bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Utskottet anseräven att skrivelsen på ett bra sättredovisar hur resultaten svarar motuppställda mål, hur olika åtgärderinom politikområdet samverkar samthur de ingående åtgärdernatillsammans med andra åtgärder kanbidra till att nå en hållbarutveckling på landsbygden.Utskottet anser sammanfattningsvisatt skrivelsen ger ett braunderlag för att bedöma omutnyttjandet av resurserna och deuppnådda resultaten överensstämmermed de för politikområdet utställdamålen.Beskrivning avverksamhetsområden ochutgångspunkter förredovisningenUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran motregeringens beskrivning avverksamhetsområden ochutgångspunkter förredovisningen.SkrivelsenPolitikområdet Landsbygdspolitikomfattar verksamheter för en hållbarutveckling av landsbygden samtförsöks- och utvecklingsverksamhetinom ramen för de nationellahandlingsprogrammen för jordbruketsmiljöpåverkan och ekologiskproduktion. Det övergripande målet ären ekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar utveckling av landsbygden.De anslag som omfattas avpolitikområdet är åtgärder förlandsbygdens miljö och strukturfinansierade från den nationellabudgeten respektive EU-budgeten, stödtill jordbrukets rationalisering ochstöd till innehavare avfjällägenheter med mera. Förutomdessa ingår i politikområdet försöks-och utvecklingsverksamhet, inbegripetmarknadsstödjande åtgärder förekologisk produktion. Vidare omfattarpolitikområdet den nuvarandeåterföringen av skatterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel.Uppföljningar av resultaten förpolitikområdet Landsbygdspolitikredovisas i berördamyndigheters årsredovisningar,särskilt Jordbruksverketsårsredovisning men också ilänsstyrelsernas årsredovisningar.Verket för näringslivsutvecklings() årsredovisning innefattarredovisningar inom politikområdetRegional utvecklingspolitik som ocksåär av betydelse för beskrivningen avuppnådda resultat för politikområdetLandsbygdspolitik.Slutligen anges i regleringsbrevettill myndigheterna ett antalspecificerade uppdrag varav några harbäring på politikområdetLandsbygdspolitik. I detta sammanhangbör förmiljö- och landsbygdsprogrammetuppmärksammas.Jordbruksverket har i samverkan medRiksantikvarieämbetet ochNaturvårdsverket i uppdrag attfortlöpande följa och utvärderamiljöeffekterna av den gemensammajordbrukspolitiken. Resultatet avarbetet rapporteras fortlöpande medJordbruksverket somsamordningsansvarig myndighet.Utskottets ställningstagandeFör att så långt som möjligt ge ensammanhållen redovisning avutgiftsfördelningen för de olikaverksamheter och åtgärder som rymsinom de i politikområdet ingåendeanslagen redovisas i skrivelsen detekonomiska utfallet och uppnåddaresultat i separata avsnitt. Syftethärmed är att åstadkomma en samladbild av det ekonomiska utfallet ochekonomiska frågeställningar för helapolitikområdet. I följande avsnittfinns uppgifter om utfallet inomolika program och åtgärder . Uppgifterna idetta avsnitt baseras helt och hålletpå utbetalda medel inom perioden. två därpå följande avsnitten angeskostnader för de olika åtgärdernakopplade till resultaten.Regeringen anför att utgångspunktenför redovisning av uppnådda resultatär de av fastställda målen.För ekologiskt hållbart jordbruk haren resultatredovisning gentemotrelevanta miljökvalitetsmål ochdelmål valts.Landsbygdspolitiken är utpekad somett av flera politikområden som skallbidra till att nå målen för denregionala utvecklingspolitiken. Målenför den regionalautvecklingspolitiken har dock intemotsvarande konkretisering sommiljökvalitetsmålen. Den valdautgångspunkten för redovisningen medavseende på ekonomiskt och socialthållbar utveckling är därför deövergripande mål som finns för miljö-och landsbygdsprogrammet, mål 1-programmen, Leader+-programmet ochdet nationella stödet till jordbruketi norra har inget att erinra motutgångspunkterna för redovisningen.Utfall och ekonomiskafrågeställningarUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran motregeringens redovisning avutfall och ekonomiskafrågeställningar.SkrivelsenPolitikområdet omfattar verksamhetför en hållbar utveckling avlandsbygden. Åtgärderna är i storutsträckning riktade tilljordbruksföretag men också andraföretag på landsbygden. Avgränsningenföljer i huvudsak rådets förordning(EG) nr 1257/1999 om stöd tillutveckling av landsbygden samtåtgärder som syftar till attunderlätta genomförandet av denna.Politikområdet innehåller ocksåförsöks- och utvecklingsverksamhetinom ramen för de skilda nationellahandlingsprogrammen för jordbruketsmiljöpåverkan. Politikområdetinrymmer verksamhet vidJordbruksverket och länsstyrelserna.Anslag 44:1 omfattar den nationellafinansieringen av åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur medananslag 44:2 omfattar EU-finansieringen av i huvudsak sammaåtgärder.Åtgärderna inom ramen för miljö-och landsbygdsprogrammet är uppdeladepå två insatsområden ochkostnadsramen för programmet är ca 23miljarder kronor för åren 2000-2006.Insatsområde I omfattar åtgärder fören ekologiskt hållbar utveckling pålandsbygden och har en beräknadkostnadsram på knappt 20,2 miljarderkronor för hela programperioden,inklusive kvarvarande utbetalningarfrån förra programperioden. Av dettabelopp omfattar miljöersättningarnaca för helaperioden. Totalt har ca 10 miljarderkronor utbetalats under åren2000-2002 inom insatsområde I, varavca avsermiljöersättningar. Insatsområde IIomfattar åtgärder för en ekonomisktoch socialt hållbar utveckling pålandsbygden och har en kostnadsram påknappt för helaprogramperioden. Inom insatsområde IIhar totalt ca 317 miljoner kronorutbetalats . Ifigur 4.3 visas den procentuellafördelningen av utbetalda medelmellan åtgärder inom miljö- ochlandsbygdsprogrammets insatsområdeII.Utgiftsutvecklingen inompolitikområdet Landsbygdpolitik harunder år 2000-2002 varit4 , 3 713 681 000 krrespektive 4 202 829 000 kr.Utskottets ställningstagandeI skrivelsen anförs attanslagssparandet på anslagen 44:1 och44:2 uppgår till 751 181 000 krrespektive vid ingångenav . harregeringen fattat beslut omindragning av delar avanslagssparandet för anslagen 44:1och 44:2. En stor del av det ingåendeanslagssparandet härstammarfrån programperioden under åren1995-1999. Anslagssparandet har sinbakgrund i att inte fullt utbehövde utnyttja de anvisadeanslagen. För övrigt är storleken påanslagssparandet ett resultat avsvårigheterna att för ett givet årprognostisera utfallet av insatsersom bygger på fleråriga åtaganden.Regeringen anför i skrivelsen atteftersom budgeten för respektiveåtgärd i miljö- ochlandsbygdsprogrammet kan skilja sigåt mellan olika år speglar utfalletåren nödvändigtvis inteförväntat utfall under resten avprogramperioden. Det finns emellertidvissa skillnader mellan utfallet åren2000-2002 och den i programmetursprungligen planerade fördelningenav medel mellan åtgärder under sammaperiod. Detta beror främst på attvissa åtgärder har haft en högreanslutning än förväntat underperioden medan anslutningen tillandra åtgärder varit lägre änförväntat. Utskottet konstaterar attanslutningen till åtgärderna iprogrammet överlag har varit hög.Detta innebär också att de ekonomiskaramarna för programmet förväntasutnyttjas fullt ut.I skrivelsen anförs att Sverigeunder programperioden har tilldelatsca från EU-budgeten till miljö- ochlandsbygdsprogrammet. harhittills haft ett högt utnyttjande avtilldelade EU-medel. Detta harmöjliggjorts framför allt genom enhög anslutning till programmet,tidigareläggningar av utbetalningarsamt att flera andra medlemsländerinte utnyttjat sina kuvert fullt ut.Vissa lantbruksanknutna åtgärderför landsbygdens struktur inom mål 1-programmen, och SödraSkogslänsregionen, finansieras avanslagen 44:1 Åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur och44:2 EG-finansierade åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur. Iskrivelsen redovisas att fram t.o.m.år 2002 har det betalats utmotsvarande avåtgärdernas totala budget underprogramperioden.Inom gemenskapsinitiativet Leader+har fram t.o.m. motsvarandeca av den totala EU-budgeten förprogrammet betalats ut. Utskottetkonstaterar att den låga andelenutbetalda medel framför allt beror påatt programmet beslutades och kom igång senare än ursprungligenplanerat.Anslaget Återföring av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedelm.m., anslag 44:6, används för attåterföra uppburen skatt påbekämpningsmedel och kväve ihandelsgödsel i jordbruket tilljordbruksnäringen. Huvuddelen av denåterförda skatten används tillåtgärder för att minskaväxtnäringsförluster från jordbruketoch minska miljöriskerna inomväxtskyddsområdet. En mindre del avbeloppet återförs kollektivt tilljordbruksnäringen för bl.a.informations-, utbildnings-,rådgivnings- och utvecklingsinsatsermed syfte att främja hållbaraproduktionsmetoder. Skatten påbekämpningsmedel återförs kollektivtför forsknings- ochutvecklingsinsatser med syfte attfrämja en hållbar utveckling inomjordbruket och trädgårdsnäringen.Huvuddelen av det under år 2002utbetalade beloppet, , användestill informations-, utbildnings-,utvecklings- och rådgivningsinsatsersamt till bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar och forsknings- ochutvecklingsverksamhet inomträdgårdsnäringen.Utskottet har inget att erinra motvad regeringen har anfört.Ekologiskt hållbartjordbrukUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran motvad regeringen anfört ochavstyrker motioner om bl.a.öppna landskap (m, c), ängs- ochbetsmarksprogrammen (c), fäbodar(s, kd, c), kallblodig travare(kd), vallstöd (fp, c),fånggrödor (c), miljöåtgärderkring (mp),skyddszoner (mp), våtmarker(mp), användning av natur- ochhandelsgödsel (fp), s.k.Rekostöd (kd), bekämpningsmedel(kd) och ekologisk produktion(kd, v, mp).SkrivelsenEtt rikt odlingslandskapMiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskapinnebär att odlingslandskapets ochjordbruksmarkens värde för biologiskproduktion och livsmedelsproduktionskall skyddas som denbiologiska mångfalden ochkulturmiljövärdena bevaras ochstärks. Sex delmål har angetts förmiljökvalitetsmålet. Av dessa innebärtvå att åtgärds- och bevarandeprogramför hotade arter och lantbruketskulturhistoriskt värdefullaekonomibyggnader skall utvecklas.Övriga delmål är följande: Senast2010 skall samtliga ängs- ochbetesmarker bevaras och skötas på ettsätt som bevarar deras värden.Arealen hävdad ängsmark skall utökasmed och arealenhävdad betesmark av de mest hotadetyperna skall utökas med minst 13 000hektar . Mängdensmåbiotoper i odlingslandskapet skallbevaras i minst dagens omfattning ihela landet. Senast till år 2005skall en strategi finnas för hurmängden småbiotoper i slättbygdenskall kunna ökas. Mängdenkulturbärande landskapselement somvårdas skall ökas med ca70 %. skall detnationella programmet förväxtgenetiska resurser vara utbyggt,och det skall finnas ett tillräckligtantal individer för att långsiktigtsäkerställa bevarandet av inhemskahusdjursraser i Sverige.I augusti 2002 tillsatte regeringenen särskild utredare med uppgift attgenomföra en halvtidsutvärdering avmiljö- och landsbygdsprogrammet förSverige år 2000-2006 i enlighet medvad som föreskrivs av EG. I uppdragetingår också att utvärderamåluppfyllelsen utifrån de iprogrammet angivna målen. Vidareskall det administrativagenomförandet, främst gentemotstödmottagarna, bedömas. Utredarenhar också möjlighet att lämna förslagpå förbättringar av programmet ochdess genomförande inom de beslutadeekonomiska ramarna för programmet.Betänkandet skall lämnas senast den15 november 2003.Ingen övergödningMiljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebäratt halterna av gödande ämnen i markoch vatten inte skall ha någranegativa effekter på människorshälsa, förutsättningar för biologiskmångfald eller möjligheterna tillallsidig användning av mark ochvatten. Fram skall devattenburna utsläppen avfosforföreningar och utsläpp av kvävefrån mänsklig verksamhet ha minskatoch utsläppen av ammoniak i Sverigeskall ha minskat med från1995 års nivå.I miljömålsrådets rapport de Facto2002 anges en positiv riktning förutvecklingen under perioden 1997-2001för miljökvalitetsmålet Ingenövergödning. framhålls attdet kan krävas fler åtgärder för attnå målet. Vid miljömålsrådetsrapportering har dock inte uppnåddaresultat av åtgärderna enligt miljö-och landsbygdsprogrammet varitmöjliga att beakta.Ekologisk produktion m.m.Riksdagen har angett målet för den ekologiskaproduktionen (skr. 1999/2000:14, bet.1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91)så att den ekologiskt odlade arealenbör fördubblas () till år 2005och att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. Avantalet mjölkkor och slaktdjur av nötoch lamm bör finnas 2005. Det framhållsockså att konsumenternas efterfråganpå ekologiska livsmedel är avgörandeför om målen kan nås. Vidare betonasatt den ekologiska produktionen frånsamhällelig utgångspunkt bl.a. är ettmedel i arbetet med att nå vissa avde uppställda miljökvalitetsmålen ochett steg mot en hållbar utveckling avjordbrukssektorn.MotionernaEtt rikt odlingslandskapI motion 2002/03:MJ29 (fp) anförs att iVästra saknar 88 av 315naturreservat skötselplaner. Dettariskerar att undergräva förståelsenoch acceptansen för att inrätta nyanaturreservat. Skötselplaner börinrättas så snart ett naturreservathar bildats (yrkande 6).Enligt motionerna 2002/03:MJ209 (c)yrkandena 1 och 3, 2002/03:MJ301 (kd)och 2002/03:MJ450 (s) erfordrasåtgärder för att bevara och utvecklaett levande fäbodbruk och ensäterkultur i . Fäbodbruken äri dag en liten del av svensktjordbruk. Verksamheten är trots sinrelativt ringa omfattning mycketviktig för bevarandet av denbiologiska mångfalden, värdefullanatur- och kulturmiljövärden samtutrotningshotade husdjursraser. Ennationell handlingsplan för bevarandeav levande sätrar och fäbodar börupprättas . Besöksnäringen ären viktig näringsgren och har storautvecklingsmöjligheter. Fäbodbruketkan bli en del av upplevelseturismen.Ett vidareutvecklat fäbodbruk kanäven vara en del i utvecklingen avdet fjällnära jordbruket. En ökadsatsning på vårdplaner, mark- ochbyggnadsvård på fäbodar samt ettbättre juridiskt skydd erfordras föratt bevara befintliga fäbodmiljöer,som är eller kommer att vara levande.Riksantikvarieämbetet,och Jordbruksverketbör få ett fortsatt gemensamt uppdragtillsammans med näringensrepresentanter och föreningar attföreslå konkreta åtgärder som främjaroch möjliggör ett levande fäbodbruk.Enligt motionerna 2002/03:MJ356 (m)yrkande 3 och 2002/03:T213 (c)yrkande 1 är det viktigt att vivårdar våra bygder och hållerlandskapet öppet. ochbetesmarker håller på att växa igen,antingen för att de lämnas åt sittöde eller för att de planteras medskog. Anledningen är att det lönarsig allt mindre att hålla djur ibetesmarkerna.Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) omarealersättning och miljöstöd tillvallodling bör arealersättning förspannmål minska. På våra bättrejordar i Syd- och , därnäringsläckage till havet kan befarasvara störst, har svagekonomisk konkurrenskraft gentemotspannmål och sockerbetor. Enförnuftig jordbrukspolitik bör minskaarealersättning mot ett miljöstöd förvallodling, fånggrödor och kantzonerför att minimera kväveläckaget(yrkande 9 delvis).Vallstödet bör enligt motion2002/03:MJ428 (c) vara tillgängligt ihela landet. Vallstödet är ettviktigt styrmedel för ett rikt ochöppet odlingslandskap och möjliggörför producenter att fortsätta meddjurhållning och nyttjande avnaturbetesmarkerna (yrkande 14).Vidare bör ersättningsnivåerna förängs- och betesmarksprogrammen utökasoch utformas så att de lättare kananpassas till lokala förhållanden.Markägare bör också fortsättningsvisfå ersättning för att vårda det öppnalandskapet (yrkande 15).Den kallblodiga travaren bör enligtmotion 2002/03:MJ430 (kd) yrkande 3omfattas av bevarandeinsatserna.Särskilda medel inommiljöersättningsprogrammetsdelprogram för utbildning,information och demonstrationsobjektavsätts för bevarande av deutrotningshotade rasernagotlandsruss, ardenner och nordsvenskbrukshäst. Populationen och antalbetäckta ston i stort sett ärdetsamma för den kallblodiga travarensom för andra hotade raser.I motion 2002/03:MJ487 (c) anförsatt beteskraven bör utformas utifrånlokala förhållanden. Beteskraven fördjur i mjölkproduktion är en viktigkvalitetsaspekt. De lantbrukare sombor så att beteskraven kan vara svåraatt följa, exempelvis genom attreglerna kan utformas efter deförutsättningar som råder i olikadelar av landet. Detta bör kunna skeinom ramen för kraven om betesdrift(yrkande 4).Ingen övergödningEnligt motion 2002/03:MJ28 (kd) bör skattenpå bekämpningsmedel och handelsgödselåterföras till jordbruksnäringen.Regeringen har frångåttöverenskommelsen med näringenangående återföringen avbekämpningsmedels- ochhandelsgödselskatter (yrkande 3).I motion 2002/03:MJ29 (fp)framhålles att en störrekompetensutveckling bör ske inomskogssektorn (yrkande 4). Vidareanförs att man bör införa en ny metodför avgifter på kväve frånjordbruket, nämligen att beskattaläckaget från åkrarna och intekvävepåförseln. Motionärerna delarinte regeringens uppfattning att manbör koppla miljöskatter, t.ex. skattpå kvävegödning, till direktaåterföringar av pengarna tillnäringen. I stället bör enutsläppsavgift införas, enligt denmodell som utformats i bl.a. Danmarkoch (yrkande 5).Ett sätt att få ned jordbruketsmiljöbelastning är enligt motion2002/03:MJ245 (kd) att ställagenerella krav på att lämna enodlingsfri zon på 5-10 m längs allavattendrag. Enligt tillgängligsakkunskap skulle sådana gröna zonerverksamt bidra till att ta upp kväveoch fosfor så att åarna inte blirövergödda (yrkande 4).I motion 2002/03:MJ315 (fp) anförsatt för att få bukt med övergödningenbör åtgärder sättas in ivattenavrinningsområden. Jordbruketmåste minimera sitt kväveläckage,vilket kan ske genom exempelvisvallodling, fånggrödor, kantzonereller genom växnäringsbalans. Det ärockså nödvändigt med högamiljöavgifter för kadmium i hela EU-området och skärpt tillsyn avenskilda avlopp m.m. (yrkande 10).Enligt motion 2002/03:MJ487 (c)yrkande 29 har den svenska regeringenbegränsat möjligheten att fåersättning för odling av fånggrödortill , , ,, och . Som ett led i att skalluppfylla EU:s nitratdirektiv börstödet för odling av fånggrödorutvidgas så att jordbruksområdenarunt , , ochMälaren omfattas helt och hållet.Delar av EU:s jordbruksstöd börenligt motion 2002/03:MJ489 (mp)användas till miljöåtgärder iländerna kring , där det görmest långsiktig miljönytta.Satsningar på utbyggnad av effektivareningsverk och anläggning avvåtmarker bör vidtas där den bästalångsiktiga nyttan kan uppnås avsatsade medel oavsett vilket land dethandlar om (yrkande 4). Vidare börfler våtmarker anläggas iodlingslandskapet. Satsning påanläggning av våtmarker är en åtgärdsom kan ha positiv påverkan på miljöni (yrkande 7).Ekologisk produktionI motion 2002/03:MJ28 (kd) anförs att stödtill resurshushållande konventionelltjordbruk samt möjligheten att ställaom delar av ett jordbruk tillekologisk produktion bör återinföras.84 % av brukade jord utgörsav konventionellt (icke-ekologiskt)jordbruk. För att skapa positivamiljöeffekter är det därför avstörsta vikt att även detkonventionella jordbruket ärmiljöanpassat i möjligaste mån(yrkande 4).Vidare finns behov avstöd till ekologisk odling i växthus(yrkande 5). Enligt motionärernasuppfattning krävs också ytterligareforskning, utveckling, utbildning,information och andra insatser föratt ytterligare minska användningenav kemiska bekämpningsmedel. Iskrivelsen konstateras nämligen attanvändningen av kemiskabekämpningsmedel inom jordbruket ochträdgårdsnäringen ökat något sedan1995 (yrkande 7).I motion 2002/03:MJ352 (m) omlivsmedelsindustrins och jordbruketskonkurrenskraft på anförs attstöd för resurshushållandekonventionellt jordbruk, Rekostöd,och vallodlingsstöd inte längrefinns. Det gotländska jordbruket är ihuvudsak inriktat på en omfattandeanimalieproduktion, och avden odlade arealen på ärvall. Vallodling och Rekostödetbedöms ge goda miljöeffekter påGotland och andra områden medlikartade förhållanden när det gällerbibehållande av öppna landskap samtkvalitetsprofilen i modern jordbruks-produktion.Enligt motion 2002/03:MJ419 (v) börmålet för arealen ekologiskt odladmark ökas till att uppgåtill . För att ytterligarestimulera produktionen av ekologiskalivsmedel krävs ett höjt politisktmål för den areal som skall ställasom till ekologisk produktion (yrkande9).Det krävs enligt motion2002/03:MJ424 (kd) yrkande 14 ettförenklat regelsystem och en ökadsatsning på forskning och utvecklingsom skapar goda förutsättningar fören ökad produktion av ekologiskagrödor.Enligt motion 2002/03:MJ489 (mp)bör ekologiskt lantbruk gynnas. Enlångtgående förändring avjordbruksstöden krävs (yrkande 6).I motion 2002/03:N302 (mp) börbehovet av statliga stimulanser föratt öka produktionen av eko-produkterövervägas. Att ställa om tillekologisk produktion är en del istärkandet även av vårtexportjordbruks konkurrenskraft, vidsidan om stärkandet av de lokalamarknaderna (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeEtt rikt odlingslandskapMiljömålsrådet har i sin rapport de Facto2002 för miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap gjort bedömningen attutvecklingen mellan åren 1997 och2001 går i en positiv riktning. Rådetbedömer därför att förutsättningarnaför att nå miljökvalitetsmålet inomen generation är goda. Som redovisasi skrivelsen bör den positivautvecklingen ha förstärktsytterligare då uppfyllelsen av deoperativa målen för åtgärderna inommiljö- och landsbygdsprogrammet harförbättrats . Detta haruppnåtts bl.a. genom åtgärder somskapar ekonomiska förutsättningar föratt bevara värdefulla marker,landskapselement och småbiotoper.Frågan om utformningen av åtgärderinom miljö- och landsbygdsprogrammetbehöver ändras för att ytterligareförstärka den positiva utvecklingenbör bedömas utifrån denhalvtidsöversyn av programmet som nupågår. För att målet skall kunna nåskrävs en kontinuerlig skötsel avmarkerna. Medan slåtterängar kanskötas utan någon direkt kopplingtill djurbesättningar kräver skötselnav betesmarker att det finnsbesättningar med betande djur i alladelar av landet där betesmarkernaåterfinns.I rapport de Facto 2003 anförMiljömålsrådet att för den biologiskamångfalden och kultur- ochmiljövärdena i odlingslandskapetfinns åtgärder och styrmedel främstinom miljö- och landsbygdsprogrammet.Denna del av målet har godaförutsättningar att nås. När detgäller det långsiktiga bevarandet avvärdena och bevarandet av ängs- ochbetesmarkerna liksom av byggnader ochbebyggelsemiljöer regionalt är detmer osäkert om målet kan nås;måluppfyllelsen är beroende av vadsom sker inom andra politikområden.Främst är det problematiken mednedlagda jordbruk i glesbygden sominverkar. Åtgärder utanförjordbrukspolitiken kan blinödvändiga, framför allt inomregionalpolitiken.Miljökvalitetsmålet är enligtrapporten beroende av vad som skerinom EU:s gemensammajordbrukspolitik. Framtidaförändringar inom denna kan därförpåverka möjligheterna att nå målet.Utskottet föreslår med det anfördaatt motionerna 2002/03:MJ356 (m)yrkande 3 och 2002/03:T213 (c)yrkande 1 om öppna landskap lämnasutan vidare åtgärd.I samband med övergången frånmiljöprogrammet för perioden1995-1999 till miljö- ochlandsbygdsprogrammet 2000-2006genomfördes flera förändringar avbl.a. En sådanförändring var införandet av grund-och tilläggsersättning för skötsel avbetesmarker och slåtterängar. Denåtgärdsplan som kopplas tilltilläggsersättningen ger bättremöjlighet än tidigare att anpassaskötselvillkoren till lokalaförhållanden. Som regeringenkonstaterar i skrivelsen haranslutningen till åtgärderna i miljö-och landsbygdsprogrammet varit hög.Detta innebär också att de ekonomiskaramarna för programmet förväntas bliutnyttjade fullt ut. Vidare pågår enutvärdering av miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Med det anfördaavstyrks motionerna 2002/03:MJ428 (c)yrkande 15 och 2002/03:MJ487 (c)yrkande 4.Som anförs i skrivelsen är deviktigaste styrmedlen för att uppnåflera av de fastställda delmålen förmiljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap bestämmelserna imiljöbalken om biotopskydd ochinrättandet av natur- ochkulturreservat samt miljö- ochlandsbygdsprogrammet för åren2000-2006.