bet · GQ01UBU5 · 2003-03-06 00:00:00 — Resurstilldelningssystem (punkt 7) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 4och bifaller delvis motion2002/03:Ub486 yrkande 4.StällningstagandeDet system för resurstilldelning som infördes har visat sigha stora nackdelar. Det finns en inbyggd risk att lärosätena i längdenfrestas att sänka kvalitetskraven för att få full ersättning från staten.Eftersom nackde- larna har visat sig vara så stora är det nu dags för ettsystem med studentpeng, som utbetalas per studieplats. Det blir därmedstudenternas val som avgör hur pengarna fördelas. Staten skall genom skarputvärdering garantera att den vetenskapliga kvaliteten på utbildningarnaupprätthålls. En utredning om ett nytt finansieringssystem bör tillsättassnarast.10. Försäljning av utbildning till enskilda (punkt 8) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub448 yrkande 17,bifaller delvis motion2002/03:Ub286samt avslår motion2002/03:Ub321.StällningstagandeAvgiftsfriheten för svenska studenter i högskolan skall ligga fast. Avdetta följer att studenter från länder inom EES också omfattas avavgiftsfriheten i den svenska högskolan. I den av en särskild utredareframtagna Advantage (SOU 2000:92) föreslås en möjlighet förlärosäten att ta ut en avgift för högskoleutbildning från studenter ochdoktorander som inte omfattas av , vilket jag ställer mig bakom.Detta kräver ändring av högskole- förordningen. Lärosätenas möjligheter attta ut avgifter samt vilka skyldighe- ter som detta innebär gentemot destudenter som betalar avgifter bör enligt utredaren regleras i en särskildförordning. Dimensionering skall vara lä- rosätets sak att avgöra, ochlärosätet skall äga rätt att behålla intäkterna från avgifter. En högskolafår dock inte åsidosätta det utbildningsuppdrag som statsmakterna har lagtfast. Förslaget innebär att ett tillskott av stipendier måste finansierasinom ramen för biståndsverksamheten.Enligt mening bör högskoleförordningen ses över i ut-redningens riktning för att möjliggöra försäljning av utbildning tillstudenter utanför EES med start vid halvårsskiftet 2003.11. Villkor för grundläggande behörighet (punkt 9) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller delvis motion2002/03:Ub323 yrkande 6.StällningstagandeDet som ger grundläggande behörighet för högskolestudier skall enligt Folk-partiets mening vara studentexamen från gymnasieskolans studieförberedandeprogram eller motsvarande utländsk utbildning.12. Decentralisering av antagning (punkt 10) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub486 yrkande 1och bifaller delvis motionerna2002/03:Ub323 yrkande 7 och2002/03:Ub448 yrkande 6.StällningstagandeEn logisk följd av studenternas fria val, den ökade institutionellakonkurren- sen och varje lärosätes strävan att profilera sig är att manavskaffar det cen- trala antagningssystemet. Varje lärosäte måste på egenhand få bestämma hur antagningen skall gå till och avgöra vilkaantagningsbestämmelser som skall gälla, så länge systemen utformas så atträttssäkerhet och diskrimineringslag- stiftning följs.13. Decentralisering av antagning (punkt 10) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 7och bifaller delvis motionerna2002/03:Ub448 yrkande 6 samt2002/03:Ub486 yrkande 1.StällningstagandeFör studenten är det viktigt att det finns flera sätt att kunna bli antagentill högskolan. En till högskolorna decentraliserad beslutanderätt skaparutrymme för mångfald när det gäller antagningsformer, och studenten fårchansen att söka sig till den högskola som bäst motsvarar hans eller hennesintresse. Högskolorna har en god uppfattning om vilka förkunskapskrav sombehövs för olika kurser. De måste tillåtas att i större utsträckning självaanvända sig av antagningstester och intervjuer för att avgöra om studentenhar förutsätt- ningar för en viss utbildning.14. Decentralisering av antagning (punkt 10) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub448 yrkande 6och bifaller delvis motionerna2002/03:Ub323 yrkande 7 och2002/03:Ub486 yrkande 1.StällningstagandeDen högre utbildningen skall ha en antagningsprocess som är enkel och över-skådlig. Antagningsperioden bör vara nationellt samordnad så att presumtivastudenter ges möjlighet att söka flera utbildningar och olika högskolorparal- lellt. Staten skall garantera jämlikhet och kvalitet iantagningsprocessen, men högskolorna skall ha stor frihet att utarbeta egnabehörighetskrav och urvals- metoder utifrån utbildningens karaktär. Meriterav olika slag skall kunna beaktas om de är relevanta för utbildningensinnehåll.15. Meritvärdering (punkt 11) - fp, kdav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub444 yrkande 14och avslår motion2002/03:Ub352 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDagens modell för meritvärdering av betyg - att urvalet grundas på genom-snittsvärdet av betygen i alla kurser - medför risk att eleverna väljersådana kurser där det anses vara lättare att få bra betyg. Traditionellakunskapsämnen som anses som svåra, exempelvis språk, riskerar attprioriteras ned. Vi anser att en modell för viktning av betygen vidövergången till högre utbildning skall utvecklas.16. Studenternas rättssäkerhet (punkt 12) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub491 yrkande 2och avslår motionerna2002/03:Ub235 och2002/03:Ub489 yrkande 7.StällningstagandeI samband med universitets- och högskolereform togs många av decentrala regler som direkt berörde studenterna bort urhögskoleförordningen. Reformens intention var att den centrala regleringenskulle ersättas med re- glering på lokal nivå. Varken studenter ellerhögskolans företrädare vet vilka regler som gäller. För studenternasrättssäkerhet är det viktigt att hög- skolornas lokala regelverk görsbättre tillgängliga för studenter och personal. Vidare bör oregleradeområden regleras.17. Studenternas rättssäkerhet (punkt 12) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 7och avslår motionerna2002/03:Ub235 och2002/03:Ub491 yrkande 2.StällningstagandeHögskolorna bedriver i flera fall myndighetsutövning i förhållande tillstu- denterna vad beträffar antagning, examination, beviljande avstudieuppehåll, rätt att fullfölja utbildning, rätt till omtentamen, byteav examinator, tillgodo- räknande av poäng m.m. För att säkra studenternasrättssäkerhet bör frågor som rör studieuppehåll, antagning och rätten attgenomgå prov regleras i högskoleförordningen på ett tydligare sätt.18. Kårobligatoriet (punkt 13) - m, fp, kd, cav (), (), Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Ub222,2002/03:Ub323 yrkande 13,2002/03:Ub448 yrkande 8,2002/03:Ub486 yrkande 9,2002/03:Ub487 yrkande 7 och2002/03:Ub489 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att kårobligatoriet är principiellt felaktigt och därför böravskaffas. Obligatoriet är inte nödvändigt för att säkerställastudentinflytande över ut- bildningen, som bör tillgodoses på annat sätt.Studentkårer och andra före- ningar som verkar inom högskolor ochuniversitet kan, om de bygger på frivilligt medlemskap, fylla en viktigfunktion bl.a. som bevakare av och opinionsbildare i frågor som är centralaför studenterna. När obligatoriet avskaffas bör man se till att trygga detstudiesociala arbete som studentkårer- na sköter.19. Studentkontrakt (punkt 14) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 12.StällningstagandeVarje akademisk institution eller utbildningsprogram inom en fackhögskolaskall enligt mening upprätta ett s.k. studentkontrakt, somanger rättigheter och skyldigheter både för studenterna och lärarna.Kontraktet skall innehålla principer för hur bl.a. rättning ochbetygssättning skall gå till. Stu- denten skall ha rätt att överklaga sittbetyg eller få sin uppsats bedömd av någon annan, i slutänden av en avinstitutionens professorer. Den student som har professorn som sinhandledare eller examinator skall ha möjlighet att få sin skrivning elleruppsats bedömd av en utanför institutionen stående grans- kare. Kontraktenskall självfallet inte bara betona studenternas rättigheter utan ocksåderas skyldigheter, inte minst att ägna tid och kraft åt studierna. Stu-dentkontrakten kan till sitt närmare innehåll variera mellan olikalärosäten. Det gör att studenten kan jämföra institutioner innan hon ellerhan väljer högskola. Den konkurrens som därmed uppstår mellan lärosätenagynnar kvaliteten. Institutionerna skall ha samma slag av kontrakt ocksåför dokto- . I dessa kontrakt skall anges exempelvis hur myckethandledning som den enskilda forskarstuderanden kan kräva.20. Studenternas alkoholkonsumtion (punkt 15) - v, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub317.StällningstagandeAlkoholkonsumtionen bland unga ökar, och särskilt bland studenterna viduniversitet och högskolor är konsumtionen hög. Bland de yngre studenterna() dricks det betydligt mycket mer än bland andra ungdomar i sammaålder. Enligt preliminära resultat från en undersökning genomförd av Stu-denthälsan har ungefär en femtedel av denna grupp studenter en så hög kon-sumtion av alkohol att de riskerar att drabbas av alkoholrelaterade skadoroch att lägga grunden till framtida alkoholism. Detta är mycket oroande. Enannan följd är försämrade studieresultat. I det traditionella studentikosaumgängesli- vet intar alkoholen en central position, som mycket av detsociala utbytet kretsar kring. Den svenska alkoholpolitiken bygger på lågtillgänglighet, höga priser och förbud mot reklam för alkohol. Vid denöjesetablissemang som är tillgängliga för studenter rådet för det mestahelt motsatta förhållanden. Ty- värr är inom studentnationer och liknandeorganisationer det ekonomiska beroendet av alkoholförsäljningen mycketstort och det finns inget incitament för dem att aktivt minskaalkoholkonsumtionen genom insatser som begränsar utskänkningen. Dessaorganisationer kan därför inte lösa problemen på egen hand. Det är därförviktigt att högskolorna vidtar konkreta åtgärder tillsam- mans medstudentorganisationerna för att minska alkoholkonsumtionen bland studenter.21. Internationell examen (punkt 17) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 15samt avslår motion2002/03:Ub243.StällningstagandeDen ökade rörligheten bland studenter och den tilltagande internationalise-ringen av arbetsmarknaden ställer nya krav på att det skall vara lätt attjämfö- ra olika slags examina. Det svenska systemet med kandidat- ochmagisterex- amina är inte enkelt att översätta till andra länders regler.De bachelor- och mastertitlar som används i de ärexempelvis inte över- förbara. En ny, internationellt jämförbarmasterexamen bör inrättas i . Det gör det möjligt även för studenteratt kunna konkurrera på lika villkor inom exempelvis den alltmerintegrerade europeiska ekonomin.22. Validering och komplettering av utländsk högre utbildning (punkt19) - mav Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Sf332 yrkande 19,bifaller delvis motion2002/03:Sf226 yrkande 9samt avslår motionerna2002/03:Ub215 yrkandena 2 och 3,2002/03:Ub463 yrkande 1 och2002/03:Sf334 yrkande 40.StällningstagandeDet har visat sig att det i praktiken är svårt för personer med utländskutbild- ning att komplettera den vid svenska högskolor. Med lokal antagningoch ersättning som kopplas till antalet examina vid varje högskola skulleläget förändras. Test kan användas för att kontrollera utländska studenterskompe- tens. Universitet och högskolor skall kunna tillhandahålla sådanatest.23. Validering och komplettering av utländsk högre utbildning (punkt19) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Sf226 yrkande 9,bifaller delvis motion2002/03:Sf332 yrkande 19och avslår motionerna2002/03:Ub215 yrkandena 2 och 3,2002/03:Ub463 yrkande 1 och2002/03:Sf334 yrkande 40.StällningstagandeEn validering av utländska examina som diskuteras, och som i vissutsträckning redan förekommer, leder inte till de radikala förändringar ire- kryteringen av utländska akademiker som landet behöver. I stället fördenna byråkratiska process bör man införa allmänna test, som skallgenomföras ofta och regelbundet på de flesta av landets högskolor ochuniversitet. Det bör också införas förberedande kurser enligt amerikanskförebild.24. Instrumenten för meritvärdering av genomgången utbildning (punkt20) - fp, kd, cav (), (), () och Hå- kanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 11.StällningstagandeI av alltmer tilltagande internationalisering och ett ökatinternationellt utbyte mellan svenska och utländska lärosäten måsteinstrumenten för merit- värdering följa med i utvecklingen. får mångastudenter problem dels i meritvärderingen vid antagning till utbildningar,dels i ansökningsprocessen för att få studiemedel. Att regeringen nu haranslutit till Lissabonkon- ventionen innebär inte att frågan ärutagerad. I stället bör effekterna av detta utvärderas. Regeringen bör tainitiativ till en utvärdering av instrumenten för meritvärdering.25. Internationellt utbyte (punkt 21) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkande 14och avslår motion2002/03:T377 yrkande 6.StällningstagandeStudier utomlands berikar den enskilda studenten och gör att samhället istort får tillgång till personer med en bred, vittomfattande kompetens.Målet bör vara att samtliga studenter som läser i syfte att ta enmagisterexamen skall tillbringa någon del av sin utbildningstid vid ettlärosäte i ett annat land. För att det skall vara realistiskt är detviktigt att studiemedelssystemet inte utfor- mas så att studier utomlandsmissgynnas. Det är också angeläget att vi får fler utländska studenter vidde svenska högskolorna. Ett betydelsefullt led i en sådan satsning är bygger upp fler utbildningar där huvudspråket inte är svenska. En vissdel av varje universitets kurser bör ges på exempelvis engelska.Rekryteringen av lärare från andra länder måste också förbättras. Detställer krav på universitet och högskolor att skapa attraktiva villkor förutländska akademiker som kan tänka sig att arbeta vid svenska lärosäten.26. Högskolelärares villkor och utvecklingsmöjligheter (punkt 22) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub448 yrkande 11.StällningstagandeDet finns en stor risk att ekonomiskt trängda prefekter för att sparapengar inrättar adjunkturer i stället för lektorat. Adjunkterna betydermycket i under- visningen, inte minst vid många av de mindre och nyarehögskolorna, men det räcker inte att som regeringen ha som ambition attderas kompetensnivå höjs till magisternivå. Det rimliga är i stället attyngre respektive nyanställda ad- junkter erbjuds möjlighet att inomanställningen genomgå forskarutbildning och avlägga doktors- ellerlicentiatexamen.Den undervisande personalens kompetens är av avgörande betydelse, ochdärför krävs att all sådan personal i högskolan får praktisk pedagogiskutbild- ning. Det nya kravet på en högskolepedagogisk utbildning för att fåfast an- ställning är bra. Det är inte utbildning i form av generellateorier som behövs, utan mer av ämnesdidaktik, handledarskap och kunskap omutvärdering och om olika examinationsformer.Även om satsningarna på att öka antalet disputerade lärare är viktiga,måste det också finnas möjlighet att nischa sig som endera högskolelärareeller forskare. Det är inte allom givet att vara en bra pedagog, och inteallom givet att vara en bra forskare. Högskolans struktur måste skapasådana möj- ligheter att olikheterna mellan människor tas till vara.27. Rekryteringen av högskolelärare (punkt 23) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkande 1.StällningstagandeNyrekryteringen av lärare har inte ökat i samma takt som utbyggnaden avhögskolan. Behovet av kompetenta högskolelärare är på sina håll myck-et stort, särskilt vid de mindre och medelstora högskolorna, och kommer attöka kraftigt på grund av pensionsavgångar. Regeringen böråterkomma med strategiförslag om hur rekryteringen av högskolelärare kanökas.28. Distansutbildning (punkt 24) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkandena 12-15samt avslår motionerna2002/03:Ub376 och2002/03:Ub441.StällningstagandeDistansutbildning har en större och viktigare funktion att fyllaallteftersom det livslånga lärandet ökar i betydelse. Det krävs emellertidbetydande insatser för att utveckla pedagogiska former som gördistansutbildningarna till en fullgod lärandemiljö. Kvalitetsutvecklingen,inom ramen för den nya myn- digheten för , bör ha enavgörande betydelse. Högsko- leverket bör ges i uppdrag att särskiltgranska kvalitetsarbetet inom distansut- bildningen. Likvärdigakvalitetskrav som ställs på traditionell högskoleutbild- ning måste ställaspå distansutbildning. Kurser i distanspedagogik och di- stansmetodik böringå i all grundutbildning och vidareutbildning för lärare inom högskolan.29. HBT-frågor i utbildningarna till vissa yrken (punkt 25) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub510 yrkande 3 och2002/03:L249 yrkande 17och avslår motionerna2002/03:Ub303 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub457 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub553.StällningstagandeKärlek och sexualitet mellan människor kan inte mätas och vägas av någonannan. Den skall mötas med samma respekt oavsett om det gäller kärlekmellan människor av samma kön eller mellan människor av olika kön. Män-niskors egen könsidentitet måste också respekteras och accepteras.Högskolan har en viktig roll genom att där ges utbildningar för yrken ivilka man kom- mer i kontakt med homosexuella, bisexuella och transpersonersom behöver stöd. Det gäller t.ex. utbildningen för lärare, socionomer,läkare, präster, psykologer, jurister och poliser. Av en kartläggning somredovisades av framgår att undervisning vidhögskolor om homosexuel- las, bisexuellas och transpersoners situationförekommer endast i begränsad omfattning. bör få i uppdragatt lägga upp en plan för hur undervisningen skall kunna förbättras pådenna punkt inom ramen för arbetet med de allmänna demokratiskagrundvärdena om respekt för mångfalden.30. Kunskaper om funktionshinder (punkt 26) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:So457 yrkande 4.StällningstagandeKunskap om olika funktionshinder bör ingå i vissa utbildningar. Särskiltviktigt är det i utbildningen av arkitekter och byggnadsingenjörer.Obligato- risk utbildning om funktionshinder behövs på lärarhögskolorna.Kontinuerlig fortbildning behövs för skolpersonal och skolmyndigheter ombarn och ung- domar med funktionshinder.31. Teknisk utbildning mot ohälsa i arbetslivet (punkt 27) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub307 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeSamtidigt som ohälsotalen har stigit har det skett en nedrustning avarbets- miljöarbete, arbetsmiljöforskning och utbildning inom det tekniskaområdet. Vi har en relativt välutvecklad lagstiftning, enförordningsflora för att hantera risker, miljö och kvalitet i arbetslivet.Men det räcker inte, det krävs också kompetenta, välutbildade människor.Medan kravet på kompetens har ökat inom många yrkesutbildningar har dettaej skett för skyddsingenjörsut- bildningen(arbetsmiljöingenjörsutbildningen) i landet. bör en ny typ avskyddsingenjörsutbildning utvecklas, kopplad till befintliga eller nyacivilin- genjörsprogram som tangerar området vid en eller flera tekniskahögskolor. Regeringen bör ge i uppdrag att förändraskyddsingenjörsut- bildningen till en civilingenjörsutbildning med kopplingtill annan högre teknisk utbildning och till forskning. Samhället harformulerat målsättningen att civilingenjörerna - oavsett inriktning - skallha färdigheter att utforma produkter, processer och arbetsmiljö med hänsyntill människors förutsätt- ningar och behov. För en majoritet av deexaminerade är den målsättningen inte uppfylld. Regeringen bör tillsätta enutredning med uppdrag att utarbeta en strategi för hur kompetens avseendemänniska-teknik kan bli en viktig komponent i all högre teknisk utbildning.32.