bet · GR01KU2 · 2003-10-30 00:00:00 — Godkännande av ändringar i om val till , m.m. SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition 2002/03:97om godkännande av rådets beslut om ändring av valrättsaktens regler omval av företrädare i samt om följdändringar i vallagen(1997:157) och i lagen (1994:1500) med anledning av anslutningtill Europeiska unionen. Ändringarna avser bl.a. att vissa ytterligareämbeten och uppdrag blir oförenliga med att vara ledamot av Europaparlamentet.Ipropositionen föreslås också ändringar i vallagen som innebär att valsedlarutan partibeteckning ("blankröster") skall redovisas särskilt i denoffentliga valstatistiken.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ipropositionen. Ett antal motioner om redovisning av blankröster ansestillgodosedda genom förslaget och avstyrks.Utskottet behandlar isammanhanget även en motion om rösträttsreglerna vid val till Europaparlamenteti övriga EU-länder. Utskottet avstyrker motionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ändringar ivalrättsaktena) GodkännandeRiksdagen godkänner rådets beslut /772/EG, Euratomav och av om ändring av akten omallmänna direkta val av företrädare i , som utgör enbilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:97 punkt 1.b) LagändringarRiksdagen antarregeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledningav anslutning till Europeiska unionen,dels lag om ändring ivallagen (1997:157), såvitt avser 18 kap. 71 §. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:97 punkt 2 i denna del.2. Rösträtt vid val tillEuropaparlamentetRiksdagen avslår motion 2002/03:K236.3. Redovisningav blankrösterRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändringi vallagen (1997:157) i de delar som inte behandlats under förslagspunkt1. Därmed bifaller proposition 2002/03:97 punkt 2 i denna deloch avslår motionerna 2002/03:K212, 2002/03:K213 yrkandena 1 och 2,2002/03:K222, 2002/03:K235, 2002/03:K378, 2002/03:K379 yrkande 20 i dennadel, 2003/04:K258 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:K271 yrkande 22 i dennadel.Stockholm den 30 oktober 2003På vägnarGunnarHökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (m), (), (), (), (), NilsFredrik (), (), (), IngerJarl (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningBeträffande ärendetoch dess beredning fram till det att propositionen överlämnades tillriksdagen hänvisas till redogörelsen i propositionen. Redogörelsen omfattarsåväl beredningen inom EU av ändringen av den s.k. valrättsakten medkonsekvenserna av ändringen för den svenska lagstiftningen som beredningenav frågan om redovisning av valsedlar som saknar partibeteckning, s.k.blankröster.Någon motion har inte väckts med anledning av propositionen.Till ärendet i har förts ett antal motioner från allmännamotionstiden och 2003. Motionerna avser dels andra medlemsstatersbestämmelser om rösträtt vid val till , dels vallagensbestämmelser om blankröster.Propositionens huvudsakliga innehållIpropositionen föreslås att godkänner rådets beslut /772/EG,Euratom av och av om ändring avakten om allmänna direkta val av företrädare i , somutgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (valrättsakten).Som en följd av godkännandet föreslås ändringar i vallagen (1997:157) ochi lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiskaunionen. Ändringarna i vallagen avser bl.a. att vissa ytterligare ämbetenoch uppdrag blir oförenliga med att vara ledamot av Europaparlamentet.Vidareföreslås ändringar i vallagen som innebär att valsedlar utan partibeteckning("blankröster") skall redovisas särskilt i den offentliga valstatistiken.Delagändringar som är föranledda av beslutet om ändring av valrättsaktenföreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Övriga lagändringarföreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Utskottets övervägandenÄndringar i valrättsaktenUtskottets förslag ikorthetUtskottet föreslår att godkänner rådets beslut omändringar i valrättsakten och beslutar om de lagändringar som behövs tillföljd av beslutet.1976 års valrättsaktBindande EG-rättsliga bestämmelserom val av ledamöter till finns främst i valrättsaktenfrån 1976. Akten har endast ändrats i samband med att nya medlemmarhar anslutit sig till unionen, och ändringarna har avsett uppräkningen avhur många företrädare i som skall väljas för respektivemedlemsstat.Valrättsakten har antagits av samtliga medlemsstater ienlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser och ingår idet man brukar kalla EG:s primärrätt, dvs. den har status som fördrag.Den ingår i den uppräkning av olika gemenskapsrättsliga fördrag och andrainstrument som finns i 4 § lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen.I valrättsakten föreskrivs att valenskall vara direkta och rösträtten allmän. Akten innehåller föreskrifterom parlamentets mandatperiod, om tidsperiod för valen och om förfarandetnär vakans uppstår. I akten regleras också vilka verksamheter som ärförenliga respektive oförenliga med uppdraget som företrädare iEuropaparlamentet.Uppdraget är förenligt med att vara ledamot i ett nationellt parlament ien medlemsstat. Uppdraget är däremot inte förenligt bl.a. med att varaledamot av regeringen i en medlemsstat, ledamot av Europeiska gemenskapernaskommission eller domare, generaladvokat eller justitiesekreterare iEG-domstolen.Ändringsbeslutets innebördDen viktigaste ändringen bedömsi propositionen vara att medlemsstaternas företrädare i Europaparlamenteti framtiden skall väljas enligt principer som är gemensamma för allamedlemsstater. Den främsta förklaringen till att detta inte gällt tidigareär att medlemsstaterna vid val till har velat tillämpaett valsätt som så långt som möjligt liknar det som används vid val tillde nationella församlingarna. Även i fortsättningen kommer det dock attfinnas ett utrymme för att tillämpa nationella regler. Ledamöterna iEuropaparlamentet skall i fortsättningen väljas genom listval (valsedlar)eller ett förfarande med s.k. single transferable vote (STV) samt valsättetvara proportionellt.Medlemsstaterna får fastställa en lägsta tröskelför fördelning av mandaten, som dock inte får sättas högre än av deavgivna rösterna på nationell nivå. Medlemsstaterna får också fastställaett tak för kandidaternas utgifter i samband med valkampanjer.Andraändringar avser, som nämnts, listan över ämbeten och uppdrag som äroförenliga med att vara ledamot av . Särskilt märks attdetta uppdrag inte längre skall vara förenligt med uppdraget som ledamotav ett nationellt parlament. De andra ämbeten och uppdrag som tillkommersom oförenliga med Europaparlamentsuppdraget är domare eller justitiesekreterarei förstainstansrätten, ledamot i direktion,, tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst i organ somär knutna till Europeiska gemenskapernas institutioner, eller i Europeiskacentralbanken.Enligt den inledande artikeln i ändringsbeslutet bytsbeteckningen företrädare ut mot beteckningen ledamot eller ledamöter.Antaletföreträdare eller ledamöter från varje medlemsstat regleras i artikel190.2 i EG-fördraget och anges inte längre i valrättsakten.PropositionenFörslageni propositionen innebär i denna del att skall godkänna rådetsbeslut om ändring i valrättsakten samt besluta om de lagändringar sombehövs till följd av beslutet.Regeringen påpekar i propositionen attändringsbeslutet bl.a. innebär att beteckningen företrädare skall bytasut mot beteckningen ledamot eller ledamöter och att i vallagen genomgåendeoch i ett flertal paragrafer används uttrycket företrädare i Europaparlamentet.Regeringen hänvisar till att den beslutat direktiv parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att lämna förslag helt ny vallag (Ju 2003:03, dir. 2003:37). Med hänsyn till detta läggerregeringen inte nu fram förslag till ändring i vallagen i dettahänseende.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del.Rösträtt vid val till EuropaparlamentetUtskottetsförslag i korthetUtskottet föreslår att avslår en motion omrösträtten i övriga EU-länder vid val till Europaparlamentet.MotionImotion 2002/03:K236 föreslår () ett tillkännagivande förregeringen om vikten av att inga inskränkningar i rösträtten förekommervid val till . Motionären kritiserar att det i några avEU:s medlemsstater finns kvar inskränkningar i rösträtten för den somavtjänar ett längre fängelsestraff, har dömts för vissa brott eller ärmentalsjuk. Hon anser att bör arbeta för att varken de nuvarandemedlemsstaterna eller de tillkommande skall ha inskränkningar i rösträtteni Europaparlamentsval.BakgrundI EG-fördragets artikel 190.1 föreskrivsatt företrädare för folken i de stater som slutit sigsamman i gemenskapen skall väljas genom allmänna direkta val. I fördragetsartikel 19.2 framhålls att varje unionsmedborgare som är bosatt i enmedlemsstat där han inte är medborgare skall ha rösträtt och vara valbarvid val till i den medlemsstat där han är bosatt påsamma villkor som medborgarna i den staten. Denna rätt får utövas om inteannat följer av de närmare bestämmelser som rådet antar genom enhälligtbeslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört ;dessa bestämmelser kan föreskriva undantag om det är motiverat med hänsyntill särskilda problem i en medlemsstat.Bestämmelser finns också i rådetsdirektiv /109/EG av om fastställande av närmarebestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentetför unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte ärmedborgare.Bestämmelserna om rätten att rösta och valbarhet i bosättningsstatenär exempel på tillämpningen av principen om icke-diskriminering mellan enmedlemsstats medborgare och medborgare i andra medlemsstater.I EU:sstadga om de grundläggande rättigheterna, som enligt konventsförslagettill nytt konstitutionellt fördrag skall tas in i detta fördrag, sägs iartikel 39 om rösträtt och valbarhet till att varjeunionsmedborgare skall ha rösträtt och vara valbar vid val tillEuropaparlamentet i den medlemsstat där han eller hon är bosatt på samma villkorsom medborgarna i den staten samt att ledamöterna i väljas genom allmänna, direkta, fria och hemliga val. Rösträttenoch valbarheten för unionsmedborgare vid val till nämnsockså i artikel 8 i den av konventet framlagda fördragstexten. Även iartikel 1.3 i valrättsakten används efter den nu aktuella ändringenformuleringen allmänna, direkta, fria och hemliga.Vid sitt möte i Köpenhamni juni fastställde vissa kriterier för bedömningenav länder som önskar bli medlemmar i , de s.k. Köpenhamnskriterierna.Dessa innebär bl.a. att tillträdande stater skall ha rättsstatenskarakteristiska kännetecken, dvs. demokrati, respekt för lagar och de mänskligarättigheterna samt skydd och respekt för minoriteters rättigheter, fungerandemarknadsekonomier och förmåga att hantera konkurrensen och marknadskrafternainom unionen. Medlemskap förutsätter att kandidatlandet har möjlighet attuppfylla medlemskapets förpliktelser och ansluta sig till målen om enpolitisk, ekonomisk och monetär union. Omvänt gäller även att stater iEuropa som önskar medlemskap och som uppfyller Köpenhamnskriterierna harmöjlighet att inleda medlemskapsförhandlingar för att bli medlemmar iunionen.I tilläggsprotokollet till föreskrivs iartikel 3 att fördragsparterna förbinder sig att anordna fria och hemligaval med skäliga tidsintervall under förhållanden som tillförsäkrar folketrätten att fritt ge uttryck åt sin mening beträffande sammansättningen avden lagstiftande församlingen.FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter innehåller en bestämmelse i artikel 25 om rätt föralla medborgare - utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras,hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationelleller social härkomst, egendom, börd eller ställning i övrigt - att deltai handhavandet av allmänna angelägenheter direkt eller genom fritt valdaombud, och att välja och bli vald vid periodiska och hederliga val förrättadepå grundval av allmän och lika rösträtt och hemlig röstning varigenomgaranteras att väljarnas vilja kommer fritt till uttryck.I fannsäven efter den allmänna rösträttens införande bestämmelser som uteslötvissa grupper från rösträtt, s.k. streck. Sådana streck avsåg bl.a.omyndighet och konkurstillstånd. Förlust av rösträtt kunde också ådömas somstraffpåföljd. Denna straffpåföljd togs bort , och konkursstrecketupphävdes år 1945.1Nils Stjernquist: Tvåkammartiden, riksdag1867-1970, 1996.Rösträttsinskränkningen för den som varomyndigförklarad av domstol var den som upphävdes sist. Det skedde i sambandmed att institutet omyndigförklaring avskaffades (prop. 1987/88:32,bet. KU 1987/88:33, 1988/89:KU2). Att slopa det hinder för rösträtt somomyndigförklaringen innebar var enligt förarbetena ett av de viktigasteskälen för att avskaffa omyndigförklaringarna. Det var därmed inte sagtatt rösträtten måste vara helt oinskränkt för alla vuxna personer, utandet ansågs i och för sig tänkbart att införa regler som gjorde det möjligtatt i undantagsfall, t.ex. vid allvarlig psykisk ohälsa, frånta denenskilde rösträtten. Argumentet skulle vara att vissa allvarligt sjukalättare än andra kunde bli offer för otillbörlig påverkan. Argumentet ansågsemellertid inte ha så stor tyngd att det uppvägde de skäl, framför alltrespekten för den enskilda människans värde och integritet, som taladeför att alla skall ha kvar sin rösträtt.Utskottet har tidigare behandlatmotioner av samma innehåll som den nu aktuella.I sitt betänkande1997/98:KU26 Författningsfrågor ansåg utskottet inte att bordegöra något särskilt uttalande i fråga om andra medlemsländers bestämmelserom rösträtten. I sitt betänkande 2001/02:KU34 påpekade utskottet att detinte funnit anledning att göra någon genomgång av rösträttsreglerna varesig i EU:s medlemsstater eller i kandidatländerna, och utskottet utgickfrån att regeringen i de sammanhang där frågan aktualiseras verkade förrättvisa rösträttsregler i unionens nuvarande och blivande medlemsstatervid val till . Utskottet ansåg inte att något tillkännagivandebehövdes.En översiktlig genomgång av rösträttsinskränkningar i EU:smedlemsstater och i kandidatländerna har denna höst gjorts av riksdagensutredningstjänst. Enligt denna genomgång är det vanligt medrösträttsinskränkningarav den typ som anges i motionen.Utskottets ställningstagandeGenom denu gjorda ändringarna i valrättsakten genomförs gemensamma grundläggandeprinciper för val till . Utskottet välkomnar detta. Liksomvid sin behandling av en motion under /98 anser dock utskottetatt inte bör göra något särskilt uttalande i fråga om andramedlemsstaters bestämmelser om rösträtten. Motion 2002/03:K236 avstyrksdärmed.Redovisning av blankrösterUtskottets förslag i korthetUtskottetföreslår att antar regeringens förslag om sådan ändring ivallagen att s.k. blankröster särredovisas. Föreliggande motioner ansestillgodosedda och avstyrks.Gällande ordningEn central princip i detsvenska valsystemet utgörs av den fria nomineringsrätten. Den innebär attväljarna har möjlighet att före ett val bilda ett nytt parti.För att det skall vara möjligt för väljarna att rösta på ett sådant nyttparti skall det enligt 9 kap. 12 § vallagen i varje röstningslokal finnasblanka valsedlar som väljarna kan skriva till partiets beteckning ochdess kandidater på. Blanka valsedlar, där någon partibeteckning inte harskrivits till, är ogiltiga enligt 18 kap. 10 § vallagen och redovisasinte särskilt i den offentliga valstatistiken utan ingår tillsammans medvalsedlar som är ogiltiga av andra skäl i gruppen "ogiltigavalsedlar".PropositionenI propositionen föreslås att valsedlar utan partibeteckningskall redovisas särskilt i den offentliga valstatistiken.Regeringenåterger beräkning att av de ogiltiga valsedlarnai riksdagsvalen var ogiltiga på grund av att de saknadepartibeteckning. Regeringen hänvisar till att det i den allmänna debattenhar framförts krav på att de valsedlar som saknar partibeteckning skallbetraktas som giltiga eller att de i varje fall skall redovisas särskiltmot bakgrund av att den väljare som röstar blankt kan anses ha utfört enaktiv valhandling. För att folkstyrelsen skall kunna behålla en höglegitimitet bland medborgarna, är det enligt regeringen viktigt attmissnöjessignaler av det aktuella slaget fångas upp och tas om hand avvalsystemet.Regeringen hänvisar till den redogörelse som lämnats av 1999års författningsutredning och som avsåg konsekvenserna av om de blankavalsedlarna val hade betraktats som giltiga. Utredningenredovisade konsekvenserna av om de blanka valsedlarna hade ingått i underlagetför att bestämma olika spärrnivåer, som spärren mot små partier i riksdagsvaleller spärren för tilldelning av fria valsedlar.Regeringen påpekar attdet svenska valsystemet bygger på den uttalade förutsättningen att väljarnavid val röstar på ett parti, och de har också möjlighet att avge ensärskild personröst. En grundläggande förutsättning för valsystemet är enligtpropositionen att det är de politiska partierna som skall bära uppverksamheten i de valda församlingarna. Det representativa styrelseskicketbygger på att väljarna vid val till dessa församlingar röstar fram ledamötersom företräder ett parti. En ordning som innebär att valsedlar utanpartibeteckning får delta vid mandatfördelningen eller att de på annat sätttillåts påverka valsystemets spärrnivåer skulle enligt regeringen stridamot dessa grunder. Regeringen anser mot den angivna bakgrunden att valsedlarutan partibeteckning även i fortsättningen bör vara ogiltiga och att deinte heller bör tillåtas påverka de olika spärrnivåerna i valsystemet. Debör däremot redovisas särskilt i den offentliga valstatistiken.MotionernaFråganom räkning och redovisning av s.k. blankröster har tagits upp i följandemotioner från allmänna motionstiden : 2002/03:K212 av (), 2002/03:K213 av (), 2002/03:K222 av dePourbaix-Lundin (m), 2002/03:K235 av (), 2002/03:K378 av GustavFridolin (mp) och 2002/03:K379 av m.fl. (m) yrkande 20delvis.Eva Flyborg och m.fl. har återkommit med sina motionsyrkandenunder årets allmänna motionstid (motionerna 2003/04:K258 respektive2003/04:K271 yrkande 22 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottetdelar bedömningen att s.k. blanka valsedlar bör särredovisas från valsedlarsom är ogiltiga av andra skäl och tillstyrker således regeringens förslagi denna del. De motioner som väckts i frågan både före och efter propositionenär tillgodosedda genom den föreslagna lagändringen. Motionerna 2002/03:K212(s), 2002/03:K213 (fp), 2002/03:K222 (m), 2002/03:K235 (s), 2002/03:K378(mp), 2002/03:K379 (m) yrkande 20 delvis, 2003/04:K258 (fp) och 2003/04:K271(m) yrkande 22 delvis avstyrks därför.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition2002/03:97 Godkännande av ändringar i om val till Europaparlamentet,m.m.:1. godkänner rådets beslut /772/EG, Euratom av den25 och av om ändring av akten om allmännadirekta val av företrädare i , som utgör en bilaga tillbeslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom.2. antar regeringens förslagtillMotioner från allmänna motionstiden /03:K212 avInger ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att de blanka valsedlarna skall räknas ochsärredovisas.2002/03:K213 av ():1. tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att räkna ävenblankröster och inte räkna dem som ogiltiga.2. begär attregeringen lägger fram förslag till översyn av ogiltigförklarandet avblankröster, i syfte att skapa incitament för vitalisering av den demokratiskamakten i samhället.2002/03:K222 av de ():begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändringi vallagen att blanka röster redovisas som blankröster i enlighet med vadsom anförs i motionen.2002/03:K235 av ():Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskildredovisning av blanka valsedlar.2002/03:K236 av ():Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viktenav att inga inskränkningar i rösträtten förekommer vid val tillEU-parlamentet.2002/03:K378 av ():begär attregeringen lämnar förslag på ändringar i vallagen i enlighet med vad imotionen anförs om möjligheten att rösta blankt.2002/03:K379 av BoLundgren m.fl. (m):20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om brevröstning och blankröster.Motionerfrån allmänna motionstiden /04:K258 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att räkna även blankröster och inte räkna dem somogiltiga.2. begär att regeringen låter göra en översyn avogiltigförklarandet av blankröster, i syfte att skapa incitament förvitalisering av den demokratiska makten i samhället.2003/04:K271 av BoLundgren m.fl. (m):22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om brevröstning och blankröster.Anmärkningom delade motionsyrkandenMotionsyrkandena /03:K379 yrkande 20 och2003/04:K271 yrkande 22 behandlas i detta betänkande endast såvitt avserredovisning av blankröster. Yrkandena i den del de avser brevröstningbehandlas i betänkande 2003/04:KU4.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3Gemenskapsrättsligainstrument