bet · GQ01FIU23 · 2003-05-06 00:00:00 — I rubriken anges vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Lagreglering av principerna förRiksbankens inleveranser, punkt 6 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening förriksdagsstyrelsen att den bör låta utreda hurman i lagen (1988:1385) om riksbankska reglera de principer som ska gälla förutdelning av överskott tillstaten. Därmed bifaller motion2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 2.StällningstagandeRiksbanken måste ha ett tillräckligt stortkapital för att i varje situation kunna utförade uppgifter den är ålagd. lender of last resort måste säkerställas,dvs. banken måste ha en sådan styrka att den,om det skulle behövas, kan ge kortsiktigakrediter till problemtyngda banker.Under de två närmast föregående åren har enriksdagsmajoritet beslutat att överförasammanlagt utöver ordinarieinleveranser till statskassan. Detta harinneburit att förmåga att klarasvåra situationer har minskat.Vi anser mot denna bakgrund att man i lagen(1988:1385) om riksbank börföreskriva vilka principer som ska gälla förutdelning av överskott tillstaten. Utgångspunkten för en sådan regleringbör vara att utdelningarna inte får vara avsådan omfattning att soliditetunderstiger en viss, eftersträvansvärd nivå.Det bör ankomma på riksdagsstyrelsen att låtautreda hur en sådan reglering bör varautformad.Vi tillstyrker således förslaget i denmoderata motionen Fi8 yrkande 2.2. Finans- och strukturpolitikensansvar för inflationsbekämpningen,punkt 7 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner vad som i reservation 2anförs om långsiktig inflationsbekämpning ochfinans- och strukturpolitikens ansvar för attekonomin ska uppnå en långsiktigt högtillväxt utan inflation. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 1.StällningstagandeI redogörelse för verksamhetsåret2002 framgår att inflationen i den svenskaekonomin stigit kraftigt under de senasteåren, trots den vikande konjunkturen. Dettatyder enligt vår mening på att risken är storatt inflationstrycket stiger ytterligare närkonjunkturen vänder uppåt,produktionen ökar och olika kapacitetsbristeri den svenska ekonomin blir än mer tydliga.Den långsiktiga uthålliga tillväxten iSverige, dvs. den tillväxttakt som densvenska ekonomin kan uppnå utan attinflationstrycket stiger, uppgår i dagslägettill 2-2,, enligt Riksbankensbedömningar. I ett internationellt perspektivär det en låg siffra som enligt vår meningvisar att den svenska ekonomin är i stortbehov av strukturreformer.Vi anser att finans- och strukturpolitiken,dvs. riksdag och regering, måste ta ettbetydligt större ansvar för att vidtaåtgärder som höjer tillväxtpotentialen i densvenska ekonomin och ökar förutsättningarnaför en långsiktigt hållbar och hög tillväxtutan inflation. För att öka den uthålligatillväxttakten krävs en rad strukturellareformer för att bl.a. stärka ekonominsutbudssida. Skatterna måste reformeras ochsänkas och bidrags- ochtransfereringssystemen förändras. Vidaremåste lönebildningen reformeras ocharbetsmarknaden göras mer flexibel. Engenomtänkt strukturpolitik främjar tillväxtenoch hjälper att uppnå målet omprisstabilitet. De senaste årens bristandestrukturpolitik leder till stigandeinflation, stigande räntor och en sämrevälfärdsutveckling.Enligt vår mening är det också bara entillväxtfrämjande finanspolitik och en därmedhögre tillväxtkraft i den svenska ekonominsom kan stärka och stabilisera de senasteårens kraftigt fluktuerande kronkurs.Vi föreslår att godkänner vad vianfört om att finans- och strukturpolitikenmåste ta ett större ansvar för att minskainflationstrycket och öka tillväxtkraften iden svenska ekonomin. bifallerdärmed motion Fi8 yrkande 1.3. Offentliggörande av direktionensprotokoll, punkt 8 (m, fp, mp)av (), (),(), (), () och MikaelJohansson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet framför i reservation 3.Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 4,2002/03:Fi209 av m.fl. (m)yrkande 2 och2002/03:Fi265 av m.fl. (fp)yrkande 2.StällningstagandeI flertalet länder med självständigcentralbank föreskrivs i lag att protokollenfrån direktionssammanträdenskall offentliggöras. I samband med reformenav den svenska beslutadeemellertid riksdagsmajoriteten att inte i lagföreskriva en sådan skyldighet. Dettamotiverades med att det visserligen varvälkommet med ett offentliggörande men attdet borde ankomma på direktionen att bestämmai vilken form protokollen skulle görastillgängliga.Riksbanken har sedermera frivilligt valtatt - med allt kortare tidseftersläpning -offentliggöra protokollen från direktionenssammanträden. Vi kan i detta sammanhangkonstatera att de farhågor frånsekretessynpunkt som anfördes mot att göraprotokollen offentliga har visat sig varaogrundade. För att ge stadga åt förfarandetanser vi därför att den ordning som nutillämpas av bör förankras iriksbankslagen.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi anfört om enlagreglering av offentliggörandet avdirektionens protokoll. bifallerdärmed delvis motionerna Fi8 yrkande 4, Fi209yrkande 2 och Fi265 yrkande 2.4. Lagreglering av de offentligautfrågningarna om , punkt 9(m, fp)av (), (),(), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet framför i reservation 4.Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 3,2002/03:Fi209 av m.fl. (m)yrkande 1 och2002/03:Fi265 av m.fl. (fp)yrkande 1.StällningstagandeVi anser att rätten till offentlig utfrågningav riksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i börlagregleras.En politiskt oberoende centralbank är välförenlig med - och förutsätter - en effektivdemokratisk insyn och kontroll. Den senasteriksbanksreformen öppnade också för fleramöjligheter i detta syfte. Däremotgenomfördes ingen lagreglering av rätten tillutskottsutfrågning av . I ställethar det utvecklats en ordning, därriksbankschefen infinner sig i förutfrågning av finansutskottet. Till en börjanhölls utfrågningarna vid slutnautskottssammanträden, men har detill övervägande del varit offentliga.Vi konstaterar att det vid några tillfälleni finansutskottet förelegatmeningsskiljaktigheter om huruvida enutfrågning av riksbankschefen ska görasoffentlig eller ej. För att säkraallmänhetens insyn bör det därför iriksbankslagen skrivas in en rätt att avhållaoffentliga utskottsutfrågningar avriksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi anfört omlagreglering av rätten av hålla offentligautskottsutfrågningar med företrädare förRiksbanken. bifaller därmed delvismotionerna Fi8 yrkande 3, Fi209 yrkande 1 ochFi265 yrkande 1.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubrikenanges vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lagreglering av principerna förRiksbankens inleveranser, punkt 6 (fp)av () och GunnarNordmark (fp).Liksom Moderata samlingspartiet anser vi attformerna för utdelning tillstaten bör finnas reglerade i lagen(1988:1385) om riksbank. De mycketbetydande extrautdelningar som Riksbankentvingades göra såväl 2001 som 2002 visar attdetta är nödvändigt. Utformningen av en sådanreglering är emellertid avhängig utgången avhöstens folkomröstning om EMU. Vi avstårdärför från att nu begära att frågan utreds.2. Offentliggörande av direktionensprotokoll, punkt 8 (v)av ().Vänsterpartiet anser att det är naturligt attprotokollen från direktionssammanträdena iRiksbanken ska offentliggöras. Vi har därförtidigare biträtt förslag om attoffentliggörandet av direktionens protokollbör regleras i riksbankslagen.De senaste åren har det dock utvecklats enpraxis där på frivillig basisoffentligtgjort protokollen från direktionenssammanträden, med en tidseftersläpning påomkring . Protokollen är också såutformade att de fyller kraven på demokratiskinsyn i verksamhet, även omprotokollen sannolikt kan förbättras för attytterligare stärka insynen.Till skillnad från vid tidigare årsbehandling av frågan anger nu utskottetsmajoritet i sitt ställningstagande attutskottet är berett att överväga lagstiftningom det visar sig att utvecklingengår i en negativ riktning vad gäller t.ex.kraven på demokratisk insyn och snabbhet ioffentliggörandet av protokollen. Av dennaanledning avstår jag nu från att framföra etteget yrkande i ärendet.3. Lagreglering av de offentligautfrågningarna om , punkt 9(v)av ().Jag anser att det är viktigt att riksdagengenom finansutskottet löpande kallarriksbankschefen eller andra medlemmar avdirektionen till offentligautskottsutfrågningar. Så har ocksåregelmässigt skett under en följd av år. Imotionsyrkande föreslås att möjligheten tillsådana utfrågningar ska lagfästas. Enligt minmening finns också skäl att överväga ettdirekt stöd i lag för att genomföra dessaoffentliga utskottsutfrågningar.Till skillnad från vid tidigare årsbehandling av frågan anger dock nuutskottets majoritet i sitt ställningstagandeatt utskottet är berett att vidta åtgärder omdet skulle visa sig svårt att fåriksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar att delta i utskottetsoffentliga utfrågningar. Av denna anledningväljer jag att för tillfället inte framföranågot eget yrkande i ärendet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagÅrsredovisning för Sverigesriksbank för räkenskapsåret 2002I redogörelse /03:RB1 föreslårRiksbankens direktion att riksdagenfastställer resultaträkning ochbalansräkning enligt förslaget.Fullmäktiges i Riksbankenförslag till disposition avRiksbankens vinst m.m.I förslag 2002/03:RB2 föreslår fullmäktige iRiksbanken att antar fullmäktigesförslag om att resultatet på -71miljoner kronor disponeras på följande sätt:Till statsverket inlevereras (enligtvinstdispositionsprincipen) 7500 mkrFrån förs-12387 mkrTill resultatutjämningsfondförs 4816 mkrRiksdagens revisorers berättelseöver granskningen av Riksbankensverksamhet under år 2002I redogörelse /03:RR5 tillstyrkerRiksdagens revisorer följande.1. beviljar fullmäktige iRiksbanken ansvarsfrihet 2002.2.3. beviljar direktionen iRiksbanken ansvarsfrihet för förvaltningenav under år 2002.4.5. fastställer Riksbankensresultaträkning och balansräkning för år2002.6.Följdmotion med anledning avredogörelse RB12002/03:Fi8 av m.fl. (m):1. godkänner vad i motionen anförsom att en långsiktigt framgångsrikinflationsbekämpning kräver enfinanspolitik som främjar utbudssidan iekonomin och som underlättar för både enstabil valutakurs och en hög tillväxt.2. uppdrar åt riksdagsstyrelsen attutreda vad i motionen anförs om att iriksbankslagen reglera vilka principer somskall gälla för utdelning av Riksbankensöverskott till staten.3. beslutar att det iriksbankslagen införs en rätt tillutskottsutfrågning.4. beslutar att det iriksbankslagen införs regler omoffentliggörande av direktionens protokoll.Motioner från allmännamotionstiden 20022002/03:Fi209 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att deti riksbankslagen införs en föreskrift omrätt till utskottsutfrågning.2. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att deti riksbankslagen införs regler omoffentliggörande av direktionens protokoll.2002/03:Fi265 av m.fl. (fp):1. beslutar att det iriksbankslagen införs en bestämmelse omoffentliga utfrågningar i riksdagensutskott.2. beslutar att det iriksbankslagen införs en bestämmelse omoffentliggörande av direktionens protokoll,efter möjlighet till viss fördröjning, avdirektionens protokoll.Bilaga 2ResultaträkningBalansräkningMiljoner kronorTillgångar2002-12-31 2001-12-31Skulder och eget kapital2002-12-31 2001-12-31Bilaga 3Finansutskottets offentliga utfrågningom den aktuellapenningpolitikenTid: kl.10.00-12.23Lokal: Andrakammarsalen, östraInbjudenRiksbankschef ledamöterSven-Erik (), ordförandeFredrik (), vice ordförandeKarin ()()()()()()()()()()offentliga utfrågning avriksbankschef var då dags att startafinansutskottets sedvanliga utfrågning avriksbankschefen i samband med avlämnandet avinflationsrapporten. Jag hälsar LarsHeikensten speciellt välkommen. Han har varithär tidigare i utskottet men inte i dennaroll i samband med en inflationsrapport. Så vi vill hälsa dig specielltvälkommen till denna utfrågning.Jag hälsar också utskottets ledamötervälkomna, åhörare, medier och eventuellaåhörare som följer oss via den medialavärlden, TV-apparater, Internet och såvidare. Ni är också hjärtligt välkomna hittill dagens utfrågning.En praktisk detalj är att vi kommer att haen kaffepaus, förmodligen efter den förstautskottsrundan. Det ligger då bra i tiden meden kort paus. Vi fortsätter därefter medytterligare frågor.Jag vill än en gång hälsa hit. Jag lämnar över talarstolentill dig. Varsågod.Riksbankschef : Tack såmycket. Jag vill börja med att tacka förmöjligheten att komma hit tillfinansutskottet och tala om penningpolitiken.Det är trevligt att så många ledamöter,journalister och andra har mött upp en dagsom denna, då det egentligen finns mycketannat att tänka på.Det är första gången jag kommer hit iegenskap av riksbankschef för att diskuterapenningpolitiken, som . Jag har sett fram emot dettasammanträde med er som ju är vår ägare. Jagska göra vad jag kan för att ge er deninformation som ni vill ha och behöver.Ursprungligen kom dessautskottssammanträden till på egetinitiativ. Det var ett uttryck för densträvan som har funnits i attlägga en god grund för en bra och öppendiskussion om penningpolitiken i samhället.Det är en strävan som sedermera har kommitatt ta sig många andra uttryck: alltfylligare inflationsrapporter, en tydlighandlingsregel som vi följer ipenningpolitiken och som kan utvärderas, deöppna diskussionsprotokollen och så vidare.Jag tycker att det är extra viktigt attutskottet har bra möjligheter att följa våraöverväganden i den situation som vi harkommit i efter 1998-99 då lagstiftningengivit oss en självständig ställning. Dessasammanträden är särskilt centrala, eftersomde visar den tydliga koppling som finnsmellan oss och de i demokratisktvalda organen. Dessa möten åskådliggör attRiksbanken inte verkar i något slagsdemokratiskt vakuum, som man ibland kan fåett intryck av i den allmänna debatten.Läget i världsekonomin och den svenskaekonomin präglas naturligtvis just nu av enoro och osäkerhet som hänger samman medIrakfrågan. Vad världens centralbanker kangöra i detta läge är att fortsätta attbedriva sin penningpolitik på ett konsekventsätt för att därigenom i varje fall intebidra till att spä på osäkerheten eller ökapessimismen. Om aktörerna på de finansiellamarknaderna kan sägas havisat en överdriven vilja att ta risker ochen också ganska överdriven optimism finns deti dag tecken åt andra hållet, framför alltkanske när man läser rubriker i medier ochlyssnar till olika bedömare ochmarknadsaktörer. Centralbankerna bör försökabalansera detta genom att upprätthållatrovärdigheten för prisstabiliteten och genomatt säkra ett väl fungerandebetalningssystem.Riksbanken strävar efter att bedriva enpenningpolitik som är tydlig och trovärdigoch som är allmänt accepterad i , bådeav allmänheten och av aktörerna på definansiella marknaderna. Därför har videklarerat ett explicit mål förinflationstakten och förklarat att vi undernormala omständigheter försöker att hålla osstill en enkel handlingsregel: Om prognosernaför inflationen på ett till två års siktöverstiger målet höjer vi räntan och viceversa om prognoserna understiger målet. Dennatankeram har många fördelar. Den gör detlättare att påverka förväntningarna isamhället angående penningpolitiken och, somjag tidigare var inne på, den underlättarutvärderingar. Ett av syftena med dagens möteär att diskutera den penningpolitik somRiksbanken har bedrivit tidigare. Både visjälva och utomstående bedömare kan på ettenklare sätt ta ställning till om politikenär vettigt upplagd i förhållande till målet,om de prognoser som vi gör är rimliga och omvi följer de principer som vi själva hardeklarerat.I dag tänkte jag börja med att beskriva denaktuella penningpolitiska situationen ochkommentera det beslut som Riksbankensdirektion tog i går om räntan. Däreftertänkte jag blicka tillbaka på utvecklingen desenaste åren. Jag börjar med den aktuellapenningpolitiken.Inflationen överskriderinflationsmålet. De senaste tolv månadernahar inflationen, mätt med både KPI och deolika mått på den underliggande inflationensom vi traditionellt har använt, till exempeldet så kallade UND1X, stigit med över 3 %.När det gäller UND1X är den närmarebestämt. Betyder detta att penningpolitikenvarit för expansiv eller kanske rentav atträntan borde höjas i denna situation? Nej,det gör det inte. Åtminstone tror inte videt. Att inflationen gått upp de senastemånaderna beror på kraftiga prishöjningar påett fåtal av de komponenter som ingår i bådeKPI och UND1X, framför allt el och olja.Exklusive energipriser har den underliggandeinflationen stigit under detsenaste året, det vill säga den liggerväldigt nära målet.UND1X med och utan energiÅrlig procentuell förändringKällor: SCB och RiksbankenDet är väl känt och allmänt accepterat attpenningpolitiken inte har särskilt storaomedelbara effekter på den aktuellainflationen. Det är en anledning till atträntan normalt inte sätts med hänsyn till vadinflationen är just i stunden utan med hänsyntill den prognostiserade inflationen, denbedömning vi gör av inflationen framöver. Omvi skulle försöka hållainflationen nära målet skulle det tvinga osstill mycket stora ränteförändringar. Detskulle i sin tur inte tjäna den ekonomiskautvecklingen i stort. Detta gällernaturligtvis speciellt om prishöjningarna ärföljden av utbudsstörningar som samtidigtleder till högre priser och en lägreproduktion, vilket man kan säga att dagensprishöjningar i huvudsak är. Därför är detviktigt att särskilja energiprishöjningarnaseffekter från effekterna av andra faktorersom har påverkat inflationen. Låt migunderstryka att detta är helt i linje med detförtydligande som offentliggjordei början av 1999 kring hur penningpolitik medinflationsmål ska bedrivas.Riksbankens bedömning är attenergipriserna på ett till två års siktkommer att falla tillbaka till ungefär sammanivåer som prognostiserades före höjningarna.I den bedömningen ligger en liten trendmässigökning av elpriserna.Det är ingen enkel uppgift att bedöma hurmycket av en tillfällig uppgång i inflationensom kan tänkas bli mer varaktig. Här spelarnaturligtvis konjunkturutvecklingen en roll,både konjunkturutvecklingen i och deni omvärlden. Den osäkerhet som just nu råderi världsekonomin gör det svårare än vanligtatt tolka olika konjunkturindikatorer och attförutsäga den framtida utvecklingen. Närsvaga siffror kommer in - det har kommit insvaga siffror från många håll under senaretid - är det svårt att veta om de är en följdav att konjunkturuppgången är på väg attbromsas upp av mer grundläggande skäl, somtill exempel att hushållen vill öka sittsparande nu för att kompensera sig för deförluster de har gjort när aktiepriserna harfallit, eller om det bara handlar om enhandlingsförlamning i väntan på någon typ avupplösning i Irakkrisen.Bedömningarna av konjunkturläget ochnaturligtvis ännu mer av oljepriserna beror ihög grad på de antaganden som man nu gör omhur den säkerhetspolitiska situationen kommeratt utvecklas. Låt mig innan jag säger någraord om detta understryka det i och för sigalldeles självklara att med ett krig följerbetydligt mer än ekonomiska konsekvenser avden typ som har anledning attfundera över, främst ett stort mänskligtlidande. Låt mig också säga att vi på dettaområde - när det gäller säkerhetspolitik -naturligtvis är amatörer, även om vi harförsökt att använda oss av de godainternationella kontakter vi har när vi harlagt fast bedömningen.I huvudscenario antas att enlösning nås i som inte geranledning att väsentligt ompröva dengrundläggande bild vi har av en gradvisåterhämtning i konjunkturen under de närmasteåren. De undersökningar som vi har gjort, desamtal vi har fört och de diskussioner vi harmedverkat i ger bilden att de makroekonomiskakonsekvenserna av ett kort krig inte behöverbli så annorlunda än de som skulle följa meden mer fredlig lösning. I denna mening kanman säga att vårt huvudscenario är konsistenteller förenligt med bådadera, även om ettkrig nu framstår som det mest sannolika. Iinflationsrapporten utvecklar vi i en rutahur vi värderar konsekvenserna av en sämreutveckling med mer dramatiska förlopp ochkanske framför allt mer långvariga förlopp,vilket naturligtvis inte kan uteslutas.Jag var tidigare inne på att det har kommit in en delsvagare indikatorer, inte minst när detgäller utvecklingen i omvärlden. Det finnstecken på att återhämtningen kan komma attbli mer utdragen än vi tidigare räknade med.Jämfört med den bedömning vi gjorde idecember är det framför allt utsikterna ieuroområdet som har försämrats. Sammantagetgör vi bedömningen att tillväxten i omvärldenblir något lägre än vad vi trodde när vigjorde vår förra publicerade bedömning ochinflationsrapport . Att vireviderat vår prognos för tillväxten iomvärlden innebär också att vi räknar med ettnågot mindre ansträngt resursutnyttjande ivärldsekonomin.Consensus Forecasts BNP-prognoser för 2003för och euroområdet vid olika datumÅrlig procentuell förändringKälla: ConsensusOvanstående bild visar att vi inte är ensammaom att ha blivit mer pessimistiska. Denåskådliggör hur BNP-prognoserna förinnevarande år för euroområdet, och förFörenta staterna, har reviderats ned avvärldens samlade konjunkturbedömare. Bildenär gjord på basis av en sammanställning somgörs av en firma som heter ConsensusForecast.Den något långsammare återhämtningen förvärldsekonomin får naturligtvis ocksååterverkningar på utvecklingen i . Vihar länge klarat oss förhållandevis väl. Dethör i huvudsak samman med att vi har haft enmycket expansiv finanspolitik under ett parår. Vi har dessutom haft en relativt svagväxelkurs. Tillväxten väntas nu blilägre än och nästan en halvprocentenhet lägre än vad vi räknade med idecember: i stället för 2,1 %.Detta får till följd att vi även räknar medatt det finns någotmer lediga resurser i den svenska ekonomin änvad vi tidigare utgått från. Vår prognos avresursutnyttjandet har också i någon månpåverkats av de revideringar som Statistiskacentralbyrån gjorde avnationalräkenskaperna. De tyder på attproduktivitetstillväxten i den svenskaekonomin varit högre än tidigare beräknatunder större delen av . Det tyder isin tur på att ekonomins långsiktigapotentiella tillväxttakt möjligen kan varanågot högre än vad vi räknade med i vårsenaste bedömning.Tabell 6. Försörjningsbalans i huvudscenariotÅrlig procentuell förändringKällor: SCB och RiksbankenSkattade produktionsgap enligt tre metoderProcent av potentiell BNPKällor: SCB och RiksbankenSammanfattningsvis kan jag konstatera attkonjunkturbilden i omvärlden och i ärlikartad i den meningen att det tycks finnasen del lediga resurser och att tillväxteninte kommer att överstiga den långsiktigtmöjliga . Den bild somOve nu lägger på visarresursutnyttjandet för mätt med detså kallade produktionsgapet. Jag skulle kunnaha lagt på motsvarande bilder för euroområdetoch . Då skulle man ha settatt det där enligt vår bedömning är merlediga resurser än vad det är i den svenskaekonomin. Men i vårt fall kan man se attresursutnyttjandet har minskat ,även om vi ligger relativt nära ett fulltresursutnyttjande.Utvecklingen just nu dämpas, som vi harvarit inne på tidigare, av oron kring Irak.Det råder också en stor osäkerhet om hurstora anpassningar som återstår efter dentidigare mycket kraftiga uppgången iaktiepriserna och andra tillgångspriser, menockså efter de stora investeringar som hargjorts inte minst inom telekomsektorn.