitik i budgetbetänkande2002/03:AU1. Förutom budgetpropositionen 2002/03:1och med anledning av denna väckta motionerbehandlades även ett antal fristående motioner somväckts under den allmänna motionstiden. Betänkandetavsåg i huvudsak strikt budgetrelaterade frågor.Detta betänkande tar upp kvarvarande motioner omolika frågor med anknytning tillarbetslöshetsförsäkringen. I betänkandet behandlasockså delar av revisorers förslagangående familjehemsvården, 2002/03:RR8, och enmotion som väckts med anledning av förslaget.Samtliga motioner anges i den följandeframställningen utan angivande av årtal (2002/03).Utskottets övervägandenAllmänna frågorUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet en motionmed yrkanden om tillsättande av en utredningmed uppdrag att se över kopplingen mellan defackliga organisationerna ocharbetslöshetskassorna samt att lämna förslagtill en ny arbetslöshetsförsäkring. Motionenavstyrks.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).BakgrundArbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagareoch företagare och regleras i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring (). Den består av engrundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring.För att vara berättigad till ersättning fråninkomstbortfallsförsäkringen skall den arbetslöse havarit medlem i en arbetslöshetskassa i minst tolvmånader (medlemsvillkor). Vidare krävs att denarbetslöse utfört en vissmängd förvärvsarbete (arbetsvillkor) och att haneller hon bl.a. är aktivt arbetssökande(grundvillkor).Arbetslösa som uppfyller arbets- ochgrundvillkoren men inte medlemsvillkoret har rätttill ersättning från grundförsäkringen. Sådanersättning kan även lämnas till den som i ställetför arbetsvillkoret uppfyller ett s.k.studerandevillkor.Arbetslöshetsersättning utges under längst 300ersättningsdagar. En ersättningsperiod kan dock bliförlängd med utan att denarbetssökande behöver uppfylla ett nyttarbetsvillkor. har den arbetssökande rätt attbegränsa sitt arbetssökande till lämpliga arbeteninom sitt yrke och till närområdet. Ersättningenfrån arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form avdagpenning, dvs. ett per dag beräknat belopp. Närdet gäller inkomstbortfallsförsäkringen lämnasdagpenning av den försäkrades tidigaredagsförtjänst, dock lägst . i en ersättningsperiod lämnas s.k. förhöjddagpenning. Den högsta dagpenningen är då perdag. Därefter är den högsta dagpenningen perdag. För arbetslösa som endast har grundförsäkringlämnas ett s.k. grundbelopp med per dag.Hösten 2000 genomfördes ett antal ändringar iarbetslöshetsförsäkringen. Dessa ändringar var enfortsättning på det förändringsarbete som hadepåbörjats samma vår när antog regeringensproposition Förnyad arbetsmarknadspolitik fördelaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) ochsom bl.a. ledde till att det arbetsmarknadspolitiskaprogrammet aktivitetsgaranti infördes i hela landetfr.o.m. den 1 augusti 2000.Våren 2002 ställde sig också bakom ettförslag från regeringen om att inrätta en nymyndighet, Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen (jfr prop. 2001/02:151,bet. AU7, rskr. Det är tänkt att Inspektionenfr.o.m. skall ta över samtligaav () nuvarandearbetsuppgifter i förhållande tillarbetslöshetskassorna, utom utbetalningarna avstatsbidrag. Den skall också utöva tillsyn övermyndigheter inom () såvittgäller deras behandling av ärenden rörandearbetslöshetsersättning. I samband medriksdagsbehandlingen uttalade utskottet bl.a. attdet är viktigt för arbetslöshetsförsäkringenslegitimitet att det finns en väl fungerande tillsynsom bidrar till en bättre efterlevnad avregelsystemen och till att likabehandlingen av dearbetssökande säkerställs. En ny tillsynsmyndighetbör också kunna leda till ökad rättssäkerhet.Utskottet har, som påpekats ovan, även i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen 2002/03:1hösten 2002 tagit ställning till ett antal motionersom rör arbetslöshetsförsäkringen och dessfinansiering. Det kan noteras att i detta sammanhangbehandlades krav från , om att införa enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Utskottet kommer i det följande att behandla dekvarvarande motionerna från den allmännamotionstiden som tar upp frågor omarbetslöshetsförsäkringen.MotionerI kommittémotion A324 pekar på attarbetslöshetsförsäkringens nuvarande regelverkmissgynnar en rad olika grupper på arbetsmarknaden.Inträdesvillkoren gör t.ex. att många arbetstagaresom har säsongs-, projekt- ellerdeltidsanställningar aldrig lyckas kvalificera sigför ersättning. Andra grupper som missgynnas ärföretagare och de som är delägare i olika former avkooperativa verksamheter. Familjehemsföräldrar stårhelt utanför försäkringen och det finns skillnadermellan de regler som gäller för privata respektiveoffentliga bemanningsföretag. Det bör därförtillsättas en utredning för att se överarbetslöshetsförsäkringen och komma med förslag tillnya regler (yrk. 4).I samma motion föreslår attregeringen även bör låta utreda kopplingen mellan defackliga organisationerna och arbetslöshetskassorna(yrk. 9).Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhållit vid ett flertal tidigaretillfällen är arbetslöshetsförsäkringens uppgift attersätta den enskilde för inkomstförlust vidarbetslöshet . Med detförstås att den arbetslöse så fort som möjligt skallkunna övergå i reguljärt arbete.Arbetslöshetsförsäkringen har alltid varit avseddatt vara en omställningsförsäkring. Den får inte blien permanent försörjningsinrättning, varken påheltid eller som kontinuerlig inkomstutfyllnad underlängre perioder. Den skall inte heller användas föratt subventionera olika branscher, eftersom det kanleda till att det uppstår oacceptabla snedvridningari konkurrensförhållandena mellan företag.Försäkringen bör inte heller användas för attfinansiera verksamheter, som i och för sig kanframstå som angelägna, men som samhället i övrigtinte prioriterar att finansiera.Det är viktigt att arbetslöshetsförsäkringensregler svarar mot de förutsättningar som råder påarbetsmarknaden från tid till annan. Reglerna harockså ändrats upprepade gånger. varförsäkringen föremål för en genomgripande översyn dåden tidigare lagen ersattes med en ny. Som nämntsinledningsvis i detta avsnitt genomfördes dessutomvissa mer omfattande förändringar ianslutning till införandet av aktivitetsgarantin. Desistnämnda ändringarna innebär att försäkringensgrundstruktur bibehålls som arbetslinjenhar stärkts. Kravet på att aktivt söka lämpligtarbete har också förtydligats. Förändringarnainnebär att arbetslöshetsförsäkringen har bliviträttvisare som legitimiteten stärkts.Förändringarna har också inneburit att den s.k.rundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshethar motverkats då det är möjligt attkvalificera sig för nya ersättningsperioder genomdeltagande i arbetsmarknadspolitiska program ellerinsatser. I stället skall de som är eller riskeraratt bli långtidsarbetslösa få erbjudande om enheltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin.På det sättet riktas stora insatser mot den enskildeför att få honom eller henne tillbaka till reguljärtarbete.Det bör här också påminnas om den ovan nämndaInspektionen för arbetslöshetsförsäkringen somkommer att inleda sitt arbete fr.o.m. halvårsskiftet2003. Enligt utskottets uppfattning kommer den nyamyndigheten att medföra att tillsynen avarbetslöshetsförsäkringen bli tydligare.Rättssäkerheten kommer också att stärkas till följdav en bättre efterlevnad av regelsystemen och genomatt likabehandlingen av de arbetssökandesäkerställs. Därmed stärks samtidigtarbetslöshetsförsäkringens legitimitet. Tack vare enbättre tillsyn och mer likformig tillämpning avreglerna undviks inte bara missbruk av systemet utanskapas också en grundläggande tilltro blandförsäkrade och allmänheten i övrigt till attförsäkringssystemet fungerar på avsett sätt.Härigenom minskar risken för att nuvarande systemifrågasätts, vilket i sin tur underlättar detframtida arbetet med att genomföra ytterligareförbättringar av villkoren i försäkringen.Förändringar av försäkringen efterfrågas avmotionärerna för företagare, familjehemsföräldraroch delägare i olika former av kooperativaverksamheter. Förändringar efterfrågas också rörandeinträdesvillkoren och villkoren förbemanningsföretag. När det gällerbemanningsföretagen vill utskottet hänvisa till attyrkanden som avsåg arbetslöshetsförsäkringenstillämpning på anställda i sådana företag avstyrktesi samband med behandlingen av budgetpropositionen(bet. 2002/03:AU1). Rörande de övriga frågorna villutskottet hänvisa till vad som närmare anförs i deföljande avsnitten. Som framgår där finns det enligtutskottet skäl att bevaka utvecklingen avseendenågra av frågorna. Sammantaget anser utskottetemellertid att dagens utformning avarbetslöshetsförsäkringen utgör en lämplig avvägningmellan de olika intressen som försäkringen skalltillgodose. Någon övergripande översyn somefterfrågas i motionen är därför inte påkallad.Här kan även nämnas att regeringen ipropositionen 2002/03:44 Arbetsmarknadspolitikenstärks bl.a. lagt fram ett antal förslag omändringar i arbetslöshetsförsäkringen som syftartill att förbättra och effektivisera samverkanmellan försäkringen och aktivitetsgarantin.Vad härefter gäller den kritik somKristdemokraterna riktar mot nuvarande system föradministrationen av arbetslöshetskassorna villutskottet påminna om att liknande yrkanden harbehandlats vid ett flertal tidigare tillfällen.Senast var i det nämndabetänkandet 2001/02:AU7 Tillsynen överarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet avstyrkte dåyrkandet och uttalade, i likhet med tidigare, attdet inte finns skäl att ändra den nuvarandeadministrationen och omforma försäkringen till ettstatligt system. Som anförts är utskottet avden uppfattningen att det arbete som Inspektionenför arbetslöshetsförsäkringen skall fullgöra kommeratt leda till en bättre tillsyn och mer likformigtillämpning av arbetslöshetsförsäkringens regler. Enbättre efterlevnad av regelsystemen leder också tillatt likabehandlingen av de arbetssökandesäkerställs. Därigenom undviks inte bara missbruk avsystemet utan skapas också en grundläggande tilltrobland försäkrade och allmänheten i övrigt till attförsäkringssystemet fungerar på avsett sätt.Utskottet har inte någon annan uppfattning i dag.Med hänsyn till det anförda avstyrks motion A324yrkandena 4 och 9 (kd).Inträdesvillkor m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet motionersom rör kvalificeringsregler för rätt tillarbetslöshetsersättning. Samtliga motioneravstyrks.Jämför reservationerna 2 (kd), 3 (v) och 4(mp).BakgrundSom framgår av den inledande redogörelsen måste denarbetslöse uppfylla vissa villkor för att ha rätttill arbetslöshetsersättning. För att erhållaersättning från inkomstbortfallsförsäkringen krävsatt den arbetslöse uppfyller ett medlemsvillkor ochett arbetsvillkor.För att erhålla medlemskap i en arbetslöshetskassakrävs enligt 34 § lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor bl.a. att sökanden under ensammanhängande period av under minst fyraveckor har förvärvsarbetat pervecka och fortfarande arbetar i minst dennaomfattning.Arbetsvillkoret innebär att den enskilde skall hautfört en viss mängd förvärvsarbete. Enligthuvudregeln krävs att den sökande under en ramtid före arbetslöshetens inträdeskall ha förvärvsarbetat under minst sex månader.Endast månad då förvärvsarbete har utförts underminst får räknas in. Det finns också ettalternativt arbetsvillkor som innebär att sökandenskall ha förvärvsarbetat av sex kalendermånader och utförtarbetet under var och en avdessa månader inom ramtiden . Somkvalificerande förvärvsarbete räknas även t.ex.anställning med lönebidrag, skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare, anställning inom Samhall ABoch anställningar som arbetsgivaren finansierat medanställningsstöd. Anställning med det särskildaanställningsstödet räknas dock inte somkvalificerande förvärvsarbete.Utöver dessa villkor måste den arbetslöse ävenuppfylla vissa grundvillkor. Det innebär attsökanden bl.a. måste vara aktivt arbetssökande, varaberedd att anta lämpligt arbete och att medverkatill att en individuell handlingsplan upprättas. Detsistnämnda gäller efter ändringar i försäkringen somgäller sedan 2001.MotionerKristdemokraterna förordar i kommittémotion A324(yrk. 3) en annan utformning av arbetsvillkoret.Dagens kvalifikationskrav för grundbeloppet börändras. Rätten till ersättning skall utgå från skall arbeta ett antal timmar under en ramtid avett år. Enligt partiet bör man också övervägalämpligheten av att ha olika kvalifikationsvillkorför grundbeloppet och för den inkomstrelateradeersättningen. Partiet föreslår också attmedlemsvillkoret tas bort, som en följd av förslagetom införande av en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring.Vänsterpartiet hävdar i partimotion A365 att det kanvara svårt för deltidsarbetande och för dem som harolika tillfälliga anställningar att uppfylla kravenför att bli medlem i en arbetslöshetskassa och förarbetsvillkoret. Eftersom det är kvinnor som harhögst andel av både deltidsanställningar ochtillfälliga anställningar anser partiet att det ärtveksamt om reglerna för arbetslöshetsersättning ärkönsneutrala. föreslår därför attregeringen får i uppdrag att se över inträdeskravenoch återkomma med förslag som undanröjerdiskrimineringen av korttids- och deltidsanställda(yrk. 7).Samma synpunkter framför ipartimotion Sf336 (yrk. 10) med det tillägget även bör se över inträdeskraven iarbetslöshetsförsäkringen och dess konsekvenser förinvandrare.Miljöpartiet anser i partimotion Sf289 (yrk 19), medhänvisning till invandrarnas situation påarbetsmarknaden, att reglerna för inträde iarbetslöshetskassan bör förändras så att alla somstår till arbetsmarknadens förfogande skall ha rätttill anslutning.I partimotion A236 (yrk. 3) menar attdet behövs förändringar för att motverka den stresssom tillfällighetsanställda utsätts för iarbetslivet. De sociala trygghetssystemen måstedärför ses över så att de med tillfälligaanställningar omfattas av samma trygghet, bl.a.avseende arbetslöshetsförsäkringen, som fastanställda.I motion A363 efterlyser m.fl. (s) enöversyn av kraven för inträde i arbetslöshetskassani syfte att förenkla dessa.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning bör rätten tillarbetslöshetsersättning bygga på en fast förankringpå arbetsmarknaden. För att en sökande skall ansesha en fast förankring måste det krävas att han ellerhon har förvärvsarbetat reguljärt i en vissomfattning. Vilken omfattning det skall vara är ensvår avvägning. Ett för lågt krav innebär att ävenpersoner med en svag förankring på arbetsmarknadenskulle ha rätt till ersättning. Ett för högt kravskulle utesluta stora arbetstagargrupper frånförsäkringsskydd. Det skulle även kunna försvåra fördeltidsarbetande och grupper med oregelbundna ochtidsbegränsade anställningar.Utskottet anser att dagens arbetsvillkor bygger påen godtagbar avvägning. Det innebär rimliga krav påsökandens anknytning till arbetsmarknaden. uppfattning förhåller det sig på sammasätt när det gäller det krav på förvärvsarbete somden enskilde måste uppfylla för att kunna bli medlemi en arbetslöshetskassa.Utskottet har dock förståelse för de synpunktersom framförs i några motioner om att vissa grupperkan ha problem med att kvalificera sig tillarbetslöshetsersättning, exempelvis invandrare,personer med tidsbegränsade anställningar ochdeltidsarbetslösa. Enligt utskottets uppfattning ärdet angeläget att man i första hand göransträngningar för att dessa personer skall fåfastare anknytning till arbetsmarknaden eller föratt bereda dem heltidsarbete. Utskottet kankonstatera att det har vidtagitsåtgärder för att förbättra dessa gruppersmöjligheter på arbetsmarknaden. För en närmareredovisning av dessa åtgärder se t.ex. betänkande2001/02:AU5 Arbetsmarknadspolitiska frågor. Här kandärutöver nämnas följande.För de deltidsarbetslösa kan utskottet nu noteraatt de åtgärder som vidtagits för attminska deltidsarbetslösheten har gett effekt. Avstatistik som presenterades av AMS den 31 januari2003 framgår t.ex. att deltidsarbetslösheten inomvård och omsorg sjunkit med 50 %jämfört med . hartimanställningarna minskat med 26 %.Mot bakgrund av den minskade deltidsarbetslösheteninom vården har AMS tillkännagivit attrutinen med intyg för deltidsarbetslösa, somhittills tillämpats bara på anställda inom vård ochomsorg, skall utvidgas till att gälla fördeltidsarbetslösa och timanställda på helaarbetsmarknaden.Från och med januari 2003 är det också möjligt förarbetsgivare att under vissa förutsättningar fåallmänt anställningsstöd när en deltidsarbetslös kanberedas arbete på heltid. Avsikten med dennaförändring är, enligt budgetpropositionen förinnevarande år (prop. 2002/03:1 volym 7 utg. omr.13), att den anställde skall behålla sin utökadearbetstid efter avslutad stödperiod.Här kan också nämnas det uppdrag som regeringengav till att seöver den arbetsrättsliga lagstiftningen (N2000/2486ARM). Uppdraget redovisades ipromemorian arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). I promemoriankonstaterar utredningen bl.a. att det mot bakgrundav utvecklingen på arbetsmarknaden och problem meddet nuvarande arbetsrättsliga regelverket finns skälatt införa nya regler om tidsbegränsadeanställningar som bättre än de nuvarande tillgodoserberättigade krav på flexibilitet och trygghet.Utredningen lägger också fram förslag tilllagändringar rörande tidsbegränsade anställningar.Promemorian är ute på remiss fram till den 1 april2003.Att situationen på arbetsmarknaden under senare årpåtagligt förbättrats även för invandrare framgårbl.a. av rapporterna Myter och vanföreställningareller fakta och kunskap?, som publicerades av LO ifebruari , och Arbetsmarknaden för utomnordiskamedborgare i siffror (Ura 2002:7) som publicerats avAMS. (För en närmare redovisning av utvecklingen avsysselsättningsgrad m.m. för dessa grupper se bilaga2. )Som exempel på det fortsatta arbetet med att ökasysselsättningen bland invandrare kan här nämnas attregeringen i regleringsbreven för till AMS,, ochSkolutvecklingsmyndigheten givit respektivemyndighet i uppdrag att i samverkan med andraberörda myndigheter, inom ramen för sin reguljäraverksamhet, arbeta för att nyanlända invandrares ochasylsökandes kompetens tidigt tas till vara så attarbetsmarknadsinträdet effektiviseras ochtidigareläggs. Härutöver har särskilda uppdraglämnats till AMS.I slutet av januari beslutade regeringen ävenatt inrätta en arbetsgrupp om närmare samverkan mednäringslivet i arbetet för integration av invandrarepå arbetsmarknaden (N2002/6830/A). Arbetsgruppenskall undersöka hur näringslivets engagemang iarbetet för integration av invandrare påarbetsmarknaden bättre kan tas till vara av olikaoffentliga aktörer samt föreslå hur en närmaresamverkan på området kan komma till stånd i olikaavseenden. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdragsenast den 30 december 2003.Nyligen lade regeringen dessutom, i den ovannämnda propositionen 2002/03:44Arbetsmarknadspolitiken stärks, fram förslag bl.a.om att det vid arbetsförmedlingen skall inledas enförsöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion förvissa invandrare. AMS föreslås få i uppdrag att isamråd med föreslå den närmareinriktningen av verksamheten vad gäller målgrupp ocharbetsmetodik.Som framgår ovan har det vidtagits en rad olikaåtgärder för att förbättra möjligheterna för att deberörda grupperna skall få arbete i en omfattningsom svarar mot deras arbetsutbud. De åtgärder somhittills företagits har också visat effekt. Medhänsyn därtill anser utskottet att det inte finnsskäl att föreslå några åtgärder medanledning av motionerna A236 yrkande 3 (mp), A324yrkande 3 (kd), A363 (s), A365 yrkande 7 (v), Sf289yrkande 19 (mp) och Sf336 yrkande 10 (v). Motionernabör därför avslås.Familjehemsföräldrars ochuppdragstagares rätt till ersättningm.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet en del avRiksdagens revisorers förslag angåendefamiljehemsvården, ett motionsyrkande väcktmed anledning av detta förslag och ett antalmotioner från den allmänna motionstiden somockså rör frågor om familjehemsföräldrarsrätt till ersättning m.m. I avsnittetbehandlas också en motion som gäller fråganom politiska förtroendeuppdrag skall grundarätt till ersättning. Revisorernas förslagoch samtliga motioner avstyrks.Jämför reservation 5 (kd).BakgrundRiksdagens revisorer har på eget initiativ granskatfamiljehemsvården av barn och unga. Resultatet avgranskningen har redovisats i rapportenFamiljehemsvården (2001/02:16). Syftet medgranskningen var att undersöka i vilken utsträckningde mål och regler som socialtjänstlagstiftningenformulerar för familjehemsvården efterlevs. Irapporten tar revisorerna också upp frågan om deekonomiska villkoren för familjehemsföräldrarna. Ianslutning till detta kommer revisorerna in påfrågor som gäller arbetslöshetsersättning.Revisorerna föreslår ett tillkännagivande tillregeringen om ändrade regler förarbetslöshetsförsäkringen.Revisorernas förslag har remitterats tillsocialutskottet för beredning.