bet · GR01UU4 · 2003-11-25 00:00:00 — Regler som diskuterats ärexempelvis att endast heltidsarbete skall ge rätttill förmåner vilket skall kontrolleras ochatt uppehållstillstånd skall beviljas för endast ettår i taget den i Sverige.Vänsterpartiet avvisar med kraft dessa signalerfrån statsministern och menar att den bild som målasupp av ökat missbruk av trygghetssystem just i ochmed östutvidgningen är allvarligt felaktig. Detfinns ingen anledning att misstänka att medborgarefrån just de nya medlemsstaterna skulle vara merbenägna att missbruka våra system än svenska ellerandra EU-medborgare.De nya förutsättningar som står inför ioch med att ett ökat antal medlemsstater skallåtnjuta rättigheter enligt EU/EES-reglerna och derisker för social dumpning och urholkning avarbetsrätt som den ökade arbetskraftsinvandringenkan innebära ställer än högre krav än tidigare påregeringen att tillsammans med arbetsmarknadensparter noga kontrollera att arbetsmarknadensvillkor, regler och lagar följs och stärks.Eventuella initiativ för att ändra lagstiftningeni detta sammanhang skall syfta till att förbättrareglerna på arbetsmarknaden så att invandradarbetskraft inte kan utnyttjas till lägre löner ochsämre villkor och inte vara utformade somövergångsregler som diskriminerar medborgare från denya medlemsstaterna.Vänsterpartiets uppfattning är att regeringen omdet är aktuellt med några initiativ med anledning avdetta skall återkomma till riksdagen.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2003/04:25 Europeiska unionensutvidgning föreslår regeringen:1. godkänner fördraget den 16 april 2003om Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken , RepublikenSloveniens, Republiken anslutning tillEuropeiska unionen samt slutakten till förslaget.2. antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1500) med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen.Följdmotion2003/04:U13 av m.fl. (fp, m, kd, c,mp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att inte skallinföra några övergångsregler för arbetskraft frånnytillkomna EU-länder.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3Socialförsäkringsutskottets yttrande2003/04:SfU3yEuropeiska unionens utvidgning2004Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berettsocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 2003/04:25 Europeiska unionensutvidgning , i de delar som rör utskottetsberedningsområde samt över motion 2003/04:U13 avCecilia Wigström m.fl. (fp, m, kd, c, mp).I propositionen föreslår regeringen att riksdagengodkänner fördraget om ansökarländernas anslutningtill EU och slutakten till fördraget. Vidareföreslås att antar regeringens förslagtill lag om ändring i lagen med anledning avSveriges anslutning till EU.Frågor inom socialförsäkringsutskottetsberedningsområde återfinns i avsnitten om frirörlighet för arbetstagare, samordning av socialatrygghetssystem samt rättsliga och inrikes frågor.InledningAnslutningsfördraget är ett mellanstatligt avtalmellan de nuvarande medlemsstaterna och de tio nyamedlemsstaterna. Föremålet för förhandlingarna harvarit uppdelat på EU:spolitikområden. De flesta EU-regler gäller i de nyamedlemsstaterna fr.o.m. anslutningsdagen den 1 maj2004. Förhandlingarna har dock resulterat i drygttvåhundra olika övergångsbestämmelser och ett fåtalundantag.Fördraget är i huvudsak uppbyggt på samma sätt somtidigare anslutningsfördrag och består av dels ettkort fördrag, dels en omfattande anslutningsakt.Dessutom finns en kort slutakt och 18 bilagor,innehållande tekniska anpassningar,övergångsbestämmelser och undantag för de nyamedlemsstaternas anslutning.Anslutningsfördraget träder i kraft den 1 maj 2004förutsatt att alla ratifikationsinstrument hardeponerats före . Om ett kandidatlanduteblir ansluts de övriga till unionen på denbestämda dagen. Om detta skulle bli fallet beslutarrådet om nödvändiga justeringar i fördraget.De i propositionen föreslagna ändringarna i lagen(1994:1500) med anledning av anslutningtill Europeiska unionen föreslås träda i kraft den 1maj 2004.Fri rörlighet för arbetstagareGällande ordningDe grundläggande EG-reglerna innebär att enunionsmedborgare skall kunna ta arbete i enmedlemsstat och behandlas på lika villkor sommedlemsstatens egna medborgare (artiklarna 3942 iEG-fördraget). Dessutom finns en rätt för personeratt flytta till en annan medlemsstat för attetablera sig som företagare (artikel 43 i EG-fördraget) eller för att tillhandahålla tjänster(artikel 49 i EG-fördraget). Dessutom finns enomfattande sekundärrättslig reglering, bl.a. rådetsförordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens friarörlighet inom gemenskapen och rådets direktiv68/360/EEG om avskaffande av restriktioner förrörlighet och bosättning inom gemenskapen förmedlemsstaternas arbetstagare och deras familjer.Regelverket på detta område är för närvarandeföremål för en översyn, och ett nytt direktiv om frirörlighet för unionsmedborgare och deras familjerförväntas antas under våren 2004.Reglerna innebär bl.a. att en EU-medborgare harsamma rätt att söka arbete, ta anställning, drivarörelse och göra praktik i en annan medlemsstat somlandets egna medborgare. Rätten till fri rörlighetför arbetstagare m.fl. kompletteras och stöds avregelverket om tillämpningen av systemen för socialtrygghet när anställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom gemenskapen, rådetsförordning (EEG) nr 1408/71.Av 1 kap. 4 § första stycket utlänningslagen(1989:529), UtlL, framgår att en utlänning somvistas i mer än skall hauppehållstillstånd. Detta gäller således även förEU-medborgare (undantag görs för nordiskamedborgare). I 1 kap. 5 § första stycket UtlLåterfinns kravet på arbetstillstånd. Här görsundantag för personer som har uppehållstillståndeller är nordiska medborgare. Av de bådaparagrafernas andra stycken framgår att regeringenfår föreskriva andra undantag från kravet påuppehållstillstånd och arbetstillstånd.I 3 kap. 5 a § andra stycketutlänningsförordningen (1989:547), UtlF, anges atten EU-medborgare som har anställning i skallges uppehållstillstånd . I 4 kap. 1 § UtlFanges att medborgare i EES-land och ärundantagna från kravet på arbetstillstånd.AnslutningsfördragetEnligt anslutningsfördraget kan, i förhållande tillarbetstagare från , , , ,, , och ,avvikelser från EG-rätten accepteras under enövergångsperiod . och omfattassåledes inte av dessa övergångsregler.De två första åren efter anslutningen skall denuvarande medlemsstaternas nationella lagstiftninggälla i stället för om arbetskraftensfria rörlighet. De delar av som integäller är således artiklarna 16 i rådets förordning(EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighetinom gemenskapen och under vissa förutsättningarrådets direktiv /360/EEG om avskaffande avrestriktioner för rörlighet och bosättning inomgemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare ochderas familjer.En medlemsstat skall dock i sin nationellalagstiftning kunna öppna sin arbetsmarknad ienlighet med . Arbetstagare från denya medlemsstaterna får emellertid inte ges sämrevillkor än de som gäller vid tiden föranslutningsfördraget enligt nationella bestämmelsereller bilaterala överenskommelser.Senast den 30 april 2006 skall medlemsstaternaanmäla till kommissionen om de avser att fortsättaatt tillämpa nationella undantagsbestämmelser ellerinte. Anmälan behöver inte motiveras, men om denuteblir skall i fortsättningen gälla.En medlemsstat som tillämpat nationellaundantagsbestämmelser t.o.m. fårfortsätta att göra det t.o.m. omstaten har eller förutser allvarliga störningar påsin arbetsmarknad. Efter får detinte förekomma några nationella bestämmelser sominskränker den fria rörligheten.Under övergångsperioden kommer de medlemsstatersom väljer att tillämpa att kunnaanvända sig av en skyddsklausul. Klausulen fåråberopas om staten har eller förutser störningar pålandets arbetsmarknad som innebär ett allvarligt hotmot levnadsstandarden eller sysselsättningsnivån ien viss region eller visst yrke. Även de nyamedlemsstaterna har rätt att tillämpaskyddsklausulen.PropositionenI propositionen anges att en enskild medlemsstatkommer att under nationell lagstiftning helt kunnaöppna sin arbetsmarknad i enlighet med . Emellertid får arbetstagare från de nyamedlemsstaterna inte ges sämre villkor än de somgäller vid tiden för anslutningen. Det är därmedenligt propositionen i princip inte möjligt attförst öppna sin arbetsmarknad för medborgare frånnya medlemsstater på prov och sedan strama åtvillkoren för dem.Regeringens uppfattning är att den svenskaarbetsmarknaden inte kommer att drabbas av någrastörningar av att fri rörlighet för de nyamedlemsstaternas medborgare genomförs.I propositionen anges vidare att regeringen ännuinte har tagit slutgiltig ställning till de förslagsom lagts fram i SOU 2002:116 om ocharbetskraftens fria rörlighet, som harremissbehandlats under våren 2003.MotionerI motion 2003/04:U13 av m.fl. (fp,m, kd, c, mp) begärs ett tillkännagivande om attSverige inte skall införa några undantagsregler förarbetskraft från nytillkomna EU-länder. Motionärernaanser att den fria rörligheten är en grundbult i deteuropeiska samarbetet och att reglerna härför börtillämpas direkt från anslutningsdagen och på sammavillkor som för nuvarande EU-medborgare.UtskottetÄnda sedan blev medlem i EU har regeringenvarit pådrivande i utvidgningsprocessen.Utvidgningsförhandlingarna hade högsta prioritetunder det svenska ordförandeskapet , dåbl.a. de första uppgörelserna om arbetskraftens friarörlighet kunde träffas.EU:s regler om fri rörlighet för personer innebärbl.a. att en EU-medborgare har samma rätt att sökaarbete, ta anställning, driva rörelse och görapraktik i en annan medlemsstat som landets egnamedborgare. I anslutningsfördraget ges en möjlighetför medlemsstaterna att begränsa tillträdet till sinarbetsmarknad genom att tillämpa nationelllagstiftning och bilaterala avtal i stället för EG-regler om arbetskraftens fria rörlighet.Enligt gällande svenska regler kommer arbetstagarefrån de nya medlemsstaterna efter anslutningen attbehandlas på samma sätt som nuvarande EU-medborgare,som i överensstämmelse med EG-rättsliga bestämmelserär undantagna från kravet på arbetstillstånd och iprincip ges ett femårigt uppehållstillstånd (3 kap.5 a § andra stycket samt 4 kap. 1 § UtlF).Utskottet anser, i likhet med regeringen, attreglerna om fri rörlighet för arbetstagare utgör ettnyckelområde i EU-samarbetet. Utskottet kan ocksåkonstatera att regeringen har drivitfrågan om att även de nya medlemsstaternasmedborgare redan från anslutningstidpunkten fullt utskall omfattas av den fria rörligheten. Regeringenbör dock noga följa och bevaka att den friarörligheten inte riskerar att leda till socialdumpning och urholkning av anställningsvillkor,kollektivavtal eller rättigheter på arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund finner utskottet inte attriksdagen har anledning att göra något uttalande medanledning av motionen.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i berörda delar och avstyrker motion2003/04:U13.Propositionen i övriga delarNär det gäller de sociala trygghetssystemen anges ipropositionen att om samordning avmedlemsstaternas sociala trygghetssystem kommer attgälla i de nya medlemsstaterna frånanslutningsdagen. Stora krav ställs därmed på de nyamedlemsstaterna att stärka de administrativaförutsättningarna för samordning i enlighet medförordning (EEG) nr 1408/71. Förordningen kommerockså enligt propositionen att få stor betydelse förde personer som arbetar i dessa länder och övrigaEU-medlemsstater eftersom deras sociala rättigheterdå kommer att omfattas av samordningsregler.Beträffande rättsliga och inrikes frågor kanutskottet konstatera att förhandlingarna inte harkomplicerats av begärda övergångslösningar ochundantag. Utskottet noterar dock att när det gällerSchengensamarbetet kommer de nya medlemsstaternasinträde i unionen inte att innebära ett omedelbartupphävande av gränskontroller mellan gamla och nyamedlemsstater. Beslut om att häva dessagränskontroller kommer att fattas separat och medenhällighet av ministerrådet. Enligt propositionenkommer detta beslut att föregås av noggrannautvärderingar av de nya medlemsstaternas rättsligaoch praktiska beredskap att tillämpaSchengenreglerna.Utskottet har således inget att invända motpropositionen i dessa delar.Stockholm den 25 november 2003På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (), BoKönberg (fp), (), KalleLarsson (v), (), (),(), (), BirgittaCarlsson (c), (), (), (), () ochLilian Virgin (s).Avvikande meningFri rörlighet för arbetstagareSven (), (), (),(), (), AnnaLilliehöök (m) och () anser:Vi anser att man måste slå vakt om principen om frirörlighet inom EU. Den fria rörligheten är engrundbult i det europeiska samarbetet och syftartill att alla EU-medborgare skall kunna resa, arbetaoch leva på samma villkor inom hela unionen. Atthindra medborgare i de nya medlemsstaterna från attfritt arbeta inom EU efter anslutningstidpunkteninnebär att de förnekas dessa rättigheter som visjälva tar för givet.Vi anser att det är av central betydelse förSveriges medborgare att fri rörlighet förarbetstagare från de nya medlemsstaterna tillämpasdirekt från anslutningsdagen och att arbetstagarefrån dessa länder därmed ges möjlighet att arbeta iSverige på samma villkor som nuvarande EU-medborgare. Vår uppfattning är att börvälkomna och underlätta för medborgare från de nyamedlemsstaterna att söka och utföra arbete i vårtland. Problem som kan uppstå med exempelvis fiktivaanställningar, bidragsfusk eller överutnyttjande avsvenska socialförsäkringar måste mötas med översynav regelsystemen inte med hinder för EU-medborgares fria rörlighet.Det anförda bör med bifall till motion 2003/04:U13ges regeringen till känna.Särskilt yttrandeFri rörlighet för arbetstagareKalle () anser:Vänsterpartiets principiella uppfattning är attarbetskraft från de nya medlemsländerna skall hasamma fria rörlighet som alla EU-medborgare och attalla som lever och arbetar i skall ha sammarättigheter.Regeringen har tillbakavisat tanken påövergångsregler vad gäller arbetskraft från de nyaEU-länderna i , och . Nuhar däremot statsministern aviserat att han ser enrisk för att en våg av social turism skulle drabbaSverige i och med EU-utvidgningen och attdetta skulle medföra ett missbruk av de svenskatrygghetssystemen. Därför överväger nu regeringenatt införa regler avsedda att stoppa sådanteventuellt missbruk. Regler som diskuterats ärexempelvis att endast heltidsarbete skall ge rätttill förmåner vilket skall kontrolleras ochatt uppehållstillstånd skall beviljas för endast ettår i taget den i Sverige.Vänsterpartiet avvisar med kraft dessa signalerfrån statsministern och menar att den bild som målasupp av ökat missbruk av trygghetssystem just i ochmed östutvidgningen är allvarligt felaktig. Detfinns ingen anledning att misstänka att medborgarefrån just de nya medlemsstaterna skulle vara merbenägna att missbruka våra system än svenska ellerandra EU-medborgare.De nya förutsättningar som står inför ioch med att ett ökat antal medlemsstater skallåtnjuta rättigheter enligt EU/EES-reglerna och derisker för social dumpning och urholkning avarbetsrätt som den ökade arbetskraftsinvandringenkan innebära, ställer än högre krav än tidigare påregeringen att tillsammans med arbetsmarknadensparter noga kontrollera att arbetsmarknadensvillkor, regler och lagar följs och stärks.Eventuella initiativ för att ändra lagstiftningeni detta sammanhang skall syfta till att förbättrareglerna på arbetsmarknaden, så att invandradarbetskraft inte kan utnyttjas till lägre löner ochsämre villkor, och inte vara utformade somövergångsregler som diskriminerar medborgare från denya medlemsstaterna.Vänsterpartiets uppfattning är att regeringen, omdet är aktuellt med några initiativ med anledning avdetta, skall återkomma till .