bet · GQ01SKU9 · 2003-03-25 00:00:00 — stickåret, som tar sikte på fastighetsförvärvföre 1952, av statsfinansiella skäl inte skulleflyttas fram till ett senare år. Detta blev ocksåriksdagens beslut. Därefter har beslutatatt den skattepliktiga delen av vinsten vidförsäljning av en privatbostadsfastighet fr.o.m den1 skall vara två tredjedelar avkapitalvinsten. Den avdragsgilla andelen avkapitalförlust är dock fortfarande 50 %.Vid behandlingen av en liknande motion förra vårenansåg utskottet att det då inte förelåg skäl attändra på utformningen av beskattningen avkapitalvinster vid fysiska personers avyttringar avfastigheter. Utskottet har inte ändrat uppfattningoch avstyrker därför nu aktuell motion.Ombildning av allmännyttigabostadsstiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om retroaktivlagändring eller uttalande från ifråga om den skattemässiga behandlingen avombildning av bostadsstiftelser tillaktiebolag.Jämför särskilt yttrande 2 (m).MotionernaI motion Sk364 av m.fl. (m, fp, kd,v, c, mp) begärs att beslutar om enretroaktiv lagändring eller ett uttalande sominnebär att skattekonsekvenser inte skall uppstå medanledning av att en allmännyttig bostadsstiftelseombildats till aktiebolag. Motionen tar sikte på ettfall där skattemyndigheten vid beräkningen avkapitalvinst vid avyttring av ett bostadsaktiebolagsfastigheter räknat året då ombildningen skedde somanskaffningsår och inte året då fastigheternauppfördes av den dåvarande stiftelsen.I motion Sk412 av () begärs etttillkännagivande om att skattekonsekvenser inteskall uppstå vid ombildning av allmännyttigbostadsstiftelse till aktiebolag.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att frågan om åtgärder föratt underlätta en övergång från kommunalbostadsstiftelse till kommunalt bostadsaktiebolagtidigare behandlats av bostadsutskottet i betänkande1992/93:BoU19 (s. 9). ansåg atthinder som motverkar en i många fall nödvändigrationell ekonomisk omstrukturering av dessa företagmåste undanröjas. På förslag av bostadsutskottetriktade därför ett tillkännagivande tillregeringen om att de kommunala bostadsföretag somändrade sin juridiska form från stiftelse tillaktiebolag borde erhålla befrielse frånstämpelskatt. Regeringen har därefter beslutat ombefrielse från stämpelskatt vid dessa ombildningar,och dessa beslut har varit vägledande förKammarkollegiets beslut i samma fråga.Den i motionerna väckta frågan om beräkningen avkapitalvinst vid avyttring av ett bostadsaktiebolagsfastigheter, då bostadsaktiebolaget tidigare varitallmännyttig bostadsstiftelse, och vilket år somskall räknas som anskaffningsår är nu föremål förbehandling i skattedomstol, varför någotställningstagande i enlighet med motionerna inte kanske. Utskottet vill härvid erinra om att ,enligt bestämmelser i grundlagen, inte får bestämmahur domstol skall döma i det enskilda fallet ellerhur domstol i övrigt skall tillämpa rättsregel isärskilt fall. Utskottet avstyrker därförmotionerna.Arvs- och gåvoskattUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredningsarbeteavslår motionsyrkanden om ändringav arvsskattelagens bestämmelser när detgäller ärvda fastigheter och aktier.Jämför reservationerna 9 (m) och 10 (fp).Jämför särskilt yttrande 3 (kd, c).Gällande bestämmelserArvsskatt tas ut på de tillgångar som arvingar,testamentstagare eller förmånstagare får från enavliden och beräknas schematiskt på mottagarnasarvslotter. Det finns tre olika arvsklasser med varsin progressiv skatteskala, beroende på mottagarnassläktskap med den avlidne. Skatten beräknas genomatt ett grundavdrag först får göras från denskattskyldiges arvslott. Därefter beräknas skattenpå lotterna.Till klass 1 hör efterlevande make/maka,registrerad partner eller sambo, barn, barnbarn ochandra avkomlingar, make/maka, registrerad partnereller sambo till barn, efterlevande make/maka ellersambo till avlidet barn. Grundavdraget förefterlevande make/maka, registrerad partner ellersambo är . För annan mottagare i klass 1är avdraget 70 000 kr.Arvsskatten i klass 1 är inom skiktet upptill . Inom skiktet ärskatten + och inom skiktet 600 000 kroch däröver + 30 %.Gåvoskatten är att anse som ett komplement tillarvsskatten. De materiella beskattningsreglerna är ihuvudsak gemensamma för arv och gåvor. Grundavdragetvid gåvobeskattningen är 10 000 kr.Enligt 21 och 43 §§ lagen (1941:416) om arvs- ochgåvoskatt (AGL) skall värdering av egendom vid arvs-och gåvobeskattning ske med hänsyn tillförhållandena vid tiden för skattskyldighetensinträde, dvs. vid arvsbeskattningen dödsfallet ochvid gåvobeskattningen som huvudregel gåvansfullbordande.Värderingen av den avlidnes egendom skall skeenligt de värderingsregler som finns i AGL. Fastegendom skall värderas till taxeringsvärdet åretföre dödsfallet. Aktier på fondbörsens A-lista,aktier som noteras på utländsk börs, andelar ivärdepappersfonder och andra värdepapper som omsättsmarknadsmässigt skall tas av värdet pådödsdagen.Enligt 27 § AGL finns en dispensmöjlighet vidvärdenedgång som skett efter dödsfallet. Beträffandefast egendom, börsnoterad aktie, obligation ellerdärmed jämförlig värdehandling kan värdenedgång somskett efter skattskyl-dighetens inträde beaktas.Regeringen får på ansökan medge att skatt får tas utpå ett lägre värde. Värdenedgången måste dock varaminst en fjärdedel av egendomens värde och skattenberäknas till . Vidare fordras attutgivandet av skatt beräknad enligt huvudregelnskulle vara oskäligt betungande. Ansökan skall föratt kunna tas upp till prövning ges in tillregeringen innan beslut om skattens fastställandemeddelats. Vidare kan regeringen enligt 58 a § AGLnär synnerliga skäl föreligger besluta om befrielsefrån eller nedsättning av skatt.MotionernaI motion Sk382 yrkande 13 av m.fl.(fp) anförs att den kraftiga värdenedgången påbörsen och de höjda taxeringsvärdena på fastighetervisar på nödvändigheten av att överväga ändraderegler för beräkning av arvsskatt. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att arvsskattelagensbestämmelser ändras så att beräkningen av värdet avdödsboets tillgångar i form av ärvda aktier kan skevid den tidpunkt då arvingen faktiskt kan ta arvet ibesittning. Beträffande ärvda bostadsfastigheter börfribeloppet höjas, och den efterlevande maken/makanbör kunna skjuta upp betalningen av skatten tilldess fastigheten realiserats.I motion Sk239 yrkande 2 av och SvenBrus (kd) begärs en översyn av arvsskattelagensbestämmelser med sikte på att efterlevande make/makaskall kunna bo kvar i den bostadsfastighet som varitmakarnas gemensamma hem.I motion Sk353 yrkande 4 av ()begärs att regeringen skyndsamt lägger fram ettförslag som innebär att inbetalning av arvsskattenfår skjutas upp till dess att den ärvda villan säljseller efterlevande make avlidit.Utskottets ställningstagandeEgendomsskattekommittén har i uppdrag att se överoch utvärdera reglerna om arvs- och gåvoskatt.Kommittén har , i delbetänkande SOU 2003:3,föreslagit att arvsskatten avskaffas i fråga om vadmake eller sambo erhåller i arv eller testamentefrån avliden make eller sambo. Ändringen föreslåsgälla för dödsfall efter den sista juni 2003.I kommitténs uppdrag ingår även att se överreglerna om värdering av aktier vidarvsbeskattningen. Kommittén skall analysera om detäven i fortsättningen skall vara värdet på dödsdagensom bör gälla eller om det är möjligt att värderaaktierna vid någon annan tidpunkt. Förslagen fårinte leda till kringgåendemöjligheter vidarvsbeskattningen och skall vara anpassade till vadkommittén föreslagit om beskattningen av arv mellanmakar. Kommittén skall avsluta sitt uppdrag senastvid utgången av 2003.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inteatt det finns anledning för att riktanågot tillkännagivande till regeringen med anledningav vad som framförs i motionerna, utan attresultatet av utredningens arbete och regeringensöverväganden skall avvaktas. Utskottet avstyrkerdärför motionsyrkandena.FörmögenhetsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om att slopaeller successivt avskaffa förmögenhetsskattensamt yrkandet om ändrade regler avseendeförmögenhetsskatten på boende. Riksdagenavslår även yrkanden om att sambeskattning avförmögenhet skall avskaffas.Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c).Gällande bestämmelserFör fysisk person, dödsbo och familjestiftelse ärskattesatsen . För annan juridisk person ärskattesatsen 1,5 promille.Skatt påförs på den del av förmögenheten somöverstiger ett fribelopp. årsinkomsttaxering är fribeloppet, dvs. gränsen föruttag av förmögenhetsskatt, förensamstående, dödsbo och familjestiftelse och2 för sambeskattade par. För annanjuridisk person än dödsbo och familjestiftelse ärfribeloppet 25 000 kr.Sambeskattning sker av makar som levt tillsammansunder beskattningsåret, sambor som varitgifta med varandra eller som har eller har haft barntillsammans samt föräldrar och deras hemmavarandebarn under 18 år.Privatbostadsfastighet i skall vidförmögenhetsbeskattningen tas upp tilltaxeringsvärdet. För tomträtt betalas s.k.tomträttsavgäld, och endast den del avtaxeringsvärdet som avser byggnaden är enskattepliktig tillgång. För boende i bostadsrätterär den andel som ägs av den boende en skattepliktigtillgång. Andelen tas upp till ett värde sommotsvarar bostadsrättsinnehavarens andel iföreningens eller bolagets förmögenhet.Genom den senaste höjningen av fribeloppenberäknas antalet skattskyldiga tillförmögenhetsskatt minska med från 520 000till 300 000 och antalet småhusägare som betalarförmögenhetsskatt beräknas minska från 280 000 till160 000.Arbetande kapital i företag är fritt frånförmögenhetsskatt, och befrielsen gäller i principockså arbetande kapital som innehas via aktier.Aktier på börsens A-lista betraktas dock i flertaletfall som en kapitalplacering och värderas då till80 % av marknadsvärdet.UtredningarSkattebasutredningen har i sitt betänkande SOU2002:47 föreslagit att basen för förmögenhetsskattenbreddas till samtliga viktiga förmögenhetstillgångaroch att skattesatsen sänks kraftigt. Om detta skulleanses stöta på alltför svåra problem föreslås attförmögenhetsskatten helt slopas. Betänkandet är nuföremål för sedvanlig remissbehandling.Egendomsskattekommittén skall enligt sina direktiv(dir. 2002:87) göra en generell översyn avbestämmelserna om förmögenhetsskatt. Utgångspunktenskall vara att olika tillgångar så långt som möjligtskall behandlas likformigt i fråga om skattepliktoch värdering. I uppdraget ingår också att analyseraför- och nackdelar med sambeskattningen och taställning till om systemet bör behållas. Analysenskall även omfatta sambeskattning av föräldrar ochbarn. Kommittén skall också pröva åtgärder för attbegränsa antalet småhusägare som på grund avstigande taxeringsvärden kan bli skyldiga att betalaförmögenhetsskatt.Kommittén skall avsluta sitt uppdrag senast vidutgången av 2003.MotionernaYrkanden om att förmögenhetsskatten successivt skallavskaffas framställs i tre motioner.I motion Bo290 yrkande 16 delvis av LarsLeijonborg m.fl. framhåller motionärerna attkombinationen höjd fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt blivit en tung börda för mångamänniskor och att förmögenhetsskatten bl.a. av detskälet bör avskaffas. På kort sikt ansermotionärerna att fribeloppen bör höjas ochsambeskattningen slopas.Motionärerna bakom motion Sk417 yrkande 2 avLennart m.fl. (m) anser attförmögenhetsskatten är en extraskatt på kapital sommotverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Ettmångfasetterat näringsliv under omstruktureringbehöver riskkapital. Vidare anförs att kombinationenfastighetsskatt och förmögenhetsskatt gör att mångasmåhusägare kan tvingas lämna sina hem.Per m.fl. (kd) förordar i motion Sk383att förmögenhetsskatten avvecklas med 0,5procentenheter så att den blir år 2004och (yrkande 4). Enligt motionärernakan förmögenhetsskatten inte längre motiveras avfördelningspolitiska skäl. Tvärtom har den lett tillfördelningspolitiskt orimliga effekter, t.ex. förmånga småhusägare medan huvudägare i aktiebolagbefriats från förmögenhetsskatt på sittaktieinnehav. Förmögenhetsskatten innebär också attinvesteringar som kan vara både privatekonomiskt ochsamhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd.Detta gäller särskilt vid hög inflationstakt.I en motion framställs ett yrkande om att omedelbartslopa förmögenhetsbeskattningen. ()begär i motion Sk247 ett tillkännagivande tillregeringen härom (yrkande 2).I en annan motion, Sk353 av (),begärs att regeringen skyndsamt lägger fram ettförslag om att slopa förmögenhetsskatten på boende(yrkande 2).I fyra motioner begärs tillkännagivanden om attsambeskattningen av förmögenhet skall avskaffas.Motionärerna anför att gifta par och sambor med barnbör betala samma förmögenhetsskatt som sambor utanbarn, så länge denna skatt finns kvar.Sambeskattningen är den sista kvarlevan iskattesystemet av en föråldrad kvinnosyn. Reglernainnebär också att en samlevnadsform gynnas framfören annan, vilket uppmuntrar till särboende ochmotverkar att människor ingår äktenskap. Yrkandenmed denna inriktning framställs i motionerna A241yrkande 19 av m.fl. (fp), Sk201 avInger och (), Sk338av () och So453 yrkande 2 avMikael ().Utskottets ställningstagandeMotionsyrkanden om att slopa eller successivtavveckla förmögenhetsskatten har avslagits avriksdagen vid ett flertal tillfällen, senast vidriksdagens behandling av utgiftsramar och beräkningav statsinkomsterna för (bet. 2002/03:FiU1).Frågan om förmögenhetsskattens framtida utformning -och om den över huvud taget skall vara kvar - börses i ett större finanspolitiskt ochfördelningspolitiskt sammanhang. Enligt vadutskottet har erfarit planeras inomRegeringskansliet ett analysarbete som berör dennafråga, bl.a. mot bakgrund av det utredningsförslagsom lagts fram av i betänkandetSOU 2002:47 samt de förslag somEgendomsskattekommitténs arbete kan komma attresultera i. Mot denna bakgrund är det enligtutskottets uppfattning ännu för tidigt att taställning till de nu aktualiserade frågorna om uttagav förmögenhetsskatt. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena om att förmögenhetsskatten skallslopas eller avvecklas successivt liksom ävenyrkandet om att slopa förmögenhetsskatten på boende.Utskottet är heller inte berett att tillstyrkaförslagen om slopad sambeskattning.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Fastighetsbeskattningens inriktning(punkt 1) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens framtida inriktning. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Bo238 yrkande7 och 2002/03:A316 yrkande 7, bifaller delvismotionerna 2002/03:Sk209, 2002/03:Sk247 yrkande 1,2002/03:Sk281, 2002/03:N305 yrkande 5, 2002/03:N397yrkande 3, 2002/03:Bo235 yrkande 3 och2002/03:Bo290 yrkandena 15 och 16 i denna del samtavslår motionerna 2002/03: Fi284 yrkande 4,2002/03:Fi286 yrkande 10, 2002/03:Sk239 yrkande 1,2002/03:Sk341 yrkandena 3-5, 2002/03:Sk353 yrkande1, 2002/03:Sk375, 2002/03:Sk405, 2002/03:Sk410,2002/03:Sk415, 2002/03:Bo236 yrkande 4,2002/03:Bo267 yrkandena 8 och 34 samt 2002/03: Bo291yrkande 8.StällningstagandeFastighetsskatten är en skatt på en fiktivavkastning på husets taxeringsvärde utan någonkoppling till en verklig inkomst. Skatten tassåledes ut utan hänsyn till bärkraft, och den harfått allvarliga konsekvenser för många boende, inteminst för dem som tvingats flytta från hus och hem.Fastighetsskatten blir också en specialskatt påtillväxtregionerna och andra attraktiva områden därmarknadsvärdena och därmed taxeringsvärdena stigitkraftigt. Vi anser att det är helt nödvändigt att enavveckling av fastighetsskatten nu inleds. Som ettförsta steg mot ett avskaffande av skatten anser viatt taxeringsvärdena skall återgå till den lägrenivå de hade . Skattesatsen på småhus skallsänkas till och sedan perår. Även andra åtgärder måste vidtas för att lindrabördan av fastighetsskatten. En sådan åtgärd som börgenomföras - för att minska de regionalaskillnaderna - är att ändra underlaget förfastighetsskatten så att det utgörs avbyggnadsvärdet och endast halva markvärdet. Genomatt på detta sätt reducera markvärdet vidberäkningen av skattens storlek löser man tillbetydande del också de problem som finns iattraktiva fritidsområden.Med våra förslag behövs inte någon särskildbegränsningsregel för fastighetsskatten och inteheller någon dämpningsregel. Den s.k.begränsningsregeln är enligt vår mening ingentingannat än ett ytterligare bevis för attfastighetsskatten är felaktig. Den har heller integjort systemet bättre. I stället har komplexiteten iett redan komplicerat skattesystem ökat och nyamarginaleffekter uppkommit. Begränsningsregelninnebär också att en ny form av sambeskattninginförts, eftersom det inte bara är fastighetsägarensinkomster som skall vara avgörande för om rätt tillskattereduktion skall föreligga utan också övrigahushållsmedlemmars inkomster och förmögenheter.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi nu framfört.2. Fastighetsbeskattningens inriktning(punkt 1) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens framtida inriktning. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Bo290 yrkande15 och 16 i denna del och 2002/03:N397 yrkande 3,bifaller delvis motionerna 2002/03:Sk209, 2002/03:Sk247 yrkande 1, 2002/03:Sk281, 2002/03:N305 yrkande5, 2002/03:A316 yrkande 7, 2002/03:Bo235 yrkande 3och 2002/03:Bo238 yrkande 7 samt avslår motionerna2002/03:Fi284 yrkande 4, 2002/03:Fi286 yrkande 10,2002/03:Sk239 yrkande 1, 2002/03:Sk341 yrkandena3-5, 2002/03:Sk353 yrkande 1, 2002/03:Sk375,2002/03:Sk405, 2002/03: Sk410, 2002/03:Sk415,2002/03:Bo236 yrkande 4, 2002/03:Bo267 yrkandena 8och 34 samt 2002/03: Bo291 yrkande 8.StällningstagandeFör många människor är det huvudsakliga sparandetlagt i boendet. Fastighetsskatt i kombination med imånga fall ökat förmögenhetsskatteuttag harinneburit att boendet blivit orimligt högt beskattatoch att många människor därmed försatts i en mycketsvår ekonomisk situation.Vi anser att dagens beskattningsform äroacceptabel. Huvudprincipen i all beskattning måstevara skatt efter bärkraft. Systemet förfastighetsbeskattningen måste därför grundligtreformeras med sikte på att fastighetsskatten påsikt avvecklas. Bland annat måste hela systemet förfastighetstaxeringen reformeras och likformighetmellan olika boendeformer upprättas. Som en förstaåtgärd bör taxeringsvärdena återgå till 1997 årsnivå. Därefter bör skattesatsen successivt sänkas iden takt som samhällsekonomin och andra övervägandenkan medge och i former som så långt som möjligtlikställer olika bondeformer.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.3. Fastighetsbeskattningens inriktning(punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens framtida inriktning. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Fi284 yrkande4 och 2002/03:Bo291 yrkande 8, bifaller delvismotion 2002/03:Sk239 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2002/03:Fi286 yrkande 10, 2002/03:Sk209,2002/03:Sk247 yrkande 1, 2002/03:Sk281,2002/03:Sk341 yrkandena 3-5, 2002/03:Sk353 yrkande1, 2002/03:Sk375, 2002/03:Sk405, 2002/03: Sk410,2002/03:Sk415, 2002/03: N305 yrkande 5, 2002/03:N397yrkande 3, 2002/03:A316 yrkande 7, 2002/03:Bo235yrkande 3, 2002/03:Bo236 yrkande 4, 2002/03:Bo238yrkande 7, 2002/03:Bo267 yrkandena 8 och 34 samt2002/03:Bo290 yrkandena 15 och 16 i denna del.StällningstagandeSkatt efter bärkraft är den princip som bör gälla.Fastighetsskatten strider mot denna princip eftersomden drabbar alla boende oavsett inkomst ochbetalningsförmåga. Den är en skatt på en inkomst sominte finns. Skatten hotar i vissa fall äganderättenliksom den enskildes trygghet vad gällerbesittningen av det egna hemmet. Fastighetsskattenökar också den sociala segregeringen och motverkarmöjligheterna för ett permanent boende i mångaområden som är attraktiva för de fritidsboende.Enligt min mening krävs en grundlig reformering avfastighetsskattesystemet med sikte på en utfasningav den statliga fastighetsskatten. Som ett förstasteg bör taxeringsvärdena återgå till de värden somgällde före höjningarna . Genom en sådanåtgärd skulle de vidhängande problemen som uppstårvid förmögenhetsbeskattningen och arvs- ochgåvobeskattningen försvinna. Vår alternativalångsiktiga lösning bygger på att systemet med enstatlig fastighetsskatt avvecklas. I stället börkommunerna ges möjlighet att ta ut en fast avgiftper småhus, per bostadslägenhet samt perkvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler ochindustrienheter. Avgiften skall tas ut i relationtill service kopplad till fastigheten ochinte på basis av marknadsvärde. Den årligafastighetsavgiften bör maximalt uppgå till 2 600 krför småhus och till för bostadslägenheter.Genom en sådan avgift som inte baseras påmarknadsvärdet avvärjs hoten om framtidachockhöjningar. Förutsebarheten ökar och husägarenfår en trygghet och kontroll över sin ekonomi. Ettannat starkt motiv för en fastighetsavgiftär det incitament kommunerna skulle få förutveckling av infrastrukturen, ett offensivtbostadsbyggande och en bra näringspolitik. Enytterligare aspekt är att kommunerna genom enkommunal avgift får intäkter från fritidsbebyggelsesom i vissa kommuner är omfattande, men som integenererar några kommunala intäkter i dagens system.Vad jag nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Jag tillstyrker såledesmotionerna Fi284 yrkande 4 och Bo291 yrkande 8.4. Fastighetsbeskattningens inriktning(punkt 1) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens framtida inriktning. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Fi286 yrkande10, 2002/03:Sk375 och 2002/03: Bo267 yrkandena 8 och34, bifaller delvis motionerna 2002/03: Sk341yrkandena 3-5 och 2002/03:Sk353 yrkande 1 samtavslår motionerna 2002/03:Fi284 yrkande 4,2002/03:Sk209, 2002/03:Sk239 yrkande 1,2002/03:Sk247 yrkande 1, 2002/03:Sk281,2002/03:Sk405, 2002/03:Sk410, 2002/03:Sk415,2002/03:N305 yrkande 5, 2002/03:N397 yrkande 3,2002/03:A316 yrkande 7, 2002/03:Bo235 yrkande 3,2002/03:Bo236 yrkande 4, 2002/03:Bo238 yrkande 7,2002/03:Bo290 yrkandena 15 och 16 i denna del samt2002/03:Bo291 yrkande 8.StällningstagandeSkatten på boendet måste sänkas. Utgångspunkten förCenterpartiets förslag är att människor skall fålägre boendekostnader och att det skapas neutralitetmellan olika boendeformer. Grundproblemet vidfastighetstaxeringen är att några få höga huspriserbidrar till att taxeringsvärdena för närliggandefastigheter pressas upp.Fastighetstaxeringsförfarandet måste reformeras medsikte på att få till stånd mer rättvisataxeringsvärden och rimligare skatteuttag påbostäder. Vårt förslag i denna del innebär attantalet värdeområden minskas från dagens 7 300 tillca 2 000 geografiskt sammanhängande områden, atttaxeringsvärdena knyts till aktuella marknadsvärdenoch att marknadsvärdena bestäms med hänsyn tillmedianvärdet av referensförvärven inom ettvärdeområde. i den undre och övrekvartilen räknas bort, vilket är lätt attadministrera via datakörningar. Med denna metodkommer varken mycket höga eller mycket att påverka omräkningen avtaxeringsvärdet för övriga fastigheter ivärdeområdet. Eftersom låga räknasbort med dagens system innebär vår metod generelltlägre taxeringsvärden.