bet · GQ01SKU7 · 2003-03-04 00:00:00 — Motionärenframhåller att en musiker inte kan spela på instrumentet och uppbärainkomst från sitt musicerande om instrumentet säljs och därför intehar någon möjlighet att dra fördel av det ökade värdet. Skattereglernatillämpas också enligt vad som anförs olika på olika typer avinstrument. Motionären begär ett tillkännagivande om attmusikinstrument bör jämställas med andra arbetsredskap, så attmusikernas verkliga kostnader kan dras av.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är de grundläggande syftet med de nu aktuellareglerna och den praxis som utvecklats att åstadkomma ett så riktigtbeskattningsresultat som möjligt, med beaktande bl.a. av uppkomnakostnader, förslitning etc. Utskottet ser inte någon anledning attinföra särskilda regler för musikinstrument utan förutsätter att dessavid beskattningen bedöms på samma sätt som andra arbetsredskap.Utskottet avstyrker motion Sk369.Hyresgästers självförvaltningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om lättnader i de regler som gäller förersättningar i samband med hyresgästers självförvaltning.Gällande reglerErsättningar i form av avdrag på hyran som en hyresgäst får för attutföra enklare förvaltningsuppgifter på en hyresfastighet inom ettöppet system för självförvaltning är enligt 8 kap. 31 § IL skattefria.Det krävs att villkoren bestämts i en överenskommelse enligthyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan enhyresvärd och en eller flera hyresgäster. Avdraget får inte överstigaden egna bostadens andel av den totala utgiften för dessaförvaltningsuppgifter. En ytterligare förutsättning är att samtligahyresgäster som deltar i självförvaltningen får avdrag med sammabelopp. Skattefriheten gäller i motsvarande utsträckning för avdrag påavgifter i bostadsrättsföreningar m.m. (prop. 1996/97:119).MotionI motion Bo291 yrkande 21 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att taket för skattefrihet vid självförvaltningbör höjas och att kravet på en enhetlig ersättning slopas för att pådet sättet öka hyresgästernas intresse för självförvaltning.Utskottets ställningstagandeSärskilda regler om hyresgästernas självförvaltning har införts föratt inte hindra den positiva utveckling som hyresgästernassjälvförvaltning medför och för att man bör ta vara på de fördelar somsjälvförvaltningen innebär. medförde skattefrågorna problem idessa sammanhang eftersom det i praktiken var svårt att bedöma vargränsen går mellan skattefriheten för privata insatser för egenräkning och den skatteplikt som råder för alla ersättningar för arbeteeller liknande prestationer.Reglerna utgör resultatet av en avvägning mellan delvis motståendeintressen och innebär att man håller fast vid grundläggandeskatterättsliga principer som man möjliggör kollektivaformer av självförvaltning i hyreshus som kan fungera flexibelt ochadministreras enkelt. Ett viktigt inslag i reglerna är bl.a. att allahyresgäster skall ha rätt att efter förmåga delta i självförvaltningenoch att hyresavdraget skall vara lika stort för alla som är med.Enligt utskottets mening har reglerna i nu aktuella delar en välavvägdutformning, och utskottet är därför inte berett att tillstyrka att deändras. Utskottet avstyrker motion Bo291 yrkande 21.Uthyrning av privatbostadUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om helt eller delvis skattefri uthyrning avprivatbostad.Jämför reservation 14 (m, fp, kd).Gällande reglerNär en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts skallersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när enbostad som innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsenfår inte dras av. I stället skall avdrag göras med förvarje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vidupplåtelse av en privatbostadsfastighet skall vidare ett belopp sommotsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts enhyresrätt skall i stället den del av upplåtarens hyra som avser denupplåtna delen dras av. För bostadsrätt gäller att den del avinnehavarens avgift eller hyra som avser den upplåtna delen skall drasav. Avdragsmöjligheterna är mer begränsade om upplåtelsen gäller någonform av närstående (42 kap. 30-32 §§ IL, prop. 1989/90:110 s. 512,bet. 1989/90:SkU30).MotionerI motion Ub487 yrkande 6 av i m.fl. (m)föreslås att inkomsten skall vara skattefri om av enprivatpersons stadigvarande bostad hyrs ut. Syftet är att enkelt ochbilligt få fram bostäder för ungdomar och studerande. Motsvarandeyrkanden framställs i motionerna Bo238 yrkande 5 av dePourbaix-Lundin m.fl. (m) och N305 yrkande 3 av de m.fl. (m).I motion Bo290 yrkande 3 av m.fl. (fp) föreslås attuthyrning av rum i privatbostäder skattebefrias i syfte att snabbt fåfram fler hyresrum. Motionärerna anför att det både skulleeffektivisera användningen av det befintliga bostadsbeståndet och rådabot på den allra mest akuta bostadsbristen, inte minst blandstudenter.I motion Sk376 av och () anförs att ettborttagande av skatten på uthyrning av privatbostad eller åtminstoneett höjt schablonavdrag skulle kunna underlätta den akutabostadsbristen. Vid lägre skatt för uthyrning av privatbostad skullesannolikt tusentals nya bostäder skapas - inte minst för behövandestudenter. Det är en enkel åtgärd i avvaktan på att flerstudentbostäder byggs och att hela bostadspolitiken får en fungerandeinriktning.I motion Bo291 yrkande 10 av m.fl. (kd) föreslårmotionärerna en kraftig höjning av det generella avdraget på 4 000 krför att göra det ekonomiskt intressant att hyra ut en del av sinbostad till studerande och andra som är i behov av ett rum eller enmindre lägenhet i en privatbostad. Ett motsvarande yrkande framställsi motion Bo216 yrkande 1 av ().Utskottets ställningstagandeDe gällande reglerna om uthyrning av privatbostadsfastigheter ochprivatbostäder infördes i samband med skattereformen 1990. Tidigarekunde olika regler gälla och resultatet kunde bli allt från helskattefrihet till full beskattning. Dessa förhållanden hade utsattsför kritik från flera olika utredningar. Skattereformen innebar enövergång till nuvarande enkla och likformiga regler för beskattningenpå detta område. Reglerna får anses täcka såväl kostnader som normaltförorsakas av uthyrningen som eventuella utgifter för reparation ochunderhåll som uppkommit under uthyrningstiden.Enligt utskottets mening skulle en skattebefrielse för uthyrning avdel av bostad medföra gränsdragnings- och kontrollproblem och dessutominnebära ett inkomstbortfall. Utskottet är inte berett att ställa sigbakom sådana förslag och avstyrker därför de nu aktuella motionerna.ÖresundsregionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en särskild skattsedel förÖresundspendlare och om en utredning av skattefrågorna iÖresundsregionen.BakgrundDen svenska och den danska regeringen har i rapporten redovisat en första kartläggning avhinder och möjligheter vad gäller integrationen i . Endansk-svensk styrgrupp för Öresundsintegrationen har tillsatts påstatssekreterarnivå. I styrgruppen ingår från svensk sidarepresentanter från Finans-, Närings- och Socialdepartementen samtfrån dansk sida motsvarande ministerier.Utskottet har arrangerat en offentlig utfrågningom integrationen i där den allmänna utvecklingen avintegrationen i regionen belysts och information lämnats om aktuellaskattefrågor.MotionerI motion Sk406 av () anförs att regeringarnas arbetemed integrationen i har tagit alltför och hotartrovärdigheten i ländernas uppriktiga intresse av att underlättaintegrationen. Motionären föreslår att Öresundspendlare försesmed en särskild skattsedel (Ö-skattsedel) som är kopplad till ettgemensamt konto för och dit källskatt, socialaavgifter etc. betalas. Länderna kan härefter avtala om antingen enschabloniserad fördelning mellan staterna och de kommuner som står förservicen eller via uppföljningssystem se till att medlen kommer tillden part som står för utgifterna.I motion Sk241 av () anför motionären att det vorevärdefullt med en utredning om beskattningsfrågor i Öresundsregionensom belyser skillnader och likheter inom skatte- ochsocialförsäkringsområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kunde konstatera att det arbete sombedrivits inom styrgruppen för lett fram tilllösningar på en del av de problem som tagits upp i ländernasgemensamma rapport och att det också pågick diskussioner om hurreglerna i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet beträffandebeskattningen av tjänsteinkomster skall vara utformade förÖresundspendlare. Ambitionen var då att komma fram till en snabblösning, och det fanns förhoppningar om att en överenskommelse skullekunna nås . Tre politiska kriterier som enskatteordning i skall uppfylla har angivits, nämligenlåga trösklar för integrationen, kostnadstäckning och att systemetskall vara enkelt för den enskilde och för företagen.Som framhålls av motionärerna har förhoppningarna om en snabb lösninginte kunnat infrias utan diskussionerna mellan och hardragit ut . Olika modeller diskuteras och från dansk sida harman bl.a. tagit upp ett förslag som innebär att personer som arbetarpå bägge sidor om fritt skall få välja land för beskattningoch socialförsäkring (den s.k. frittvalsmodellen). Denna och andramodeller är nu föremål för en omfattande och komplex förhandlingmellan och Danmark.Enligt utskottets mening förutsätter en lösning att en överenskommelsekan träffas med . Den driver aktivt frågan iflera olika sammanhang. I avvaktan på att en överenskommelse till sistkan nås ser utskottet inte något skäl att rikta olikatillkännagivanden till den och avstyrker därförmotionerna Sk241 och Sk406.Reservationer1. Skatteskala, grundavdrag, m.m., punkt 1 (m) av (), () och BjörnHamilton (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om utformningen av beskattningen avförvärvsinkomster. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sk210,2002/03:Sk399, 2002/03:Sk417 yrkandena 12 och 13, 2002/03:Sf332yrkande 22, 2002/03:So19 yrkande 17, 2002/03:Kr297 yrkandena 15-17,2002/03:N207 yrkande 2, 2002/03:A314 yrkande 7 och 2002/03:A316yrkande 6, bifaller delvis motionerna 2002/03:Sk214, 2002/03:Sk283,2002/03:Sk342, 2002/03:Sf376 yrkande 3, 2002/03:N395 yrkande 8 och2002/03:A241 yrkande 4 och avslår motionerna 2002/03:Sk290 och2002/03:Sk294.StällningstagandeEtt av de viktigaste skattepolitiska målen är att alla skall kunnaleva på sin lön. Människor skall ges möjlighet att klara av sina egnagrundläggande behov innan de börjar betala skatt. Varje människa skallha rätt att bestämma över sitt eget liv och fatta de avgörandebesluten själv.Det är viktigt att sänka skatterna för både lättrörliga skattebaseroch för låg- och medelinkomsttagare. I dagens värld, då både människoroch kapital är lättrörliga, riskerar man annars att allt högre skattermåste tas ut på allt färre skattebaser och blirlåginkomsttagare, nödvändig konsumtion och fastigheter det enda som ärmöjligt att beskatta vilket vore förödande för Sverige.Vi vill genomföra en inkomstskattereform som ger ökad social trygghetoch motverkar fattigdomsfällor. Skattereformen har sin tyngdpunkt hoslåg- och medelinkomsttagarna och innehåller tre viktigaskattesänkningar.Människor skall ges möjlighet att klara av sina egna grundläggandebehov innan de börjar betala skatt. Därför bör grundavdraget höjasrejält. vill vi att de första skall vara befriadefrån inkomstskatt.Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn tillförsörjningsbörda. Framför allt är det barnfamiljer som har det svårtatt få ekonomin att gå ihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därförinföra ett extra grundavdrag på och barn upp till 16år vid den kommunala beskattningen. För dem som inte kan tillgodogörasig avdraget utgår ett motsvarande bidrag.Beskattningen skall utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi villdärför omvandla dagens skattereduktion för allmän pensionsavgift tillett förvärvsavdrag av den pensionsgrundande inkomsten.Samtidigt återställs avdraget för den allmänna pensionsavgiften.Härigenom sänks inkomstskatten för dem som tjänar allra minst. Det ärde unikt höga skatterna på låga inkomster, ytterligare förvärrat av demycket kraftiga kommunala och landstingskommunala skattehöjningar somnu genomförs, som skapar beroendet av bidrag och som dämpar viljan attarbeta.Sverige måste ha en internationellt konkurrenskraftigindividbeskattning. Inriktningen bör därför vara att inkomstskatten påsikt blir proportionell. I ett första steg måste värnskattenavskaffas. Den fungerar som en straffskatt på kunskap ochheltidsarbete och riskerar att få vår mest välutbildade arbetskraftatt söka sig utomlands eller minska sitt arbetskraftsdeltagande. Pålängre sikt bör målet vara en proportionell inkomskatt för inkomsteröver grundavdraget och övriga avdrag.Med dessa förändringar blir det lönsamt att arbeta och ta risker.Förutsättningarna för en öppen arbetsmarknad med tillträde för allaförbättras och olika inlåsningseffekter försvinner. Några särreglerför utländska nyckelpersoner behövs inte och idrottsmän och andra somhar höga inkomster får en mer rättvis beskattning.Vi tillstyrker de motionsyrkanden som ligger i linje med Moderatasamlingspartiets skattepolitiska inriktning.2. Skatteskala, grundavdrag, m.m., punkt 1 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om utformningen av beskattningen avförvärvsinkomster. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sf376yrkande 3 och 2002/03:A241 yrkande 4, bifaller delvis motion2002/03:Sk342 och avslår motionerna 2002/03:Sk210, 2002/03:Sk214,2002/03:Sk283, 2002/03:Sk290, 2002/03:Sk294, 2002/03:Sk399,2002/03:Sk417 yrkandena 12 och 13, 2002/03:Sf332 yrkande 22,2002/03:So19 yrkande 17, 2002/03:Kr297 yrkandena 15-17, 2002/03:N207yrkande 2, 2002/03:N395 yrkande 8, 2002/03:A314 yrkande 7 och2002/03:A316 yrkande 6.StällningstagandeDen liberala skattepolitiken vill bryta vanmakten genom att ge denenskilda människan större makt över sin egen vardag. Genom att se tillatt småbarnsföräldrar får ägna mer tid till barnen i stället för tilltvätten, genom att anställda ges möjlighet till makt och delaktighet iarbetslivet och genom att lönen räcker hela månaden kan vanmaktenbytas till makt över vardagen.Den fortsatta inriktningen av skattepolitiken skall ha somutgångspunkt att det totala skattetrycket kan och måste sänkas.Skatterna skall först och främst sänkas så att det lönar sig bättreatt arbeta. bör skattesystemet förenklas t.ex. genom att denuvarande komplicerade reglerna för grundavdraget, de särskildaskattereduktionerna och avdragsbegränsningen för pensionsavgiftenförsvinner. Det är viktigt att komma ihåg att det finns högamarginaleffekter även utanför skattesystemet, t.ex. i bostadsbidraget,socialbidragen, studiemedelssystemet, varför arbetet mot högamarginaleffekter inte kan begränsas till skattesystemet.Folkpartiet vill därför se en omfattande ny skattereform i samma andasom skattereformen 1990/91. Denna måste genomföras med kontinuerliguppmärksamhet på den rådande situationen i de offentliga finanserna.Naturligtvis kan också saker inträffa som gör att valet avskattesänkningar kan behöva korrigeras. I det senare avseendet måstehänsyn tas till att ingenjörer, sjuksköterskor, läkare, företagarem.fl. kommer att ha en arbetsmarknad utomlands.I stället för dagens modell med grundavdrag som trappas upp och nedvill vi pröva möjligheten av en generell och lägre skattesats för delägre inkomst-nivåerna. Vi vill koncentrera skatteförändringarna tillde för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, marginalskatterna.Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt ochsuccessivt borttagande av den s.k. LO-puckeln vill vi uppnå dengrundläggande principen: De flesta skall bara betala i skatt, demed högst inkomster skall betala på de högre inkomstdelarna.Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar somgenom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstödoch genom enhetliga taxor för barnomsorg.Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen föregenavgifterna (ca /år) bl.a. för att undvika att, som i dagsker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter fårmarginaleffekter om . skall av deskattskyldiga betala statlig skatt, vilket var skatteuppgörelsensutgångspunkt.Värnskatten skall avskaffas. Denna skatt leder till att människor medgoda kunskaper flyr till andra länder.Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs. Detta sänker skattenoch gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster.En skattereduktion som är lika för alla införs för att garantera attalla får del av en skattesänkning. Skattereduktionen höjs stegvis ochuppgår till . Den innefattar även pensionärer.Vid beskattningen bör hänsyn tas till den extra försörjningsbörda ochlägre bärkraft som föräldrar har. Utökningen av det generellabarnstödet bör därför ske i form av en skattereduktion för barn sommotsvarar en barnbidragshöjning med per barnoch år. I kombination med en nedtrappning av den del avbostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövatbarnbidrag sänks marginaleffekten i de inkomstlägen därmaxtaxan inte fått någon större betydelse. Skattereduktionen motsvarari storleksordningen i höjt grundavdrag, men tillfaller ävenföräldrar som inte kan utnyttja grundavdragshöjningar. Tillsammans medförbättrad föräldraförsäkring och införande av barnkonto utgör dettaviktiga delar i en politik för ökad egenmakt, bättre jämställdhet ochstörre ekonomiska marginaler för barnfamiljerna.I detta sammanhang tillstyrker vi motionsyrkandena om attskattereglerna måste ta hänsyn till den extra försörjningsbörda somföräldrar har.3. Skatteskala, grundavdrag, m.m., punkt 1 (kd) av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om utformningen av beskattningen avförvärvsinkomster. Därmed bifaller motion 2002/03:N395yrkande 8 och avslår motionerna 2002/03:Sk210, 2002/03:Sk214,2002/03:Sk283, 2002/03:Sk290, 2002/03:Sk294, 2002/03:Sk342,2002/03:Sk399, 2002/03:Sk417 yrkandena 12 och 13, 2002/03:Sf332yrkande 22, 2002/03:Sf376 yrkande 3, 2002/03:So19 yrkande 17,2002/03:Kr297 yrkandena 15-17, 2002/03:N207 yrkande 2, 2002/03:A241yrkande 4, 2002/03:A314 yrkande 7 och 2002/03:A316 yrkande 6.StällningstagandeDet övergripande målet med skatter är det gemensamma bästa. Till dettakommer målet att styra den ekonomiska utvecklingen och tillväxten i ensocialt och ekologiskt hållbar riktning. För att skapa ett gottsamhälle för alla, behövs en gemensam finansiering Till detta kommeräven principer om förvaltarskap och solidaritet men även respekt företiska värden och skatterättsliga principer. Skatter och skattenivåerskall såväl medverka till det övergripande målet som harmoniera medgrundläggande etiska värden och skatterättsliga principer. Skatterskall vara såväl effektiva ur statens samhällsekonomiska perspektivsom moraliskt legitima ur skattebetalarens perspektiv. Strävan måstedärför vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete,sparande, hederlighet och företagande. Om skattepolitiken är moralisktlegitim, undergräver den varken skattemoralen eller grunden för ensolidarisk finansiering av den gemensamma välfärden. Enmarknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiskaoch sociala hänsyn är därför den bästa grunden för ett gott samhälle.Vad gäller inkomstbeskattning bör i princip alla medborgare som är iförvärvsaktiv ålder och som har en inkomst vara med och betala skatttill våra gemensamma kostnader för till exempel skola, vård ochrättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i denoffentliga verksamheten.Dagens inkomstskatter är emellertid för höga och drabbar låg- ochmedelinkomsttagare hårt. Därför måste inkomstskattens nivåerhuvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- ochmedelinkomsttagarens perspektiv. vill arbeta förlägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön och få enökad makt över sina liv. En heltidsanställd person skall inte behövavara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Vidare behöver förändringar göras för att de val människor gör,exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativtav kombinationen statliga regler och bidrag. Det första handlar alltsåom att sänka det totala skattetrycket; det andra om att minskamarginaleffekterna. Vi föreslår en rad inkomstskattesänkningar ochandra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande.För det första föreslår vi ett kraftigt höjt och rakt grundavdrag om26 vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten.För det andra införs en skattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomsterupp till . Reduktionen trappas därefter ned med 2,5procentenheter på överstigande inkomster och upphör vid årsinkomsterpå 436 000 kr.För det tredje föreslås ett generellt statligt förvärvsavdrag om 5 %av inkomst av anställning eller näringsverksamhet. Avdraget beräknasmot kommunalskatten och ersätter regeringens kompensation förpensionsavgiften.Värnskatten bör halveras och avskaffas helt fr.o.m.år 2005. Det bör vara en vägledande princip för skattepolitiken attingen skall behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt.Vi tillstyrker förslaget i motion N395 om ett tillkännagivande tillregeringen om att skattepolitiken bör ges den inriktning somKristdemokraterna förslagit.4. Skatteskala, grundavdrag, m.m., punkt 1 (v) av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om utformingen beskattningen avförvärvsinkomster. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sk290och 2002/03:Sk294 och avslår motionerna 2002/03:Sk210, 2002/03:Sk214,2002/03:Sk283, 2002/03:Sk342, 2002/03:Sk399, 2002/03:Sk417 yrkandena12 och 13, 2002/03:Sf332 yrkande 22, 2002/03:Sf376 yrkande 3,2002/03:So19 yrkande 17, 2002/03:Kr297 yrkandena 15-17, 2002/03:N207yrkande 2, 2002/03:N395 yrkande 8, 2002/03:A241 yrkande 4,2002/03:A314 yrkande 7 och 2002/03:A316 yrkande 6.StällningstagandeInkomstskattesystemet har genomgått storaförändringar. Successivt har inkomstskatterna höjts som enövergång skett mot ökad indirekt beskattning. Framför allt harkommunalskatten ökat, vilket bl.a. drivit upp marginalskatterna.Alltför höga marginaleffekter kan få till följd att skattemoralenförsämras och att en ökande svart sektor drivs fram. Inriktningen påskattereformen som genomfördes var därför bl.a. attsänka marginalskatterna som då kunde uppgå till . Reformen komdock att urholkas relativt snabbt.Den ökade internationaliseringen har bidragit till att olika ländersskattenivåer jämförs i högre utsträckning . Det är ocksåett uttryck för de delvis nya förutsättningar som alltmer lättrörligaskattebaser innebär. Olikheter i skatteuttag avspeglar ofta olikaambitionsnivåer i välfärdsåtaganden mellan länder. Det kan också varaett uttryck för det faktum att en förmån i ett land rent tekniskthanteras som en skattereduktion medan den i ett annat land kan vara enskattepliktig ersättning. Det senare är vanligt bl.a. i Sverige.Vi menar att modell för att organisera och finansiera dengenerella välfärden är unik. Vi vill bygga vidare på den modellen.Målsättningen är att hitta varaktig finansiering för en tryggad och påsikt utbyggd välfärd. För att ge legitimitet åt detta krävs acceptanshos breda grupper.Dagens inkomstskattesystem utgår till stora delar från skattereformeni . Under hand har dock förändringar och tillägggjorts. Det handlar t.ex. om de allmänna egenavgifterna. Dessainfördes och är avdragsgilla. Efterhand harlöntagarna kompenserats för dessa avgifter genom en skattereduktion.Från och med år 2002 utgår kompensation för av den allmännapensionsavgiften.