bet · GQ01AU3 · 2003-02-06 00:00:00 — Den nuvarande siffran31 % kan jämföras med förhållandena , då endast3 % av dem var kvinnor.När det särskilt gäller utrikesförvaltningen kanutskottet, med anledning av vad som framförs i enmotion, konstatera att andelen kvinnliga chefer ökarsuccessivt; är av chefernaför utlandsmyndigheterna kvinnor. Vägen till enytterligare ökad andel kvinnliga chefer går bl.a.via en jämställd basrekrytering och ett aktivtbefordringsarbete.Utskottet kan tillägga att det naturligtvis hadevarit önskvärt om fler politikområden kunde visa uppen jämn könsfördelning i myndighetsstyrelserna. Omansträngningarna fortsätts inom alla departement attåstadkomma jämställda styrelser bör även detta varamöjligt att nå.Utskottet kan här också nämna att Riksdagensrevisorer, på förslag av utskottet, för närvarandegranskar jämställdhetsarbetet i riksdagförvaltningenoch i . Detta är en illustration avvilken vikt utskottet tillmäter att de offentligaarbetsgivarna, och allra helst dessa två, verkligenlever upp till de krav som ställs på aktivtjämställdhetsarbete.De siffror som redovisas ovan under Vissabakgrundsuppgifter visar att det är en lång väg kvartill det verkligt jämställda samhället. Särskilt närdet gäller att få en mer balanserad könsfördelningpå de ledande posterna i näringslivet återstårmycket att göra. Enligt tillgänglig statistik hamnarSverige i EU:s bottenskikt i detta avseende. Fråganuppmärksammas på flera fronter och på flera olikasätt. Utskottet kan hänvisa till den utredning,Kvinnor på ledande poster i näringslivet, som nämnsi det inledande avsnittet som skall redovisa sittuppdrag . I utredningsuppdraget ingårbl.a. att belysa den allmänna situationen ocharbetsförhållandena för kvinnliga chefer motbakgrund av den tillgängliga forskningen och attgenom intervjuer undersöka förändringsmönster ochförändringsvilja i detta avseende. Utredaren skallgöra en samlad analys av de hinder och strukturersom styr utvecklingen och föreslå åtgärder för attöka representationen.Här skall också nämnas att regeringen för ett årsedan avsatte resurser för ett projekt, Jämnt påtoppen, för att påskynda processen mot ett merjämställt näringsliv. Medlen, ,skall kunna användas för att anordna seminarier påtemat Kvinnor och män, makt och ledarskap.Utskottet kan också nämna att regeringen i dagarnaaviserat en proposition, Redovisning avkönsfördelningen i företagsledningar, som skallavlämnas . En bakgrund är den ovannämndapromemorian (Ju2002/4635/L1) frånJustitiedepartementet. Tanken är att ettsynliggörande av förhållandena fyller en viktigfunktion i jämställdhetsarbetet och att ett sätt attåstadkomma detta är att i årsredovisningen kräva enuppgift om könsfördelningen i företagsledningen.Motsvarande gäller i fråga omkönsfördelningen bland de anställda.Minst lika viktigt för att åstadkomma förbättringär att dessa frågor diskuteras inom näringslivet ochatt man där söker metoder för att uppnå en jämnarekönsfördelning. Utskottet ser med glädje på vissainitiativ i den vägen. Det kan handla omnomineringsförfaranden, investeringskriterier m.m. Isammanhanget kan också metoden medjämställdhetsmärkning ha betydelse. Utskottetåterkommer till denna fråga nedan.Sammanfattningsvis kan utskottet i delar anslutasig till den problembeskrivning som finns imotionerna A315, A241 och A242. Mycket återstår attgöra på många områden. De brister som finns visar pånödvändigheten av att integrera ettjämställdhetsperspektiv i alla politikområden. Somframgått ovan, och som kommer att framgå av denfortsatta framställningen, pågår arbete på bredfront, och olika förslag är att vänta. Utskottet seringet skäl att föreslå något tillkännagivande medanledning av de nu behandlade motionerna. MotionernaA215 yrkandena 1 och 2 (s), A241 yrkande 11 (fp),A242 yrkande 2 (kd) och A315 yrkande 13 (m) avstyrksdärmed.När det sedan gäller frågan hur forskningen påjämställdhetsområdet skall kunna tas till vara villutskottet framföra följande. Utskottet har här ingenannan uppfattning än (slutbetänkande SOU 1998:6,därutöver 13 volymer forskningsrapporter sompublicerats i ) är en mycket viktigkunskapskälla. Utredningen var framför allt enforskningsutredning med uppdraget att ge en samladbild av fördelningen av ekonomisk makt ochekonomiska resurser mellan kvinnor och män.Utredningen lämnade ett förslag liknande det somfinns i motion om enkommunikationsplan för spridning av forskningen frånutredningen och en aktiv spridning av kunskaper omkvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt ochekonomiska resurser. Där återfinns ävenmotionsförslaget att regeringen skall ta initiativtill ett partsgemensamt organ som skall verka för engenomtänkt, könsneutral lokal lönesättning, somutskottet återkommer till senare i framställningen.Med anledning av förslaget om en kommunikationsplankan utskottet konstatera att regeringen i näraanslutning till att utredningen avslutades tog framen sammanfattande broschyr på svenska och engelska.Landshövdingarna fick dessutom medel för att anordnakonferenser runt om i landet på temat makt, ekonomioch kön. Det anordnades också särskildaforskarkonferenser. Med anledning av förslaget omspridning av kunskaperna från Kvinnomaktutredningenvill utskottet framhålla attslutbetänkandet Ty makten är din... Myten om detrationella arbetslivet och det jämställda (SOU 1998:6) i sig är väl ämnat för spridning. Detinnehåller en relativt lättillgänglig sammanfattningav utredningens olika delar och förslag.Med det anförda avstyrks motion A365 yrkande 1 idenna del (v).Jämställdhetsaspekter vid offentligtutredningsarbete m.m.Utskottets förslag i korthetMed anledning av en motion uttalar utskottetatt det är viktigt med ordentligakonsekvensbeskrivningar vad avserjämställdheten i det offentligautredningsarbetet. Utskottet konstaterar attStatsrådsberedningen har gett ut nyaanvisningar för att säkerställa detta.Motionen avstyrks.Vissa bakgrundsuppgifterTidigare gällde det s.k. generellajämställdhetsdirektivet (dir. 1994:124). Detföreskrev att alla förslag som lades fram avkommittéer och särskilda utredare skulle föregås aven analys och innehålla en redovisning av dejämställdhetspolitiska effekterna. Om kommitténeller utredaren bedömde att en sådan analys ochredovisning inte skulle kunna göras på ettmeningsfullt sätt till följd av utredningsuppdragetseller ämnets karaktär skulle detta anges ochsärskilt motiveras.Direktivet upphävdes från . Istället infördes regler i en ny kommittéförordning(SFS 1998:1474) som innebär att om förslagen i ettbetänkande har betydelse för bl.a. jämställdhetenmellan kvinnor och män skall konsekvenserna i detavseendet anges i betänkandet (15 §). Ikommittéförordningen anges också (16 §) attregeringen i utredningsuppdraget närmare skall angevilka konsekvensbeskrivningar som skall finnas i ettbetänkande.I den s.k. kommittéhandboken (Ds 2000:1), somriktar sig till kommittéordförande, särskildautredare, kommittésekreterare m.fl., finns envägledning och en checklista för hur kommittéernaskall kunna beakta konsekvenserna för jämställdhetenav sina förslag.På regeringens uppdrag verkade en arbetsgrupp förmetodutveckling i jämställdhetsarbete mellan åren1997 och 2001. Arbetsgruppen lämnade en slutrapport(Ds 2001:64) . I rapportenberörs kommittéförordningen och en jämförelse görsmed det tidigare generella jämställdhetsdirektivet.Arbetsgruppen gör bedömningen att det mest effektivaär att förordningen kombineras med en specifikproblematisering av jämställdhetsfrågorna i varjekommittédirektiv. I rapporten diskuteras ocksåfrågan om en förstärkt institutionalisering påjämställdhetsområdet.På integrationsområdet finns en förordning (SFS1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar förgenomförandet av integrationspolitiken. Sedan 1999föreskriver förordningen att myndigheternafortlöpande skall beakta samhällets etniska ochkulturella mångfald både när de utformar sinverksamhet och när de bedriver den. Myndigheternaskall verka för lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. I sinverksamhet skall de särskilt motverka alla former avetnisk diskriminering. Förordningen innehåller ocksåregler om samråd med i vissasammanhang.MotionI kommittémotionen A319 efterlyser enstödfunktion för jämställdhetsarbetet och en nyjämställdhetsförordning. Motionen hänvisar till denordning som gällde . krävdesav samtliga utredningar att de skulle analyserasåväl det rådande läget när det gälldejämställdheten inom det egna området somjämställdhetskonsekvenserna av de egna förslagen.För att kunna frångå detta måste utredaren särskiltange och motivera skälen till att riktlinjerna intekunde uppfyllas. Jämställdhetsdirektivet utgickenligt motionen från ett könsperspektiv och tog ävenupp det faktum att informella strukturer kan bidratill att förstärka en ojämn maktfördelning ochsegregering mellan könen. Kommittéförordningendäremot låter den enskilda kommittén eller utredarenavgöra om förslagen kommer att påverkajämställdheten eller inte. Med feministiskautgångspunkter är den fråga som skall ställas inteom utan hur kvinnor och män påverkas. Den nuvarandekommittéförordningen innebär dessutom en risk föratt jämställdhetsperspektivet försvinner i mängdenav hänsynstaganden. Institutionaliseringen påjämställdhetsområdet bör stärkas med en ny myndigheti enlighet med det förslag som framförts av denovannämnda arbetsgruppen (yrk. I anslutning tilldetta bör även en ny jämställdhetsförordningbeslutas liknande den som finns påintegrationsområdet (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan helt hålla med ombetydelsen av att kommittéernas betänkandeninnehåller ordentliga konsekvensbeskrivningar. Dettaär nödvändigt för att underlaget för olika reformerskall blir fullödigt. hartidigare i olika sammanhang berört frågan ochuttalat att ambitionen självfallet skall vara attjämställdhetsaspekterna får större genomslag med denya vägar som prövas (bet. 1998/99:KU26).Konstitutionsutskottet har då bl.a. syftat på dennya upplagan av (Ds 2000:1). Detavsnitt i handboken som avser konsekvensanalysernaför jämställdheten är relativt utförligt. Deninnehåller som nämnts ovan en checklista och ettantal kontrollfrågor men också belysande exempel påhur de frågor som en kommitté skall ta ställningtill kan behöva varieras och preciseras med hänsyntill vad utredningsuppdraget gäller. I en revideradversion () av en PM frånStatsrådsberedningen, Hur kommittédirektiv utformas,finns ett inledande avsnitt om grundläggandekvalitetskrav som anger att direktiven skall peka påbehovet av konsekvensbeskrivningar när det inte stårklart ändå. I promemorian sägs också atterfarenheterna av de tidigare s.k. generellakommittédirektiven talar för att man bör varaförsiktig med att använda standardfraser. Strävanbör i stället vara att förmedla en mer precis ochsituationsanpassad vägledning. Ett sätt attsäkerställa behovet av konsekvensbeskrivningar sompromemorian pekar på är att skriva in en skyldighetför kommittén att samråda med t.ex. en annanmyndighet eller en intresseorganisation.Mot bakgrund av det som här redovisats harutskottet något svårt att ansluta sig tillVänsterpartiets kritik mot att det inte finns enabsolut skyldighet att göra en konsekvensanalys ochtill farhågorna att jämställdhetsaspekterna skallförsvinna i en lång rad av olika hänsynstaganden.Metoden att ge en mer preciserad vägledning för vadsom förväntas av kommittén bör vara ett likaeffektivt sätt att säkerställa attjämställdhetsperspektivet beaktas. En sådan metodligger också i linje med vad den ovannämndaarbetsgruppen för metodutveckling ijämställdhetsarbetet förordade. Utskottet noterarslutligen att i flerasammanhang utgått från att regeringen så långt sommöjligt kommer att redovisa vilka resultat arbetetmed jämställdhetskonsekvenserna har givit.Frågan om förstärkt institutionalisering påjämställdhetsområdet har som nämnts diskuterats iarbetsgruppen för metodutveckling ijämställdhetsarbetet. Gruppen konstaterade att deresurser som finns för t.ex. kontinuerligmetodutveckling och för insamling och överföring averfarenheter är tämligen begränsade, kanske t.o.m.minskande. Gruppen ansåg inte att det i dagslägetfanns underlag för att fatta något beslut om en nymyndighet, men såg tillräckliga skäl för att utredafrågan. Av budgetpropositionen framgår att ettprojekt sattes i gång inom förravåren som syftar till att stärka förutsättningarnaför jämställdhetsintegrering. Målet är att ta framen strategi med förslag till förbättringar avstyrningen, utbildningsinsatser, metoder ochstödfunktioner. Det övervägs också hur ett köns- ochjämställdhetsperspektiv mera strukturerat skallintegreras i den samlade politiken och hur den börredovisas inom ramen för budgetprocessen. Regeringenavser att återkomma till i slutet av majmed en skrivelse om jämställdhetspolitiken. Därskall en redovisning lämnas för vad som gjorts förökad jämställdhet men skrivelsen skall ocksåinnehålla en handlingsplan för regeringens fortsattaarbete med jämställdhetspolitiken. Utskottet harunder hand erfarit att det finns planer på att iskrivelsen ta upp frågan om en förstärktinstitutionalisering.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionA319 yrkandena 1 och 2 (v).Jämställdheten, mansrollen ochfamiljenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner som gällerarbetsliv, män och föräldraskap,föräldraförsäkringen, mansrollen ochjämställdheten och frågor om mäns våld.Utskottet redovisar vissa uppgifter om uttagav föräldrapenning. Utskottet konstaterar attfrågan om männens roll i jämställdhetsarbetetär prioriterad i politiken. Motionernaavstyrks bl.a. med hänvisning till pågåendeprojekt. Jämför reservation 4 (kd).Vissa bakgrundsuppgifterI syfte att förbättra föräldrars möjligheter attkombinera familj och arbete infördes en ytterligarepappa/mammamånad från . Det skeddegenom att föräldrapenningen förlängdes med 30 dagarsamtidigt som sammanlagt medföräldrapenning reserverades för vardera föräldern.Det genomfördes också ändringar iföräldraledighetslagen. Vid förkortning avarbetstiden får ledigheten även förläggas till eneller vissa av veckans dagar. Dessutom vidgadesmöjligheterna för arbetstagaren att få sina önskemålom förläggningen tillgodosedda.I förra årets betänkande Jämställdhet m.m.(2001/02:AU3) finns en redovisning över utredningarm.m. som rör barnafödande, föräldraledighetsuttagm.m.Ur redovisningen kan nämnas rapportenBarnafödandet i fokus - Från befolkningspolitik tillett barnvänligt samhälle (Ds 2001:57) som innehålleren sammanfattning av faktorer som enligt svensk ochutländsk forskning påverkar barnafödandet, t.ex.· att fruktsamheten är högre i länder därbarnafödande och förvärvsarbete kan kombineras,·· att jämställdheten är viktig för barnafödandetoch att barnafödande har en påtagligt negativinverkan på hur kvinnors inkomster utvecklas,·· att tecken finns på att toleransen motbarnafödande och mot barn har minskat på densvenska arbetsmarknaden och att intoleransen iförsta hand drabbar kvinnor,·· och att den kraftiga ökningen av tillfälligaarbeten har medfört negativa effekter påbarnafödandet.·I förra årets betänkande redovisades också ettsärskilt projekt i försäkringskassorna i tre län därman studerat vilka faktorer som påverkar mäns uttagav föräldrapenning. Resultaten visade att det ärfler faktorer än ekonomin som styr hur föräldrarnadelar på ledigheten.Här kan också nämnas projektet ochjämställdhet som bedrivits påjämställdhetsministerns uppdrag . Syftethar varit att öka kunskaperna om vilka hinder somfinns och vilka ytterligare insatser som behövs föratt öka mäns deltagande i jämställdhetsarbetet. Enreferensgrupp med representanter för bl.a. politiskapartier, arbetsmarknadens parter och forskarvärldenhar varit knuten till projektet. En slutrapport avTomas , Vill man ha jämställdhet?,lämnades . I projektet har manförsökt finna svaren på varför så få män deltar ijämställdhetsarbetet, varför så få män söker sigtill yrken som är kvinnodominerade och varförmän tar ut så lite föräldraledighet. I rapportensöker man också svaren på varför det forfarande ärmånga män som misshandlar den kvinna de lever med.Den innehåller en rad förslag till åtgärder på enmängd områden, bl.a. utvidgad föräldrautbildning påmödravårdscentraler/familjecentraler, utvidgat antalpappadagar, förlängd föräldrapenning och insatserriktade mot män som misshandlar kvinnor.Slutligen kan här nämnas att ijuni 2001 fick i uppdrag av regeringen att samla in,analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd avolika slag kan utformas för att göra verklig nytta.Projektet skall pågå t.o.m. juni 2004.MotionerEnligt i motion A242 måstepolitiker, arbetsgivare och fackföreningartillsammans finna former för ett mer barnvänligtarbetsliv mot bakgrund av att det föds allt färrebarn i . Arbetslivet skall också göra ettaktivt föräldraskap möjligt. Föräldraskapet skallbetraktas som kompetenshöjande och som en viktigsamhällsuppgift. Det gäller att förbättrasituationen för barnen och minska stressen förföräldrarna. Ett viktigt inslag är en generösföräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledigheti med barnomsorgskonto och tillgångtill god barnomsorg av olika slag. Regeringen bör tainitiativ till en kampanj tillsammans medarbetsmarknadsparterna på detta område som inledningtill ett mer långsiktigt arbete (yrk. 14).I samma motion, A242, konstaterarKristdemokraterna att få pappor är hemma längre tidmed sina barn än den lagstadgade pappamånaden. Enjämnare fördelning skulle ge många positiva effekterför familjestabiliteten och jämställdheten och ledatill en förbättrad kontakt mellan papporna och derasbarn. Det bör dock inte ske genom att lagstifta omytterligare pappamånader, eftersom målet skall varaatt pappor väljer att vara hemma med sina barn, intetvingas till det. Statistiken visar att uttaget avpappaledighet varierar över landet. Därför börstudier göras av det varierande uttaget för attidentifiera vilka faktorer som stimulerar ett ökatuttag (yrk. 26).I en enskild motion, A322 av m.fl.(mp), betonas att jämställdhetsarbetet även måstebedrivas av män. Mansrollen måste undersökas,analyseras och förändras. Våldtäkt, misshandel avkvinnor, våldspornografi, sexhandel m.m. är intebara en kvinnofråga utan även en mansfråga och ensamhällsfråga. Jämställdhet är alltså en mansfråga(yrk. Mäns våld får inte mötas med tystnad frånandra män så att det till slut blir ett tystmedgivande. Det är viktigt att fler män tar avståndfrån de våldsamma männens beteende (yrk. 3).Motionärerna tar också upp frågan om hur mänpåverkas av skilsmässor. Att de drabbashårdare beror på att de har ett sämre socialtnätverk och sämre kontakt med barnen. Alltflerhamnar också i ekonomiska svårigheter på grund avunderhållsskyldigheten. Detta gör att många män somvill vara bra pappor ändå hamnar i en omöjligsituation (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeDen svenska jämställdhetspolitiken utgår från attkvinnor och män skall ha samma möjligheter,rättigheter och skyldigheter inom livets allaområden. Det innebär ett delat ansvar för hem ochbarn. Det innebär också frihet från könsrelateratvåld. Arbetsmarknaden och arbetslivet är centralaområden för jämställdhetspolitiken. Möjligheten attkombinera arbete och familjeliv är en förutsättningför verklig jämställdhet.Traditionellt har jämställdhetsfrågorna engageratkvinnor, medan männen har saknats. För attjämställdhetsmålen skall kunna nås krävs en viljatill förändring och en aktiv medverkan från bådekvinnor och män. Av detta skäl är männens roll ijämställdhetsarbetet en prioriterad fråga i svenskjämställdhetspolitik. Medel har beviljats för attöka pappornas uttag av föräldraledighet, för att ökaandelen män inom skola och barnomsorg och för attstödja män som arbetar mot våld.Regeringen har låtit göra analyser av människorsvardagsliv . Någraslutsatser som kan dras är att kvinnor och män harblivit mer lika i sin tidsanvändning men att kvinnor fortfarande utför den störstadelen av det obetalda hemarbetet medan männen utförden största delen av det betalda marknadsarbetet,att tiden till produktiva verksamheter (summan avbetalt och obetalt arbete) minskar, att männen settöver veckans samtliga dagar minskat sin tid medförvärvsarbete med per dag, attsmåbarnspapporna arbetar mindre än för tio årsedan, att kvinnor och män fortfarande utför likamycket arbete totalt sett och att både män ochkvinnor har fått ökad fri tid.Föräldraförsäkringen är ett betydelsefullt medelför att göra det möjligt för föräldrar att kombineraförvärvsarbete och föräldraskap. Att öka männensuttag av föräldrapenningen är ett uttalat mål förpolitiken.Riksförsäkringsverket () gör regelbundetmätningar av hur föräldrar fördelar uttaget avföräldrapenning och tillfällig föräldrapenning.Statistiken ger t.ex. svar på hur stor andel män somtar ut föräldrapenning, hur uttaget avföräldrapenning fördelar sig och vem avföräldrarna som är hemma när barnet är sjukt.Genomgående är att kvinnorna i större utsträckningän männen är hemma med barnen.År 2002 var männens andel av uttagnaföräldrapenningdagar . Motsvarande siffra för2001 var . Går man kan manse att andelen män som tog ut föräldrapenningdagardå var 8,6 %.År 2002 var männens andel av personer som tog utföräldrapenningdagar . Motsvarande siffror för2001 och 1992 var respektive 26,9 %.Det finns också tydliga säsongsvariationer. Bådekvinnor och män tar ut mer föräldrapenning undersommarmånaderna och under december månad.Statistiken visar också att den tillfälligaföräldrapenningen (pappadagar, vård av barn, LSS-kontaktdagar och kontaktdagar för 6-11-åringar) ihögre grad utnyttjas av kvinnor. Männens andel 2002av uttagna dagar var att jämföra med åretdessförinnan då andelen var . Största delen avdagarna med tillfällig föräldrapenning används förvård av barn och merparten av tas ut avkvinnor.Andelen män som utnyttjat möjligheten att ta utledighet i samband med barns födelse eller adoptionminskade men har desenaste åren ökat. En faktor som påverkar uttaget avfaderns särskilda dagar är antalet födda barn.I tabellen nedan redovisas länsvis fördeladeuppgifter om männens andel av föräldrapenningdagar.---------------------------------------Männens andel av uttagnaföräldrapenningdagar--------------------------------------2002 2001--------------------------------------Samtliga län 15,5 13,8--------------------------------------16 14,1--------------------------------------län 17,5 15,4--------------------------------------15,6 14,3--------------------------------------15,9 14--------------------------------------13,9 12,4--------------------------------------14,4 13,1--------------------------------------län 14,6 12,9--------------------------------------16,4 15,4--------------------------------------14,5 13,6--------------------------------------län 14,1 12,5--------------------------------------14 13--------------------------------------15,3 13,5--------------------------------------15,2 13,4--------------------------------------län 16,4 15,1--------------------------------------15,2 14,2--------------------------------------15,9 14,8--------------------------------------15,4 14,1--------------------------------------15,8 13,5--------------------------------------17,3 15,7--------------------------------------19,2 17,4--------------------------------------16,5 14,3--------------------------------------Källa: RFVSom framgår skiljer det mer än 5procentenheter mellan länet med det högsta uttaget,, och länet med det lägsta uttaget,. Skillnaderna har ökat frånföregående år.Vilka faktorer som påverkar männens uttag avföräldrapenning har analyserats i studien någon roll? - pappornas uttag avföräldrapenning (RFV analyserar, 2002:14). Man harföljt familjer med barn födda och 1996 under enperiod av och bl.a. undersökt hur pappornasuttag av föräldrapenning förändrades underperioderna. Man har också undersökt vilka pappor sominte tog ut någon föräldrapenning alls och vilkapappor som tog ut mycket respektive liteföräldrapenning. Studien visar att andelen papporsom tog ut föräldrapenning ökade mellan perioderna.Däremot minskade deras genomsnittliga tid medföräldrapenning något.