bet · GQ01FIU19 · 2003-05-27 00:00:00 — Det gäller att stötta de mestfattiga och eftersatta regionerna, vilka främst finns i de nyamedlemsländerna, men även regioner i med långa avstånd,kärvt klimat och gleshet bör ingå i sammanhållningspolitiken framöver.Centerpartiet bygger sin politik på ett underifrånperspektiv. Delokala och regionala nivåerna bör ges förutsättningar att bättre ta till vara på sina utvecklingsmöjligheter. Regionernassjälvbestämmande, inflytande och delaktighet bör öka såväl i Sverigesom inom EU.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sinmening. Jag föreslår därmed att bifaller motion Fi25 (c)yrkande 8.17. Finansieringsprincipen och statsbidragen, punkt 11 (kd, c) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 17. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi24 yrkandena 3 och 6, 2002/03:Fi25 yrkandena 1 och 4 och2002/03:So11 yrkande 3.StällningstagandeDen av antagna finansieringsprincipen innebär att statligabeslut som medför nya kostnader för kommuner och landsting också skafinansieras av staten. Detta innebär att statliga reformbeslut skaregleras genom att nivån på det generella statsbidraget ändras. Mångaavsteg har emellertid gjorts från finansieringsprincipen sedan denbörjade tillämpas 1993. Kommuner och landsting har inte fåttkompensation via statsbidrag för att täcka kostnader för nyauppgifter. Maxtaxan inom barnomsorgen är inte finansierad fullt ut avstaten utan är ett exempel på avsteg från finansieringsprincipen. Ioch med att taxan inte är indexerad kommer avgifterna dessutom på siktatt få en allt mindre ekonomisk betydelse. Vi anser attfinansieringsprincipen ska tillämpas strikt.Enligt vår mening ska de specialdestinerade statsbidragen ingå i detgenerella statsbidraget. Statlig detaljstyrning fångar inte upp lokalabehov och förutsättningar vilket kan leda till misshushållning medgemensamma resurser. De lokala politikerna är bäst lämpade attbestämma hur resurserna till verksamheten ska användas. Administrationav specialdestinerade bidrag är också resurskrävande och står inte irimlig proportion till den summa de omsätter. Effekterna avspecialdestinerade statsbidrag kan också bli att organisationerundantas från sådana effektiviseringar som är nödvändiga för att fåkommunernas ekonomi i balans och bidrar till sektorns svårigheter attplanera långsiktigt. Ett fortsatt arbete för att stärka den kommunalaskattebasen är angeläget för att minska behovet av statliga bidrag ochdå i synnerhet riktade bidrag.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sinmening. Vi föreslår därmed att delvis bifaller motionernaFi24 (kd) yrkandena 3 och 6, Fi25 (c) yrkandena 1 och 4 samt So11 (kd)yrkande 3.18. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 13 (m, fp) av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 18. Därmed bifaller delvis motion 2002/03:Fi27yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:Fi24 yrkande 8 och2002/03:Fi25 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att systemet med personlig assistans , iden del det nu är kommunalt, bör föras över till staten. Dessutom bör,i enlighet med en fyrpartireservation i betänkande 2002/03:SoU1, (res.11) frågan om ett statligt kostnadsansvar för assistansersättningenutredas. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.Vi föreslår därmed att delvis bifaller motion Fi27 (fp)yrkande 2 och avslår övriga här aktuella motionsyrkanden.19. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 13 (kd, c) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 19. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Fi24 yrkande 8 och 2002/03:Fi25 yrkande 6 och avslår motion2002/03:Fi27 yrkande 2.StällningstagandeVi föreslår en samlad översyn av LSS-verksamheten för att värna enfortsatt utveckling av en viktig reform. Med utgångspunkt ikommunernas självklara ansvar för alla kommuninvånares välfärd bör enfördjupad översyn av LSS-verksamheten se över regelverket,huvudmannaskapet, hur en uppvärdering av berörda personalgrupper kanske och hur det långsiktiga finansieringsansvaret kan lösas. I övrigthänvisar vi till socialutskottets initiativ i betänkande2002/03:SoU19, Översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning ochdärtill fogat särskilt yttrande.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sinmening. Vi föreslår därmed att delvis bifaller motionernaFi24 (kd) yrkande 8 och Fi25 (c) yrkande 6 samt avslår motion Fi27(fp) yrkande 2.20. Personal i skolan, punkt 14 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 20. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkande6.StällningstagandeHela av lärarkraften är obehörig som eleverna behövervälutbildade och motiverade lärare. Bristen på utbildade lärare ärallvarlig och det krävs att både kommunerna och staten tar sitt ansvarför att åtgärda detta. Vi ställer oss bakom de extrapersonalsatsningar i skolan som har beslutat om men vi anseratt medlen måste användas till att anställa utbildade lärare. Detskall också vara möjligt att använda medlen till att höja lärarnaslöner. Dagens regler för medlen är absurda och måste förändras. Om enkommun anställer behöriga lärare, som ersättning för personer somsaknar utbildning för att undervisa, har denna kommun inte rätt tillde särskilda medlen.Vad som anförts bör tillkännage för regeringen som sinmening. Vi föreslår därmed att bifaller motion Fi27 (fp)yrkande 6.21. fastighetsavgift, punkt 15 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 21. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi24 yrkande1.StällningstagandeJag står bakom reservation från betänkande2002/03:SkU9 (res. 3) om att avveckla den statliga fastighetsskattenoch ersätta den med en fastighetsavgift. I reservationenanfördes bl.a. att skatt efter bärkraft är den princip som bör gälla.Fastighetsskatten strider mot denna princip eftersom den drabbar allaboende oavsett inkomst och betalningsförmåga. Den är en skatt på eninkomst som inte finns.Enligt min mening krävs en grundlig reformering avfastighetsskattesystemet med sikte på en utfasning av den statligafastighetsskatten. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut enfast avgift som ska vara relaterad till den kommunala service som ärkopplad till fastigheten, och inte vara baserad på marknadsvärde. Denårliga fastighetsavgiften bör maximalt uppgå till för småhusoch till för bostadslägenheter. En sådan fastighetsavgiftskulle ge kommunerna en stabil avgiftsbas och på ett ansvarsfullt sättomvandla en illegitim statlig skatt på en fiktiv inkomst till enkommunal avgift på långt lägre nivå för fastighetsrelaterad service.Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Jag tillstyrker således motion Fi24 yrkande 1.22. Balanskravet för kommunerna, punkt 16 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 22. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Fi27yrkande 10 och 2002/03:Fi270 yrkande 3.StällningstagandeDet finns goda skäl för att den kommunala verksamheten ska varastabil. För kommunerna gäller ett balanskrav, som avser varje enskildkommun. Balanskravet på den kommunala ekonomin måste även kombinerasmed verksamhetens krav på kontinuitet och kvalitet. Kommunerna bordeges möjlighet att uppnå balanskravet genom att utjämna sitt ekonomiskaresultat över en konjunkturcykel. Då kan verksamheten vara merastabil. Kommunerna kan då i goda tider planera för sämre tider på ettbättre sätt. Resultatutjämningen ska vara ett ansvar för den enskildakommunen, inte ett statligt. Om detta kräver en ändring iredovisningslagen är berett att öppna för detta.Regeringen bör återkomma med förslag på hur en sådan reform kangenomföras.I likhet med vad anförde i reservation 8 i betänkande2001/02:FiU3 anser vi att det är angeläget att frågorna om denkommunala förmögenheten blir föremål för granskning. Granskningen böravse frågan om avsättningar i den kommunala redovisningen, främst förpensionsförpliktelser. Som kommunallagen är utformad kan en kommuninte låta sin förmögenhet minska. Detta innebär t.ex. att entillväxtkommun tvingas göra avsättningar även när befintligatillgångar väl svarar mot kommunens pensionsåtagande. Det är rimligtatt det finns regler som motverkar att kommuner på ett ansvarslöstsätt använder engångsintäkter för att finansiera permanenta åtaganden.Det finns dock ingen anledning att kommuner ska ha storaförmögenheter. Vi anser att denna fråga bör bli föremål för utredning.Med det anförda föreslår vi att bifaller motionerna Fi27(fp) yrkande 10 och Fi270 (fp) yrkande 3.23. Kommunernas skattebas, punkt 17 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 23. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi25 yrkande2.StällningstagandeJag förordar en modell där kommunernas skattebas förstärks kraftigt.Centerpartiet föreslår en inkomstskattereform som ersättergrundavdraget med en skatterabatt. Denna metod ökar kommunernas egenskattebas och minskar beroendet av statsbidrag. En fördel ytterligaremed förändringen är att kommunerna får behålla ökningen av dennaskattebas genom tillväxten i lönesummorna. Inkomstskatteförslagetinnebär också att skattebasen i kommuner och landsting med lågskattekraft ökar mer än genomsnittet, vilket innebär att ävenomslutningen i utjämningssystemet minskar. Jag anser att regeringenbör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att föreslååtgärder för hur kommunernas skattebas kan stärkas och beroendet avstatsbidrag minskas.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion Fi25 (c)yrkande 2.24. Hälsoförsäkring, punkt 18 (m) av (), () och TomasHögström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 24. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi26 yrkande3.StällningstagandeVi anser att en nationell gemensamt finansierad hälsoförsäkring iframtiden bör ersätta den nuvarande landstingsskattefinansieringen avsjukvård. Därmed blir finansieringen öronmärkt för sjukvården och denkommer inte att trängas ut av andra landstingskommunala åtaganden.Vidare vill vi vad beträffar vår syn på en hälsoförsäkring hänvisatill reservation 1 till socialutskottets betänkande 2002/03:SoU3Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. Vad vi här har anfört bör geregeringen till känna som sin mening.Vi tillstyrker därmed motion Fi26 (m) yrkande 3.25. Allmän förskola, punkt 19 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 25. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkande7.StällningstagandeVi anser att det behövs tydliga mål för den allmänna förskolan. Dennya allmänna förskolan var tänkt som en pedagogiskt medvetenverksamhet, som på ett mjukt sätt skulle vara skolförberedande. Inteminst de barn som annars inte går i förskolan skulle genom denallmänna förskolan få möjlighet till pedagogiskt stöd omdagen åren innan de börjar skolan. Tyvärr saknas tydliga pedagogiskamål för den allmänna förskolan, och den har i stället blivit ett sättatt sänka avgiften för dem som redan inom maxtaxans ram har barn iheldagsomsorg. I arbetet med måluppfyllelse bör förskollärarna hahuvudansvaret.Med det anförda föreslår vi att bifaller motion Fi27 (fp)yrkande 7.26. Missbrukarvård, punkt 20 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 26. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkande3.StällningstagandeVi anser att tillståndet inom missbrukarvården är allvarligt eftersomhuvudmannaskapsfördelningen och ekonomiskt ansvar inte fungerar.Problemet kommer att belysas genom resultatet av den utredning somgranskar tillämpningen av lagen om vård av missbrukare i vissa fall.Vi anser dock att resultatet av denna utredning måste följas av en mergenomgripande översyn av missbrukarvårdens organisation ochförutsättningar. I övrigt vill vi vad beträffar vår syn på en behovetav en översyn av missbrukarvården hänvisa till reservation 1 isocialutskottets betänkande 2002/03:SoU13 Med tvång och god vilja -vad gör Statens institutionsstyrelse.Vad vi har anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Därmed tillstyrker vi motion Fi27 (fp) yrkande 3.27. Kommuner och landsting som arbetsgivare, punkt 21 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 27. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkande5.StällningstagandeKommuner och landsting har ett särskilt ansvar att omstrukturera ochförnya sin organisation i rollen som arbetsgivare. Sjukfrånvaron, somökat markant på hela arbetsmarknaden , harsärskilt drabbat dessa sektorer.Kommuner och landsting har också problem att rekrytera utbildadarbetskraft. För att klara personalförsörjningen måste nyaangreppssätt till. Arbetssituationen för anställda i välfärdssektornmåste förbättras, och för detta krävs att de offentliga monopolenbryts. Det måste finnas större möjligheter för den anställde attanpassa sin arbetsform och arbetets innehåll.Äldre måste uppmuntras att stanna kvar i arbetslivet längre än vad degör . För att kommuner och landsting ska klarapersonalförsörjningen är det en förutsättning att äldre anställdaskunskap och kompetens bättre tas till vara. Det måste i störreutsträckning finnas möjligheter att anpassa sina arbetstider ocharbetsformer. Det kräver också att möjligheter till fortbildning ochkompetensutveckling inom arbetslivet utvecklas även för äldre. Ävenför anställda med yngre barn är det nödvändigt att i störreutsträckning kunna forma sitt liv och sin arbetssituation efterindividuella förutsättningar.Fler konkurrerande arbetsgivare är en förutsättning för att stärka deanställdas ställning och skapa bättre utvecklingsmöjligheter.Vad vi har anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Därmed tillstyrker vi motion Fi27 (fp) yrkande 3.28. Folkhälsoarbetet, punkt 22 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 28. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkande9.StällningstagandeVi anser att den proposition om folkhälsoarbetet som regeringen ladefram innebär en nedprioritering jämfört med deambitioner som fanns . Vi anser också attregeringens redovisning av folkhälsoarbetet i skrivelsen om denkommunala sektorn är otillfredsställande. Kommunernas möjligheter attfå statens uppbackning för ett bra arbete med folkhälsofrågorna är iverkligheten små. Vi anser dessutom att den kommunala ekonomin på siktriskerar att ytterligare försvagas genom följderna av en försämradfolkhälsa. Vad vi anfört bör tillkännage för regeringen somsin mening.Vi tillstyrker därmed motion Fi27 (fp) yrkande 9.29. Kostnaderna för socialbidrag, punkt 23 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 29. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi27 yrkande4.StällningstagandeDet är ett gemensamt ansvar för stat och kommun att få den som ärlångvarigt socialbidragsberoende ur fattigdomsfällan. Det är statensom ansvarar för arbetsmarknadspolitiken och för företagandets villkormedan kommunerna ansvarar för att sfi, skola och vuxenutbildning hartillräcklig kvalitet för att människor ska kunna ha bra möjligheter påarbetsmarknaden.Det bör vara ett delat kostnadsansvar för stat och kommun för deåtgärder som krävs för att människor ska kunna gå från bidragsberoendetill egen försörjning genom arbete. Därigenom undviks lösningar sominnebär att människor flyttas runt mellan olika stödsystem. Som stödför ett fortsatt förändringsarbete bör underlag tas fram som visar hurstor del av socialbidragskostnaderna som är direkt beroende avarbetslöshet.Vad vi anfört bör tillkännage för regeringen. Vi föreslårdärmed att bifaller motion Fi27 (fp) yrkande 4.Särskilda yttranden1. Maxtaxa inom barnomsorgen, punkt 4 (m, kd, c) (), (), (), TomasHögström (m) och () anför:Finansutskottet tillstyrker i detta betänkande att beloppen i maxtaxaninom barnomsorgen höjs. Eftersom vi har en annan syn än regeringen påfamiljepolitikens utformning, och är emot själva systemet med maxtaxa,har vi valt att inte motsätta oss en förändring av avgiftsnivån isystemet. När beslutade att införa en maxtaxainom barnomsorgen reserverade vi oss mot detta och motiverade vårståndpunkt i reservation 5 till betänkande 2000/01:UbU5. Vi stårfortfarande bakom den kritik vi då riktade mot maxtaxan inombarnomsorgen.Vi anser att maxtaxan är orättvis och främst ett sätt att tvingaföräldrar att välja en viss form av barnomsorg. En maxtaxa förstärkerdagens orättvisor mellan dem som kan och vill utnyttja den kommunaltfinansierade barnomsorgen och dem som vill eller måste ordna annanbarnomsorg. Maxtaxan har en felaktig fördelningspolitisk profil då denendast ger en marginell förbättring för familjer med låga inkomsteroch stora förbättringar för dem med höga inkomster. Maxtaxan är vidareett ingrepp i den kommunala självstyrelsen och äventyrar såväl andrakommunala verksamheter som kvaliteten i barnomsorgen.Familjepolitiken måste skapa större möjligheter för föräldrar attkombinera arbetsliv med föräldraskap. Stödet till barnomsorg skaomfatta alla barn. Föräldrarna måste ges ekonomiska möjligheter attstyra över sin tid och valet av barnomsorg. Vi vill gesjälvbestämmande till föräldrarna. Ett barnomsorgskonto bör införas,som får användas av barnets föräldrar under barnets helaförskoleålder. bör avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införas. Tillsammans med barnomsorgskontot ökaravdragsrätten möjligheterna att använda andra typer avbarnomsorgsformer än den kommunala.2. Finansieringsprincipen och statsbidragen, punkt 11 (m) (), () och () anför:Det är viktigt att kommuner och landsting inom ramen för sittsjälvstyre får disponera de ekonomiska resurserna på bästa sätt.Finansieringsprincipen innebär att statliga beslut som medför nyakostnader för kommuner och landsting också ska finansieras av staten.Många avsteg har emellertid gjorts från finansieringsprincipen sedanden började tillämpas 1993. Kommuner och landsting har inte fåttkompensation via statsbidrag för att täcka kostnader för nyauppgifter. Maxtaxan inom barnomsorgen är inte finansierad fullt ut avstaten utan är ett exempel på avsteg från finansieringsprincipen. Vianser att finansieringsprincipen ska tillämpas strikt.Bidragen till kommuner och landsting bör enligt vår mening i förstahand ges som generella bidrag och inte specialdestineras. Statligdetaljstyrning fångar inte upp lokala behov och förutsättningar,vilket kan leda till misshushållning med gemensamma resurser. Delokala politikerna är bäst lämpade att bestämma hur resurserna tillverksamheten ska användas. Administration av specialdestinerade bidragär också resurskrävande och står inte i rimlig proportion till densumma de omsätter. Effekterna av specialdestinerade statsbidrag kanockså bli att organisationer undantas från sådana effektiviseringarsom är nödvändiga för att få kommunernas ekonomi i balans och bidrartill sektorns svårigheter att planera långsiktigt. Ett fortsatt arbeteför att stärka den kommunala skattebasen är angeläget för att minskabehovet av statliga bidrag och då i synnerhet riktade bidrag.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2002/03:100 Ekonomiska vårpropositionen:6. Regeringen föreslår att godkänner vad regeringenföreslår om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa (avsnitt6.5),7. Regeringen föreslår att antar regeringens förslagtill lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid2005 års taxering, m.m. (avsnitt 3.2 och 8.4),8. Regeringen föreslår att godkänner de föreslagnariktlinjerna för en förstärkning av det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner och landsting 2003 och att stödetförlängs till 2004 (avsnitt 8.5),SkrivelsenRegeringens skrivelse 2002/03:102 Utvecklingen inom den kommunalasektorn.Motioner väckta med anledning av prop. 1002002/03:Fi14 av m.fl. (m):4. beslutar att ej godkänna de av regeringen iproposition 2002/03:100 föreslagna riktlinjerna för en förstärkning avdet tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting.2002/03:Fi15 av m.fl. (fp):9. avslår regeringens förslag om riktlinjerna förförstärkning och förlängning av det tillfälliga sysselsättningsstödettill kommuner och landsting och begär att regeringen i budgeten för2004 presenterar ett förslag om stöd inom ramen för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommunerna.2002/03:Fi17 av m.fl. (c):7. avslår regeringens förslag om riktlinjerna för enförstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuneroch landsting 2003 och att anslaget förlängs till 2004.Motioner väckta med anledning av skr. 1022002/03:Fi24 av m.fl. (kd):1. begär att regeringen lägger fram förslagbeträffande avveckling av den statliga fastighetsskatten och skaparmöjlighet för kommunerna att ta ut en fastighetsanknutenserviceavgift.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommunala bostadsbolag och avskaffande avutförsäljningshinder.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att precisera, lagfästa och institutionaliserafinansieringsprincipen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att reformera det kommunalautjämningssystemet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om upphandling och eget val.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om riktade statsbidrag.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att låta utreda en statlig finansiering av LSS.2002/03:Fi25 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att statsbidragen skall ges som generella medel ochinte specialdestineras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning meduppdrag att föreslå åtgärder för hur kommunernas skattebas kan stärkasoch beroendet av statsbidrag minskas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om principerna för översyn av det kommunalautjämningssystemet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att finansieringsprincipen skall följas strikt.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att stimulera den lokala och regionala nivånsutveckling till ett aktivt folkstyre på regional nivå.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av LSS-verksamheten.7.