bet · GR01FIU2 · 2003-12-04 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning tillstyrker i betänkandet regeringens och Riksrevisionensstyrelses förslag till fördelning av utgifter på anslag inom utgiftsområdet.Förslaget innebär att ges rätt att direkttillgodogöra sig de inkomster som kommer från avgifterna för inspektionensprövningsverksamhet. Utskottet förutsätter dock att inkomsterna ochutgifterna för denna verksamhet redovisas vid sidan av statsbudgeten ochatt kostnaderna för prövningsverksamheten inte till någon del får belastaFinansinspektionens förvaltningsanslag.I detta sammanhang behandlar utskottet också anslaget till Riksrevisionen.Eftersom det är en ny myndighet som är underställd redovisarutskottet också sin uppfattning i sådana frågor som mål för Riksrevisionensverksamhet samt formerna för beredning av myndighetens anslag, liksomvilka frågor som ska beaktas i de anslagsdirektiv som riksdagsförvaltningenutfärdar för . Frågor som haraktualiserat i budgetpropositionen och i ett brev ställt direkt tillfinansutskottet kommenteras också av utskottet. Det gäller dispositionen avöverskottet från årliga revision samtkvarstående medel på det särskilda anslaget för Riksrevisionsverketsavvecklingskostnader. Det gäller också ett anmält behov av en högreanslagskredit och extra medel på tilläggsbudget för att täcka bl.a. kostnadernaför löneavtal i de tidigare organisationerna som klart överstiger det somförutsattes när anslagsnivån beräknades. Utskottet anser i det senarefallet att samma strikta principer som gäller för lönebildningen påregeringsområdet också bör tillämpas på riksdagsområdet och att detta synsättäven bör komma till uttryck i en eventuell framställning om medel påtilläggsbudget från sida. Vidare betonar utskottet attRiksrevisionens internationella uppdragsverksamhet inte får ges en sådanomfattning att den inkräktar på myndighetens huvuduppgift att granskastatlig verksamhet och att kostnaderna för denna verksamhet inte tillnågon del får belasta förvaltningsanslag.I betänkandet biträder utskottet också regeringens förslag tillinvesteringsplaner och låneramar för ochFortifikationsverketliksom förslaget att ska beviljas en rörligkredit på . Vidare tillstyrker utskottet attRiksrevisionen får låna högst i Riksgäldskontoretför investeringar i anläggningstillgångar.Frågor med anknytning till mål- och resultatredovisningen inom utgiftsområde2 tas även upp i betänkandet. I det sammanhanget föreslår utskottet attriksdagen ska göra ett tillkännagivande med krav på att uppställda målska vara tydliga och lätt uppföljningsbara samt åtföljas av olika typerav resultatindikatorer. I budgetarbetet bör bl.a. också nuvarande redovisningpå politikområdesnivå bättre anpassas till arbetsformer.Ett antal motioner med anknytning till utgiftsområdet behandlas också ibetänkandet. Motionerna avstyrks.I betänkandet finns fem reservationer och sex särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ekonomisk styrning inom utgiftsområdetRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetframhåller om en mål- och resultatstyrning bättre anpassad till riksdagensarbetsformer.2. Målformulering för politikområdeRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi284 yrkande 1.Reservation 1 (kd)3. Anslagen inom utgiftsområde 2Riksdagen anvisar för anslag inom utgiftsområde 2samhällsekonomi och finansförvaltning enligt specifikation i bilaga 2 samtgodkänner att direkt får tillgodogöra sig inkomsterfrån avgifter för prövningsverksamheten med den ändringen att inkomsternaoch utgifterna för denna verksamhet ska redovisas med full kostnadstäckningvid sidan av statsbudgeten. Därmed bifaller proposition 2003/04:1Utgiftsområde 2 punkterna 7 och 9, bifaller delvis proposition 2003/04:1Utgiftsområde 2 punkt 5 och avslår motionerna 2003/04:Fi240 yrkande 14 idenna del, 2003/04:Fi265, 2003/04:Fi268 yrkande 7, 2003/04:Fi273,2003/04:Fi283 yrkande 8, 2003/04:Fi284 yrkandena 4 och 5, 2003/04:Fi296 yrkande5 och 2003/04:Bo225 yrkande 1.4. Statens fastighetsverkRiksdagen godkänner regeringens förslag till investeringsplan för samt bemyndigar regeringen att i enlighet med propositionensförslag besluta om att får ta upp lån inom en ram avhögst i för investeringar i fastigheter.Därmed bifaller proposition 2003/04:1 Utgiftsområde 2 punkterna1 och 3.5. FortifikationsverketRiksdagen godkänner regeringens förslag till investeringsplan förFortifikationsverket samt bemyndigar regeringen att i enlighet medpropositionensförslag besluta om att får ta upp lån inom en ram avhögst i för investeringar i mark,anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2003/04:1Utgiftsområde 2 punkterna 2 och 4.6. Rörlig kredit för PremiepensionsmyndighetenRiksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig krediti om högst för att tillgodosePremiepensionsmyndighetens behov av likviditet i handeln med fondandelar.Därmed bifaller proposition 2003/04:1 Utgiftsområde 2 punkt 6.7. investeringar i anläggningstillgångarRiksdagen bemyndigar att besluta att ta upp låni för investeringar i anläggningstillgångar som användsi verksamheten inom en ram av högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 Utgiftsområde 2 punkt 8.8. Regional statistikRiksdagen avslår motion 2003/04:N225 yrkande 7.9. finansieringRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi284 yrkande 2.Reservation 2 (kd)10. Försäljning av och VasakronanRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi269 yrkandena 1 och 2.Reservation 3 (m, fp, kd, c)11. Lokalisering av Expertgruppen för miljöstudierRiksdagen avslår motion 2003/04:N374.12. av känslig skärgårdsmiljöRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi253.13. Föreningslivets andel av spelmarknadenRiksdagen avslår motion 2003/04:So501 yrkande 1.Reservation 4 (kd)14. Kommunala museers statsgarantiRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi237.15. Statliga myndigheters inbördes faktureringRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi277.16. Kontrollfunktionen i statenRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi1 yrkandena 1-3 och lägger skrivelse2002/03:137 till handlingarna.Reservation 5 (fp)den 4 december 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MikaelOdenberg (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () ochJörgen ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har på förslag av finansutskottet beslutatom ramar för vart och ett av de 27 utgiftsområdena. I detta betänkandetar utskottet ställning till hur anslagen på utgiftsområde 2 ska fördelasinom den ram som lagts fast för detta utgiftsområde.I betänkandet behandlas även ett antal motionsyrkanden som väckts underallmänna motionstiden och som har anknytning till verksamheten inomutgiftsområde 2.Utskottet tar i detta sammanhang också upp regeringens skrivelseKontrollfunktionen i staten (skr. 2002/03:137) samt ett brev daterat den 23oktober 2003 som styrelsen för ställt direkt tillfinansutskottet.Propositionens och skrivelsens huvudsakliga innehållI budgetpropositionen föreslår regeringen och styrelsen för Riksrevisionenatt godkänner den föreslagna fördelningen av anslag inomutgiftsområde 2. Regeringen föreslår även att fårtillgodogöra sig vissa avgiftsinkomster direkt. Vidare begär regeringenriksdagens godkännande av förslag till investeringsplaner för och samt inhämtar i detta sammanhangockså bemyndigande att få besluta om dels låneramar för dessabåda myndigheter, dels en rörlig kredit för Premiepensionsmyndigheten.Styrelsen för föreslår att skabemyndigas att låna högst för investeringar ianläggningstillgångar.I anslutning till dessa förslag behandlar utskottet också ett antalmotioner väckta under allmänna motionstiden.I skrivelsen redovisar regeringen hur anslaget Kontrollfunktionen i statenanvänts under perioden 1997-2002.I anslutning till skrivelsen behandlar utskottet en motion väckt medanledning av denna.Förslagen i propositionen, i skrivelsen och motionerna återges i bilaga1.Brevet från i bilaga 3.Utskottets övervägandenEkonomisk styrning inom utgiftsområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet redovisar sin syn på mål- och resultatstyrningen inom utgiftsområdetoch föreslår att gör ett tillkännagivande om frågor med anknytningtill denna. Uppställda mål bör vara tydliga och lätt uppföljningsbara ochför att underlätta uppföljningsarbete bör man i störreutsträckning än använda sig av olika typer avresultatindikatorer.I budgetarbetet bör politikområdena bättre anpassas till den av riksdagenanvända utgiftsområdesindelningen och vidare bör redovisade medelsberäkningarstarkare kopplas ihop med de resultat som kommer fram i resultatuppföljningen.PropositionenI samband med behandlingen av budgetpropositionen vilka mål som ska gälla för de båda politikområden som ingår iutgiftsområdet, dvs. politikområdena Effektiv statsförvaltning samtFinansiella system och tillsyn. Med politikområdesindelningen ville regeringenfå till stånd en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat.Det övergripande målet för politikområdet Effektiv statsförvaltning äratt skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas avhög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare,medborgare och näringsliv.Det övergripande målet för politikområdet Finansiella system och tillsynär:- att det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såvälsamhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gottskydd,- att tillsynen ska bedrivas effektivt,- att kostnaderna för statsskulden långsiktigt ska minimeras samtidigtsom risker beaktas samt- att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt.Politikområdena är i sin tur indelade i vardera sex delområden och förvarje sådant delområde anges i propositionen hur verksamheten inom delområdetska bidra till att politikområdets mål uppnås. Delmålen är inte fastställdaav men redovisas i budgetpropositionen för att ge en fylligarebild av mål- och resultatutvecklingen på området.Finansutskottets ställningstagandeUtgifterna på statsbudgeten fördelar sig på 27 utgiftsområden och varjeutgiftsområde bereds odelat av något av utskott. Denna indelningav budgeten utgör grundvalen för rambeslutsmodellen, dvs. den beslutsordningriksdagen tillämpar när den tar ställning till regeringens ochoppositionspartiernas förslag till statsbudget. För sin mål- ochresultatstyrninganvänder sig regeringen av en annan indelning, i vilken merparten avutgifterna har fördelats på 48 politikområden.Politikområdena är inte helt anpassade till utgiftsområdenas struktur,vilket fått till följd att sju politikområden ingår i två eller flerautgiftsområden. Ett politikområde - politikområde 26 Forskningspolitik -är uppsplittrat på inte mindre än sex utgiftsområden. På statsbudgetenfinns dessutom tolv anslag som inte ingår i något politikområde. Det äranslagen till och hov- och slottsstaten samt anslagenpå område. Vidare har inte anslag med anknytning tillstatsskuldsräntorna och EU-avgiften inordnats i något politikområde.Denna brist på överensstämmelse mellan indelningen i utgiftsområden ochpolitikområden gör att det på elva utgiftsområden finns ett eller flerapolitikområden som inte är sammanhållna. Det gäller bl.a. utgiftsområde2 som hör till finansutskottets ansvarsområde. På detta utgiftsområde ärdet också finansutskottet som ansvarar för frågor som rör mål- ochresultatstyrningen inom de båda politikområdena, men när det kommer tillanslagsfördelningen inom politikområdet Finansiella system och tillsyn ärdet bara sex av de sju anslagen som bereds av finansutskottet. Det sjundeanslaget - Lotteriinspektionens förvaltningsanslag - är uppfört påutgiftsområde 17 som kulturutskottet är ansvarigt för. Innebörden av dennauppdelning är således att det är finansutskottet som svarar för mål- ochresultatstyrningen av Lotteriinspektionen medan kulturutskottet prövarinspektionens anslag. ansvarar också för allalagstiftningsfrågormed anknytning till Lotteriinspektionens verksamhet.För vidkommande är det viktigt att mål- och resultatbedömningarkan kopplas ihop med budgetförslagen och ses som en integrerad helhet.Saknas denna helhetssyn blir också gensvaret i på mål- ochresultatstyrningen som budgetpolitiskt styrinstrument svagare.Det är emellertid inte bara den bristfälliga överensstämmelsen mellanutgiftsområden och politikområden som försvårar en sådan helhetssyn. Tilldetta bidrar också allmängiltigt formulerade mål och en i budgetpropositionenofta svag koppling mellan iakttagelser gjorda i samband med uppföljningenav en viss verksamhet och de medelstillskott som föreslås för dennaverksamhet.I budgetpropositionen görs på utgiftsområde 2 en ambitiösgenomgång av de tolv delområden som de båda politikområdena är uppdeladei. På ett strukturerat sätt redovisas för varje delområde uppställda mål,gjorda insatser, resultatbedömningar samt analyser och slutsatser. Deslutsatser regeringen drar i det sammanhanget återspeglar sig emellertidinte alltid i förslaget till medelsberäkning för de anslag som ingår i deolika delområdena. Liksom tidigare gäller nämligen att föreslagnaanslagsförändringar inte i första hand är föranledda av eventuella bristereller andra omständigheter som uppmärksammats i samband med uppföljningen.I stället grundas de på mer traditionella budgetpolitiska prioriteringar.Ska mål- och resultatstyrningen kunna få en bredare uppslutning i riksdagenär det angeläget att sambandet mellan uppföljningens resultat och deföreslagna anslagsnivåerna kommer till klarare uttryck i regeringensbudgetförslag.De uppställda målen måste emellertid också vara tydliga och lätt avläsbara.Ett föreslaget resurstillskott måste kunna prövas mot konkreta, mätbaraoch uppföljningsbara mål eller resultatindikatorer. Det är enligt utskottetsmening också nödvändigt att målen uttrycks i sådana termer att de kanbilda utgångspunkt för riksdagspartiernas politiska prioriteringar ochdiskussioner.Målen på politikområdesnivå har fastställts av . Som informationför redovisar regeringen i budgetpropositionen på utgiftsområde2 dessutom särskilda mål för de delområden som ingår i politikområdena.För att underlätta en meningsfull uppföljning är det önskvärt att någraav delmålen får en tydligare formulering eller kompletteras med lämpligaindikatorer. Allmängiltiga mål som inte ger uttryck för politiskaprioriteringar och som inte är nedbrytbara i kvantitativa termer kan intetjäna som underlag för en politisk styrning av statlig verksamhet.För delområdet Statliga arbetsgivarfrågor är exempelvis målet "en samordnadstatlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att relevant kompetens finnsför att åstadkomma efterfrågat resultat". Ett sådant mål är så allmängiltigtformulerat att det kan innefatta helt skilda politiska viljeinriktningar.Ett annat exempel finns inom delområdet Ekonomisk styrning och kontrolldär målformuleringen är "ett efterfrågestyrt, ändamålsenligt ochkostnadseffektivt stöd till och statliga myndigheter". Fördelområdet Statliga garantier och särskilda åtaganden gäller att "verksamhetenska bedrivas på ett effektivt sätt".Det är önskvärt med mer pregnanta målformuleringar och att olika typer avkompletterande indikatorer kommer till användning för att skakunna följa upp målen på ett meningsfullt sätt. Goda exempel på dettafinns inom delområdena Statistik samt Prognos- och uppföljningsverksamhetdär tydliga resultatindikatorer finns angivna i målen, vilket underlättaruppföljningen.Frågor som rör mål- och resultatstyrning har mött ett ringagensvar i de motioner som väcks av oppositionspartierna. Fram t.o.m.föregående hade ämnet berörts i några enstaka motioner. Intressetär dock något större , och olika typer av målfrågor tas upp motioner1Se exempelvis motionerna Kr327 av m.fl.(fp) om kulturpolitiken, U10 av m.fl. (fp) om globalutveckling, Fi284, Fi286 och N412 av m.fl. (kd) om utgiftsområdena2, 25 respektive 24 samt A339 av m.fl. (m) om anslageninom utgiftsområdena 13 och 14. väckta under allmänna motionstiden 2003.I några av dessa motioner efterlyses tydligare mål som är både mät- ochuppföljningsbara.Finansutskottet har vid upprepade tillfällen pekat på svagheter och bristeri mål- och resultatredovisningen på utgiftsområde 2. Efter hand har ocksåkvaliteten på redovisningen förbättrats. De båda politikområdena har delatsin i vardera sex delområden och för varje sådant delområde har regeringenredovisat ett mål. Utskottet har också framhållit att mål- ochresultatredovisningen inom utgiftsområde 2 har en hög standard jämfört med andrautgiftsområden.Enligt utskottets mening är det emellertid angeläget att utvecklingsarbetetnu inte stannar av utan fortsätter inom de områden som utskottet här hartagit upp. Uppställda mål bör vara tydliga och lätt uppföljningsbara samtåtföljda av olika typer av resultatindikatorer. I budgetarbetet bör bl.a.också nuvarande redovisning av politikområden bättre anpassas tillriksdagens arbetsformer och redovisade förslag till medelsberäkningarstarkare knytas ihop med de resultat som kommer fram i uppföljningsarbetet.De synpunkter som utskottet här har redovisat bör som sin meningge till känna för regeringen.Målformulering för politikområdeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att målet för politikområdet Finansiellasystem och tillsyn ska kompletteras på visst sätt.Jämför reservation 1 (kd).MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi284 att målet för politikområdetFinansiella system och tillsyn ska kompletteras (yrkande 1). Affärsetiksamt allmänhetens och de finansiella aktörernas förtroende bör betonasmer i de övergripande målformuleringarna. Motionärerna vill därför byggaut målformuleringarna för två av politikområdets delmål på följande sätt(med motionärernas tillägg kursiverat):- att det finansiella systemet ska vara effektivt, främja en välutveckladaffärsetik, och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet somkonsumenternas intresse av ett gott skydd,- att tillsynen ska bedrivas effektivt för att upprätthålla och stärkaallmänhetens och finansiella aktörers förtroende för den finansiellasektorn,ställningstagandeKristdemokraterna föreslår att det av fastställda målet förpolitikområdet Finansiella system och tillsyn ska kompletteras i tvåavseenden. Enligt motionärernas mening bör det av målformuleringen framgåatt det finansiella systemet inte bara ska vara effektivt utan också främjaen välutvecklad affärsetik. Det bör enligt deras mening också framgå attsyftet med en effektivt bedriven tillsyn ska vara att upprätthålla ochstärka allmänhetens och finansiella aktörers förtroende för den finansiellasektorn.Utskottet vill med anledning härav framhålla följande. En god etik och enväl utvecklad moral är självklart något som måste genomsyra såväl denfinansiella sektorn som övrigt privat och offentligt näringsliv. Attsvenska folket har förtroende för aktörerna i det privata och offentliganäringslivet är en avgörande faktor för en hög tillväxt och en stabilekonomisk utveckling.Utskottet har emellertid svårt att se att de tillägg som Kristdemokraternaföreslår på ett avgörande sätt skulle bidra till att förtydliga denpolitiska ambition som finns inom området.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi284 yrkande 1.Anslagen inom utgiftsområde 2Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner regeringens och styrelsen förRiksrevisionens förslag till fördelning av anslag inom utgiftsområde 2.Utskottet tillstyrker också med viss ändring att direktfår tillgodogöra sig de inkomster som kommer från avgifter för inspektionensprövningsverksamhet. I detta sammanhang behandlar utskottet även vissafrågor som bör regleras i de anslagsdirektiv som riksdagsstyrelsen läggerfast för verksamhet.De i sammanhanget väckta motionerna avstyrks.Jämför de särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (c), 5 (m, fp, kd,c) och 6 (v).PropositionenI utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ingår de bådapolitikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system ochtillsyn. Vidare ingår ett anslag som avser , som har riksdagensom huvudman och som regeringen därför inte knutit till ett visstpolitikområde.Regeringens förslag till medelsanvisning för hela utgiftsområdet uppgårtill 9 . Nivån motsvarar den av fastställdaramen för utgiftsområdet och fördelar sig på anslag på följande sätt. Avtabellen framgår också vilka alternativa anslagsnivåer som förordas avoppositionspartierna.Tabell. Förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning 2004Belopp i 1 000-tal kronorI det följande återges först de förslag i propositionen och motionernasom har effekt på utgiftsområdets medelsbehov. Utskottet redovisar däreftersin syn på förslagen under rubriken samlade ställningstagandetill anslagen inom utgiftsområde 2.Politikområdet Effektiv statsförvaltningVerksamheten inom politikområdet syftar till att effektivisera och utvecklastatsförvaltningen samt till att främja att statsförvaltningen uppfyllerhöga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati. Politikområdetomfattar frågor om ekonomisk styrning, förvaltningsutveckling, statligaarbetsgivarfrågor, statistik, prognosverksamhet samt fastighetsförvaltning.Tolv stabs- och servicemyndigheter inom politikområdet har detta som sinhuvuduppgift.I politikområdet ingår ett antal myndigheter vars verksamhet finansierasmed både anslag och andra intäkter. Det är ,Statskontoret, Kammarkollegiet, , , samt Konjunkturinstitutet.Dessutom ingår de helt avgiftsfinansierade myndigheterna , , och (). Vidare ingår samt vissa nämnder vars verksamhetär anslagsfinansierad.Målet för politikområdetMålet för politikområdet fastställdes i samband med behandlingen avbudgetpropositionen . Det övergripande målet för hela politikområdetär att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknasav hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta förbeslutsfattare, medborgare och näringsliv.Politikområdet är indelat i sex delområden och för varje delområde angesi propositionen hur verksamheten inom delområdet ska bidra till attpolitikområdets mål uppnås.Delområdet Ekonomisk styrning och kontroll omfattar verksamhet vidEkonomistyrningsverket. Aktiviteter inom delområdet syftar till att säkerställaen effektiv statligt finansierad verksamhet. Ett väsentligt led i dettaarbete är att skapa förutsättningar för en väl fungerande ekonomiskstyrning i staten. Det innebär bl.a. att tillhandahålla ett efterfrågestyrt,ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till ochstatliga myndigheter.Delområdet Styrning, ledning och verksamhetsutveckling omfattar Statskontoret,Kammarkollegiet, samt Statens kvalitets-och kompetensråd. Verksamheten inom delområdet ska främja att de tregrundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet får genomslagi hela statsförvaltningen. Den ska också ge ett ändamålsenligt ochkostnadseffektivt stöd till och andra statliga myndigheter.Delområdet Statliga arbetsgivarfrågor omfattar , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området.Målet för delområdet är att få till stånd en samordnad statligarbetsgivarpolitiksom säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågatresultat.Delområdet Statistik omfattar . Målet på delområdetär att tillhandahålla lättillgänglig statistik av god kvalitet. Detta målska nås som produktiviteten i statistikproduktionen förbättras,kostnaderna för uppgiftslämnandet minskas och lämnade uppgifter skyddas.För att bedöma i vilken utsträckning målen uppnås använder man sig avkvantitativa mått på statistikens kvalitet, produktivitetsutvecklingenoch uppgiftslämnarnas kostnader.Delområdet Prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar ,och . Målet för delområdet ärtillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser över densamhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma i vilkenutsträckning målen uppnås använder man sig av dels kvantitativa mått påprognosernas tillförlitlighet, dels användarnas synpunkter på analyseroch prognoser.Delområdet Fastighetsförvaltning omfattar ,och Statskontoret. Målet för politikområdet uppnås genomen kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning.