bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Ennationell skolpeng ger elever möjlighet att väljaskola, oavsett om skolan ligger i den egna kommunen,en annan kommun eller är fristående. Enligtmotionärerna skall skolpengen anpassas efter desärskilda behov av stöd som en elev kan ha. Detinnebär att elever med funktionshinder skallgaranteras en större resurs. Funktionshindradeelever skall också kunna använda skolpengen till attvälja en särskola eller specialskola.U t s k o t t e t anser att socialutskottet böravstyrka motionsyrkandet.Motionsyrkanden om en nationell skolpeng haravstyrkts av utskottet och avslagits av riksdagenvid ett flertal tillfällen såväl under föregåendemandatperiod som under innevarande riksmöte.Utskottet har ingen annan uppfattning . Ennationell skolpeng ger inte de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdigskola av hög kvalitet för alla elever skall kunnauppfyllas. Resurser till skolans verksamhet skallenligt utskottet fördelas med utgångspunkt i debehov som enskilda elever, olika grupper av eleveroch skolor faktiskt har. Att schablonmässigt fördelaskolpengen enligt vissa kriterier är intetillräckligt för den flexibilitet som är nödvändigför att skolan skall kunna bli likvärdig. Utskottetfinner det inte heller rimligt att införa en centralresursfördelning för funktionshindrade eleversbehov.Vuxna studerande med funktionshinderMotioner och utbildningsutskottets bedömningEnligt i motion 2002/03:So21 yrkande 16bör staten svara för de kostnader som uppstår föratt genomföra utbildningstolkning inom denoffentligt finansierade vuxenutbildningen.Motionärerna påpekar att döva och hörselskadadestuderande i lika hög grad som andra studerandemåste kunna ta del av föreläsningar, ställa frågoroch kommunicera med sin lärare. Emellertid har detför vissa utbildningsanordnare blivit för dyrt attbekosta de teckentolkar som behövs. Ett statligtansvar för att bekosta utbildningstolk bör enligtmotionärerna finansieras genom att medel förs överfrån kommunbidragen till ett samlat anslag förutbildningstolkning.U t s k o t t e t anser att motionsyrkandet böravstyrkas.Frågan om utbildningstolk behandlades ipropositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen som till alla delarställde sig bakom (prop. 2000/01:72, bet. UbU15,rskr. hade i sinutvärdering visat att studerande som behöverutbildningstolk har betydande svårigheter att fåtolkinsatsen finansierad. Den huvudsakliga orsakenär att utbildningstolkning är förknippad med storakostnader för utbildningsanordnaren. Regeringenuttalade i nämnda proposition ( s. 79 f.) att en avde grundläggande principerna i svenskhandikappolitik är den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen. På en övergripande nivåbetyder detta att de medel som avsätts förvuxenutbildningen i princip skall täcka kostnaderäven för studerande med funktionshinder. Varjeutbildningsanordnare, oftast kommun ellerfolkhögskola, bör därför tillhandahålla det tolkstödsom behövs. Regeringen bedömde dock att speciellainsatser kunde behövas i fråga om att utvecklaläromedel för studerande som har teckenspråk somförsta språk inom vuxenutbildning ochfolkhögskola.Som redovisas i den nu aktuellaregeringsskrivelsen disponerar Nationellt centrumför flexibelt lärande årligenfr.o.m. för att, i samarbete medSpecialpedagogiska institutet, utveckla läromedelför vuxna med teckenspråk som första språk. Ett avmyndighetens verksamhetsmål är att ökaförutsättningarna för dessa vuxenstuderande attdelta i vuxenutbildningen och folkbildningen.I motion 2002/03:So21 yrkande 17 förordarFolkpartiet att alla vuxenstuderande, inklusive demed funktionshinder, skall ges möjlighet att väljavuxenutbildning, dvs. om de vill utbilda sig i denkommunala vuxenutbildningen, genom enfolkbildningsorganisation eller hos en annananordnare. Ett problem som måste ses över, påpekarmotionärerna, är att kommuner inte alltid betalarför elever med funktionshinder som väljer attstudera vid folkhögskola eller studieförbund.U t s k o t t e t föreslår att socialutskottetavstyrker motionsyrkandet.För studerande med funktionshinder vidfolkhögskola avsätts s.k. förstärkningsbidrag uranslaget för bidrag till folkbildningen(utgiftsområde 17, anslaget 25:1) enligt beslut avFolkbildningsrådet. Förstärkningsbidragen utgör förnärvarande av statsbidraget tillfolkhögskolorna eller . För att förstärkningsbidrag skallutges skall folkhögskolan ha merkostnader som ärrelaterade till studerandes funktionshinder. Därtilldisponerar (Sisus) för bidrag till vissa åtgärder förstuderande med funktionshinder vid folkhögskola(utgiftsområde 17, anslaget 25:2).Folkbildningsrådet har tillsammans med Sisusutformat riktlinjer för statsbidragsfördelningentill folkhögskolorna för insatser för deltagare medfunktionshinder för /2003. Enligtriktlinjerna prioriteras bidrag till lönekostnaderför ökade lärarinsatser, tolkinsatser samt förassistans.Folkpartiet anser i motion 2002/03:So21 yrkande 18att hos regeringen bör begära ettlagförslag om rätt till vuxenutbildning förutvecklingsstörda inom särvux. Motionärernaframhåller att det är svårt att förstå varförutvecklingsstörda vuxna skall ha mindre rätt tillvuxenutbildning än andra vuxna.U t s k o t t e t föreslår att motionsyrkandetavstyrks.Utskottet avstyrkte motsvarandemotionsyrkanden med hänvisning till pågående översynav utbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning inom den s.k. (bet. 2002/03:UbU8 s. 18 f.).Carlbeck-kommittén lämnade delbetänkandetFör den jag är - om utbildning ochutvecklingsstörning (SOU 2003:35). Delbetänkandet ären beskrivning och kartläggning av hur utbildningenför barn, ungdomar och vuxna ser ut . Kommitténkonstaterar bl.a. att utbildningen inom särvuxerbjuds i alldeles för liten omfattning och attresurstilldelningen till särvux är påfallande låg,både i reella tal och i förhållande tillsatsningarna på övrig vuxenutbildning. Skillnadernamellan kommunerna är också mycket stora. Denlägesbeskrivning som redovisas i delbetänkandetkommer enligt kommittén att ligga till grund för deförslag som kommittén skall presentera i sittslutbetänkande i oktober 2004.Resultatet av utredningsarbetet bör enligtutskottets mening inväntas.Stockholm den 15 maj 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),i (m), (), (), (),(), Per (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (),(), () ochHåkan ().Avvikande meningar1. Speciallärarutbildningenav (), () och AnaMaria Narti (fp).Det är olyckligt att speciallärarutbildningen harlagts ned och ersatts av enspecialpedagogutbildning, eftersomspecialpedagogerna inte i första hand skall arbetadirekt med eleverna. I stället skall de handledaandra lärare i deras arbete med elever i behov avstöd. Vi anser att det finns behov av ett direkt ochkvalificerat stöd till de elever som harinlärningssvårigheter, t.ex. i form av dyslexi.Speciallärartjänster måste åter inrättas på skolornaoch en speciallärarutbildning införas pålärarhögskolorna.Vi anser att socialutskottet bör föreslå attriksdagen med bifall till motion 2002/03:So21yrkande 12 som sin mening ger regeringen till kännavad vi här har framfört.2. Specialskolor för elever med funktionshinderav (), i (m), (), Per (), () och ().Möjligheten att välja skola är viktig för allaelever, men alldeles särskilt viktig för barn ochungdomar med funktionshinder. De behöver ha enfrihet att kunna välja en skola som är specialiseradpå att undervisa elever med deras specifikafunktionshinder. De skall ha en rättighet och inteen skyldighet att integreras i den vanliga kommunalaskolan. Eftersom multihandikappade elever har stortbehov av skräddarsydda lösningar för att derasskolgång över huvud taget skall kunna fungera skallde, eller deras vårdnadshavare, kunna välja statligaspecialskolor om de föredrar det.Staten måste enligt vår uppfattning ha ettsärskilt ansvar för skolan för elever med svårafunktionshinder. Beslutet att avveckla de statligaspecialskolorna , för elever med synskadaoch ytterligare funktionshinder, och ,för elever med grav tal- och språkstörning, måstedärför upphävas. bör föreslå attriksdagen med bifall till motionsyrkandena gör etttillkännagivande till regeringen om statligaspecialskolor för multihandikappade elever.3. Nationell skolpengav () och ().Vi föreslår att en nationell skolpeng införs. Ennationell skolpeng innebär att elever kan välja attgå i vilken skola de vill, oavsett om skolan liggeri den egna kommunen, en annan kommun eller ärfristående. Skolpengen skall enligt vårt förslaganpassas efter de särskilda behov av stöd som denenskildaeleven kan ha. Elever med funktionshinder garanterasdärmed större resurser. Funktionshindrade eleverskall också kunna använda den nationella skolpengentill att välja en särskola eller specialskola.Socialutskottet bör enligt vår mening tillstyrkamotion 2002/03:So21 yrkande 15.4. Utbildningstolk inom vuxenutbildningenav (), () och AnaMaria Narti (fp).Vuxenutbildningen är inte alltid tillgänglig förfunktionshindrade. För att en studerande skall kunnavara fullt ut delaktig i undervisningen måste haneller hon få ta del av föreläsningar, ställa frågoroch kommunicera med sin lärare. Detta gällernaturligtvis döva och hörselskadade i lika hög gradsom andra studerande. Problemet är att för vissautbildningsanordnare har det blivit för dyrt attbekosta de teckentolkar som behövs. Vi anser attstaten bör överta ansvaret för de kostnader somuppstår för att genomföra utbildningstolkning inomden offentligt finansierade vuxenutbildningen.Finansieringen av denna reform skall enligt vårmening ske genom att medel förs över frånkommunbidragen till ett samlat anslag förutbildningstolkning.Detta bör , med bifall tillmotionsyrkandet, som sin mening ge regeringen tillkänna.5. Möjlighet att välja utbildningsanordnare ivuxenutbildningenav (), () och AnaMaria Narti (fp).Ett problem som måste ses över är att kommuner intealltid betalar för elever med funktionshinder somväljer att studera vid folkhögskola ellerstudieförbund. Alla vuxenstuderande, inklusive demed funktionshinder, skall enligt vår mening hamöjlighet att välja om de vill utbilda sig i komvuxeller genom en folkbildningsorganisation. Helst börde även kunna välja annan anordnare avvuxenutbildning. Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2002/03:So21 yrkande 17.6. Rätten till utbildning inom särvuxav (), () och AnaMaria Narti (fp).Vuxna med en utvecklingsstörning har inte samma rätttill grundläggande vuxenutbildning som andra vuxnahar. Kommunerna är inte skyldiga att beredaplats för alla som vill studera i särvux. Dennasärbehandling har vi svårt att förstå. Rätten tillgrundläggande utbildning bör gälla alla. Vi anseratt utvecklingsstördas rätt till utbildning inomsärvux skall skrivas in i skollagen. Nivå ochomfattning får anpassas till individernasförutsättningar.Socialutskottet bör föreslå att medbifall till motionsyrkandet gör ett tillkännagivandetill regeringen i enlighet med vad vi här harframfört.Särskilda yttranden1. Specialskolor för elever med funktionshinder- kdav ().Jag vill påminna om att i sittbudgetalternativ för avsatte 5 miljonerkronor under anslaget 25:4 bevara de fasta skoldelarna vidEkeskolan och Hällsboskolan.2. Utredning om särskolanav (), () och AnaMaria Narti (fp).Vi vill betona att det är viktigt att särskolan fårvara kvar som egen skolform, eftersom särskolan geren mycket bra utbildning till elever medutvecklingsstörning. Eleverna, eller derasvårdnadshavare, skall enligt vår uppfattning ävenframöver kunna välja mellan ochgrundsärskolan respektive mellan gymnasieskolan ochgymnasiesärskolan.3. Utredning om särskolanav ().Vänsterpartiet anser att det är viktigt att denparlamentariska kommitté () somskall se över utbildningen för barn, ungdomar ochvuxna med utvecklingsstörning har ett brett uppdrag.Enligt de ursprungliga direktiven skulle kommitténarbeta med två parallella alternativ, nämligen attsärskolan och särvux kvarstår alternativt upphör somskolformer. Ett sådant arbetssätt skulle enligt vårmening ha gett bättre förutsättningar för attutredningen på allvar skall kunna utforma förslagsom långsiktigt skapar goda utbildningsmöjligheterför barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning.Bilaga 4Trafikutskottets yttrande 2002/03:TU3yUppföljning av den Nationellahandlingsplanen förhandikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat attbereda trafikutskottet tillfälle att yttra sig överskrivelse 2002/03:25 Uppföljning av den Nationellahandlingsplanen för handikappolitiken jämte motion2002/03:So23 av m.fl. (mp)yrkandena 12 och 13.SkrivelsenUtskottet redovisar inledningsvis skrivelsenshuvudsakliga innehåll och handlingsplanen i korthet.Därefter redovisas vad regeringen i skrivelsen anförom färdmedel och transportsystem för alla. Dessadelar berör trafikutskottets beredningsområde och defrågor som tas upp i motion 2002/03:So23 yrkandena12 och 13.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redogör regeringen för hur arbetet medatt genomföra den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken utvecklats dåriksdagen beslutade att anta propositionen Frånpatient till medborgare - en nationell handlingsplanför handikappolitiken (prop. 1999/2000:79).Regeringen redovisar vilka åtgärder som hittillsgjorts, vilka insatser som kommer att ha storbetydelse samt viktiga delar av detinternationella arbete som bedrivs för att förbättravillkoren för personer med funktionsnedsättningar.Handlingsplanen i korthetAv regeringens skrivelse framgår bl.a. atthandikappolitiken genom handlingsplanen ges en nyinriktning. Planen, som omfattar allasamhällssektorer, beskriver vad som behöver göras denärmaste åren för att bättre skall uppfyllade handikappolitiska målsättningarna. Den lyfterfram de mest angelägna insatserna både på ettallmänt plan genom att ange prioriteradearbetsområden och på ett mer konkret plan genom attprecisera vad som behöver göras.De nationella målen för handikappolitiken är- en samhällsgemenskap med mångfald somgrund,-- ett samhälle som utformas så attmänniskor med funktionshinder i alla åldrar blirfullt delaktiga i samhällslivet samt- en jämlikhet i levnadsvillkor för flickor ochpojkar, kvinnor och män med funktionshinder.Arbetet skall koncentreras på att undanröja dehinder som finns för full delaktighet i samhället.Det innebär att behöver görastillgängligare. Här avses inte bara fysisktillgänglighet utan även tillgång till språket,tillgång till samhällsinformation och allt annat somhindrar människor att känna till och nyttja sinarättigheter samt att delta i en samhällsgemenskapoch göra fria val i vardagen. Avgörande för etttillgängligt samhälle är att det tas hänsyn till attmänniskor har olika behov och att utformningen avsamhället måste anpassas till detta. Det kräversamverkan, flexibilitet och ett kreativt tänkande.Särlösningar kan vara diskriminerande.Färdmedel och transportsystem för allaRegeringen framhåller i skrivelsen bl.a. atttransportsystemen måste tillgodose höga krav påtillgänglighet för personer med funktionshinder.Tillgängligheten till transportsystemet som helhet -trafikslag, infrastruktur, färdmedel, informationoch annan service - måste därför fortlöpandeförbättras och beaktas vid all planering,upphandling och drift. Varje del i resekedjan måstevara tillgänglig. Det är därför viktigt atttrafikslag och trafikformer samplaneras. Systemetmåste ha sådan kvalitet att den enskilde kan resafrån dörr till dörr under värdiga, säkra och bekvämaformer.Nya föreskrifter för kollektivtrafiken börutformas med utgångspunkt från att alla färdmedelbör vara anpassade senast menhuvuddelen av färdmedlen i denna trafik bör varatillgängliga . För att planera för ökadtillgänglighet bör trafikverken redovisa desamlade insatserna som görs samt effekterna av dessamed tonvikten lagd på kollektivtrafikområdet. Det äräven angeläget med en trafikslagsövergripanderedovisning av tillgängligheten tillkollektivtrafiken.Rikstrafiken, som från ett kundorienteratperspektiv skall verka för ett samordnatkollektivtrafiksystem, har fått i uppdrag attsammanställa en trafikslagsövergripandelägesbeskrivning, bristanalys och åtgärdsplan pånationell nivå.Samverkansprojektet resan är ettsamverkansprojekt mellan de olika trafikverken,Rikstrafiken, (),Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO),Samtrafiken, Tåg i Bergslagen och Verket förinnovationssystem (). Syftet är att projektetskall ge underlag till trafikslagsövergripandeåtgärdsplaner. Hela resan riktar in sin verksamhetdels på knutpunkter eller transportterminaler därresenärer byter trafikslag eller transportfordon,dels på vilka insatser som behövs för attsäkerställa att hela reskedjan skall fungera.Med hjälp av den kunskap som projektet ger kommerrespektive trafikverk samt Rikstrafiken att redovisaen strategi för vad som behöver ske, i vilken taktsamt till vilken insats för att säkerställa entillgänglig kollektivtrafik . Strateginskall redovisas till regeringen senast den 31 mars2003. I anslutning till projektet genomförs även enutvärdering för att komma fram till vad somytterligare krävs för att få till stånd en välfungerande samverkan för att hela reskedjan fråndörr till dörr skall fungera. Rikstrafikens hemsidapå Internet ger viss information om projektet har haft i uppdrag att tillsammans medbland annat , ,och utvärderahandikappolitiken inom transportområdet. Uppdragetslutredovisades (Publikation2001:125). Redovisningen uppmärksammar särskiltkollektivtrafik och färdtjänst. I utredningenredovisas ett antal förslag avseende bl.a. tillsyn,införande av sanktionsmöjligheter, skärpta krav påtrafikförsörjningsplaner, och förändringar i reglerför statsbidrag. Rapporten har remissbehandlats ochbereds i har haft i uppdrag att redovisatillståndet och utvecklingen inom färdtjänsten frånden då reglerna för färdtjänständrades. Iutredningen ställs frågan om det behövs enmer tvingande lagstiftning av samordningen mellanordinarie kollektivtrafik och färdtjänsten eftersomutvecklingen av färdtjänsten hänger nära samman medutvecklingen av kollektivtrafiken.En mer tvingande lagstiftning bör övervägas om detvisar sig att utvecklingen sker långsamt ochbristfälligt. Färdtjänst bedöms vidare alltjämt varaen betydelsefull transportform som kommer attbehövas även om kollektivtrafiken utvecklas så attden blir tillgänglig för alla. Det fordras därförbättre kunskap om hur färdtjänsten kankvalitetssäkras och hur man kan öka entreprenörernasintresse av att tillhandahålla god service.Utredningen föreslår att det inrättas entillsynsfunktion för färdtjänsten samt att ändringari lagen om färdtjänst om bl.a. kvalitet, barnsrättigheter, planering, individuell anpassning ochledsagare övervägs.Regeringen har beslutat atttillsätta en utredare med uppdrag att bl.a. övervägaoch vid behov lämna förslag till ändringar ilagstiftningen om färdtjänst (dir. 2002:108).Utgångspunkten skall vara den omfattande analys aveventuella lagändringar som finns i Vägverketsredovisning. Utredaren skall bl.a. uppmärksamma defärdtjänstberättigades uppfattning att tillämpningenav lagen tenderar att bli alltmer restriktiv, vilketleder till att de får försämradetransportmöjligheter.MotionsförslagEnligt motion 2002/03:So23 av . (mp) är det absurt att man som synskadad t.ex.inte har rätt att ta med sin assistent underfärdtjänstresan. I har man just nu idagarna lättat på detta och väljer att tolkafärdtjänstlagen på ett positivt sätt för den sombehöver färdtjänsten. Enligt motionärerna behövs ennationell översyn av färdtjänstlagen (yrkande 12).I samma motion framhålls att projektet resan ärett fint samverkansprojekt, som låter mycket bra.Målet om tillgängliga färdmedel och transportsystemför alla är uppsatt . Det är långt dit,och det är långt till att inte diskriminerafunktionshindrade, menar motionärerna. Det framgårockså av motionen att det har skett vissaförbättringar vad gäller kommunikationer, men långtifrån all länstrafik eller kollektivtrafikfungerar. Dessutom har samordningen med andrafunktioner i samhället glömts bort. Att t.ex. hinnatill arbetet eller till skolan kan vara såoöverstigligt att man avstår från att ta sig ditöver huvud taget, vilket då i sin tur kan påverkaden lön eller det bidrag man får (yrkande 13).Trafikutskottets ställningstagandeSom utgångspunkt för sina överväganden villtrafikutskottet inledningsvis erinra om att enligt1998 års transportpolitiska beslut (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266)skall trafikförsörjningen bidra till etttillgängligt transportsystem så att medborgarnas ochnäringslivets grundläggande transportbehov kantillgodoses. Det innebär bl.a. att kollektivtrafikenskall anpassas bättre till funktionshindradepersoner och att färdtjänsten bör betraktas som endel av kollektivtrafiken. Utskottet anser mot dennabakgrund att skrivelsen tar upp viktiga frågor därsåväl ett fortsatt utvecklingsarbete som uppföljningär angeläget för att förbättra villkoren förpersoner med funktionshinder.Med anledning av motionsyrkandena 12 och 13 imotion 2002/03:So23 vill utskottet anföra följande.Trafikutskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat frågor som rör tillgängligheten förfunktionshindrade inom transportsystemet. budgetbehandling om färdtjänsten hösten2002 (bet. 2002/03:TU1 s. 107-112) framhöllutskottet bl.a. att färdtjänsten är ettprioriterat område för utskottet, som följerfrågan noga. Enligt utskottet var färdtjänstensutformning av stor betydelse för att riksdagenstransportpolitiska mål om ett tillgängligttransportsystem för alla skulle kunna uppnås.Utskottet såg det därför som positivt att regeringentillkallat en särskild utredare för att se överregelverket för färdtjänsten (dir. 2002:108).Utskottet har erfarit att utredaren kommer att taupp frågor om ledsagare och medresenärer påfärdtjänstresan. En utgångspunkt för utredaren ärVägverkets redovisning, vari bl.a. förslag finns omändringar i lagen (1997:736) om färdtjänsten rörandeledsagare. Utredningsuppdraget skall redovisas den1 november 2003.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört omfärdtjänsten torde motion So23 yrkande 12 blitillgodosett. Yrkandet avstyrks följaktligen.Frågan om samordning av trafikföretagen togs ocksåupp vid budgetberedningen (bet.2002/03:TU1 s. 98-99). Utskottet redovisade då bl.a.att Rikstrafiken utvecklat etttrafikslagsövergripande projekt, benämnt Hela resan.Rikstrafiken har också drivit krav påbokningssamarbete genom ett särskilt datagränssnitt,redovisat ett förslag till ett enda telefonnummerför upplysning om kollektivtrafiken och lanserat enInternetportal med övergripande information om helatrafiksektorn. Utskottet pekade också på denverksamhet som bedrivs av Samtrafiken i SverigeAB.Utskottet har erfarit att som ett resultat av Helaresan har generaldirektörerna för Rikstrafiken,, , ochVägverket undertecknat en gemensam tolkning avsektorsansvaret avseende tillgängligheten tillkollektivtrafiken för funktionshindrade.När utskottet behandlade frågan om kollektivtrafikför funktionshindrade (bet. 2001/02:TU2s. 111-113) i samband med beredningen av regeringensproposition om infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem framhöll utskottet detangelägna i att anpassningen av transportsystemettill de funktionshindrades behov påskyndas.Mot bakgrund av utskottets tidigare uttalande ochdet omfattande arbete som pågår ifrågan anser utskottet att någon åtgärd frånriksdagens sida inte är behövlig med anledning avyrkande 13 i motion So23. Mot bakgrund av detanförda avstyrks därför motionsyrkandet.Trafikutskottet vill i sammanhanget även lyfta framfrågor om tillgängligheten för funktionshindrade somrör järnvägsresor och post- och kassaservice.När det gäller frågan om järnvägsresor kanutskottet av regeringens redovisning ibudgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 22)konstatera att åtgärder gjorts i stationsmiljön föratt förbättra funktionshindrades tillgång tilltransportsystemet. Av regeringens redogörelse förhur arbetet med att genomföra den nationellahandlingsplanen framgår vidare att tarfram nya råd och rekommendationer för inköp avfordon.