bet · GQ01MJU15 · 2003-05-22 00:00:00 — Hur den svenskamiljöskadeförsäkringen kommer att påverkas av detta är ännu oklart.Det är dock troligt att en översyn av de svenska bestämmelserna kommeratt bli nödvändig . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion MJ385 (v).Ett motsvarande yrkande som framställs i motion MJ315 (fp) yrkande 1återfinns behandlat i det sammansatta utskottets betänkande2002/03:UMJU1 - om hållbarutveckling. Det sammansatta utskottet understryker där bl.a. vikten avatt hållbar utveckling genomsyrar all politik på alla nivåer.Utskottet instämmer därför i uppfattningen att ett framgångsriktarbete för hållbar utveckling endast kan uppnås genom ökadsamstämmighet, samordning och samarbete mellan olika politikområdenoch mellan olika institutionella nivåer lokalt, nationellt ochinternationellt. Utskottet konstaterar att det lokala arbetet ute ikommunerna med Agenda 21-frågor ges ett omfattande stöd och ävenfungerar som en förebild för det nationella och internationellaarbetet. för och Habitat har precis lagtfram sitt slutbetänkande En hållbar framtid i sikte (SOU 2003:31). Denparlamentariskt sammansatta kommitténs uppgift har varit att förankra,samordna och utveckla arbetet kring och Habitat i . Iarbetet med och Habitatagendan, vilken rör hållbarutveckling av städer och bebyggelsemiljöer, har kommunerna ennyckelroll, eftersom det är på den lokala nivån som mycket av detpraktiska arbetet måste ske. Det är också där man kan utgå från deproblem och möjligheter som finns i det egna närområdet och där somman kan nå en bred delaktighet bland många olika samhällsgrupper.Kommittén har ansett det viktigt att stötta det lokala arbetet, tillexempel genom erfarenhetsutbyte, dialog och spridning av goda exempel.I genomförandeplanen från anges att alla nationer skallpåbörja genomförandet av de nationella strategierna för hållbarutveckling . Den nationella strategin speglar specifikanationella förhållanden och genomförandet skall utföras iöverensstämmelse med varje nations prioriteringar och behov. Ienlighet med åtaganden inom FN och uppmaningar från EU presenteradeden en nationell strategi för hållbar utveckling imars 2002 (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315).Den svenska strategin är en del av omställningen till ett mer hållbartsamhälle. Regeringen anger att denna långsiktiga process kontinuerligtoch regelbundet kommer att följas upp och att strategin kommer attutvecklas och kompletteras. Regeringen har sedan november 2001genomfört konsultationer kring strategin med olika grupper isamhället. Det sammansatta utskottet har inhämtat att dessakonsultationer skall fortsätta och resultaten skall integreras i enreviderad version av strategin. Som framgår av skrivelsen avserregeringen att genomföra en första revidering . Nuredovisade ambitioner när det gäller det fortsatta arbetet främjarmedverkan och delaktighet från många aktörer i samhället. Enrevidering av den nationella strategin för hållbar utveckling måstesjälvfallet utgå från de ekonomiska, sociala och miljömässigadimensionerna av en sådan utveckling. Det sammansatta utskottetförutsätter därmed att en sådan revidering beaktar de viktigaförutsättningar för hållbar utveckling som utskottet i det ovanståendehänvisat till såsom demokrati och delaktighet, jämställdhet, kulturellmångfald m.m. Att skall vara drivande i denna reformprocesssammanfaller väl med tidigare uttalanden gjorda vid ett flertaltillfällen när behandlat frågan om en reformering av . (Se bl.a. bet. 2000/01:UU4, 2001/02:UU4 och2001/02:UU8.) Sammanfattningsvis delar utskottet den uppfattning somdet sammansatta utskottet givit uttryck för och avstyrker medhänvisning härtill motion MJ315 (fp) yrkande 1.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Övriga tillsynsfrågor, punkt 3 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 1. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ376yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ218 yrkande 1,2002/03:MJ410, 2002/03:MJ420 yrkande 8, 2002/03:MJ432 yrkande 11 och2002/03:Bo319 yrkande 5.StällningstagandeI finns den s.k. ersättningsprincipen(substitutionsprincipen) som innebär att man vid hantering avprodukter skall använda det minst miljöfarliga alternativet, såvidadet inte är oskäligt mycket dyrare. Kommunernas tillsynsmyndighetermåste vända sig till varje verksamhetsutövare, vilket ärineffektivt. Dessa bör i stället ges rätt att utarbeta generellaföreskrifter enligt tillåtlighetsregler.Kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder bör dessutom ges rätt attförelägga kommunen att upprätta åtgärdsprogram för att uppnåmiljökvalitetsnormer för luftkvalitet. Om gränsvärden för luftkvalitetinte uppnås finns stöd i för att ställa krav pååtgärdsprogram. Dessa beslut kan emellertid inte fattas av den lokalatillsynsmyndigheten. En miljö- och hälsoskyddsnämnd kan alltså inteförelägga den egna kommunen att upprätta ett åtgärdsprogram. Denlokala myndigheten behöver därför stärkas.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.2. Åtalsprövningsregel i m.m., punkt 5 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i miljöbalkensåvitt avser 29 kap. 11 § och tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:54 i denna del och motion 2002/03:MJ18 yrkande 3och avslår motionerna 2002/03:MJ19 yrkande 2 och 2002/03:MJ428 yrkande31 i denna del.StällningstagandeDen åtalsprövningsregel som föreslås i propositionen är ett steg irätt riktning, men är inte tillräcklig. Bagatellartade överträdelserkommer fortfarande att vara kriminella i lagens mening ochtillsynsmyndigheten kommer fortfarande att ha krav på sig attåtalsanmäla dessa. uttalade i sitt delbetänkandeMiljöbalken under utveckling (SOU 2002:50) att avkriminalisering avvissa överträdelser gentemot skulle kunna bidra till ettbättre tillsynsklimat och till att spara tillsynsmyndigheternasresurser. Försummelser i underrättelse- och uppgiftsskyldigheten böravkriminaliseras om de inte innebär en risk för människors hälsa ellermiljön. Detta bör ges regeringen till känna.3. Åtalsprövningsregel i m.m., punkt 5 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i miljöbalkensåvitt avser 29 kap. 11 § och tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:MJ19 yrkande 2 och avslår proposition 2002/03:54 idenna del och motionerna 2002/03:MJ18 yrkande 3 och 2002/03:MJ428yrkande 31 i denna del.StällningstagandeRegeringen föreslår i propositionen en åtalsprövningsregel.Miljöpartiet anser att en åtalsprövningsregel inte bör införas . Viär visserligen inte helt emot en sådan regel, men vill invänta övrigaförslag från och ta ställning dem i ettsammanhang. Avkriminalisering av miljöbrott bör ske med störstaförsiktighet med tanke på de signaler det kan ge till olikasamhällsaktörer. Detta bör ges regeringen till känna.4. Övriga straffrättsliga frågor, punkt 6 (v) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 4. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ264 ochavslår motionerna 2002/03:MJ218 yrkande 2, 2002/03:MJ249 och2002/03:MJ353 yrkande 2.StällningstagandeLagen bör ändras så att juridiska personer skall kunna ställas tillansvar för miljöbrott. Skälen härtill är att det skulle ge eneffektivare rättstillämpning. Det är ofta svårt att peka ut denenskilde person inom ett företag som kan göras ansvarig för enmiljööverträdelse. Detta problem skulle därmed kunna lösas. Omfångetav brottsutredningar och rättegångar skulle dessutom bli mindre,vilket skulle leda till en ökad kostnadseffektivitet. Straffet skulleockså träffa rätt med en gång. Företagen skulle dessutom vara merintresserade av att hålla firmanamnet rent från miljöbrott, vilketinnebär att miljöambitionerna inom företaget skulle öka. Detta bör gesregeringen till känna.5. Sänkning av lägsta beloppet för miljösanktionsavgift, punkt7 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i miljöbalkensåvitt avser 30 kap. 2 § och tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 5. Därmed bifaller proposition2002/03:54 i denna del och motion 2002/03:MJ18 yrkandena 1 och 2 ochavslår motionerna 2002/03:MJ19 yrkande 3, 2002/03:MJ218 yrkande 3,2002/03:MJ302, 2002/03:MJ428 yrkande 31 i denna del, 2002/03:MJ429yrkande 8, 2002/03:MJ437 och 2002/03:N227 yrkande 7 i denna del.StällningstagandeRegeringens förslag om att sänka lägsta beloppet förmiljösanktionsavgift är bra men otillräckligt. bör främjasamarbete, inte utgöra ett hinder. Det är därför rimligt att tillexempel jämställa en sent inkommen miljörapport med en sent inkommendeklaration. Jag anser därför att man bör införa en förseningsavgiftsom ersättning för miljösanktionsavgift vid triviala förseelser.En stor del av miljösanktionsavgifterna inriktar sig på att komma åtstandardöverträdelser. Med den typen av överträdelser menas sådana somär enkla att uppdaga, oavsett om företagaren har handlat uppsåtligeneller om det uppkommit fara för människors hälsa eller miljön.Sanktionsavgifterna är i de flesta fall fasta och anpassas alltså intetill företagens omsättning eller storlek. Jag anser därför attsystemet med miljösanktionsavgifter bör ändras så att man vidbedömningen av avgiften tar hänsyn till bl.a. företagets storlek ochgraden av miljöfara.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.6. Sänkning av lägsta beloppet för miljösanktionsavgift, punkt7 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i miljöbalkensåvitt avser 30 kap. 2 § och tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:54 i denna del och motion 2002/03:MJ19 yrkande 3och avslår motionerna 2002/03:MJ18 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ218yrkande 3, 2002/03:MJ302, 2002/03:MJ428 yrkande 31 i denna del,2002/03:MJ429 yrkande 8, 2002/03:MJ437 och 2002/03:N227 yrkande 7 idenna del.StällningstagandeMiljöpartiet accepterar regeringens förslag om en sänkning av lägstabeloppet för miljösanktionsavgift. Det är emellertid inte rimligt attsanktionsavgifterna är lika höga för små företag med låg omsättningsom för företag som omsätter miljardbelopp. Jag anser därför attmiljösanktionsavgifterna skall differentieras i förhållande tillföretagens omsättning. Detta bör ges regeringen till känna.7. Skydd av områden m.m., punkt 9 (m, c) av (), () ochRoger ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 7. Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ233,2002/03:MJ236 yrkande 1, 2002/03:MJ239, 2002/03:MJ250, 2002/03:MJ280,2002/03:MJ345, 2002/03:MJ390, 2002/03:N304 yrkande 9 och 2002/03:Bo223yrkande 7 och avslår motionerna 2002/03:MJ213, 2002/03:MJ232,2002/03:MJ236 yrkande 2, 2002/03:MJ382, 2002/03:MJ416, 2002/03:MJ438,2002/03:MJ466, 2002/03:MJ473, 2002/03:N345 yrkande 23 och2002/03:Bo265 yrkande 2.StällningstagandeFörbudet mot strandnära bebyggelse har medfört svårigheter förmänniskor som vill bosätta sig nära en insjö eller ett vattendrag. Detfinns i mycket obebyggd tillgänglig strandmark medrestriktioner för byggande. Detta är ett problem för stora delar avglesbygden. En ökad möjlighet att bygga strandnära i glesbygden skullehöja attraktiviteten och stimulera till inflyttning. Visserligenbehövs en lagstiftning som skyddar flora och fauna samt garanterartillgången till bad- och friluftsliv, särskilt i folktäta områden, menvi anser att det generella förbudet att bygga i närheten av vatten böravskaffas. Utformningen av strandskyddet bör i stället ske på lokalnivå eftersom kunskapen om de berörda strandområdena och utnyttjandetav dessa är störst lokalt. Då kan ett starkt skydd i områden som ärskyddsvärda med hänsyn till känsligt djur- och växtliv eller för attgarantera allmänhetens tillgång till bad- och friluftsliv förenas medmöjligheter att bygga i områden som inte har höga skyddsvärden.Lagstiftningen bör ändras i enlighet med dessa intentioner. Detta börges regeringen till känna.8. Skydd av områden m.m., punkt 9 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 8. Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ213och 2002/03:Bo265 yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ232,2002/03:MJ233, 2002/03:MJ236 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ239,2002/03:MJ250, 2002/03:MJ280, 2002/03:MJ345, 2002/03:MJ382,2002/03:MJ390, 2002/03:MJ416, 2002/03:MJ438, 2002/03:MJ466,2002/03:MJ473, 2002/03:N304 yrkande 9, 2002/03:N345 yrkande 23 och2002/03:Bo223 yrkande 7.StällningstagandeDet generella strandskyddet i skall gälla för hela landetmen möjligheten att bevilja dispens skall ges på nivå. Det ärav största vikt att undantag från strandskyddet endast ges underförutsättning att tillgängligheten till strandlinjen inte äventyrasför kommande generationer. Detta bör ges regeringen till känna.9. , miljöprövning, m.m., punkt 10 (v) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 9. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ384 ochavslår motionerna 2002/03:MJ229 och 2002/03:MJ428 yrkande 35.StällningstagandeMiljöledningssystem är ett viktigt verktyg för både myndigheter ochföretag. Det är viktigt att utvärdera hur väl dessa är satta iförhållande till . Det finns också behov av att utvärderavilken effekt miljöledningssystem haft inom den offentliga sektorn ochhur medlen hanterats. Regeringen bör därför utforma direktiv för enutvärdering av miljöledningssystemen inom myndigheter. Detta bör gesregeringen till känna.10. , miljöprövning, m.m., punkt 10 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 10. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ428yrkande 35 och avslår motionerna 2002/03:MJ229 och 2002/03:MJ384.StällningstagandeStaten har ett stort ansvar för att intentioner infrias.För att det skall vara möjligt att sätta press på privataverksamhetsutövare som förorenat markområden är det viktigt att statenföregår med gott exempel och sanerar de förorenade markområden somstatliga verksamheter har orsakat. Detta bör ges regeringen tillkänna.11. Äganderättsliga frågor, punkt 11 (m, kd, c) av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 11. Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ268yrkande 7, 2002/03:MJ355 yrkande 1, 2002/03:MJ428 yrkandena 16-18 och2002/03:N269 yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:MJ317 och2002/03:MJ355 yrkande 2.StällningstagandeGenom att bilda har möjligheterna ökat att erbjudaersättningsmark och även utförsäljning av skogsmark till enskilda.Detta är bra men då skyddsvärd skog avsätts till reservat bör i förstahand statligt ägd skog tas i anspråk.Många markägare kan vittna om att inventeringarna inför Natura 2000skedde utan att markägarna var medvetna om det. Det förekom till ochmed att sådana områden inrättades utan markägarnas vetskap. Respektenför äganderätten kan inte nog betonas. Det måste vara ett krav attkontakt tas med markägaren före inventeringar. Markägaren bör också fåvara med vid olika fältarbeten. Utan en öppen och bred dialog blir detsvårt att nå förståelse då markområden skall skyddas. Tiden fråninventering till beslut måste också minimeras. Det är därför befogatmed obligatoriska samråd mellan myndigheter och markägare.Det privata ägandet ifrågasätts inte från så många håll. Det finnsdäremot många som vill urholka det. Ett tydligt exempel på detta ärviljan att försvaga den grundlagsstadgade rätten till ersättning vidingrepp. Det är en absolut nödvändighet att markägare ges fullersättning när skogsmark tas ur produktion och omvandlas till reservateller liknande.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.12. Allemansrättsliga frågor, punkt 12 (m, kd, c) av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 12. Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ268yrkande 8, 2002/03:MJ355 yrkande 3 och 2002/03:N391 yrkande 11 ochavslår motionerna 2002/03:MJ205, 2002/03:MJ237 och 2002/03:N345yrkande 22.StällningstagandeVi anser att allemansrättens utformning bör ses över. Kommersiellfriluftsverksamhet på privat mark måste förutsätta att markägaren ärvidtalad och har lämnat sitt godkännande. Det bör vara ett krav attskriftliga avtal om villkoren för verksamheten upprättas. Miljöbalkenbör i enlighet härmed ändras så att missbruk av allemansrättenförhindras. Detta bör ges regeringen till känna.13. , punkt 13 (fp, kd, c, mp) av (), (), SverkerThorén (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 13. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ315yrkande 1.StällningstagandeFramtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier. Enlärdom från toppmötet i är att vi inte kan använda gamlatiders organisation, regelverk och styrmedel för att hantera denmycket genomgripande utveckling som krävs. Det gäller också i hög gradSverige. Vi tror inte att det går att möta 2000-talets utmaningar meden struktur som utvecklats och präglats av 1970-och 1980-talens frågeställningar. Det är tydligt att politiken intehar lyckats finna former för samverkan mellan olika sfärer isamhället, något som är helt nödvändigt om vi skall få till stånd ensamlad utvecklingskraft. Vi anser därför att initiativ bör tas till endjupgående analys av vilka organisatoriska, lagstiftningsmässiga,ekonomiska samt forsknings- och utbildningsmässiga förändringar sombehövs för att samhället bättre skall kunna arbeta för en hållbarutveckling. Särskilt bör denna analys beakta behoven avtvärdisciplinärt arbete över olika områdes- och sektorsgränser. Viföreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift attse över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhälletsregelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras, inteminst för att undvika att samhället motverkar goda initiativ frånindivider och företag. Kommissionens uppgift skall likaså vara att isamråd med näringsliv och opinionsbildande organisationer finna formerför hur man skall integrera strävandena mot en hållbar utveckling ochhur man bäst organiserar samhällets behov av utbildningsinsatser inomdetta område. Kommissionen bör ha ekonomiska resurser för att initierautredningar och riktad forskning inom sitt område. Detta bör gesregeringen till känna.14. Övriga lagstiftningsfrågor och administrativa frågor, punkt14 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 14. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ432yrkande 7 och avslår motionerna 2002/03:MJ308 yrkandena 1 och 2,2002/03:MJ379, 2002/03:MJ385 och 2002/03:MJ433.StällningstagandeTvå tredjedelar av vårt grundvatten är beroende av grusåsar. Eftersomdenna typ av källa är så viktig bör grushushållningsplaner upprättas,regionalt och nationellt. behöver dessutom ändras så attområden som är viktiga för vattenförsörjningen, såsomgrundvattenförekomster, ytvatten och viktiga grusområden som kananvändas för konstgjord grundvattenbildning, skall kunna anges somriksintresse. Som riksintresse anges bara områden som är viktigaför anläggningar för vattenförsörjningen. Detta bör ges regeringentill känna.Särskilda yttranden1. Tillsyn och sanktioner på miljörättens område, m.m. (m) () och () anför:Miljöbalken behöver reformeras. Lagens legitimitet bland medborgarnaär central för att den skall vara effektiv. Kritiken mot miljöbalkenhar varit massiv sedan den infördes. Vi vill arbeta för en bättremiljöbalk som utgår från att företag och enskilda skall kunna växautan att för den delen göra avkall på miljökraven. Vi vill attmiljömyndigheter i större utsträckning skall ta en rådgivande ochhjälpande roll. Det finns tendenser att de inte agerar på detviset. Vårt fokus är att minska byråkratin, öka rättssäkerheten ochsnabba på tillståndshanteringen. får inte vara ett hinderför ett med växande välstånd.De förslag till förbättringar som återfinns i propositionen står vibakom. Det är mindre förändringar som skapar större förståelse förmiljölagstiftningen som de inte försvagar miljökraven.Förändringarna räcker emellertid inte.Just nu pågår arbete, och den förväntas läggafram förslag som förbättrar balken. Därför har vi valt att i nulägetinte motionera eller reservera oss på en rad förslag i avvaktan påkommitténs förslag. Men vi driver en rad förbättringar inom kommittén.Förslag som en mera företagarvänlig lagstiftning där större hänsyn tastill bl.a. småföretags situation. Vidare anser vi att enklareförseelser som att en företagare glömt lämna in en miljörapport ellerköldmedierapport skall avkriminaliseras. En påminnelseavgift är fullttillräcklig.Handläggningstider för miljöprövning och tillsynsavgifternas nivå ärandra exempel på frågor som vi anser måste utredas vidare. Viåterkommer med konkreta förslag till när miljöbalkskommitténlagt fram sina förslag.2. Reformering av m.m., punkt 1 (c) () anför:Med snart fyra år på nacken har barnsjukdomar börjat bliallt tydligare. Företag pekas ut som miljöbrottslingar, fastän derasfelande inte medfört någon direkt skada på människors hälsa ellermiljön. Investeringar i nya anläggningar eller förändringar ibefintliga försenas för att tillståndsprocessen drar ut påtiden. har en stor och angelägen uppgift i attlägga förslag så att balken verkligen kan bli det kraftfulla verktygför att främja en hållbar utveckling där nuvarande och kommandegenerationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö som den skullekunna vara.Många regler i är utformade så att de inte bidrar till enbred delaktighet för att uppnå de övergripande målen i miljöbalken.Ett exempel är att tillsynsmyndigheter skall såväl döma utmiljösanktionsavgift som anmäla till åklagare om en verksamhetsutövarekommit för sent med en miljörapport. Det spelar ingen roll om dennaöverträdelse mot administrativa krav i inte innebär någonfara för människors hälsa eller miljön. Enligt skall detlika fullt betraktas som ett miljöbrott. Den åtalsprövningsregel somföreslås i propositionen ändrar inte detta förhållande. Denadministrativa bördan för tillsynsmyndigheter och åklagare kommer inteatt minska eftersom kravet på att åtalsanmäla även vid trivialaförseelser kommer att vara kvar. Jag anser att försummelser iunderrättelse- och uppgiftsskyldigheten bör avkriminaliseras om deinte innebär en risk för människors hälsa eller miljön.