bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Även om denfaktiska måluppfyllelsen är låg har förbättringar skett avflera resultatindikatorer jämfört med föregående år.Resultaten varierar dock stort mellan de enskildatingsrätterna. Vid vissa tingsrätter ligger resultatenlångt från målen. Regeringen förutsätter att lämpligaåtgärder vidtas inom ramen för befintliga medel.Vad gäller hovrätterna ökade såväl antalet inkomna målsom antalet avgjorda mål. Även antalet balanserade målökade (se tabell).Hovrätternas målutveckling ----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |----------------------------------------------------|1999 | 23 216 | 24 188 | 7 553 |----------------------------------------------------|2000 | 22 170 | 22 287 | 7 436 |----------------------------------------------------|2001 | 21 815 | 21 369 | 7 882 |----------------------------------------------------|2002 | 22 342 | 21 926 | 8 117 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var äldre än , enförbättring jämfört med föregåendeår. Genomsnittsåldern på avgjorda tvistemål och brottmålvar , vilket i princip är sammaresultat som föregående år.Hovrätterna uppnådde två av de åtta verksamhetsmålen somhade satts upp, total balans för tvistemål samt andelenbalanserade brottmål äldre än . När det gällermålet för balanserade brottmål äldre än , somför ändrades från till , låg hovrätternasammantaget långt från målet (). Även vad gäller måletför balanserade tvistemål äldre än låghovrätterna en bit från verksamhetsmålet. På grund av enövergång till ett nytt statistiksystem m.m. saknas ettsamlat resultat vad gäller målen för medianåldern. Iövrigt låg måluppfyllelsen relativt nära målen.Regeringen konstaterar att en av hovrätterna visade ettsämre resultat än övriga, men att förstärkningsinsatsersom förväntas förbättra resultatet nu genomförts.Sammantaget gör regeringen bedömningen attverksamhetsresultatet för hovrätterna måste anses somgodtagbart.För länsrätternas del kan konstateras att antaletinkomna mål och avgjorda mål ökade liksom antaletbalanserade mål (se tabell).Länsrätternas målutveckling ----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|----------------------------------------------------| 1999 | 88 308 | 100 487 | 34 876 |----------------------------------------------------| 2000 | 86 809 | 89 879 | 31 581 |----------------------------------------------------| 2001 | 84 626 | 84 833 | 31 374 |----------------------------------------------------| 2002 | 90 036 | 88 807 | 32 713 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var äldre än ett år.För de största målgrupperna, skattemål (15 717) ochsocialförsäkringsmål (15 531) var genomsnittsåldern föravgjorda mål , vilket är någotsämre än föregående år.Länsrätterna förbättrade resultatet för sex av de åttaverksamhetsmål som fastställts, bl.a. sänktes medianåldernför avgjorda skattemål från 9,1 till 7,1 månader.Länsrätterna gemensamt uppnådde dock inte något avverksamhetsmålen, vilka hade skärpts sedan 2001.Resultaten varierar dock stort mellan de enskildalänsrätterna. Kraftigast avvek länsrätterna gemensamt frånmålet om att högst av de balanseradesocialförsäkringsmålen borde vara äldre än sex månader.Resultatet var , vilket var en marginell förbättringjämfört med året innan.Regeringen gör sammantaget bedömningen attverksamhetsresultatet är godtagbart. Vid vissa länsrätterligger resultaten dock långt från målen. Regeringenförutsätter att lämpliga åtgärder vidtas inom ramen förbefintliga medel.När det gäller kammarrätterna ökade antalet inkomna målmedan antalet avgjorda mål minskade. Antalet balanserademål minskade något (se tabell).Kammarrätternas målutveckling -----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|-----------------------------------------------------| 1999 | 26 497 | 27 423 | 22 166 |-----------------------------------------------------| 2000 | 24 411 | 26 577 | 19 827 |-----------------------------------------------------| 2001 | 22 014 | 24 308 | 17 568 |-----------------------------------------------------| 2002 | 22 466 | 22 659 | 17 375 |-----------------------------------------------------Kammarrätterna uppnådde inte något av de nio fastställdaverksamhetsmålen, av vilka flera skärptes för år 2002.Liksom för hovrätterna har det inte, på grund av attkammarrätterna har olika målhanteringssystem, varitmöjligt att redovisa ett samlat resultat avseendemedianomloppstiderna för avgjorda mål. Antalet balanseradeskattemål och antalet balanserade socialförsäkringsmålökade. En viss förbättring skedde beträffandeåldersstrukturen för skattemålen, men vad gällerresultaten för socialförsäkringsmålen försämrades dessaunder år 2002.Regeringen konstaterar att situationen i kammarrätternaär bekymmersam och att omloppstiderna är för långa. Det ärangeläget att korta omloppstiderna och minska balanserna.Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder vidtas inomramen för befintliga medel.Vad gäller ökade antalet inkomna målmedan antalet avgjorda mål minskade. Antalet balanserademål ökade (se tabell).Målutvecklingen i 1999-2002----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|----------------------------------------------------|1999 | 5 461 | 5 382 | 1 441 |----------------------------------------------------|2000 | 4 862 | 5 165 | 1 138 |----------------------------------------------------|2001 | 4 691 | 5 005 | 823 |----------------------------------------------------|2002 | 4 717 | 4 487 | 1 050 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var äldre än ,vilket var en minskning jämfört med året innan.Prövningstillstånd meddelades i 100 mål.För gällde att domstolen själv hade attställa upp verksamhetsmål. Av de tolv mål som ställdes uppuppfyllde domstolen de fyra som gäller medianåldern föravgjorda mål men inget av de åtta mål som gällermålbalansens åldersfördelning.Regeringen gör bedömningen att den försämradebalanssituationen är tillfällig och attverksamhetsresultatet sammantaget får anses godtagbart.Vad slutligen gäller Regeringsrätten minskade såvälantalet inkomna mål som antalet avgjorda mål. Antaletbalanserade mål minskade (se tabell).Målutvecklingen i Regeringsrätten 1999-2002----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|----------------------------------------------------|1999 | 8 666 | 8 393 | 8 875 |----------------------------------------------------|2000 | 8 504 | 9 002 | 8 173 |----------------------------------------------------|2001 | 7 753 | 8 569 | 7 337 |----------------------------------------------------|2002 | 7 315 | 8 080 | 6 547 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål är äldre än , vilketär en minskning jämfört med föregående år.Prövningstillstånd meddelades i 248 mål.Även för Regeringsrätten gällde att domstolen själv hadeatt ställa upp verksamhetsmål. Av de nio uppsatta målenhar Regeringsrätten nått sju. De två verksamhetsmål sominte uppfylldes rörde medianåldern för avgjorda mål.Regeringen anser att omloppstiderna generellt sett ärför långa och att arbetssituationen är bekymmersam. Deåtgärder som har vidtagits för att effektiviseraverksamheten synes inte ha fått fullt genomslag.Regeringens sammantagna bedömning är dock attverksamhetsresultatet får anses godtagbart, men att det ärangeläget att fortsatta åtgärder vidtas för att förbättrasituationen.En sammanställning av tingsrätternas, hovrätternas,länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse visar attde endast uppnår 3 av de 37 fastställda verksamhetsmålen(som anförts ovan har det beträffande fem av målen intevarit möjligt att redovisa ett samlat resultat).Utskottet vill för sin del framhålla att de uppsattaverksamhetsmålen och redovisningen av måluppfyllelsenutgör ett värdefullt beslutsunderlag för . Det ärdärför olyckligt att det inte varit möjligt att redovisavissa resultat. När det gäller själva måluppfyllelsen kankonstateras att den minskade jämfört med om manser till antalet uppfyllda verksamhetsmål. En förklaringär att verksamhetsmålen skärptes . Om man i ställetser till hur resultaten för respektive mål förändrades kanen viss förbättring konstateras.När det gäller tingsrätterna vill utskottet peka på attden pågående omorganisationen ofrånkomligen leder tillstörningar av olika slag i det dagliga arbetet. Ändåminskade ärendebalansen trots att antalet inkomna målökade jämfört med år 2001.Såvitt gäller tingsrätter, hovrätter och länsrätterfinns det enligt utskottets mening ingenting som motsägerregeringens bedömning att domstolarnas sammantagnaresultat för får anses godtagbart, även omresultaten för vissa verksamhetsmål har försämrats.Utskottet utgår ifrån att de variationer i resultatensom föreligger mellan olika domstolar noga analyserasliksom vilka åtgärder som bör vidtas.Som regeringen anför är situationen för kammarrätternamer bekymmersam. Det är oroväckande att den totalabalansen ökade vad gäller såväl socialförsäkringsmål somskattemål. Utskottet uttalade i samband med behandlingenav förra årets budgetproposition att medborgarperspektivetkräver att det vidtas åtgärder för att komma till rättamed långa handläggningstider (bet. 2002/03:JuU1 s. 66). Dådet för saknas uppgifter om medianåldern föravgjorda mål i kammarrätterna är det svårt att bedöma omhandläggningstiderna har förändrats. Utskottet utgår frånatt kammarrätternas situation noggrant kommer att följasoch att åtgärder för att minska handläggningstidernakommer att vidtas.När det sedan gäller ochRegeringsrätten är deras uppgift i instansordningenhuvudsakligen begränsad till att svara förrättsbildningen. Resultatet av verksamheten i dessa organbör bedömas utifrån andra utgångspunkter än hursnabbt målen avgörs, även om tidsfaktorn inte kanfrånkännas betydelse även i dessa fall.Rättshjälpsmyndigheten skall snabbt och korrekt hanterarättshjälpsfrågor. Antalet ansökningar hos myndigheten harminskat något till ca 2 100. Omloppstiden för ärenden ärliksom föregående år sex dagar.Regeringen har beslutat att skallknytas administrativt till respektiveHovrätten för Nedre . De kvarstår dock somsjälvständiga myndigheter.Regeringen anser att målet för Rättshjälpsmyndighetenatt handläggningen skall vara rättssäker och effektiv ärväl uppfyllt.Det finns enligt utskottets mening ingenting sommotsäger denna bedömning.När det gäller hyres- och arrendenämnderna ökade antaletinkomna ärenden och antalet avgjorda ärenden . Antalet balanserade ärenden minskade något.De flesta av de tolv nämnder som finns i landet ärenligt regeringen små och sårbara. Det finns också ettbehov av att effektivisera förfarandet vid nämnderna. Detär därför regeringens avsikt att presenteraett förslag som omfattar såväl hyres- ocharrendenämndernas organisation som en modernisering avförfarandereglerna.Regeringen anser att målet för hyres- ocharrendenämnderna att handläggningen skall vara rättssäkeroch effektiv har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt.Det finns enligt utskottets mening ingenting sommotsäger denna bedömning.Domstolsverket skall i administrativt hänseende leda ochsamordna verksamheten inom domstolsväsendet samt se tillatt verksamheten bedrivs effektivt. Att fördela resurserär en grundläggande del i verksamheten. Verket har tagitinitiativ till utveckling av verksamheten i olikahänseenden samt stöttat och underlättat genomförandet avinitiativ som tagits av enskilda domstolar.Utvecklingsarbetet fokuseras främst på fyra områden -domstolsorganisationen, införandet av verksamhetsstödetVera, generationsväxlingen samt domstolsadministrationen.Riksrevisionsverket har i rapporten 2003:17Domstolar i förändring - Granskning avutvecklingsverksamheten inom Domstolsväsendet 1999-2002granskat och utvärderat resultatet av de insatser förutveckling av verksamheten vid domstolarna som bedrivits.Enligt har utvecklingsarbetet bl.a.medfört att renodlingen av domarrollen ochförutsättningarna för ökad samverkan mellan domstolarnafått ett genombrott samt att domstolarnasförändringsbenägenhet ökat. Domstolsverketsutvecklingsarbete bör dock enligt mertydligt förankras i domstolsorganisationen.Regeringen anser att på ett bra sätt fåranses ha uppfyllt statsmakternas övergripande mål förmyndighetens verksamhet.Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning idenna del.Verksamhetsinriktning år 2004Sedan några år pågår en omfattande reformering avdomstolsväsendet. Det övergripande syftet är attsäkerställa att mål och ärenden skall avgöras med högtställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Dettainnebär att handläggningen skall vara korrekt, snabb ochgenomföras utan onödiga resurser. När det gällerprioriteringar för framhåller regeringen att detär angeläget att generellt minska omloppstiderna församtliga målkategorier. Målbalanserna och målbalansernasåldersstruktur skall förbättras och återspeglaomloppstiderna. Reformarbetet kan delas upp i fyrahuvudområden - förändringar av den yttre organisationen,förändringar av den inre organisationen, renodling avverksamheten samt förbättringar av det processuellaregelverket. För att reformarbetet skall kunna utvecklaoch effektivisera domstolsväsendet på ett ändamålsenligtsätt behövs samordnade satsningar inom de fyrahuvudområdena.De delar av budgetpropositionen som berör reformeringenav den yttre tingsrättsorganisationen behandlas i sambandmed regeringens skrivelse Fortsatt reformering avtingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126) i ett annatbetänkande (bet. 2003/04:JuU4).Utskottet har inget att invända mot vad regeringenanfört.Anslaget(Beloppen anges i tusental kronor)-----------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd |c || 2003 | 2004 | | | | ||inkl. TB | | | | | |-----------------------------------------------------|3 705 |3 881 |+ 100 |+ 104 |+ 120 |- || 235 | 567 |000 |000 |000 | |-----------------------------------------------------I tabellen finns en jämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag för domstolsväsendet år2004.Från anslaget betalas kostnaderna för de allmännadomstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,hyresnämnderna, arrendenämnderna och Domstolsverket.Härutöver betalas från anslaget kostnaderna förRättshjälpsmyndigheten.För år 2003 uppgår domstolsväsendets anslag, inklusivemedel som tillförts på tilläggsbudgeten, till . Vid ingången av året fanns också ettanslagssparande om drygt 45 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för är beräknad till drygt 3 713miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för på . Anslagsramen har höjts med 50 miljoner kronorfrån och med för att domstolsväsendet skall kunnafortsätta med det pågående reformarbetet. Vidare haranslagsramen höjts med ytterligare medanledning av en övergång från nettobudgetering tillbruttobudgetering på anslaget avseende vissaefterbevaknings- och tillsynsavgifter. Med anledning av enändrad instansordning för vissa överklaganden enligt plan-och bygglagen (1987:10), som beräknas leda till ett ökatantal mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna, har överförts från anslaget 90:5 Regeringskanslietm.m. till domstolsväsendet för . Fördomstolsväsendets arkivkostnader har 925 000 kronoröverförts från domstolsväsendet till anslaget 28:21Riksarkivet och landsarkiven. Till anslaget 4:9Gentekniknämnden har engångsvis överförts 200 000 kronorför . har återföring av 311 000 kronorskett till domstolsväsendet från nämnden 2003. I anslagsberäkningen har även hänsyn tagitstill beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler ochövriga förvaltningskostnader. Slutligen gesdomstolsväsendet kompensation med för denfrån och med avgiftsbelagda årliga revisionen.I motion Ju462 (m) yrkas en höjning av anslaget med 100miljoner kronor. En höjning av anslaget med 104 miljonerkronor begärs i motionerna Fi240 och Ju466 (båda fp). Imotion Ju476 (kd) begärs en höjning med 120 miljonerkronor. Motionsyrkandena motiveras i huvudsak med attökade resurser behövs för att möta belastningen pådomstolarna.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringens förslagoch avslår motionsyrkandena.Domstolsverkets ställningI motionerna K271 och Ju292 (båda m) samt Ju477 (fp)begärs att skall ersättas med ensjälvständig domstolsadministration. Motionärerna anseratt en domstolsstyrelse bör inrättas efter dansk modell.Även i motion Ju349 (c) begärs att skallavskaffas men här anser motionärerna att den verksamhetsom ligger på verket skall decentraliseras.Utskottet har behandlat motionsyrkanden motsvarande denu aktuella vid ett flertal tidigare tillfällen, senastvid behandlingen av budgetpropositionen för (bet.2002/03:JuU1 s. 68 f.). För en utförlig redogörelse av densjälvständighetsprincip som råder för domstolarna, deöverväganden som gjordes inför inrättandet avDomstolsverket , för innehållet i Domstolsverketsinstruktion samt för den danska domstolsstyrelsen hänvisastill detta betänkande.Utskottet ställde sig då bakom sina tidigare uttalandeni frågan. Av dessa följer att verksamhetinte i något hänseende får inkräkta på domstolarnassjälvständighet i deras rättstillämpande och dömandeverksamhet. uppgift är i stället atttillhandahålla kvalificerad service åt domstolarna iadministrativa frågor. Visserligen bör Domstolsverketeftersträva att domstolsorganisationen är effektiv, menutskottet har understrukit att strävan efter effektivitetinte får gå ut över rättssäkerheten. Det har varitutskottets uppfattning att det nu redovisade synsättetockså väl kommer till uttryck i Domstolsverketsinstruktion. Mot denna bakgrund har utskottet under senareår inte funnit skäl för att tillsätta en utredning omDomstolsverkets ställning i förhållande till domstolarna.Utskottet vidhåller denna uppfattning och föreslår attriksdagen avslår motionerna K271, Ju292, Ju477 och Ju349 idenna del.KriminalvårdenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs för kriminalvårdensresultat under . Utskottetdelar regeringens bedömning att kriminalvården istort har fullgjort de mål som ställts upp fördess verksamhet. I avsnittet tar utskottet vidareställning till vilka mål kriminalvården bör ha förverksamheten . Utskottet behandlarockså ett antal motionsyrkanden bl.a. omprioriteringar av psykiatrisk vård och frivårdensverksamhet, om beläggningssituationen samt ominsatser mot drogmissbruk bland kriminalvårdensklienter. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden. Utskottet hänvisar därvid bl.a.till gjorda och föreslagna tillskott tillkriminalvården samt till genomförda reformer ochpågående arbete inom kriminalvården. Jämförreservationerna 21-31 samt de särskilda yttrandena13-14.InledningKriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställapåföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom medsamhällstjänst, att ansvara för övervakningen av devillkorligt frigivna och de som står underintensivövervakning med elektronisk kontroll samt attutföra särskilda personutredningar i brottmål.Kriminalvården ansvarar dessutom för verksamheten vidhäktena samt sköter transporter av frihetsberövadepersoner som skall avvisas eller utvisas från Sverige.Kriminalvårdsstyrelsen är central förvaltningsmyndighetför all kriminalvårdsverksamhet. Den är ocksåchefsmyndighet för de 36 lokala kriminalvårdsmyndigheternaoch för transporttjänsten. I administrativt hänseende ärstyrelsen chefsmyndighet även för ochför de 30 övervakningsnämnderna.ResultatuppföljningKriminalvårdens resultat för skall bedömas motbakgrund av de mål som uppställts för verksamhetenavseende det nämnda året. Enligt dessa skullekriminalvården förhindra grov brottslighet underverkställigheten, förebygga återfall i brott, förberedafrigivning av de intagna samt bekämpa narkotikamissbrukinom kriminalvården.I det följande beskrivs kriminalvårdens resultat jämteregeringens bedömning med fokus på de angivna målen.Avslutningsvis redovisar utskottet sin uppfattning.För möjligheten att uppnå samtliga uppställda mål ärbl.a. beläggningssituationen av väsentlig betydelse. Idenna del kan följande noteras.Medelbeläggningen vid landets kriminalvårdsanstalter var4 121 personer , vilket utgör en ökning jämfört med föregående år. Medelantalet tillgängligaanstaltsplatser var 118 fler jämfört medföregående år. Medelbeläggningen motsvarade av medelantalet tillgängliga platser, vilket är enökning jämfört med föregående år (setabell). Den långsiktiga målsättningen för kriminalvårdenär att beläggningsgraden vid anstalt skall vara ,detta för att klara nödvändig differentiering av deintagna.Antal tillgängliga platser och medelbeläggning på rikets anstalter----------------------------------------------------|År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning i || |tillgängliga | |procent av || |platser | |tillgängliga || | | |platser |----------------------------------------------------|1998 | 4 087 | 3 573 | |----------------------------------------------------|1999 | 4 085 | 3 596 | |----------------------------------------------------|2000 | 4 125 | 3 712 | |----------------------------------------------------|2001 | 4 228 | 3 892 | |----------------------------------------------------|2002 | 4 346 | 4 121 | |----------------------------------------------------Den genomsnittliga beläggningen var under år 2002väsentligt högre på de slutna anstalterna () än på deöppna (). Här kan nämnas att Kriminalvårdsstyrelsenunder innevarande år genomfört ett öppenplaceringsprojektvarigenom 129 slutna platser har frigjorts.För att kunna komma till rätta med den akuta situationenmed hög beläggning på anstalterna tillämpar kriminalvårdenviss överbeläggning som ett effektivareutnyttjande av de öppna anstalterna eftersträvas.I detta sammanhang kan nämnas attKriminalvårdsstyrelsen, bl.a. för att kunna klaranödvändig differentiering, har som långsiktig målsättningatt beläggningsgraden vid anstalt skall vara 90 %.Medelbeläggningen vid landets häkten var 1 652 personerunder , vilket utgör en ökning med nästan 10 %jämfört med föregående år. Medelantalet tillgängligahäktesplatser var 80 fler jämfört med år 2001.Medelbeläggningen motsvarade avmedelantalet tillängliga platser, vilket i sig är enökning från föregående år (setabell).Antal häktesplatser och medelbeläggning på rikets häkten----------------------------------------------------|År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning i || |tillgängliga | |procent av || |platser | |tillgängliga || | | |platser |----------------------------------------------------|1998 | 1 479 | 1 264 | |----------------------------------------------------|1999 | 1 480 | 1 276 | |----------------------------------------------------|2000 | 1 521 | 1 367 | |----------------------------------------------------|2001 | 1 601 | 1 507 | |----------------------------------------------------|2002 | 1 681 | 1 652 | |----------------------------------------------------Antalet verkställighetsfall i häkte var i medeltal 350under , vilket motsvarar en ökning jämförtmed föregående år och en ökning jämfört med åretdessförinnan. Medelantalet fängelsedömda som väntar påanstaltsplats har också fortsatt att öka .