bet · GQ01BOU4 · 2003-02-20 00:00:00 — Motionen avstyrktes avslutningsvis medhänvisning till att inte var berett att föreslåen ändring av kommunallagen i detta avseende.Bostadsutskottet gör samma bedömning och avstyrkermotionsförslaget.Den statliga kontrollen av kommunala planerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om den statliga kontrollen avkommunala planer.Jämför reservation 9 (m).MotionenI motion 2002/03:Bo223 (m) yrkande 10 finns förslag om att det införsen begränsning av och regeringens möjlighet att upphävadetaljplan. Förslaget innebär att planerna skulle kunna upphävasendast i de fall de strider mot uttalade riksintressen.Utskottets ställningstagandeMotsvarande motionsförslag som syftar till ändringar i 12 kap. PBL harde två (senast i betänkandet 2001/02:BoU8) avstyrkts avbostadsutskottet med följande motivering.För att möjliggöra att de intressen som räknas upp i 12 kap. 1 §[riksintressen, bristande samordning, överensstämmelse medmiljökvalitetsnormer, hälso- och olycksfallsskydd m.m.] tillgodosesäven i de fall då respektive kommun åsidosätter dem är det enligtutskottets mening nödvändigt att det finns en möjlighet att upphäva avkommuner antagna detaljplaner eller områdesbestämmelser. Utskottetanser att det saknas tillräckliga skäl för att ställa sig bakomförslag som syftar till att inskränka (eller utöka) denna möjlighet.Bostadsutskottet står fast vid sina ställningstaganden och avstyrkerdärför motionsförslaget.Brottsförebyggande planeringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om brottsförebyggande planering.Jämför reservation 10 (kd, c).MotionernaI motion 2002/03:Bo266 (kd) yrkande 2 föreslår motionärerna bl.a. attdet görs en översyn av PBL i syfte att underlätta brottsförebyggandepolicy i översiktsplanerna.Motionärerna bakom motion 2002/03:Bo267 (c) yrkande 27 begär attbrottsförebyggande aspekter skall beaktas i samhällsplaneringen. Äveni motion 2002/03:Bo277 (s) finns förslag om åtgärder för att ökatryggheten i boendet.Slutligen föreslås i motion 2002/03:Ju366 (kd) yrkande 7 att Boverketskall erhålla i uppdrag att utarbeta riktlinjer förbebyggelseinriktade hinder mot brott.Utskottets ställningstagandeBostadsutskottet och har (sesenast bet. 2001/02:BoU8 och rskr. 2001/02:204) behandlat förslag omatt integrera brottsförebyggande åtgärder i planeringen. Förslagen harmed hänvisning till bl.a. det arbete som redan pågår på området intevunnit bifall.Av de insatser m.m. som har pågått och/eller pågår nufinner utskottet anledning att redovisa följande.Boverket, och lämnade imars 2002 rapporten åtgärder mot brott ochotrygghet.I rapporten angav de tre myndigheterna att de kommer att samverka föratt bistå kommuner och andra aktörer i det lokala utvecklingsarbetet.Dessutom angavs att de tre myndigheterna kommer att verka för ettkonstruktivt erfarenhetsutbyte i dessa frågor samt att de var för sigavser att ta fram stödjande och rådgivande skrifter på området.Hösten 2002 inbjöd till fyra regionalaheldagskonferenser i , , och Sundsvallunder rubriken .Projektet inleddes med uppgift att minskabrottsligheten, framför allt i centrumanläggningar.Inom övervägs behovet av ytterligare åtgärderfrån centralt håll. I övrigt kan noteras att:BRÅ fördelar medel till lokala brottsförebyggande försöks- ochutvecklingsprojekt. Ett av de områden som prioriteras ärbrottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i bostadsområden. Idetta sammanhang välkomnas ansökningar som avser åtgärder för attmotverka brott och otrygghet genom förändringar av den fysiska miljön.Runt om i landet tas det lokala initiativ med inriktning påbebyggelseinriktade åtgärder för att motverka brott och otrygghet -inte sällan i anslutning till lokala brottsförebyggande råd. Det finnsdock ingen heltäckande sammanställning av vilka projekt som pågår ochvilka andra initiativ som tas, exempelvis när det gällerutbildningsinsatser.År 2000 gav i , i samarbete medChalmers tekniska högskola, ut - kan manförändra rädslans platser? I skriften diskuteras och illustreras denbyggda stadsmiljöns betydelse för upplevelser av otrygghet, specielltur ett kvinnoperspektiv.Polismyndigheten i presenterade materialet Bo Trygg01 - Principdiskussioner, råd och förslag till lösningar för entryggare och säkrare boendemiljö. Materialet innehåller bl.a. enteoretisk genomgång och en checklista.I oktober 2002 lade fram doktorsavhandlingen - diskurser om kvinnors rädsla i forskning, policyutveckling ochlokal praktik vid , Tema Statsbyggnad,Sektionen för arkitektur. Avhandlingen berör bl.a. förhållandet mellankvinnors rädsla, lokala trygghetsskapande projekt ochstatsbyggnadsfrågor.BRÅ har engagerat externa sakkunniga för att ta fram en idéskrift somsyftar till att fungera som stöd för lokala användare i samband medbebyggelseinriktade åtgärder för att motverka brott och otrygghet.Det lokala brottsförebyggande rådet i , Rådet för tryggare ochmänskligare , arbetar, tillsammans med isamma stad, med en skrift som skall fungera som inspiration ochchecklista för lokala s.k. tryggetsvandringar, som är en metod för attinventera behovet av och förutsättningarna för förändringar av denfysiska miljön i ett brottsförebyggande och trygghetsskapandeperspektiv.Med utgångspunkt i materialet Bo Trygg 01 utvecklar MalmKommunikation, ett konsultföretag som arbetar med lokaltbrottsförebyggande arbete, ett material som är särskilt anpassat förbebyggelseinriktade brottsförebyggande åtgärder i områden medbefintliga flerfamiljshus.Utskottet kan mot den tecknade bakgrunden konstatera att mycket av detsom motionärerna önskar redan har tillgodosetts. Mot denna bakgrundfinner utskottet inte tillräckliga skäl för att föregripa kommandeöverväganden inom och avstyrker motionsförslagen.Tysta miljöer och bullerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om tysta miljöer och buller.Jämför reservation 11 (mp). Jämför särskilda yttranden 2 (fp) och 4(kd, c).BakgrundRiksdagen beslutade om etappmål för buller (prop. 1996/97:53,bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174).Etappmålen utgick från följande riktvärden för trafikbuller, somnormalt inte bör överskridas vid nybyggnad av bostäder eller vidnybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur:- 30 dBA ekvivalentnivå (medelljudsnivå) inomhus- maximalnivå (högsta ljudnivån) inomhus nattetid- ekvivalentnivå utomhus vid fasad- maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostaden.För utomhusnivån avses för flygbuller FBN (flygbullernivån, uttrycktsom ekvivalentnivån ) 55 dBA.Vid järnväg eller annan spåranläggning avser riktvärdet för bullerutomhus ekvivalentnivå vid uteplats och ekvivalentnivå ibostadsområdet i övrigt.Vid tillämpningen av riktvärden vid åtgärder i trafikinfrastrukturenbör hänsyn tas till vad som är tekniskt möjligt och ekonomisktrimligt. I de fall utomhusnivån inte kan reduceras till nivåer enligtovan bör inriktningen vara att inomhusvärdena inte överskrids.I detaljplan får meddelas bestämmelser om skyddsanordningar för attmotverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl,högsta tillåtna värden för störningar genom bl.a. buller. Dettaframgår av 5 kap. 7 § 11 PBL.Vid bestämmelsens tillkomst angavs (se prop. 1985/86:1) att det intebör komma i fråga att genom detaljplan meddela längre gående krav ände riktlinjer som då godkänt (se prop. 1980/81:100 bil. 9,TU23, rskr. 257 och prop. 1981/82:98, TU28, rskr. De då antagnariktlinjerna har ersatts av de riktvärden som redovisats ovan.Regeringen föreslog i proposition 2000/01:130 Svenska miljömål -delmål och åtgärdsstrategier (miljömålspropositionen) delmål för de 15miljökvalitetsmål som antogs av (bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Beträffande miljökvalitetsmålet Godbebyggd miljö föreslog regeringen följande delmål för buller.Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigandede riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäderskall ha minskat jämfört med år 1998.Riksdagen beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2001/02:MJU3,rskr. 2001/02:36).Den nya ordningen med delmål för miljökvalitetsmålen innehåller ävenett uppföljningssystem. I miljömålspropositionen beskriver regeringenhur uppföljningen av miljökvalitetsmålen skall gå till. Avpropositionen framgår att avsikten är att regeringen skallrapportera översiktligt till hur arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen fortskrider. En fördjupad utvärdering avmiljökvalitetsmålen avses äga rum . Syftet med denna äratt klarlägga om styrmedel eller mål behöver korrigeras. På utpekademiljömålsansvariga myndigheter läggs uppdraget att utveckla,kvalitetssäkra och vidmakthålla driften av lämpliga indikatorer. Förmiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är ansvarig myndighet.Regeringen anför i miljömålspropositionen vidare att man följerutvecklingen och avser att återkomma med ytterligare delmål för bullerefter den första uppföljningen av miljömålen. I propositionen angesatt flera remissinstanser har påpekat vikten av att det finns etthandlingsprogram även för trafikbuller i andra miljöer samt för andratyper av buller än trafikbuller. Regeringen har enligt propositionenför avsikt att ge i uppdrag att tillsammans medövriga berörda myndigheter utarbeta ett sådant handlingsprogram ochanför att verket i rollen som samordnande myndighet för bullerfrågorhar ett särskilt ansvar för att se över de definierade riktvärdenaoch, om det behövs, föreslå ytterligare riktvärden för buller i andramiljöer än de som finns uttryckta i dagens fastställda riktvärden.Regeringen avser även att ge ett tydligt samordnings-och uppföljningsansvar för arbetet med att nå bullermålet. Efter handsom erfarenheter av tillämpningen av och anknutenlagstiftning med vägledning av miljö- och transportmålen har vunnitsanser regeringen att behov av eventuella ytterligare förändringar avlagstiftningen kan övervägas. Eventuella behov av lagstiftning för attminska andra bullerstörningar än trafikbuller bör också uppmärksammasenligt propositionen.Regeringen gav i regleringsbrev för iuppdrag att i samråd med trafikverken och utveckladefinitionerna för riktvärden för buller för de olika trafikslagen såatt de blir mer jämförbara. Uppdraget redovisades den 20 december2001.Naturvårdsverket erhöll i uppdrag att efter samråd medberörda myndigheter utarbeta ett handlingsprogram för buller. I ettförsta steg skall programmet avse ytterligare riktvärden för andramiljöer än de som finns uttryckta i dagens fastställda riktvärden.Härefter har och rådet antagit ett direktiv,2002/49/EG, om bedömning och hantering av omgivningsbuller. Direktivethar till syfte att fastställa ett gemensamt tillvägagångssätt för attpå grundval av prioriteringar förhindra, förebygga eller minskaskadliga effekter, inbegripet störningar på grund av exponering föromgivningsbuller. Direktivet ställer krav på kartläggning av buller,information om buller och handlingsplaner för att förhindra och minskaomgivningsbuller där det behövs och för att förhindra en höjning därnivån är tillfredsställande. Direktivet uppges också ha till syfte attge en grund för utveckling av gemenskapsåtgärder för att minska bullerfrån större källor. Kommissionen skall i detta syfte senast den 18juli 2006 lägga fram lämpliga lagförslag.Naturvårdsverket skall efter en genomförd ändring iinstruktionen (SFS 2001:1096) ha ett övergripande och samordnandeansvar vad gäller omgivningsbuller.I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 20) lämnarregeringen en årsrapport till angående hur arbetet med attnå miljökvalitetsmålen fortskrider. Beträffande buller redovisarregeringen följande.Antalet personer utsatta för buller över utomhus från detstatliga vägnätet är oförändrat 2001 jämfört med . Även ombullerskyddsåtgärder vidtagits har bullerutsatta tillkommit. Antaletpersoner utsatta för buller från järnväg har minskat något. Arbetetmed att nå delmålet om trafikbuller går långsamt. En orsak kan varaatt länen inte har prioriterat bullerskyddsåtgärder i sina planer förregional transportinfrastruktur. Det stora antalet bullerstörda avvägtrafik, ca 197 000 personer, finns längs kommunernas gator ochvägar. har i uppdrag att samordna bullerarbetet.Arbetet skall samordnas med framtagandet av en samladgenomförandestrategi för transportpolitikens etappmål för god miljö.MotionernaI motion 2002/03:Bo204 (mp) föreslår motionärerna dels att dettillsätts en utredning som klarlägger behovet av miljöer som ärbullerfria,yrkande 1, dels att det skall byggas ett tystaresamhälle, yrkande 2. Vidare föreslår de att gränsvärden förbakgrundsbuller på arbetsplatser och i samhället skall tasfram, yrkande 3, och i yrkande 6 sänkta gränsvärden för buller iurbana utomhusmiljöer.Liknande förslag återfinns i motion 2002/03:Bo222 (fp). Där föreslåsi yrkande 1 att mål om buller skall uttryckas i minskning av bullretseffekter och i yrkande 2 bl.a. att störningen av buller skall minskasmed till 2010 och till 2020. I samma motionyrkande3 föreslås såvitt avser buller från markbunden trafik att man - somett led i arbetet mot minskade negativa effekter - skall eftersträvaatt även ge boende tillgång till en god, störningsfri ljudmiljö och imotionens yrkande 6 föreslår motionären att ökad vikt skall läggas vidatt bevara tysta områden och miljöer.Motionären bakom motion 2002/03:Bo231 (v) begär att det skall införasett system med certifiering av tysta miljöer i tätorter.Slutligen begärs i motion 2002/03:Bo265 (kd) yrkande 4 att "tystazoner" inventeras och kartläggs i översiktplaner.Utskottets ställningstagandeDe utgångspunkter som motionärerna lyfter fram torde delas av så gottsom alla.Exempel på detta är att det närmast får anses vara en självklarhet attdet är eftersträvansvärt med bullerfria områden och ett tystaresamhälle. kan således ställa sig bakom motionärernasutgångspunkter.När det gäller bullerfrågornas hantering i bl.a. översiktsplaneringenhar utskottet tidigare erinrat om att har gett vägledning ochråd i skrifterna "Planera för god ljudmiljö" och "Boken omöversiktsplanering del III". I den sistnämnda skriften ges råd förkommunernas översiktsplanering bl.a. med avseende på utpekande avbullerfria områden.Utskottet har vid ett flertal tillfällen även givit uttryck föråsikten att problemen med bullerstörningar i vår vardagsmiljö börägnas stor uppmärksamhet.Vid behandlingen av vissa motionsförslag konstateradebostadsutskottet att tystnad i dagens moderna samhälle närmast fårbetraktas som en "bristvara". Den fråga som i detta sammanhang främstdiskuterades var problemen med lågfrekvent buller, dvs. buller som haren så låg frekvens att det knappt är hörbart eller inte alls kanuppfattas. Utskottets överväganden (bet. 1997/98:BoU4) ledde fram tillett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn avfrågan.Regeringen uppdrog därefter åt att i samråd medNaturvårdsverket och kartlägga orsakerna till ochomfattningen av lågfrekvent buller i bostäder samt lämna förslag tilländamålsenliga åtgärder.I inomhusmiljöpropositionen (prop. 2001/02:128) anförde regeringenangående det lågfrekventa bullret bl.a. följande.Boverket har i samråd med och i boendemiljön (regeringsuppdragM1999/189/Hs delvis; M2000/416/Hs), där det konstateras attlågfrekvent buller upplevs som störande där det uppträder, att detekniska möjligheterna att förebygga och åtgärda sådant buller är godaoch att de myndighetskrav som gäller lågfrekventa ljud i bostäder ärändamålsenliga. Vad gäller lågfrekventa ljud från installationerutomhus, vanligen fläktar, finns enligt uppfattning en luckai bygglovhanteringen. Denna fråga kommer, liksom bygglovhanteringen iövrigt, att behandlas i anslutning till översynen av plan- ochbygglagstiftningen. Myndigheterna bakom rapporten har ansvar för olikaregelverk där begränsningar av buller ingår. Enligt rapporten ärdagens föreskrifter om metoder för bullermätningar inte samordnade.Det finns en risk för att en installation som ger upphov till bullerkan godkännas enligt byggregler, medan den sedan den tagitsi drift utgör en olägenhet enligt föreskrifter.Socialstyrelsen kommer att ges i uppdrag att utvärdera de allmännaråden och identifiera olika åtgärder för att komma till rätta medproblemet med höga ljudnivåer inomhus. riktlinjerför industribuller tar ingen särskild hänsyn till lågfrekvent buller.Regeringen kommer att uppdra åt myndigheterna att samordna sina krav iolika avseenden bl.a. vad gäller mätmetoder. Regeringen anser sighärmed ha lämnat den av begärda redovisningen.Som redovisats ovan pågår ett omfattande arbete pådetta område. I allt väsentligt kan det sägas att det har deninriktning som motionärerna eftersträvar. Arbetet utgör bl.a. en delav harmoniseringen inom EU.Samtidigt kan utskottet konstatera att det till stor del är enkommunal fråga att ta ställning till behovet av t.ex. tysta miljöeroch att avgöra vilka insatser (t.ex. olika planbeslut) som kanerfordras för att säkerställa detta.Bostadsutskottet saknar mot den tecknade bakgrunden tillräckliga skälför att nu gå motionärerna till mötes och avstyrker motionsförslagen.Hantering av översvämningsrisker i den fysiska planeringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om hantering avöversvämningsrisker i den fysiska planeringen. Jämför reservation 12(kd, c).MotionernaI motion 2002/03:Bo265 (kd) yrkande 6 föreslår motionärerna att detskall tillsättas en utredning om översvämningsfrågorna i den fysiskaplaneringen. Motionärerna bakom motion 2002/03:Bo289 (s) yrkande1 föreslår att det skall tas hänsyn till översvämningsrisken i allfysisk planering.Utskottets ställningstagandeÄven bostadsutskottet anser att frågorna om översvämningsrisker börägnas stor uppmärksamhet i all planering. Det får således anses varaav största vikt att åtgärder vidtas för att undvika nyaöversvämningsolyckor.Utskottet har erfarit att regeringen beslutade att tillPBL-kommittén överlämna dels en redovisning från av huröversvämningsfrågor hanteras i kommunernas översiktsplanering m.m.,dels delbetänkandet SOU 2002:50 från såvitt avserfrågan om ökad hänsyn till risk för översvämning vid den fysiskaplaneringen.Bostadsutskottet förutsätter att det initiativ som regeringen hartagit i denna fråga kommer att leda till att frågan får sin lösningoch finner därför att den fortsatta beredningen avöversvämningsfrågorna bör avvaktas varför utskottet avstyrkermotionsförslaget.Lokalisering av mobiltelefonmaster och kraftledningar, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om lokalisering avmobiltelefonmaster och kraftledningar, m.m. Jämför reservationerna 13(v) och 14 (mp). Jämför särskilt yttrande 5 (v).InledningLiksom vid tidigare behandling av motioner i dessa frågor kanutskottet konstatera att tillgängliga uppgifter pekar på att ett stortantal och andra anläggningar för mobiltelefoni m.m. torde kommaatt uppföras under de närmaste åren.Situationen kräver att åtgärder vidtas för att effekterna avutbyggnaden minimeras med avseende på bl.a. natur- och kulturvärden,stadsmiljö och inte minst på människor.MotionernaI motion 2002/03:Bo228 (s) föreslår motionären ökadeinformationsinsatser om effekterna av utbyggnaden avmobilbasstationer.Motionärerna bakom motion 2002/03:Bo261 (mp) föreslår attförsiktighetsprincipen, avseende elektromagnetisk strålning, skalltillämpas vid planering i stadsmiljö.I motion 2002/03:Bo265 (kd) yrkande 7 begär motionärerna att det vidmobilnätsutbyggnaden skall tas hänsyn till natur- och kulturvärden.Motionärerna bakom motion 2002/03:Bo268 (s) yrkandena 3 och 4 begäratt det övervägs ett införande av krav på redovisning avbefintliga och planerade mobiltelefonmaster samt ett kommunalt ansvarför att antalet mobiltelefonmaster begränsas.I motion 2002/03:Bo282 (kd) yrkande 1 föreslår motionären att det påoperatörerna skall ställas krav på en presentation av enkommuntäckande plan för planerade mobiltelefonmaster för varje kommunsom de är aktiva i. I samma motion yrkande 2 föreslår hon att detskall ställas krav på kommunerna om information angående planerademobiltelefonmaster m.m. och i yrkande 3 krav på operatörerna omredovisning av strålningsvärden vid basstationer samt slutligeniyrkande 4 krav på bl.a. mellankommunal samordning av lokaliseringenav mobiltelefonmaster.Motionären bakom motion 2002/03:Bo237 (v) yrkande 1 kräver skärptaregler för placering av kraftledningar.I motion 2002/03:So361 (c) yrkande 5 begär motionären attförsiktighetsprincipen skall tillämpas vid all planering ochinstallation samt att det införs strålningsfria zoner.Motionären bakom motion 2002/03:MJ375 (mp) yrkande 5 begär attförsiktighetsprincipen skall tillämpas vid rekommendationer om boendenära elektriska och magnetiska fält.Slutligen begär motionärerna bakom motion 2002/03:MJ419 (v) yrkande5 att det tas fram förslag till kriterier för placering avbasstationer för mobiltelefoni.Miljöbalkens försiktighetsprincip m.m.I 2 kap. (MB) återfinns bl.a. vissa allmännahänsynsregler. Av störst intresse i nu aktuellt sammanhang är 2 kap. 3§ MB där det anges försiktighetsmått m.m. som alla som bedriver elleravser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall iaktta föratt motverka skador eller olägenheter för människors hälsa och miljö.Denna bestämmelse kallas ofta för försiktighetsprincipen.Hänsynsreglerna är rättsligt bindande. De och således ävenförsiktighetsprincipen får betydelse bl.a. genom att det vidtillståndsprövning enligt MB kan meddelas villkor som bygger på dessaregler. De kan också läggas till grund för förelägganden och förbudenligt MB (tillsynsverksamhet).Verksamheter m.m. som inte är tillståndspliktiga enligt MB underkastasnormalt sett inte en prövning mot MB:s allmänna hänsynsregler isamband med tillståndsprövningen. Detta kan dock bli fallet vidtillsynsverksamhet.Beträffande vilka verksamheter som är tillståndspliktiga enligt MBfinns det skäl att inledningsvis peka på att det i 9 kap. 1 § MB gesen legaldefinition av miljöfarlig verksamhet. Med miljöfarligverksamhet avses enligt denna definition bl.a. användning av mark,byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet föromgivningen genom buller, skakningar, ljus, joniserande eller icke-joniserande strålning eller annat liknande. Med icke-joniserandestrålning avses optisk strålning, radiofrekvent strålning,lågfrekventa elektriska och magnetiska fält och ultraljud eller annantill sin biologiska verkan likartad strålning (2 § strålskyddslagen[1988:220]).Bestämmelserna i 9 kap. 6-8 §§ MB innehåller bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter om tillstånds- och anmälningspliktför miljöfarlig verksamhet och om prövningsmyndigheter. Med stöd avdetta bemyndigande har regeringen utfärdat förordningen (1998:899) ommiljöfarlig verksamhet och hälsoskydd vari bl.a. anges i vilkenomfattning som miljöfarliga verksamheter m.m. är tillståndspliktigaenligt MB. Varken för mobiltelefonmaster eller starkströmsledningar,som tas upp i en av motionerna, har det i denna förordning förskrivitstillståndsplikt. Beträffande de sistnämnda kan tilläggas att detillståndsprövas enligt ellagen (1997:857). Statens energimyndighetprövar ansökningar om tillstånd för byggande eller användande avsådana ledningar.I detta sammanhang bör det även framhållas att den som bedriver elleravser att bedriva miljöfarlig verksamhet får ansöka om tillstånd tillverksamheten enligt MB även om det inte krävs tillstånd (9 kap. 6 § MBtredje stycket). Härigenom kan verksamheten vid tillståndsprövningenbli underkastad prövning enligt 2 kap. MB. Det bör även påpekas attett mindre antal verksamheter är underkastade tillståndsplikt enligtsåväl särskild lag som MB.Det finns också regler i (PBL) som i väsentligaavseenden styr möjligheterna att uppföra byggnader och andraanläggningar. Således ställs det bl.a. krav på att anläggningar skallutformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- ellerlandskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Detställs även krav på att bebyggelse lokaliseras till mark som är lämpadför ändamålet med hänsyn till bl.a. de boendes och övrigas hälsa.