bet · GQ01UBU4 · 2003-03-06 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 73motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2002.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. ökadrekrytering till läraryrket, förändring av den nyalärarutbildningen, alternativa lärarutbildningar,utbildning i specialpedagogik, olika kunskapsområdensom bör ingå i lärarutbildningen, lärarlegitimation,fler lektorer i gymnasieskolan, särskildakarriärtjänster för lärare, personalen inomförskolan samt kompetensutveckling av lärare och avpersonal inom förskolan.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till tidigareställningstaganden av och till gällandemålbeskrivning för lärarexamen. Vidare hänvisas tilldet betänkande som lämnat(SOU 2002:121 Skollag för kvalitet ochlikvärdighet). Detta är på remiss.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, , ,förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Ökad rekrytering till läraryrketRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkande 4 och2002/03:Ub336 yrkande 12.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd, c)2. Utbildning av fler slöjdlärareRiksdagen avslår motion2002/03:Ub451 yrkande 2.Reservation 3 (kd)3. Förändring av den nyalärarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub250 yrkandena 6, 8 och 11.Reservation 4 (fp)4. En särskild förskollärarutbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 2.Reservation 5 (fp)5. Alternativa lärarutbildningarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub486 yrkande 12.Reservation 6 (m)6. Mentorsprojekt som del av den praktisk-pedagogiska utbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub311.Reservation 7 (v)7. Återinförande avspeciallärarutbildningen m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 2,2002/03:Ub244 yrkande 17,2002/03:Ub389 yrkande 2 och2002/03:Ub410 yrkande 11.Reservation 8 (m, fp)8. Utbildning i specialpedagogik m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub241,2002/03:Ub250 yrkande 10,2002/03:Ub292 yrkande 2 och2002/03:Ub296.Reservation 9 (m)Reservation 10 (fp)9. Värdegrundsarbetet i lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub451 yrkande 1.Reservation 11 (kd)10. Kunskap om det mångkulturellasamhälletRiksdagen avslår motion2002/03:Ub463 yrkande 2.11. Genusutbildning på lärarhögskolornaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub462 yrkande 1,2002/03:Ub497 och2002/03:A366 yrkande 1.Reservation 12 (c, mp)12. Kunskap om narkotikans symtom ocheffekter, m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ju281 yrkande 5,2002/03:So251 yrkande 3 och2002/03:So515 yrkande 10.Reservation 13 (m)Reservation 14 (mp)13. Utbildning i sex- ochsamlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub350,2002/03:Ub423 yrkande 1 och2002/03:L318 yrkande 14.14. Kunskap i frågor om homosexuella,bisexuella och transpersonerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub385,2002/03:Ub510 yrkande 5,2002/03:Ub544 och2002/03:Ub552 yrkande 2.Reservation 15 (v, mp)15. Utbildningsmoment om upptäckt ochanmälan av sexuella övergreppRiksdagen avslår motion2002/03:So360 yrkande 3.16. Kunskap i frågor om mobbningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub217 yrkande 2 och2002/03:Ub413 yrkande 5.Reservation 16 (m)17. Utvecklingspsykologi och ämnesdidaktiki lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub421.18. Idrott och hälsa i lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub276.Reservation 17 (m)19. Utomhuspedagogik i lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub379 yrkande 3.Reservation 18 (mp)20. Kunskaper i näringslära ochkosthållningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub293 yrkande 4.21. Medieutbildning i lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2002/03:Kr367 yrkande 1.Reservation 19 (kd)22. Införande av en lärarlegitimationRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkande 3,2002/03:Ub336 yrkande 13,2002/03:Ub417 yrkande 15,2002/03:Ub444 yrkande 23,2002/03:Ub451 yrkande 3 och2002/03:Ub509 yrkande 4.Reservation 20 (m, fp, kd, c)23. Fler lektorer i gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub244 yrkande 16 och2002/03:Ub250 yrkande 1.Reservation 21 (fp)24. Särskilda karriärtjänster för lärarem.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkande 2 och2002/03:Ub451 yrkande 7.Reservation 22 (fp, kd)25. Åtgärder för att minska lärarnasstressRiksdagen avslår motion2002/03:Ub451 yrkande 6.Reservation 23 (kd)26. Utvecklingsmöjligheter inomförskolläraryrketRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 3.Reservation 24 (fp)27. Värnande av läraryrkets kompetensRiksdagen avslår motion2002/03:Ub250 yrkande 15.Reservation 25 (fp)28. Personal inom förskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkandena 7 och 9,2002/03:Ub328 och2002/03:Ub509 yrkande 1.Reservation 26 (fp)29. Lärare i modersmål och isvenskundervisning för invandrare, sfiRiksdagen avslår motion2002/03:Ub463 yrkandena 46.Reservation 27 (mp)30. Kompetensutveckling av lärareRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub245 yrkande 2,2002/03:Ub250 yrkande 14,2002/03:Ub302,2002/03:Ub417 yrkande 16 och2002/03:Ub444 yrkande 24.Reservation 28 (fp, kd, c)31. Kompetensutveckling av personal inomförskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub293 yrkande 3 och2002/03:Ub415 yrkande 13.Reservation 29 (kd)32. Kompetensutveckling för anställda inomutbildningsväsendet i frågor omhomosexuella, bisexuella och transpersonerRiksdagen avslår motion2002/03:Ub510 yrkande 1.33. Behovet av trafiklärare till fordons-och transportutbildningarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub287 yrkande 2.34. Elevers utvärdering av lärares arbeteRiksdagen avslår motion2002/03:Ub498 yrkande 3.35. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub327 yrkande 3 och2002/03:Ub451 yrkandena 4 och 5.Stockholm den 6 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), AnnaIbrisagic (m), (), MikaelaValtersson (mp), () och HåkanLarsson (c).2002/03UbU4Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner med yrkanden rörandelärarutbildning och lärare. Dessa behandlas i dettabetänkande.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. ökadrekrytering till läraryrket, förändring av den nyalärarutbildningen, alternativa lärarutbildningar,utbildning i specialpedagogik, olika kunskapsområdensom bör ingå i lärarutbildningen, lärarlegitimation,fler lektorer i gymnasieskolan, särskildakarriärtjänster för lärare, personalen inomförskolan samt kompetensutveckling av lärare och avpersonal inom förskolan.Förslagen i motionerna, sammanlagt 73 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenInledningEn reformering av lärarutbildningen har genomförtsfr.o.m. enligt beslut medanledning av propositionen En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5).Åtta olika lärarexamina har ersatts med en nyexamen, kallad lärarexamen. Flyglärarexamen,folkhögskollärarexamen och specialpedagogexamenfinns kvar som separata examina. Den nya lärarexamenhar satts samman av tre s.k. utbildningsområden: ettallmänt utbildningsområde (60 poäng) som innehållerde lärargemensamma momenten, ett utbildningsområdemed inriktningar (minst 40 poäng) som angerlärarexamens profil samt ett utbildningsområde medspecialiseringar (minst 20 poäng) som kan vara enfördjupning eller breddning av tidigare studier. Detallmänna utbildningsområdet består till cirkahälften av tvärvetenskapliga ämnesstudier. Inomdetta område och inom området inriktningar är en delav utbildningen verksamhetsförlagd med minst 10poäng inom vartdera området.Den nya lärarexamen har olika längd för olikalärarverksamheter. Lärarexamen för förskollärare ochfritidspedagoger skall omfatta minst 140 poäng, istället för tidigare 120 poäng. Samma omfattning,minst 140 poäng, har lärarexamen för undervisning igrundskolans tidigare årskurser. För undervisning igrundskolans senare årskurser och i gymnasieskolanskall lärarexamen omfatta minst 180 poäng. Lärare igymnasieskolans yrkesämnen skall ha minst 120 poäng,mot tidigare 100 poäng. Den som vill bli lärareefter att ha inhämtat sin ämneskompetens på annatsätt har möjlighet att läsa det allmännautbildningsområdet som en fristående utbildning ochdärefter få lärarexamen.Universitet och högskolor med lärarutbildning hari högskolelagen (2 kap. 5 a §) ålagts att ha ettsärskilt organ med ansvar för grundutbildning avlärare och för forskning samt i förekommande fallför forskarutbildning som knyter an tilllärarutbildningen.Utskottet behandlar i det följande motioner frånallmänna motionstiden som tar upp frågor omlärarutbildning och lärare.Ökad rekrytering till läraryrketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ökadrekrytering till läraryrket och om utbildningav fler slöjdlärare med hänvisning till attåtgärder vidtas för att öka examinationen avlärare.Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (kd, c)och 3 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenBehovet av ökad rekrytering till läraryrketunderstryks i två motioner.Enligt i motion 2002/03:Ub250 yrkande4 måste fler lärare utbildas för att undvikalärarbrist. Särskilt inriktningen inomlärarutbildningen mot matematik/naturvetenskap liderstor brist på studenter. Motionärerna påpekar attflertalet gymnasielärare har valt att förstläsa en ämnesutbildning och sedan komplettera medtvå terminer på en lärarhögskola. måste deläsa tre terminer (60 poäng) inom den nyalärarutbildningen. För många kan en ytterligaretermins studieskulder vara avskräckande. Detta ärbeklagligt, eftersom de som redan har en akademiskexamen skulle kunna tillföra skolan bred erfarenhetoch kunnande.I motion 2002/03:Ub336 yrkande 12 betonarCenterpartiet att lärarutbildningen är ett statligtansvar. Regeringens dimensionering av utbildningenkommer emellertid inte tillnärmelsevis att räcka föratt tillgodose behovet av lärare. Motionärerna villatt regeringen återkommer till med förslagom hur man skall komma till rätta med lärarbristen.U t s k o t t e t har samma uppfattning sommotionärerna att det är angeläget att rekrytera flerstudenter till lärarutbildningen och öka andelenbehöriga lärare i skolan. Som redovisas i detföljande har emellertid regeringen vidtagit en radåtgärder för att öka examinationen av lärare.Utskottet anser därför att det inte behövs någotsärskilt uttalande från med anledning avmotionsyrkandena. bör alltså avslådesamma.Regeringen har satt upp ökade examinationsmål förlärarutbildningen för perioden 20012004 jämfört medtidigare period. De planeringstal för examinationenav lärare som regeringen har angivit för perioden20052008 innebär en ytterligare ökning.Enligt en promemoria () frånHögskoleverket började 15 600 personer på enlärarutbildning /02, vilket är en ökningmed jämfört med /01. Sedanmitten av har inflödet tilllärarutbildningarna ökat med nästan 50 %.Preliminära uppgifter visar enfortsatt ökning av antalet nybörjare pålärarutbildningar, dock i lägre takt än höstterminen2001.En särskild satsning på utbildning av lärare pågårinom projektet lärarutbildningar, SÄL.Detta omfattar 4 000 personer med akademiskutbildning som anställs i en skola och parallelltmed yrkesutövningen utbildas för att erhålla enlärarexamen. Projektet drivs under perioden20022006 enligt förordningen (2001:740) omsärskilda lärarutbildningar, huvudsakligen av sexlärosäten. finansieras genom medel från anslaget25:72 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m.Vidare har regeringen givitLärarhögskolan i i uppdrag att genomföraen kompletterande lärarutbildning för upp till 200friställda ingenjörer i underhösten 2002 och 2003.Genom validering av utländskaexamina, som bl.a. innebär att verket utfärdarbehörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning,har den svenska arbetsmarknaden sedan år 2000tillförts ca 250 lärare årligen.Regeringen har också beslutattillkalla en matematikdelegation som skall utarbetaen handlingsplan med förslag till åtgärder för attförändra attityder till och öka intresset förmatematikämnet samt utvecklamatematikundervisningen. Handlingsplanen skallomfatta hela området från förskola tillhögskoleutbildning. I direktiven tillMatematikdelegationen (dir. 2003:8) påpekas att inteminst bristen på sökande till lärarutbildningar medinriktning mot matematik, naturvetenskap och teknikär oroande. Tillgången på utbildade lärare imatematik behöver öka såväl nu som i framtiden.Delegationens uppdrag skall redovisas tillregeringen senast den 28 maj 2004.I motion 2002/03:Ub451 yrkande 2 framhållerKristdemokraterna att lärarbristen inte bara ärgenerell; det finns specialiseringar inom läraryrketsom har särskilt stor brist på utbildad personal. Delyfter fram bristen på behöriga lärare i slöjd ochslöjdämnets betydelse för att utveckla elevernassjälvständighet, ansvarstagande, kreativitet ochnyfikenhet. I motionen hänvisas till Skolverketsnegativa prognoser för denna lärarkategori. EnligtKristdemokraterna är det nödvändigt att det vidtasåtgärder för att öka dimensioneringen av utbildningför slöjdlärare. Regeringen bör se överdenna problematik och återkomma med förslag tilllösningar.U t s k o t t e t erinrar om att enligtregleringsbrev för skall lärosätensom ger lärarutbildning efterhörande av och besluta omdimensioneringen av olika ämneskombinationer,inriktningar och specialiseringar inom delärarutbildningar som erbjuds. Likaså anges iregleringsbrev för att verket isamarbete med skall medverka ilärosätenas arbete inför beslut om dimensionering avutbildning av lärare. skall iårsredovisningen redovisa vilka insatser somgenomförts.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.Den nya lärarutbildningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändring av den nya lärarutbildningen, omen särskild förskollärarutbildning, omalternativa lärarutbildningar samt ommentorsprojekt som del av den praktisk-pedagogiska utbildningen.Jämför reservationerna 4 (fp), 5 (fp), 6 (m)och 7 (v).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet framför i motion 2002/03:Ub250 vissakritiska synpunkter på den nya lärarutbildningen ochställer krav på en förändrad lärarutbildning(yrkande 6). Kvaliteten på utbildningen måste höjas.Enligt motionen har utbildningen blivit mindreattraktiv genom att det nu finns i stort sett enenda, enhetlig lärarexamen för alla, frånförskollärare till gymnasielärare. Tre terminerägnas åt gemensamma studier för studenter med heltolika inriktning, mot t.ex. gymnasienivå ellergrundskolans tidiga årskurser. Följden har blivitatt ämnesstudierna för gymnasielärare minskar medupp till tre terminer, anmärker motionärerna.I motionen motsätter sig en utvecklingmot enhetslärare, eftersom det innebär minskade kravpå ämneskunskaper (yrkande 8). Inte heller fårenligt motionen mer praktik inom lärarutbildningenske på bekostnad av ämneskunskaper (yrkande 11).Ämnesteori kan inte ersättas med praktik.Motionärerna föreslår i stället ett system medmentorer i skolorna för lärare under de förstatjänstgöringsåren.Folkpartiet efterfrågar också, i motion 2002/03:Ub509 angåendeförskolan, en särskild förskollärarutbildning som ärfokuserad på hur man kan främja barnens förmåga attlära genom lek (yrkande 2). Det är enligtmotionärernas mening fel att en stor del avutbildningen nu är gemensam med t.ex. blivandefysiklärare i gymnasiet.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Riksdagen tog ställning tillregeringens förslag till förnyad lärarutbildning(prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr.2000/01:5). Därvid behandlades och bemöttesutförligt motsvarande motionsyrkanden om att enutveckling mot enhetslärare och mer praktik inomutbildningen minskar ämneskunskaperna.Utskottet delar den uppfattning som då framfördesatt motionärernas farhågor för enhetslärare utangedigna ämneskunskaper är ogrundade.Lärarutbildningens nya struktur ger möjlighet attutbilda en lärarkår som har stora gemensammayrkeskunskaper, men som omfattar storindividuell variation genom sammansättningen avinriktningar och specialiseringar. Studenterna fårgenom val av inriktning och specialisering ta ansvarför den egna yrkesutbildningens profilering och påett tidigt stadium utforma sin egen kompetens somlärare.Enbart goda ämneskunskaper är enligt utskottetsmening ingen garanti för att en lärare skall kunnaskapa goda betingelser för lärande. Studenternamåste i sin utbildning ges utrymme att aktivtreflektera över kunskapssyn, kunskapsinnehåll ochkunskapsurval, satt i relation till hur barn ochelever lär sig. Utskottet finner det vara av värdeatt delar av dessa studier genomförs i den praktiskaundervisningsmiljön.Utskottet vill peka på att lärarexamen förförskollärare, som ersatt den tidigare barn- ochungdomspedagogiska examen, har förlängtsmed 20 poäng till att omfatta 140 poäng. Utökningenav utbildningen har gjorts mot bakgrund av de nyakrav som ställs på förskolan. Förskolan är enutbildningspolitisk angelägenhet med fokus både påomsorg och barns lärande. Genom att vissa centralakunskapsområden inom det allmänna utbildningsområdetär gemensamma för de olika lärarkategoriernaunderlättas en fortsatt samverkan mellan förskola,förskoleklass, skola och fritidshem. Den förlängdautbildningstiden ger den som studerar tillförskollärare möjlighet till fördjupning inom ettämne eller ämnesområde.I propositionen En förnyad lärarutbildningförutskickades en utvärdering av genomförandet avlärarutbildningsreformen. har sedanår 2001 regeringens uppdrag att genomföra ämnes- ochprogramutvärderingar av samtliga utbildningar förgenerella examina och yrkesexamina, inklusiveforskarutbildningen, vid landets universitet ochhögskolor. Utvärderingarna bör omfatta prövningar avexamenstillstånd och skall genomföras med enperiodicitet . Enligt Planför nationella ämnes- och programutvärderingar20012006 skall den nya lärarutbildningen utvärderasunder år 2004.Moderata samlingspartiet pläderar i motion2002/03:Ub486 yrkande 12 för alternativalärarutbildningar. Staten bör noga prövaförutsättningarna för att ställa sådana utbildningarunder statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag.Däremot finns det ingen anledning att kräva sammainnehåll som för statliga utbildningar. Moderaternaanser att en av lärarhögskolorna bör ges möjlighettill en självständig ställning. Friståendeinstitutioner med statens uppdrag att bedrivalärarutbildning är ett steg mot framtiden, hävdarde. Ambitionen med sådana lärarutbildningar är attstimulera en nödvändig utveckling inomundervisningssektorn.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Sedan år 1993 finns det en lagfäst ordning för hurfristående utbildningsanordnare skall kunna få rättatt utfärda sådana examina som regleras ihögskoleförordningen. Enligt lagen (1993:792) omtillstånd att utfärda vissa examina krävs, för atten enskild utbildningsanordnare skall få rätt attutfärda examina som tillhör den grundläggandehögskoleutbildningen, att utbildningen vilar påvetenskaplig eller konstnärlig grund. Dessutom skallutbildningen svara mot de särskilda krav för denaktuella examen i det här fallet lärarexamen somställs i examensordningen (bilaga 2 tillhögskoleförordningen). Frågan om examensrätt avgörsav regeringen.Utskottet finner inte skäl att frångå dennaordning.I motion 2002/03:Ub311 begärs enutredning i syfte att utröna hur mentorsprojekt medNäktergalen i som förebild skall kunna spridastill andra högskolor och kommuner samt omdeltagandet i mentorsprojektet skall kunnatillgodoräknas som del av den praktisk-pedagogiskautbildningen för lärarstuderande. Enligt motionen ärNäktergalen ett projekt vid i ,där högskolestuderande fungerar som mentorer förskolbarn som lever under sådana förhållanden att desaknar goda möjligheter att utvecklas socialt ochkunskapsmässigt. Den konkreta, beprövadeerfarenheten av ett barns verklighet kan rättbearbetad vara en viktig del av den professionellakompetensen, anför motionärerna.U t s k o t t e t behandlade och avstyrkte ettmotsvarande motionsyrkande under föregående (bet. 2001/02:UbU10). följde utskottet.Utskottet anser att lokala projekt med den beskrivnautformningen kan ha stor betydelse såväl för destudenter som deltar såsom mentorer som föreleverna. Att besluta om sådana projekt är dock enfråga för lärosätena och kommunerna. Det ankommer påden nybildade Myndigheten för skolutveckling attsprida kunskap om intressanta utvecklingsprojekt.Med denna motivering avstyrker utskottetföreliggande motionsyrkande.SpecialpedagogikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omåterinförande av speciallärarutbildningen ochom utbildning i specialpedagogik m.m.Utskottet hänvisar till innehållet i den nyalärarexamen och till specialpedagogexamen.Jämför reservationerna 8 (m, fp), 9 (m) och10 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFrågan om återinförande av speciallärarutbildningentas upp i flera motioner.Moderata samlingspartiet betonar i motion2002/03:Ub410 yrkande 11 behoven avspeciallärarutbildning. I stället för speciallärareutbildas nu specialpedagoger till att handledavanliga lärare att undervisa elever medinlärningsproblem eller läs- och skrivsvårigheter.Moderaterna anser att en speciallärare som arbetardirekt med barn med läs- och skrivproblem kan byggaupp en gedigen kunskapsbank av praktiskaerfarenheter. En speciallärarutbildning medinriktning på läs- och skrivsvårigheter bör därförinrättas.Liknande synpunkter förs fram av imotionerna 2002/03:Ub229 yrkande 2 och 2002/03:Ub244yrkande 17 som rör respektivegymnasieskolan. Motionärerna framhåller att det ären stor brist att speciallärarutbildningen har lagtsned och ersatts av en specialpedagogutbildning,eftersom de nya specialpedagogerna inte skall arbetadirekt med eleverna. I stället skall de viahandledning hjälpa andra lärare i deras arbete medelever i behov av stöd. Det behövs enligtmotionärerna ett direkt och kvalificerat stöd tillde elever som har inlärningssvårigheter, t.ex. iform av dyslexi och dyskalkyli. Speciallärartjänstermåste åter inrättas på skolorna och enspeciallärarutbildning införas på lärarhögskolorna.Även i gymnasieskolan finns ett behov avspeciallärare.I motion 2002/03:Ub389 (mp) yrkande 2 begärs enutredning om speciallärares ställning i den svenskaskolvärlden. Motionären motiverar detta med attsituationen vad gäller s.k. speciallärare ärotydlig. Regeringen bör sedan återkomma tillriksdagen med förslag för att nå en förbättring.I ytterligare några motioner understryks behovet avspecialpedagogik i lärarutbildningen.Enligt motion 2002/03:Ub241 (kd) finns det tydligasignaler om brister i den nya lärarutbildningen vadgäller såväl specialpedagogik som handikappkunskap.Regeringen bör skyndsamt se till att åtgärder vidtasså att samtliga lärarutbildningar tillhandahållerdessa kunskapsområden inom ramen för basblocket på60 poäng.I motion 2002/03:Ub296 (m, c) betonas vikten avpedagogisk utbildning i syfte att tidigtuppmärksamma och hjälpa barn med autism ochautismliknande tillstånd. Spetskompetens inomområdet autism är mycket angeläget, framhållermotionärerna. De anser att ett nära samarbete medföräldraorganisationer, habilitering och skola skallingå i utbildningen.Folkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub250yrkande 10 att utbildningen för lärare medinriktning mot förlängs meden termin till 160 poäng med betoning på utbildningi läs- och skrivinlärning.Alla lärarutbildningar skall, enligt motion2002/03:Ub292 (c) yrkande 2, erbjuda braundervisning om dyslexi. Lärare som inte undervisari svenska måste få mer kunskap om hur man hjälperelever med läs- och skrivsvårigheter, påpekarmotionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslåsamtliga här relaterade motionsyrkanden.I utbildningen till den nya lärarexamen skall allalärarkandidater, oavsett vilket stadium eller vilkaämnen de avser att arbeta inom, få viss utbildning ispecialpedagogik inom ramen för det allmännautbildningsområdet. Målet är att alla blivandelärare utifrån kunskaper i specialpedagogik skall hagoda förutsättningar att organisera arbetet medhänsyn till olika barns och elevers behov av tid,stimulans och stöd.