bet · GR01FIU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner behandlar i detta betänkande förslagen i budgetpropositionentill anslag för inom utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner. Utskottet behandlar också de motioner som väckts medanledning av propositionens förslag.Anslagen under utgiftsområde 25 uppgår till sammanlagt 73 706 miljonerkronor. I anslaget ingår som avser det kommunalautjämningssystemet. Utjämningen syftar till att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommuner respektive landsting. Förutom generellabidrag lämnas även bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting. inrättas ett nytt anslag för utjämning av LSS-kostnadermellan kommuner. Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillanslag inom utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker också regeringens förslagtill förstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuneroch landsting med 2004.Utskottet behandlar i betänkandet också ett antal andra kommunalekonomiskafrågor som förts fram i motioner under den allmänna motionstiden. Yrkandenarör bl.a. utjämningssystemet, balanskravet för kommuner och landsting,konkurrensneutralitet och hivpreventiv verksamhet i storstadsregionerna.Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks.I betänkandet finns 11 reservationer och 4 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslagen för 2004Riksdagen anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner enligt specifikation i bilaga 2. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:1 Utgiftsområde 25 punkt 2 och avslår motionerna2003/04:Fi240 yrkande 14 i denna del, 2003/04:Fi267, 2003/04:Fi274,2003/04:Fi278 yrkande 7 och 2003/04:Fi286 yrkandena 5 och 9.2. Förstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödetRiksdagen godkänner förslaget till riktlinjer för förstärkning av dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. Därmedbifaller proposition 2003/04:1 Utgiftsområde 25 punkt 1.3. UtjämningssystemetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi209 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi239yrkandena 15 och 16, 2003/04:Fi249, 2003/04:Fi272, 2003/04:Fi278 yrkande6, 2003/04:Fi286 yrkande 3, 2003/04:Fi289, 2003/04:Fi290, 2003/04:N328yrkande 8, 2003/04:N341 yrkande 2, 2003/04:N345 yrkande 4, 2003/04:Bo253yrkande 13 och 2003/04:Bo257 yrkande 10.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)4. BalanskravetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi276, 2003/04:Fi278 yrkandena 4 och5 och 2003/04:Fi280.Reservation 5 (fp)5. KonkurrensneutralitetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi278 yrkande 3, 2003/04:Fi283 yrkande5, 2003/04:So343 yrkande 48, 2003/04:So408 yrkande 3, 2003/04:N329 yrkande5 och 2003/04:N414 yrkande 6.Reservation 6 (m, fp, kd, c)6. FinansieringsprincipenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi216 yrkande 2, 2003/04:Fi238,2003/04:Fi261 och 2003/04:Fi286 yrkande 2.Reservation 7 (m, fp, kd, c)7. näringsverksamhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi283 yrkandena 3 och 4 och 2003/04:Fi286yrkande 1.Reservation 8 (m, fp, kd)8. Hivpreventivt arbete i storstadsregionernaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi208 yrkande 2, 2003/04:Fi233yrkandena 4 och 5 och 2003/04:Fi278 yrkande 8.Reservation 9 (fp, kd, c)9. Eget valRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi283 yrkande 1 och 2003/04:Fi286yrkande 4.Reservation 10 (m, fp, kd, c)10. Mål för utgiftsområde 25Riksdagen avslår motion 2003/04:Fi286 yrkande 8.Reservation 11 (m, fp, kd, c)den 2 december 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MikaelOdenberg (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () ochSiv Holma (v).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI budgetpropositionen lämnar regeringen två förslag för utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår att riksdagengodkänner de föreslagna riktlinjerna för en förstärkning av det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner och landsting. Förslaget innebär attstödet förstärks med . Regeringen föreslårockså att anvisar de sex anslag som finns uppförda på utgiftsområdet.Ett av anslagen är nytt och avser ett utjämningsbidrag för LSS-kostnader.Anslaget är en del av det utjämningssystem för LSS-kostnader som riksdagennyligen fattade beslut om (bet. 2003/04:FiU9). Regeringens förslag ochsamtliga motionsyrkanden återges i bilaga 1 till betänkandet.Utskottets förslag till anslagsfördelning, som överensstämmer med regeringens,återges i bilaga 2.BakgrundRiksdagen beslutade om utgiftsramar för statsbudgetens27 utgiftsområden för (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1,rskr. 2003/04:42). Vid fortsatta beredning av anslagen inomrespektive utgiftsområde får dessa ramar inte överskridas. För utgiftsområde25 fastställde ramen till 73 706 miljoner kronor.I enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen fastställs samtliga anslaginom ett utgiftsområde genom ett beslut. Frågor som inte påverkaranslagsbelopp, anslagstyp eller anslagsvillkor behandlas emellertidseparat.Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med en genomgång avpolitikens allmänna inriktning så som den framställs i propositionen ochi parti- och kommittémotionerna. Därefter behandlas anslagsfrågor,regeringens förslag om förstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödet,utjämningssystemet, balanskravet, konkurrensneutraliteten m.m.Utskottets övervägandenPolitikens allmänna inriktningBudgetpropositionenMålet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningarför kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olikaverksamheter. Verktygen för att nå målet är framför allt det generellastatsbidraget och utjämningssystemet. Den grundläggande principen är attstatsbidrag ska ges i form av generella bidrag.Den starka sysselsättningsutveckling som var 1998-2000 kan inte förväntasfortsätta på , utan det krävs en anpassning till de långsiktigaförutsättningarna. Den ekonomiska situationen varierar emellertid mellanolika kommuner och landsting. För vissa, med stora underskott, är generellatillskott inte tillräckligt för att vända utvecklingen. Det ytterstaansvaret för att bryta en negativ utveckling vilar på den enskilda kommuneneller det enskilda , även om regeringen kan medverka till attstödja enskilda kommuner och landsting.För att förbättra välfärdens centrala delar vård, skola och omsorg föreslåsatt det tillfälliga sysselsättningsstödet förstärks med 400 miljoner kronor2004. höjs det generella statsbidraget med 4,7 miljarderkronor, vilket motsvarar dels sysselsättningsstödet, dels den s.k. 200-kronan.Statsbidraget höjs 2004 med genom den särskilda satsningsom gjorts i den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården.Därutöver kommer den särskilda satsningen på ökad tillgänglighet i sjukvårdenmed 2002-2004. Av statsfinansiella skälminskas dock beloppet 2004 med . Bidragen till kommunermed höga LSS-kostnader kommer inte att behövas då ett nyttutjämningssystem för LSS-kostnader träder i kraft (prop. 2002/03:151, bet.2003/04:FiU9).MotionernaModerata samlingspartiet anser att kommunernas verksamhet bör koncentrerastill de viktigaste uppgifterna. Avregleringar och förändrade ansvarsförhållandenmellan stat och kommun skapar förutsättningar för kommunerna att effektiviserasin verksamhet, anser motionärerna. Motionärerna värnar både om individensmöjlighet att ta större eget ansvar och den kommunala självstyrelsen.Kommunmedborgarna bör få ökade möjligheter att själva välja sin kommunalaservice, och inom de områden där kommunerna har ansvaret bör statensdetaljreglering vara så liten som möjligt. Motionärerna förespråkar ettsystem där medborgarna själva förfogar över en "peng" som kan användasför att köpa välfärdstjänster av en offentlig eller privat producent.Kommunerna finansieras till av skatteinkomster och egna intäkter,och det är dessa som skapar trygghet åt den långsiktiga verksamheten.Kommunernas ekonomiska utrymme bestäms därför på lång sikt avsysselsättningsutvecklingen. Motionärerna framhåller att deras politik ledertilllägre kostnadsnivå och högre effektivitet i kommunerna, vilket på långsikt skapar utrymme för en sund ekonomisk utveckling, bättre verksamhetoch lägre skatter.Folkpartiet liberalerna anser att de kommunala kärnverksamheterna, i ettgenomsnittligt perspektiv, inte uppfyller de krav på kvalitet som bordeställas. Kommuner och landsting måste få förutsättningar att fullföljasina uppdrag. På kort sikt är statliga stöd nödvändiga men på lång siktbör kommunernas beroende av statsbidrag minska. Kommunernas åtagandenmåste vara fullt finansierade, och kommunerna måste i sin tur ta ansvarför sina åtaganden. För att kvaliteten inom den kommunala verksamhetenska förbättras måste konkurrensen öka. Mångfald ska stimuleras, ochstatliga och kommunala hinder för privata alternativ ska undanröjas. Allverksamhet som inte är myndighetsutövning bör enligt motionärernas meningkonkurrensutsättas.Konkurrensen ska ske på lika villkor, vilket dels kräver att kommunkontosystemetfortsätter att reformeras så att verklig konkurrensneutralitet uppnås,dels att bolagsverksamhet avvecklas.Motionärerna är kritiska till användningen av specialdestinerade statsbidragoch ifrågasätter om de verkligen uppfyller de mål som de är ämnade för.Det finns mycket som talar för att bidragen styr kommunernas verksamhetpå ett olyckligt sätt och ger oönskade bieffekter.Kristdemokraterna påpekar att kommunsektorn fått bära en tung börda i densaneringspolitik som bedrevs . Statsbidragen har urholkatsoch skatteintäkterna försvagats som staten lagt ett ökat ansvarpå kommunerna. Motionärerna föreslår en ökning av det generella statsbidragetför att möta de växande behoven av vård och omsorg. På lång sikt behövsen större skattebas, grundad på en högre privat sysselsättning, som gerkommunerna ökade skatteintäkter.Motionärerna anser att det kommunala självstyret urholkats i takt med attfler bidrag specialdestineras. Den kommunala självstyrelsen behöver stärkasoch regeringsformen behöver därför tydliga och avgränsade bestämmelser omden kommunala beslutskompetensen.Stödet till kommunerna ska lämnas i form av generella bidrag. regeringens särskilda skolsatsning som anser börutformas som en höjning av det generella statsbidraget.Motionärerna framhåller vikten av att medborgaren i så hög grad som möjligtska kunna påverka sin situation och sin kommunala service. Detta förverkligasgenom användning av modeller för fritt val, där individen får välja mellanolika utförare av gemensamt finansierade välfärdtjänster. Konkurrens ochmångfald inom de kommunala verksamheterna måste stimuleras och utvecklas.Centerpartiet vill värna det kommunala självstyret. Olika statliga pekpinnari form av specialdestinerade statsbidrag har ökat markant de senaste åren.Motionärerna anser att detta strider mot den kommunala självstyrelsen.Ett antal anslag föreslås föras över till det generella statsbidraget föratt öka det lokala inflytandet över hur medel disponeras. Centerpartietföreslår en inkomstskattereform som medför en kraftig förstärkning av denkommunala skattebasen. Statsbidragen sänks därför i motsvarande omfattning.På det sättet, anser motionärerna, ges kommunernas ekonomi en stabilaregrund, och det kommunala självstyret förstärks. Privata alternativ inomden kommunala verksamheten bör uppmuntras. Välfärdsentreprenörer skaskattemässigt behandlas likadant som offentliga aktörer.Anslagen för 2004Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar anslagen under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med regeringens förslag.Motionsförslagen avstyrks.Jämför särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c).BakgrundRiksdagen har efter förslag av utskottet i betänkande 2003/04:FiU1 den 19november 2003 beslutat om ramar för utgiftsområden och om beräkningen avstatens inkomster . Ramen för utgiftsområde 25 har därvid lagtsfast till . Utskottet har i det sammanhanget ställtsig bakom den samhällsekonomiska bedömning av det finansiella utrymmetför kommunsektorn som regeringen gjort i budgetpropositionen (prop.2003/04:1).BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen att ska anvisa anslagför 2004 under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.Från och med 2002 är utgiftsområdet identiskt med politikområde 48 Allmännabidrag till kommuner.Regeringens förslag för utgiftsområdet omfattar sex anslag. Bidragen tillkommuner och landsting lämnas i huvudsak i form av ett allmänt finansielltstöd, anslag 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting.Utgiftsområdet omfattar också ett bidrag för särskilda insatser, anslag48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftetmed detta anslag är att skapa möjligheter att tillfälligt bistå kommunersom på grund av särskilda omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisksituation. Medel från anslaget används även till vissa andra ändamål.Från utgiftsområdet utgår även ett utjämningsbidrag för att åstadkommalikvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner och landsting, anslag48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Till dettakommer ett mindre bidrag till Rådet för redovisning, anslag 48:4Bidrag till Rådet för redovisning. Utgiftsområdet innehålleräven ett anslag för att öka tillgängligheten i hälso- ochsjukvården, anslag 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården.För 2004 föreslås ett nytt anslag, 48:6 Statligt utjämningsbidrag förLSS-kostnader. beslutade att införaett utjämningssystem för kommunernas kostnader för insatser enligt lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Utjämningssystemetär statsfinansiellt neutralt. Det utjämningsbidrag som införs balanserasav en lika stor utjämningsavgift som redovisas på statsbudgetens inkomstsida.Till anslag 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting föreslåsriksdagen anvisa ett ramanslag på . Syftet medbidraget är att utgöra ett allmänt finansiellt stöd till kommuner ochlandsting. Bidraget ska dessutom vara ett instrument för att genomföraekonomiska regleringar mellan staten och kommuner respektive landsting.Anslaget fördelas i relation till kommunens eller invånarantal.En del av bidraget till kommunerna fördelas dessutom utifrånåldersbaserade kriterier. uppgår denna del till 6 740 miljonerkronor.Med anledning av den nationella handlingsplanen för vården höjs detgenerella statsbidraget med 2004. Handlingsplanen har därmedsammantaget inneburit att nivån på det generella statsbidraget höjts med3 943 miljoner kronor.Från och med 2005 höjs det generella statsbidraget med 4,7 miljarder kronor.Detta motsvarar den generella delen av det tillfälliga sysselsättningsstödet,inklusive förstärkningen som behandlas i detta betänkande, samt kommunernasinkomster från den s.k. 200-kronan. Förändringen innebär att dessa bådastöd permanentas och ges i form av generellt statsbidrag.Finansieringen av kommunkontosystemet förändrades 2003 så att uttagensker från statsbudgetens inkomstsida. Till följd av denna omläggningminskades det generella statsbidraget 2003 preliminärt med sammanlagt . genomförs en slutreglering av nivån, vilketinnebär att statsbidraget minskar med , varav 1 147är en engångsvis minskning och återstående är permanent.Den slutliga reglering av effekterna av pensionsreformen m.m. som aviseratstidigare genomförs inte nu utan regeringen avser att återkomma i dennafråga under 2004.Utöver nämnda regleringar och tillskott görs ett antal andra regleringar,bl.a. till följd av en tidigare överenskommelse rörande lärarpensioneroch ändrade avgiftsinkomster till följd av maxtaxan inom äldreomsorgen.Dessutom görs vissa överföringar från andra anslag. Sammanlagt innebärdessa regleringar och överföringar att det generella statsbidraget 2004höjs med 1 480 miljoner kronor.En besparing på görs också på det generella statsbidragetfrån 2004.Till anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting föreslår regeringen att ska anvisa ett ramanslag på570 miljoner kronor.Syftet med anslaget är bl.a. att tillfälligt bistå kommuner och landstingsom på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår situation.Delar av anslaget används emellertid även för andra ändamål.Regeringen räknar med att 2004 använda föromställningsbidragtill landsting med befolkningsminskning. har godkänt ett särskiltstatsbidrag för kommuner och landsting med befolkningsminskning åren 2003och 2004. Anslaget 48:2 har därför tillförts vartderaåret. av dessa beräknas användas för att stödjakommuner med kraftig befolkningsminskning. För samverkan mellan kommuneroch landsting beräknas fördelas perioden 2002-2004.För att förebygga hiv/aids i storstadsregionerna avsätter regeringen högst90 2004.Regeringen bedömer att av anslaget kan komma att behövaanvändas för kostnader för översvämningarna . Denna form avstöd är dock ingen långsiktig lösning på ekonomiska problem som kanuppkomma till följd av översvämningar. Regeringen överväger att utreda dessafrågor.Anslaget tillfördes tillfälligt 2003 för att säkerställaatt redan beviljade bidrag kan betalas ut till de kommuner och landstingsom slutit avtal med staten efter beredning med kommundelegationen. Dessamedel återförs till det generella statsbidraget 2004.Till anslag 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landstingföreslår regeringen att ska anvisa ett obetecknat anslag på26 . Syftet med det statliga utjämningssystemet förkommuner och landsting är att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningarför kommuner respektive landsting att bedriva sin verksamhet oavsettstrukturella förhållanden.Anslaget för utjämningsbidrag motsvarar summan av samtliga bidrag somkommuner och landsting får i både inkomst- och kostnadsutjämningen.Bidraget motsvaras av avgifter på statsbudgetens inkomstsida. Inkomst- ochkostnadsutjämningen är statsfinansiellt neutral eftersom summan av bidragoch avgifter är lika stora.Till anslag 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning föreslårregeringen att ska anvisa ett obetecknat anslag på 0,7 miljonerkronor. Syftet med anslaget är att bidra med ekonomiskt stöd till Rådetför redovisning, som är en ideell förening för normbildning iredovisningsfrågor för kommuner och landsting.Till anslag 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvårdenföreslår regeringen att ska anvisa ett ramanslag på . Regeringen har tidigare aviserat att satsningen ska omfatta1 2002-2004, men av statsfinansiella skälminskas anslaget engångsvis 2004 med 150 miljoner kronor.Den närmare inriktningen på satsningen regleras i en överenskommelse mellanstaten och . I enlighet med överenskommelsen ska varjelandsting under 2002-2004 lämna en redovisning tillregeringen av hur åtgärdsplanen genomförs.Till anslag 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslårregeringen att ska anvisa ett obetecknat anslag på 1 600 miljonerkronor. har beslutat att ett utjämningssystem förLSS-kostnader mellan kommunerna ska införas (prop. 2002/03:151,bet. 2003/04:FiU9). Systemet innebär att vissa kommuner kommer att fåbetala en avgift, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida, och andrakommer att få ett bidrag. Bidragen och avgifterna kommer att vara likastora, varför systemet inte påverkar statsbudgetens saldo. Omslutningeni systemet beräknas till 1,6 miljarder kronor.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi274 av m.fl. (m) att anvisar mer än regeringenunder anslag 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Dennastora ökning beror i huvudsak på att motionärernas skatteförslag ledertill ett inkomstbortfall för kommunerna, och detta kompenseras genom enhöjning av det generella statsbidraget. En del regler som motionärernaföreslår innebär enligt motionärerna även sänkta kostnader för kommunerna.I enlighet med finansieringsprincipen justerar motionärerna bidragen föratt neutralisera dessa effekter. Nettoresultatet blir oförändrat förkommunerna.Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landstingföreslås reduceras med eftersom motionärerna avvisarde särskilda bidragen för kommuner med vikande befolkning.Bidraget för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, anslag 48:5,avvisas av motionärerna. I stället föreslår motionärerna bl.a. en nationellvårdgaranti och anvisar medel för detta under utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg.Motionärerna avvisar förslaget till utjämningssystem för kommunernasLSS-kostnader. Därför avvisas anslaget 48:6 Statligt utjämningsbidrag tillLSS-kostnader. Motionärerna anvisar medel för ett ökat statligt ansvarför assistansersättningen under utgiftsområde 9.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi240 (fp) i denna del att detgenerella statsbidraget höjs med och att anslagetBidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting dras in,med undantag för de medel som avser hivpreventiv verksamhet istorstadsregionernaoch insatser för oförutsedda händelser som t.ex. översvämningar. Folkpartietföreslår ett antal skatteförändringar som övervägande sänker kommunernasskatteinkomster, t.ex. ett förvärvsavdrag och ökad självfinansiering ia-kassan. Kommunerna kompenseras fullt ut för detta genom höjt statsbidrag.Motionärerna föreslår också att statsbidraget minskas med ett belopp somkompenserar staten för det skatteundandragande som kommunala koncernbildningarger upphov till. Sammantaget föreslår motionärerna att ramen för utgiftsområdethöjs med 9 210 miljoner kronor.I motion Fi278 av m.fl. (fp) framhålls att det är viktigtmed en god ekonomisk beredskap för oförutsedda händelser som t.ex.översvämningar och elavbrott. Det finns en buffert inom anslag 48:2 för attbistå kommunerna vid denna typ av utgifter. Motionärerna anser inte attdet finns anledning att, som regeringen föreslår, utreda ett sådant stöd.Riksdagen bör besluta att en sådan ekonomisk beredskap är nödvändig ävenframöver och att frågan inte behöver utredas (yrkande 7).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi286 (kd) att kommunerna ska få ennettohöjning av det generella statsbidraget med sammanlagt 3,8 miljarderkronor . Motionärerna föreslår också att anslaget Bidragför ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården på sammanlagt 3,6 miljarderkronor överförs till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg. Medlen ska i stället användas till motionärernas förslagtill vårdgaranti samt utökas med sammanlagt ytterligare 1 miljard kronoråren 2004-2005. Effekterna på kommunerna av motionärernas skatteförslagregleras i enlighet med finansieringsprincipen genom justering av detgenerella statsbidraget. Två skatteförslag, höjt grundavdrag och ettförvärvsavdrag redovisas dock på inkomsttitel så att kommunerna intepåverkas. Sammantaget föreslår motionärerna att ramen för utgiftsområdet år2004 höjs med (yrkande 9).Motionärerna föreslår också att medlen för personalförstärkningar i skolansom redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningöverförs till det generella statsbidraget. Statlig detaljstyrning tarinte hänsyn till lokala behov och riskerar att leda till misshushållningmed gemensamma resurser, anser motionärerna (yrkande 5).Centerpartiet föreslår i motion Fi267 av m.fl. (c) att det generellastatsbidraget minskas med . Partiets skatteförslaginnebär en mycket kraftig förstärkning av den kommunala skattebasen, varfördet generella statsbidraget minskas i motsvarande grad. Motionärernaföreslår också att medel under anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatseri vissa kommuner och landsting används för att förstärka den allmännaregionalpolitiken och föreslår att från anslagetöverförs till utgiftsområde 19 Regional utveckling. Motionärerna föreslårockså att ett antal riktade statsbidrag överförs till det generellastatsbidraget. Till detta anslag förs från anslag25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna, frånanslag 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården och3 från anslag 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen.