bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Det hängerihop med frågan om demokrati och öppenhet när det gäller handelspolitikoch förändring. Människor på olika nivåer och nationella regeringarmåste kunna komma fram till olika förslag.Maud , Forum Syd: Jag skulle vilja kommentera NGO:ers nya roll.Jag är väldigt mycket del av den förändringsprocess som faktiskt redanhar skett. Folkrörelser av alla möjliga kategorier driver inte längrebara biståndsprojekt. Jag säger bara men vi tror mycket på bra bistånd.Vi ska inte sluta med det. Men vi är ute och diskuterar skuldfrågor.Vi gör analyser av PRS. Vi bedriver opinionsarbete kring handelsarbete.Vi blev till och med beskyllda av en av EU:s kommissionärer att detvar NGO:ers fel att det kraschade i . Så pass aktiva uppfattarman att vi är.Processen är på gång. Det viktiga är att göra båda delarna. Vi är involverade lokalt och i att påverka politiken. Det ärjätteviktigt att vara det. Det tillhör verkligen det som Forum Syd harsom en stor missionatt jobba med.Jag vill göra en kort kommentar kring demokrati. Vi uppfattar attdemokrati ligger väldigt mycket i det övergripande målet om ett rättvistoch hållbart samhälle. Ett av huvuddragen som är definierat i propositionentillsammans med mänskliga rättigheter är demokrati och god samhällsstyrning.Vi har ingen fundamentkritik av att det är dåligt formulerat ipropositionen, även om vi håller med om att det är en viktig fråga av många.Jag vill varna lite för de överförenklade sambanden. sade attöppenhet leder till demokrati. Riktigt så enkelt är det inte. Verklighetenär förbaskat komplex. Vi skulle gärna se att demokrati och tillväxthänger ihop till exempel. Men det är inte ens så enkelt. Det är inteens så enkelt som att öppenhet när det gäller handelsregler och så vidareleder till tillväxt. Jag har just sett studier som har pekat rätt mycketpå motsatsen. Verkligheten är komplex. Låt oss inte köpa överförenklingarna.En komplexitet kring reglerna, en asymmetri med utrymme för olikavarianter och strategier, är väldigt fundamental. Vad som har lett harsett lite olika ut i olika delar av världen.Inger , Forum Syd: Angående vad som händer i våra organisationerkan vi säga att när vi till exempel pratar med människor i såpratar de om vattnet: Priserna har höjts. Vad beror det på? Jo, helavattendistributionen har privatiserats. Hur hänger det ihop?Jo, det hängde ihop med en gång.Det är en helt annan diskussion. träffade jag småbönder iHonduras. Vad pratade de om? Jo, om det nya handelsavtalet i Centralamerika:Vad händer nu? Kommer det en massa dumpade billiga livsmedel tillmarknaden i vår by? Vad händer med oss småbönder eller lantarbetarna här?Kommer vi att kunna ha något utsäde? Hur ska vi göra? kommer detgenmanipulerat utsäde från . Vad händer då?De globala utvecklingsfrågorna diskuteras ute i småbyar och utebland fattiga människor på väldigt många ställen i världen. De försökeratt förstå hur det hänger ihop. Det är en helt ny situation jämfört medför bara fem - . Vi tvingas att försöka förstå det här ochäven att ändra våra organisationer.Vice ordföranden: för det. Det var Forum Syd. Vi går vidare tillKooperation utan gränser. med flera står det. Kooperation utan gränserLennart , Kooperation utan gränser: Tack för inbjudan.Kooperation utan gränser är den samlande svenska kooperationensbiståndsorganisation. Vi har som medlemsorganisationer representanterfrån såväl konsumentkooperationen, jordbrukskooperationen sombostadskooperationen. Vi är till formen en ideell förening. Vi har tre primäraverksamhetsområden: landsbygdsutveckling, bostadslösningar och olikafinansiella tjänster.Vi har den uppfattningen att ansatsen i politiken är positiv. Vi delarden helhetssyn som det finns uttryck för och huvuddragen. Jag tänkerinte gå in på övergripande frågor utan ska försöka koncentrera mig påfrågor som ligger vår organisation nära. Det är tre frågor:landsbygdsutveckling, bostadslösningar och kooperationens relevans när detgällerbiståndsarbete.Vi anser att mat är en mänsklig rättighet. Det dör 1 000 barn varjetimme på grund av svält och svältrelaterade sjukdomar. Majoriteten avalla fattiga människor finns på landsbygden. Vi arbetar medlandsbygdsutveckling och har valt att göra det i vid mening. Vi arbetar intebara med jordbrukstekniska frågor utan vidare än så med handelsfrågoroch olika typer av tjänster för att vi ska kunna få en ekonomiskt ochsocialt hållbar utveckling. Vi tror att en bra jordbrukspolitik lokalttillsammans med ett utvecklande av lokalt entreprenörskap och företagsamhetger förutsättningar för ökade inkomster på landsbygden. Vi stöder ocksålokala spar- och kreditföreningar.Vi tycker att det är bra att regeringen i propositionen slår fast attlandsbygdsutveckling är avgörande för förbättrade levnadsvillkor. Viser fram emot att detta återspeglas i det kommande biståndet.När det gäller boende anser vi att en bostad är en mänsklig rättighet.40 % av befolkningen i utvecklingsländerna bor i slumområden. Avsaknadav värdiga bostäder är ett hinder för andra mänskliga rättigheter. Vitycker därför att det är väsentligt att bidra till anständiga boendemiljöer.Det är ett angeläget område inom biståndet.I propositionen behandlas över huvud taget inte bostadsfrågan. Vi tyckeratt det bör rättas till i den fortsatta behandlingen.När det gäller kooperationens relevans är det för oss som representerarstora delar av den kooperativa rörelsen i naturligt att lyftafram kooperativa lösningar som en väsentlig del i den svenska politikenför global utveckling. Vi anser att kooperativt företagande som ettsätt att bekämpa fattigdom alltför lite uppmärksammats, såväl i Globkomsom i propositionen. Det är av vikt att kooperativ samverkan tydliggörssom ett väsentligt verktyg i utvecklingssamarbetet. Både FN och harpå senare tid uppmärksammat den potential som finns i kooperativalösningar för att uppnå milleniemålen år 2015.Kooperation som företagsform är enligt vår mening en bra modell författigdomsbekämpning och ökad rättvisa. Kooperation kombinerar ekonomisktillväxt och affärsutveckling med demokrati och socialt ansvarstagande.En kooperativ förening hålls levande genom ett genuint engagemang.Människorna måste själva ta ansvar för och äga sin egen utveckling.Historiskt finner vi mängder av bevis för att medlemmar i kooperativsamverkan har ökat sina inkomster, minskat sina risker och blivit stärktai sitt aktiva medborgarskap i samhället.Tyvärr är det också så att kooperativ i vissa länder, speciellt i Afrikaoch i öst, har använts på ett felaktigt sätt. Statligt kontrolleradekooperativ har misslyckats med att mobilisera medlemmar. Kooperationmåste vara självständig. Det är avgörande för dess verksamhet. Nuhörsammar de flesta länder detta och ser till att det finns regelverk ochen lag som möjliggör kooperativa lösningar som växer underifrån och haren affärsmässig samverkan på en demokratisk bas.Vi tycker också att den svenska kooperationen i hög grad har bidragittill demokratiutvecklingen i . Kooperativa organisationer hartillhört frontlinjen i kampen för bättre levnadsvillkor, demokrati ochfolkupplysning. De har därigenom bidragit till en god samhällsutveckling.Inte minst gäller detta naturligtvis i svåra och utsatta lägen där denkooperativa verksamheten är viktig. Inom svensk kooperation menar vidärför att våra erfarenheter är relevanta och bör användas för att stödjaen ekonomisk och demokratisk utveckling i utvecklingsländerna.Vice ordföranden: för det. Då har vi frågor som vanligt.Rosita Runegrund (kd): Jag är väldigt glad att man tar upp bostadslösningar,landsbygdsutveckling och finansiella tjänster. Om man ser tilljämställdheten och kvinnors möjlighet att utvecklas är det så att det ärkvinnor som arbetar inom jordbruket. är hiv/aids den stora frågan.Då ser man att förutsättningarna för kvinnorna förändras när det gällerlandsbygdsutveckling. Min fråga gäller det lokala entreprenörskapet.Riktar man sin hjälp eller sin kunskap till just kvinnor? Vi har tråkigaexempel på att jordbruksmaskiner, hjälpmedel och redskap inom jordbruketoch landsbygdsutvecklingen är riktade till män. Kvinnor och barn kaninte använda dem. Jobbar ni med den frågan riktat till kvinnor?Carina (): Vi vet att inget land i världen är befriat från problemetmed korruption, men den är olika stor och vi kan ha mer eller mindreutvecklade redskap att hantera den med. Ett närliggande problem ärrättsosäkerhet. Det kan handla om tillgång till marken som ett kooperativvill bruka, till bostäder eller finansiella tjänster som är en förutsättningför att driva ett kooperativ. Jag skulle vilja höra era synpunkter omkooperativ bättre kan verka i en miljö där de här problemen är av störreomfattning eller om ni kanske tvärtom möter större problem därför attni har valt den kooperativa formen. Jag skulle vilja höra något om detoch om ni tycker att man är tillräckligt tydlig från sidanär det gäller att formulera sig kring den här problematiken.Agne (): Du representerar ju de basala nyttigheterna för attfå en ändring på fattigdomen. Jordbruksnäringen och landsbygdsutvecklingenhar ju en nyckelroll i det här sammanhanget. Du nämnde det själv. Jagskulle vilja fråga dig utifrån din erfarenhet om du tycker att propositionenprioriterar det här området tillräckligt starkt, inriktningen på jordbruketi biståndsverksamheten, familjejordbruk, stora plantager eller annanverksamhet.Bygger ni själva upp kontakter och kooperativ i ? Man slås avatt kooperationen i bara utgörs av kvinnor. Hur får man inmännen? Här är det en omvänd jämställdhetsproblematik.Carl B (): Det har sagts om jordbrukspolitiken attden är en nyckel, både i handelsförhandlingar och i biståndssamarbeteti världen. Jag skulle vilja höra lite om hur du ser på den konflikt somonekligen finns. Om vi vill främja bönders inkomster och välfärd iu-länder måste de få exportera sina produkter till i-länder och deneuropeiska unionen. Om vi inte utgår ifrån att mätta människor i Europeiskaunionen ska äta mera innebär det att det europeiska jordbruket måsteproducera mindre. Hur ser du på denna konflikt mellan bönders intresseni och bönders intressen i EU och i ?Lennart : När det gäller den första frågan är kvinnornasengagemang för landsbygd och landsbygdsutveckling särskilt viktigt. Viarbetar mycket med att engagera kvinnorna i de kooperativ som vi intebygger upp utan som vi hjälper människorna på landsbygden att självabygga upp.När det gäller vår påverkan arbetar vi inte bara med jordbruksfrågoroch frågor om lokal landsbygdsutveckling. Vi arbetar också med attpåverka samhälle och regelverk som underlättar en ordentlig utvecklingav kooperativ. Den kombination som vi företräder är en kombination avdemokrati och ekonomisk tillväxt, såväl lokalt som för samhället i sinhelhet.I vårt remissvar, som vi lämnade tillsammans med LRF, KF och HSB, harvi utvecklat våra synpunkter på jordbrukspolitiken. Vi företräder enavveckling, som andra här har sagt, av hinder för enpositiv utveckling av jordbruket i de fattiga länderna. Det är enkomplicerad fråga. Men vi tror i och för sig inte att det behöver vara enmindre tillväxt i de utvecklade länderna för att man ska få en ökadtillväxt i utvecklingsländerna totalt sett.Som vi har varit inne på här är jordbrukspolitiken ochhandelspolitiken en fråga om de utvecklade ländernas kommersiellaintressen. Men det handlar också väldigt mycket om de fattiga ländernasegen jordbrukspolitik. Något som vi får arbeta med är ägandefrågor,demokratifrågor och med korruption, som det är i många avde här länderna när det gäller jordbruk. Det måste vi naturligtvisförsöka komma till rätta med.6. Svenska naturskyddsföreningenMichael : Framtiden formas i . Det är en första viktig insiktnär vi talar om globalt ansvar. Ser vi i backspegeln kan vi trots mångaframgångar konstatera att världen har misslyckats över lag med globalutveckling. Klyftor blir större. Som sagts här är det många som inteförmår att lyfta sig ur fattigdomsträsket utan finns kvar där, trotsatt den rika världen har blivit så enormt mycket rikare de senastedecennierna. Det som vi gör har betydelse långt in i framtiden.Det är en första viktig insikt att vi måste jobba långsiktigt.En andra viktig insikt är att världen kan bli väldigt mycket bättre.Det finns insikt, det finns kunnande, det finns teknik och det finnsresurser av olika slag - naturkapital, realkapital, humankapital. Ävenett kortsiktigt snävekonomiskt utrymme finns. I finns detberäkningar som visar att vi blir rikare än i juni år 2010i stället för , om vi genomför de åtgärder som behövs föratt nå Kyotoprotokollets mål. är det bara ett första av kanske20 eller 30 steg i en trappa som vi måste kliva upp för om vi skamotverka globala klimatförändringar.Det finns alltså mycket att göra. Men finns empati? Delvis är den härpropositionen ett uttryck för empati. Den ansatsen finns, men den räckerinte. För att stärka den goda inriktning som ofta finns vad gällermålsättningar för att i högre grad säkerställa att ord blir handling,att politiska mål blir politisk handling, tror jag att man behöverströssla lite mer empati över propositionen. Det kan vägleda i målkonflikter,och målkonflikter finns det väldigt många. Jag ska peka på några problemsom vi ser från . Vi berörs ju av delar avpropositionen.Det är fint med ansatsen i fråga om rättvis, hållbar och global utveckling.Samtidigt kan vi som på något sätt värnar arvet efter sedet som ett tautologiskt begrepp eftersom hållbarhet alltid inbegriperrättvisa. Talar man om rättvis och hållbar blir det tautologiskt.Rättvisa inom generationer och rättvisa mellan generationer finns klartuttalat i alla internationella dokument som handlar om det här.Tillväxt är ett begrepp som används fram och tillbaka och på väldigtmånga olika sätt. Är ekonomisk tillväxt ett mål eller ett medel? Det står så här i propositionen: "Hållbar ekonomisk tillväxtvar någonting som EU lämnade när vi gick från tillAmsterdamfördraget. Då gick vi från hållbar ekonomisk tillväxt tillhållbar utveckling". Det gamla begreppet finns kvar här, men jag vetinte riktigt vad det betyder. Det står: "Utan tillväxt sker ingenutveckling. Utan tillväxt kommer inte människor i fattiga länder att kunnaändra sina levnadsförhållanden." står det på andra ställen ipropositionen att utveckling är mer än ekonomisk tillväxt. Uppenbarligenmåste något av dessa påståenden vara genuint falskt, för de är inteförenliga med varandra.När vi talar om koherens finns det väldigt mycket att göra bara inomvissa områden i propositionen och givetvis mellan olika områden. Därkommer man till, för att ta upp miljötråden, frågan om handelsavtalensförhållande till miljöavtalen. Här finns nonsensformuleringar som attde olika avtalen ska vara ömsesidigt stödjande. Vad betyder det? Finnsdet ingen normkonflikt, betyder ju inte formuleringen någonting. Ochfinns det en normkonflikt, kommer formuleringen inte att lösa normkonflikten.Det är egentligen att avhända sig påverkan av utvecklingen att sägaatt avtalen ska vara ömsesidigt stödjande.Jag skulle vilja citera vad den sade i i plenum,och som jag tycker är ett steg i rätt riktning jämfört med propositionen:Then we should go on to make sure that WTO-rules cannot and should notoverrule environmental conventions, det vill säga att miljöavtalet aldrigfår åsidosättas till följd av genomförandet av de olika avtalen underWTO-paraplyet. Det tror jag är något som är väldigt viktigt att klargöra,och den har visat vägen i sammanhanget. Sedan kanman i och för sig ifrågasätta om WTO är ett särskilt lämpligt forum föratt diskutera miljöfrågor. Men finns miljöfrågorna där, och det gälleratt vara med i den diskussionen. Det finns mycket som man i propositionenbör klarlägga när det gäller WTO och hur handelspolitik och miljöpolitikska förhålla sig till varandra.Frågan om miljömärkning berörs i en mening i propositionen. Det är ettväldigt viktigt styrmedel. Särskilt i tider av deregulationoch betterregulation, som har fattat tycke för, är det viktigtatt vi kan ha effektiva och marknadsbaserade styrmedel för de aktörersom vill tillämpa miljömärkning. Miljömärkning är inte ett handelshinder.Det underlättar för dem som vill handla på miljöns villkor. Det ärinte förvirrande för konsumenter, som en del svenska myndigheter verkartro, utan det är något som underlättar för konsumenter att få pålitliginformation.Frågan om företagens ansvar är etisk diskuterades väldigt mycket iJohannesburg, men saknas när vi talar om global utveckling.Det finns också andra frågor som ligger väldigt nära miljön, somlivsmedelssäkerhet eller tryggad livsmedelsproduktion. TRIPS-avtaletsförhållande till konventionen om biologisk mångfald är långt ifrånklarlagt. Där är det förstås viktigt att riksdag sätter ned fotenoch visar vilket avtal som ska gå före det andra i händelse av ennormkonflikt.Det finns väldigt mycket att säga också om jordbrukspolitiken, men detär ett stort område. Jag ska bara kort påpeka att det saknas ettklarläggande i propositionen av att utvecklingsländerna måste få rätt attskydda sin inhemska produktion av grundläggande livsmedel från importflöden.Singaporefrågorna har väl delvis avförts från agendan i och med floppeni . Men också där kan det vara viktigt att propositionen slårfast att till exempel investeringsavtalen inte är på utvecklingsländernasvillkor, om man ser till en majoritet av dem. Det var tack vare denrika världens, däribland , påtryckningar att driva igenomSingaporefrågorna som Cancúnmötet blev en flopp och ett tecken på attvärlden inte tog ett globalt ansvar för en rättvis och hållbar globalutveckling.Det finns alltså en väldigt viktig uppgift för att städa i,utveckla, nyansera och fördjupa resonemangen i propositionen, inte minstvad gäller miljöpolitiken som beskrivs väldigt allmänt. Naturresurshushållningenska vara långsiktig. Särskilt mycket mer står det inte.Vi förväntar oss väldigt mycket av i det kommande arbetet medpropositionen. Framtiden bygger vi nu.Agne ():Det sjunde millenniemålet är att säkra en miljövänligoch hållbar utveckling i världen. Jag vill ställa frågan till dig: Bordevi inom en del av vår totala biståndsram prioritera ett miljöbistånd?Hur ser du på det?Carina (): Jag vill ta upp en konkret fråga, nämligen vatten.Vatten är en förutsättning för liv. Det används för rekreation. Det ärockså ett område fyllt av målkonflikter. Jordbruket behöver vattenresurser.Näringslivet i övrigt behöver också vattenresurser. Vatten är föremålför konflikter mellan länder. Det gör att vattenfrågorna spänner överså många områden. Har ni som företrädare för en miljöorganisation ettsärskilt fokus på detta? Du talade om ert internationella engagemang iorganisationer och processer. Jag vill dra tillbaka detta till svenskmark och fråga: Hur kommer ni i de komplexa frågorna kring till exempelvatten att arbeta med de olika departementen och olika ansvariga påsvensk mark för att få bästa möjliga slagkraft och genombrott för ettmer vidgat perspektiv på utvecklingspolitiken?Carl B (): Jag känner mig lite som kärringen mot strömmenhär, men jag tycker att det är vår uppgift att ställa de frågor som jagtror att väldigt många skattebetalare och vanliga medborgare ställer.Det finns ju en väldigt positiv opinion för global rättvisa i ,och det är det grundläggande. finns det en ganska stor skepsismot hur det faktiskt utförs. Det är för många reportage och inslag påolika håll om att det här inte är riktigt bra. Jag själv och mitt partiär i grunden oerhört positiva till att det är starkt fokus påutvecklingspolitik och biståndspolitik. Just därför känner jag att en delbesvärliga frågor måste ställas. Det är därför som jag gör det nu.Du säger att ni har stora förväntningar på . Det är bra.Riksdagen representerar ju folket. Det som jag då förväntar mig av er somkommer från frivilligorganisationer är en ganska stor konkretion. Mennär jag lyssnade på dig och även på representanten för Forum Syd tycktejag att det var en påtaglig brist på konkretion. Du säger att ord ochmål ska bli handling och att det behövs mer empati i propositionen. Vadhjälper det mig som beslutsfattare att höra detta?Ordet rättvisa är också väldigt problematiskt, även i propositionen.Vem är för en orättvis värld? Vem är för ett orättvist skattesystem?Ordet rättvisa är väldigt svårt att använda när man kommer över i politik,därför att ingen är emot rättvisa. Alla är för det. Ingen kommer attsäga emot dig.Sedan när det gäller detta med miljön och handeln, som jag har haftanledning att syssla med , används miljöargumentet mångagånger som ett protektionistiskt argument, inte utifrån miljöns preferensereller önskemål, som om miljön vore ett särskilt begrepp som kan yttrasig. Så är det ju inte. Storproducenter i EU, och i många andraländer använder miljöargumenten för att skydda sina stålindustrier.Livsmedelsindustrin och lantbruket använder miljöargumenten för attskydda sig, och så vidare. Det är alltså väldigt mycket svårare frågorän vad du antyder.När det gäller jordbrukspolitiken i - du tyckte att det varbra att det blev en flopp i om jag förstod det rätt - säger duatt måste ha rätt att skydda sitt eget jordbruk. Det har deju redan. Alla länder får göra det, men de får naturligtvis också takonsekvenserna av det. Men det finns ju andra än EU-länderna som heterstatsbefolkning, som heter konsumenter. Varför ska vi hålla nere deraslevnadsnivå genom att hålla högre livsmedelspriser? Det är en ganskasvår avvägning. De flesta människor i många bor numera i städer.Det är då ganska krävande att säga att de ska betala mer för livsmedlenän vad de annars kanske hade behövt göra.Avslutningsvis: Är du för eller emot ekonomisk tillväxt? Då mäter jagden mycket rakt av som BNP per capita. Tycker du att det är bättre attett land har lägre BNP per capita än att det har ett högre BNP percapita?Lotta N (): I motsats till föregående talare ska jag intehålla något längre föredrag utan ställa samma korta fråga som jag ställdetill Sida. en klart uttalad åsikt om var ochhur det behövs en instans som på förhand styr och samordnar så attpolitiken verkligen blir koordinerad och koherent? Vi i Miljöpartiethåller nämligen med väldigt mycket när det gällerjust regeringens kluvna tunga och att man i flera frågor både vill ätakakorna och ha dem kvar.Rosita Runegrund (kd): Jag har också en kort fråga som gäller hur duser på detta med tillväxt och energi. Energiförbrukningen är ju en delav tillväxten.Ordföranden: Du sade att man har misslyckats totalt. Jag har väldigtsvårt att förstå det uttalandet. Vi har väl settden snabbaste fattigdomsavvecklingen någonsin under mänsklighetenshistoria. Jag har svårt att förstå att det skulle innebära att vi harmisslyckats totalt.Michael , : Jag kan börja bakifrån.Jag sade att vi trots många framgångar har misslyckats över lag ochatt vi skulle ha kunnat göra oerhört mycket mer. Det skulle göra migdjupt besviken om inte alla här håller med om det.Sambandet mellan tillväxt och energi bör brytas. Vi behöver i världenomsätta mer energi, men vi behöver inte nödvändigtvis göra det med ökatslitage på naturresurser. I samband med ekonomisk tillväxt och energidiskuteras nu i termer av decoupling, ett modeord som används om attden ekonomiska tillväxten ska kunna öka.Givetvis, , är det bättre med en hög än en låg ekonomisktillväxt. Men frågan är på vilka villkor den högre ekonomiska tillväxtensker. Jag tycker att det är lite tragiskt att man gör misstaget att såfort någon bara en gnutta problematiserar begreppet ekonomisk tillväxt,som för många är ett mantra eller ett Shangri-la, säger man: Är duemot ekonomisk tillväxt? Men det är inte det som diskussionen handlarom egentligen. Frågan behöver problematiseras och utvecklas: På vilketsätt skapar vi tillväxten? Tillväxt för vem? Är tillväxten långsiktigeller inte?Det finns väldigt mycket mer att kommentera, och givetvis harNaturskyddsföreningen konkreta synpunkter på en lång rad områden. Jag lovaratt om vi sätter oss ned ska du få dem alla. Det är svårtatt gå in i detalj på allting.