bet · GR01JUU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen. Skrivelseninnehåller en redogörelse av den utvärdering som genomförts av förändringarnai den yttre tingsrättsorganisationen och för planerade förändringar avtingsrättsorganisationen.I betänkandet behandlar utskottet även deplanerade förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen som regeringenredogör för i årets budgetproposition.Utskottet behandlar också ettantal motioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner somväckts under den allmänna motionstiden och som rörtingsrättsorganisationen.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen samtpropositionen i denna del till handlingarna och att avslårsamtliga motioner.I ärendet finns fem reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Reformarbetets inriktningRiksdagenavslår motionerna 2002/03:Ju17 yrkande 1, 2003/04:Ju235 yrkande 2,2003/04:Ju285 yrkande 2, 2003/04:Ju351 yrkande 1, 2003/04:Ju378 yrkande 2och 2003/04:Ju465 yrkande 1.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (kd,c)2. DomkretsindelningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju17yrkande 2, 2003/04:Ju235 yrkande 1, 2003/04:Ju349 yrkande 9, 2003/04:Ju351yrkande 2 och 2003/04:Ju412 yrkande 2.Reservation 3 (kd, c)3. Detfortsatta reformarbetetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju17 yrkande3, 2002/03:Ju20 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Ju23, 2002/03:Ju24 yrkande 1,2002/03:Ju25 yrkande 1, 2003/04:Ju280 yrkande 2, 2003/04:Ju283 i dennadel, 2003/04:Ju349 yrkande 10, 2003/04:Ju351 yrkande 3, 2003/04:Ju376yrkandena 1 och 2, 2003/04:Ju378 yrkande 3, 2003/04:Ju389 yrkande 1,2003/04:Ju412 yrkande 3, 2003/04:Ju438 yrkande 2 och 2003/04:Ju477 yrkandena1 och 2.Reservation 4 (m, fp, kd, c)4. Regionala projektRiksdagenavslår motionerna 2002/03:Ju18, 2002/03:Ju21 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Ju22,2002/03:Ju24 yrkande 2, 2002/03:Ju25 yrkande 2, 2003/04:Ju253, 2003/04:Ju280yrkande 1, 2003/04:Ju283 i denna del, 2003/04:Ju285 yrkande 1, 2003/04:Ju293,2003/04:Ju320 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Ju324 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ju327 yrkande 4, 2003/04:Ju335, 2003/04:Ju336, 2003/04:Ju352,2003/04:Ju368, 2003/04:Ju372, 2003/04:Ju376 yrkande 3, 2003/04:Ju386,2003/04:Ju389 yrkande 2, 2003/04:Ju397 yrkandena 1-3, 2003/04:Ju463 och2003/04:Ju470.5. i avslårmotionerna 2002/03:Ju16, 2002/03:Ju19 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Ju378yrkande 1 och 2003/04:Ju473.6. Allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolarRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju412 yrkande 1.Reservation5 (m, kd)7. Regeringens skrivelse m.m.Riksdagen lägger skrivelse2002/03:126 samt proposition 2003/04:1, utgiftsområde 4 avsnitt 4.5Domstolarnas yttre organisation till handlingarna.Stockholm den 30 oktober2003På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter hardeltagit i beslutet: (), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (), Elisebeht (), (), (),(), (), (), (), (), (), () ochViviann ().Utskottets övervägandenInledningRegeringen inledde sedanen omfattande reformering av domstolsväsendet. När det gäller den yttretingsrättsorganisationen rör dessa reformer i stor utsträckning frågorsom regeringen själv kan besluta om.I april 2000 överlämnade regeringenen skrivelse till , Reformeringen av domstolsväsendet - enhandlingsplan (skr. 1999/2000:106). I handlingsplanen beskrevs de allmännaprinciper som enligt regeringen borde bilda utgångspunkt vid reformeringenav domstolsväsendet. Regeringen anförde att den avsåg att återkommandelämna redogörelser till om hur förändringsarbetet utvecklades.Riksdagen ställde sig i princip bakom de redovisade utgångspunkterna liksomregeringens tankar i fråga om de organisatoriska lösningarna (bet.1999/2000:JuU22, rskr. 255).Regeringen informerade riksdagenom hur reformarbetet i domstolarna hade utvecklats (skr. 2000/01:112). skrivelsen redogjordes bl.a. för de organisatoriska förändringar avtingsrättsorganisationen som genomförts och planerats. Regeringen redogjordeäven för flera då pågående utredningar som berörde organisationen avdomstolarna samt aviserade en utvärdering av genomförda reformer. Utskottetunderströk i samband med behandlingen av skrivelsen vikten av att deorganisationsförändringar som genomförts också följs upp och utvärderas.Riksdagen ställde sig bakom även den skrivelsen (bet. 2000/01:JuU29, rskr.283).I den nu överlämnade skrivelsen (skr. 2002/03:126) redogör regeringenför den utvärdering som genomförts av tidigare förändringar i den yttretingsrättsorganisationen samt för vissa planerade förändringar.Regeringenhar vidare redovisat ytterligare planerade förändringar 2004 (prop. 2003/04:1, utg.omr. 4 avsnitt 4.5 Domstolarnas yttreorganisation).I det följande behandlar utskottet ett antal frågor rörandeden yttre tingsrättsorganisationen i vilka det väckts motioner med anledningav regeringens skrivelse. I betänkandet behandlas även de delar avbudgetpropositionen som rör planerade förändringar av den yttretingsrättsorganisationen samt ett antal motioner som väckts och som rör tingsrättsorganisationen.ReformarbetetsinriktningUtskottets förslag i korthetEn av utgångspunkterna vidreformeringen av tingsrättsorganisationen är att domstolarna bör finnas påsådana platser i landet att de allra flesta medborgarna har ett rimligtavstånd till en tingsrätt. En annan utgångspunkt är bättre geografisksamordning mellan tingsrätterna och rättsväsendets övriga myndigheter.Härigenom anser utskottet att motionsyrkanden om vikten av ett decentraliseratdomstolsväsende som tar hänsyn till medborgarnas berättigade krav på närhetoch tillgänglighet samt ett motionsyrkande om bättre samordning mellantingsrätternas geografiska områden och åklagarorganisationen m.fl. fåranses vara tillgodosedda. Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (kd, c).Ienlighet med den handlingsplan som regeringen presenterade våren 2000bildar följande allmänna principer utgångspunkt vid reformeringen avdomstolsväsendet (bet. 1999/2000:JuU22 s. 6).Domstolarna bör finnas påsådana platser i landet att de allra flesta medborgarna har ett rimligtavstånd till en tingsrätt (numera förtydligat till bibehållen tillgänglighet).För att även klara en snabb och kompetent handläggning fordrasen stärkt beredningsorganisation, som kan renodla domarens arbete tillverksamhet som kräver domarens kompetens. För att åstadkomma detta behövsett större målunderlag än vad de allra minsta tingsrätterna har i dag.Målunderlaget bör vara tillräckligt stort för att möjliggöra specialisering.För att säkerställa ett brett rekryteringsunderlag måste man se till attdomstolarna är attraktiva arbetsplatser med god arbetsmiljö och godamöjligheter till personlig utveckling för de anställda. Behovet avkompetensutveckling måste kunna tillgodoses. Starka praktiska skäl talar fören bättre geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter,framför allt med åklagarorganisationen.Den organisatoriska lösningenbör enligt handlingsplanen vara att större domkretsar skapas. Här tänktesig regeringen tre olika modeller. Den första går ut på att tingsrätterläggs samman. Den andra lösningen är att verksamheten bedrivs i en domkretsmed permanent verksamhet på flera orter. Detta innebär att de befintligadomstolarna bildar en myndighet med kanslier på flera orter. En tredjelösning är att, i de fall målunderlaget inte bär permanent verksamhet påmer än en ort, tillgängligheten och den lokala förankringen tillgodosesgenom att domstolen har s.k. tingsställe vid en eller flera orter. Medtingsställe menas att personal från kansliorten med viss regelbundenhetbesöker orten i fråga för att hålla sammanträden för företrädesvishuvudförhandling i brottmål.Regeringen tillsatte en särskildutredare som skulle utvärdera de genomfördaförändringarna av tingsrättsorganisationen (Ju 2002:11). Utredningen biträddes,förutom av ett antal experter, av en referensgrupp bestående av representanterför riksdagspartierna. Utredningen redovisade sitt uppdrag genom överlämnandetav betänkandet Förändringar i tingsrättsorganisationen - en utvärderingav sammanläggningar av tingsrätter 1999-2001 (SOU 2003:5). Såvitt avsermedborgarnas krav på närhet och tillgänglighet gör utredningen bedömningenatt regeringens mål om bibehållen tillgänglighet till domstol i alltväsentligt har uppnåtts. Utredningen bedömer även att de genomfördasammanläggningarna generellt har lett till en bättre geografisk samordningvad gäller lokaliseringen av tingsrätterna i förhållande till bl.a.åklagarens myndighetsorganisation. Utredningen och dess slutsatser redovisasmer utförligt nedan (s. 9 f.).I motionerna 2002/03:Ju17, 2003/04:Ju235,2003/04:Ju285, 2003/04:Ju351 och 2003/04:Ju378 (samtliga c) understryksvikten av ett decentraliserat domstolsväsende. Motionärerna anför bl.a.att förändringarna i domstolsorganisationen inte får ske på bekostnad avmedborgarnas berättigade krav på närhet och tillgänglighet.Vid behandlingenav regeringens skrivelse behandlade utskottet motionsyrkandenom vikten av en lokalt förankrad rättskipning över hela landet. Utskottetpekade då på att en av utgångspunkterna för reformeringen är att domstolarnaskall finnas på sådana platser i landet att de allra flesta medborgarnahar ett rimligt avstånd till en tingsrätt. Den geografiska närheten tilldomstolen och domstolens lokala förankring i allmänhet menade utskottetmåste få väga tungt. Utskottet ansåg att avståndsfaktorn också hadebeaktats vid de genomförda och beslutade organisationsförändringarna.Avslutningsvis konstaterade utskottet att det inte kunde anses föreligganågon principiell meningsmotsättning mellan utskottet och motionärerna idenna fråga, och motionerna avstyrktes (bet. 2000/01:JuU29 s. 6).Utskottethar därefter, vid behandlingen av yrkanden liknande de nu aktuella,hänvisat till detta uttalande (bet. 2001/02:JuU1 s. 71 f. och bet. 2002/03:JuU1s. 73).Utskottet står fast vid sina tidigare uttalanden och föreslåratt avslår motionerna 2002/03:Ju17, 2003/04:Ju235, 2003/04:Ju285,2003/04:Ju351 och 2003/04:Ju378 i denna del.En annan av de principersom gäller för reformarbetet är en bättre samordning med rättsväsendetsövriga myndigheter. Enligt utskottets mening får önskemålet i motion2003/04:Ju465 (fp) - vari understryks vikten av att samordna tingsrätternasgeografiska områden med polisens och åklagarorganisationens - ansestillgodosett genom de riktlinjer som lagts fast. Utskottet föreslår därföratt motion 2003/04:Ju465 i denna del avslås.DomkretsindelningenUtskottetsförslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandenom att det skall vara - i stället för som regeringen - sombeslutar om indelningen i domsagor. Jämför reservation 3 (kd, c).Imotionerna 2002/03:Ju17, 2003/04:Ju235, 2003/04:Ju349, 2003/04:Ju351(samtliga c) och 2003/04:Ju412 (kd) begärs att tingsrättsorganisationenskall beslutas av riksdagen.Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gällerbl.a. att föreskrifter om huvuddragen av domstolarnas organisation meddelasi lag. I 1 kap. 1 § stadgas inledningsvis att tingsrättär allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Avparagrafens andra stycke framgår att domsaga är tingsrättens domkrets ochatt regeringen förordnar om indelningen i domsagor.Tingsrätternasdomkretsar bestäms genom förordningen (1982:996) om rikets indelning idomsagor. Även om det sålunda är regeringen som bestämmer om indelningeni domsagor och därmed om antalet tingsrätter får, med hänsyn till deändringar i anslagsbehov och personaluppsättning som en domsagoregleringkan föranleda, ofta ett avgörande inflytande på frågan (sebetänkandet Ny domkretsindelning för underrätterna, SOU 1967:4 s.32).Utskottet har återkommande behandlat den häraktuella frågan. Senast skedde detta . Utskottet hänvisade dåtill tidigare ställningstaganden, som sammanfattningsvis innebär att detinte finns anledning att lagreglera domkretsindelningen eller på annatsätt överföra beslutanderätten till . Utskottet förordade istället den nuvarande ordningen där regeringen informerar omkommande förändringar. Att regeringen i sina överväganden beaktar vadriksdagen uttalat om principerna för domstolsorganisationen ansåg utskottetvar en självklarhet (bet. 2002/03:JuU1 s. 73 f.).Utskottet har inteändrat uppfattning i frågan, och utskottet föreslår att motionerna2002/03:Ju17, 2003/04:Ju235, 2003/04:Ju349, 2003/04:Ju351 och 2003/04:Ju412i här behandlade delar avslås.Det fortsatta reformarbetetUtskottetsförslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandenom att det fortsatta reformarbetet med sammanläggningar av tingsrätterskall avbrytas till dess att beslutanderätten rörande tingsrättsorganisationenöverförts till . Detsamma gäller yrkanden om att reformarbetetskall avbrytas till dess att ytterligare konsekvensanalyser genomförts avhittills gjorda nedläggningar respektive till dess regeringen presenteraten helhetssyn och en heltäckande plan för hela landet. Jämför reservation4 (m, fp, kd, c).Regeringen gav iuppdrag att granska bl.a. om de förändringar av tingsrättsorganisationensom genomförts skapat större förutsättningar föratt uppnå de mål som regeringen ställt upp för reformeringen avtingsrättsorganisationen.Riksrevisionsverket redovisade sitt uppdrag tillregeringen i rapporten i förändring - Granskningav tolv sammanlagda tingsrätter 1999-2001 (RRV 2002:9). Verket bedömeratt målet att bibehålla tillgängligheten i allt väsentligt har kunnatuppnås. Vidare anser att den geografiska samordningenhar ökat mellan domstolar, åklagare och kriminalvård. Enbart det faktumatt en tingsrätt ökat i storlek ger förbättrade möjligheter att prövaolika former för att stärka beredningsorganisationen. I fråga om möjligheternatill specialisering anför verket att de ökat, som domarna vidde flesta av de granskade tingsrätterna enligt menatatt målunderlaget för specialisering inte är tillräckligt stort. Huruvidaförutsättningarna för personalrekrytering förbättrats anser sig verketinte kunna bedöma. Slutligen anser att förutsättningarnaför kompetensutveckling ökat något vid de större tingsrätterna. Förflertalet tingsrätter är förutsättningarna för att låta personalen delta ikompetensutvecklingen dock oförändrade.Som anförts tidigare tillsatteregeringen en utredning, Utredningen om utvärdering av vissaförändringar i tingsrättsorganisationen. Utredningen hade i uppdrag att -med utgångspunkt i granskning - bl.a. bedöma hur degenomförda förändringarna förhåller sig till de mål som regeringen ställtupp för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen.Utredningenredovisade sitt uppdrag genom överlämnandet av betänkandet Förändringari tingsrättsorganisationen - en utvärdering av sammanläggningar avtingsrätter 1999-2001 (SOU 2003:5).Utredningen framhåller inledningsvisatt de granskade sammanläggningarna har genomförts relativt . är det därför inte möjligt att göra några säkra bedömningaroch utredningens överväganden måste ses mot den bakgrunden.Utredningengör bedömningen att regeringens mål om bibehållen tillgänglighet i alltväsentligt har uppnåtts. I vissa fall har detta skett genom att en tingsrätthar flera kansliorter, den s.k. flerortsmodellen. Det finns dock enligtutredningen betydande nackdelar med denna modell, bl.a. minskar denmöjligheterna att uppnå övriga mål. Genom att öka storleken på de berörda,genom sammanläggningar bildade, tingsrätterna har det enligt utredningenuppstått bättre förutsättningar för att skapa stärkta beredningsorganisationer.Dessa förutsättningar har dock inte tillvaratagits fullt ut. I fråga omrekrytering av personal till de berörda tingsrätterna anför utredningenatt sammanläggningarna inte synes ha haft någon nämnvärd effekt. Genomatt öka storleken på berörda tingsrätter har dessa enligt utredningenfått bättre förutsättningar för kompetensutveckling. Sammanläggningarnasynes dock så här långt inte ha lett till någon nämnvärd ökning avutbildningen av domare och annan personal. Enligt utredningen har någonnämnvärd effekt med avseende på specialisering inte kunnat noteras.Utredningen anser att det är tveksamt om det finns något nämnvärt utrymmeför specialisering inom en domstol annat än i de allra största tingsrätterna.De sammanläggningar som omfattas av utvärderingen är alltför begränsadeför att kunna ge utrymme åt en ökad specialisering. Vidare anförs attsammanläggningarna generellt har lett till en bättre geografisk samordningvad gäller lokaliseringen av tingsrätterna i förhållande till åklagarnasoch kriminalvårdens myndighetsorganisationer. Sammanfattningsvis är detutredningens uppfattning att även om de mål som regeringen satt upp endastdelvis har uppnåtts bör arbetet med att skapa större och mindre sårbaratingsrätter fortsätta.Enligt regeringens nu aktuella skrivelse uppnåsi allt väsentligt målen med reformeringen av tingsrättsorganisationengenom sammanläggningarna av tingsrätter. Reformeringen av den yttretingsrättsorganisationen bör därför gå vidare. Sammanläggningarna bör enligtskrivelsen även fortsättningsvis ske stegvis region för region och inteavse alltför begränsade geografiska områden. Information till berördpersonal bör lämnas . Flerortsmodellen bör användasendast om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskildafallet eller om det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiskaeller andra liknande skäl. Beträffande de tingsrätter som redan har flerakansliorter är det regeringens uppfattning att verksamheten måste få prövasunder ytterligare någon tid innan man tar ställning till eventuellaförändringar i organisationen.I flera motioner yrkas att det fortsattareformarbetet med sammanläggningar av tingsrätter skall avbrytas. Imotionerna 2002/03:Ju17, 2003/04:Ju349, 2003/04:Ju351 och 2003/04:Ju438(samtliga c), begärs att regeringen skall avstå från att fatta några beslutangående indelningen i domsagor för tiden fram till dess att beslutanderättenrörande tingsrättsorganisationen överförts till . I motionerna2002/03:Ju20, 2002/03:Ju24, 2002/03:Ju25 och 2003/04:Ju283 (samtliga kd)samt 2003/04:Ju378 (c), 2003/04:Ju389 (kd, c) och 2003/04:Ju412 (kd) begärmotionärerna att inga nya sammanläggningar av tingsrätter skall ske tilldess att ytterligare konsekvensanalyser genomförts av gjordaförändringar i tingsrättsorganisationen. I motionerna 2002/03:Ju23 (fp),2003/04:Ju280 (fp), 2003/04:Ju376 (fp, c) begärs att inga nya sammanläggningarskall ske förrän regeringen presenterat en helhetssyn och en heltäckandeplan för hela landet. I motion 2003/04:Ju477 (fp) krävs en parlamentarisktsammansatt utredning av hela domstolsväsendet innan ytterligaresammanläggningar sker.Som anförts tidigare anser utskottet att det inte finnsanledning att lagreglera domkretsindelningen eller på annat sätt överförabeslutanderätten till . När det gäller konsekvensanalyser kannämnas att utskottet har understrukit vikten av att deorganisationsförändringar som genomförs följs upp och utvärderas. Så har ocksåskett såvitt avser . Utskottet utgår ifrån att deförändringar som sker i tingsrättsorganisationen även i fortsättningennoggrant kommer att följas upp och utvärderas. Det finns mot denna bakgrundinte anledning att avbryta reformarbetet i avvaktan på ytterligareutvärderingar. Utskottet delar, i likhet med regeringen, utredningensuppfattning att reformarbetet bör fortsätta i enlighet med handlingsplanenoch att det bör ske stegvis region för region. Förändringarna bör dockinte omfatta alltför begränsade geografiska områden, då detta kan ledatill att en tingsrätt efter en sammanläggning på nytt blir föremålför organisationsförändringar. I princip bör en genomförd organisationsöversynligga fast medan arbetet med att se över organisationen i övriga regionerfortsätter.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslårmotionerna 2002/03:Ju20 och 2002/03:Ju23 samt motionerna 2002/03:Ju17,2002/03:Ju24, 2002/03:Ju25, 2003/04:Ju280, 2003/04:Ju283, 2003/04:Ju349,2003/04:Ju351, 2003/04:Ju376, 2003/04:Ju378, 2003/04:Ju389, 2003/04:Ju412,2003/04:Ju438 och 2003/04:Ju477 i här behandlade delar.RegionalaprojektUtskottets förslag i korthetI regeringens skrivelse samt ibudgetpropositionen redovisas vissa planerade förändringar itingsrättsorganisationen.Utskottet anser att de föreslagna förändringarna inte innebär något avstegfrån de riktlinjer som gäller för reformeringen av tingsrättsorganisationenoch avstyrker bifall till motionsyrkanden om att planerade förändringarinte skall genomföras. Vidare avstyrker utskottet bifall till motionsyrkandenom att bevara vissa tingsrätter som inte omfattas av de i skrivelsen ochbudgetpropositionen redovisade planerade förändringarna.I skrivelsenredogör regeringen för vissa planerade förändringar av tingsrättsorganisationen.Enligt skrivelsen bör dels Svegs och tingsrätter läggas sammantill en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i , delsGävle och tingsrätter läggas samman till en tingsrätt medkansliort i . Målsättningen är att sammanläggningarna skall vara klarasenast respektive den 1 mars 2004.I budgetpropositionen förår 2004 redogörs för vissa ytterligare planerade förändringar itingsrättsorganisationen. Enligt propositionen bör , ,Kristinehamnsoch tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort iKarlstad. Vidare bör två tingsställen inrättas i länet. Var dessa skallplaceras bör övervägas av och . När detgäller tingsrätterna i län bör , och Västervikstingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort i ochtingsställen i och . I börStrömstads och tingsrätter läggas samman till en tingsrätt medkansliort i och tingsställe i . Vidare bör Vänersborgsoch tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliorti . Målsättningen är att dessa sammanläggningar skall varagenomförda . När det gäller tingsrätterna iGävleborgs län arbetar med en komplettering av den tidigareutredningen och enligt regeringen bör resultatet av denna utredningavvaktas innan ställning tas till den framtida tingsrättsorganisationen ilänet. Slutligen föreslår regeringen att bör hakansliort enbart i och inte som i både ochÄngelholm. Denna förändring bör genomföras senast den 1 juli 2005.Fleramotionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen eller under denallmänna motionstiden går ut på att en viss eller vissa av de tingsrättersom omfattas av de redovisade planerade förändringarna skall bevaras. Imotionerna 2002/03:Ju18 (c), 2003/04:Ju293 (m), 2003/04:Ju372 (kd) och2003/04:Ju397 (c) gäller det de tre tingsrätterna i län. I motion2003/04:Ju376 (fp, c) begärs att det skall finnas två tingsrätter i dettalän. Vidare begärs i motion 2003/04:Ju397 (c), för det fall någon tingsrättskall läggas ned, att och tingsrätter bevaras alternativtatt tingsrätten för län lokaliseras till . Slutligen vadgäller län begärs i motion 2003/04:Ju386 (s) att regeringen skallfölja upp de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförs iKalmar län. I motion 2002/03:Ju21 (kd) yrkar motionären i första hand attVänersborgs och tingsrätter skall bevaras och i andra handatt skall väljas som kansliort vid en sammanläggning.Även i motion 2003/04:Ju335 (kd) begärs att skallbevaras. I motionerna 2002/03:Ju22 (kd), 2003/04:Ju336 (kd) samt 2003/04:Ju368(fp, c) gäller begäran och i motionerna 2002/03:Ju24(kd) samt 2003/04:Ju327 (fp) de mindre tingsrätterna i . I motion2003/04:Ju280 (fp) begär motionären att skallbevaras.Utskottet kan inte finna att de nu angivna förändringarna itingsrättsorganisationen skulle innebära något avsteg från de riktlinjer somgäller för reformeringen av tingsrättsorganisationen och som riksdagenhar ställt sig bakom. Såväl behovet av lokal förankring som de geografiskaförhållandena på respektive ort har beaktats av regeringen.