bet · GQ01NU10 · 2003-05-13 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet ett antalmotionsyrkanden rörande olika konkurrenspolitiskafrågor. Yrkandena avser konkurrenspolitikensinriktning, konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor samt kartellsamarbete.Samtliga motioner avstyrks av utskottet.När det gäller konkurrenspolitikens inriktningredovisar utskottet sin syn i frågan. I enreservation (m, fp, kd, c) beskrivs dessa partiersgemensamma uppfattning om inriktningen avkonkurrenspolitiken. Beträffande frågan omkonkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor hänvisar utskottet till regeringensarbete på området, vilket utskottet anser styrs aven klar vilja att uppnå och upprätthållakonkurrensneutralitet mellan offentlig och privatverksamhet. Arbetet har också hög prioritet. Enmotsatt uppfattning torgförs i en reservation (m,fp, kd, c), där det efterfrågas kraftfulla åtgärderfrån regeringens sida för att driva påavregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme förprivata initiativ i kommuner och landsting.Slutligen avstyrker utskottet någramotionsyrkanden om olagligt kartellsamarbete. Enfråga gäller förslag om upphävande av det s.k.leniencyprogrammet, som trädde i kraft den 1 augusti2002. Syftet med detta program, som innebär enmöjlighet till nedsättning och eftergift avkonkurrensskadeavgift, är att främja avslöjandet ochbekämpandet av skadliga karteller. Utskottet anseratt leniencyprogrammet kan vara ett effektivtinstrument i bekämpningen av karteller. Riksdagenskall anmoda regeringen att lämna förslagtill upphävande av de aktuella bestämmelserna ikonkurrenslagen, föreslås det i en reservation (fp,c).Den andra här aktuella frågan gällerkriminalisering av karteller. anmodadesregeringen - genom ett tillkännagivande av riksdagen- att utreda frågan om kriminalisering avkartellsamarbete; denna utredning har regeringenännu inte tillsatt. Utskottet inser problemen medett sådant utredningsarbete mot bakgrund av attleniencyprogrammet endast varit i kraft under enbegränsad period. I en reservation (m, fp, kd, c,mp) föreslås ett förnyat tillkännagivande i fråganom kriminalisering av kartellsamarbete, med innebördatt regeringen anmodas att tillsätta denav tidigare begärda utredningen och senareåterkomma till i frågan.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Konkurrenspolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L247 yrkande3, 2002/03:L319 yrkandena 2 och 12, 2002/03:MJ422yrkande 15, 2002/03:N227 yrkande 9, 2002/03:N263yrkande 7, 2002/03:N367 och 2002/03:N395 yrkande 5.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi285 yrkande3, 2002/03:N212 yrkande 1, 2002/03:N227 yrkande 12,2002/03:N228, 2002/03:N258, 2002/03:N304 yrkande 10,2002/03:N331 yrkande 5, 2002/03:N391 yrkande 8,2002/03:N392 yrkandena 7 och 8, 2002/03:N395 yrkande3, 2002/03:A241 yrkande 8 och 2002/03:A242 yrkande12.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Upphävande av det s.k.leniencyprogrammetRiksdagen avslår motion 2002/03:N263 yrkande 10.Reservation 3 (fp, c)4. Kriminalisering av karteller avslår motionerna 2002/03:N263 yrkande9 och 2002/03: N395 yrkande 6.Reservation 4 (m, fp, kd, c, mp)den 13 maj 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), (), (), (), (),(), (),(), (), UllaLöfgren (m), (), YvonneÅngström (fp), (), (), (), () ochLars ().2002/03NU10Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 17 motioner frånallmänna motionstiden om vissa konkurrenspolitiskafrågor.BakgrundKonkurrenslagen (1993:20) trädde i kraft den 1 juli1993 (prop. 1992/93:56, bet. 1992/93:NU17).Konkurrenslagen (KL) är baserad på den s.k.förbudsprincipen, vilken utgår från att vissakonkurrensbegränsningar i sig är skadliga och därförskall vara förbjudna. Efter mönster från EG-rätteninnehåller KL två principiella förbud, nämligen motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag (6 §)och mot missbruk från ett eller flera företags sidaav en dominerande ställning (19 §). Dessabestämmelser motsvaras av EG-fördragets artiklar81.1 (regler beträffande avtal m.m. som har tillsyfte eller effekt att hindra, begränsa ellersnedvrida konkurrensen) och 82 (regler beträffandeett eller flera företags missbruk av dominerandeställning), vilka ingår i de grundläggandekonkurrensreglerna för den gemensamma marknaden. Ikonkurrenslagen finns också bestämmelser rörandeföretagskoncentrationer.Utskottets övervägandenKonkurrenspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkonkurrenspolitikens inriktning. Utskottetredogör för sin syn på inriktningen av dennapolitik, vilken överensstämmer med den somriksdagen tidigare ställt sig bakom. Jämförreservation 1 (m, fp, kd, c).MotionernaEffekterna av genomförda om- och avregleringar börbli föremål för utredning, anförs det i motion2002/03:N367 (s). De har präglatsav omfattande om- och avregleringar av t.ex. posten,telekommunikationer, flyg- och järnvägsbefordran,elleveranser, taxi, långväga busstrafik ochfinansiella tjänster, säger motionärerna. De anseratt hur dessa av- och omregleringar har påverkatutvecklingsförutsättningarna och villkoren förboende och företagande i den lokala miljön inte harutvärderats på ett systematiskt sätt med avseende påt.ex. tillgänglighet, kvalitet och priser. Uppenbartär dock att den ökande konkurrensen inom t.ex. tele-och postservice har inneburit att utrymmet förPosten AB och tidigare att ta andra hänsynän rent affärsmässiga är borta, noterarmotionärerna. De menar att det därför behövs enöversyn av om- och avregleringarnas effekter påolika arbetsmarknader. Det finns utredningar somkartlagt problem och behov i glesbygden, och statenoch kommuner har idéer om hur glesbygden skallutvecklas, säger motionärerna. De anser emellertidatt det saknas en sammanställning av olikautredningar och utvärderingar samt analyser av vilkaeffekter om- och avre-gleringar haft. Det behövsockså förslag till åtgärder för att motverka denegativa effekterna, anförs det.I motion 2002/03:N227 (m) föreslås etttillkännagivande om bättre konkurrens.Globalisering, liberalisering ochinformationsteknikens snabba utveckling öppnar storamöjligheter för de länder och regioner som kan skapaett internationellt konkurrenskraftigt klimat förarbete och företagande, säger motionärerna. De menaratt det därmed inte bara är de svenska företagenutan även som land som befinner sig i enskarp konkurrenssituation, varför det är viktigt attkonkurrensen fungerar bra på alla områden.Konkurrensverket bör ges ökade resurser för attbevaka konkurrensen på olika områden, förordarmotionärerna. De anser att de räder som verket gjortmot vissa branscher där bristande konkurrensbefarats - ett fenomen som drabbar nya aktörer hårt- har varit lyckosamma och bör utvecklas. Privatamonopol och kartellbildningar hör inte hemma i enmarknadsekonomi; tendenser till detta måste bekämpasmed kraft, anför motionärerna.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande omstrukturförändringar i konkurrensfrämjande syfte,anförs det i motion 2002/03:L247 (m). Konkurrensenpå den svenska marknaden kan öka genom att nyaföretag etableras och konkurrenshinder tas bort,säger motionärerna. De framhåller att fastaspelregler och konkurrens på lika villkor är viktigaförutsättningar för att marknadsekonomin skallfungera. Konkurrens är den bästa garantin för attkonsumenter skall få så bra varor och tjänster sommöjligt till rimliga priser, anför motionärerna. Deanser också att det är av avgörande betydelse förden internationella styrkan hos svenskt näringslivatt konkurrensen upprätthålls på hemmamarknaden.Moderat konsumentpolitik syftar till att öka denkonkurrensutsatta sektorn, vidga området för privatnäringsverksamhet, avveckla offentliga monopol ochminska offentligt ägande i näringsverksamhet, sägsdet i motionen.I motion 2002/03:L319 (fp) föreslåstillkännagivanden i två avseenden, nämligen om ökadkonkurrens och om Konkurrensverketsgranskningsverksamhet. Den totala prisnivån iSverige är betydligt högre än i övriga EU,konstaterar motionärerna och hänvisar tillKonkurrensverkets rapport i år2002 (2002:4), enligt vilken den svenska prisnivånför de varor och tjänster som ingår i BNP år 2001låg över genomsnittet i EU. Vid en jämförelsemellan den svenska prisnivån och EMU-ländernasframkommer en skillnad på , varav en stor delenligt beror på brister ikonkurrensen. Med en hårdare konkurrens skullepriserna kunna hållas nere, anför motionärerna. Demenar att effektiv konkurrens i privat och offentligverksamhet är till nytta för konsumenterna.Avregleringar i konkurrensstimulerande syfte harframför allt ett konsumentintresse och bör fortsättapå fler marknader, anser motionärerna.Livsmedelsbranschen i och präglasav en alltför stor och ökande koncentration, sägsdet vidare i motionen. Ett fåtal dagligvarukedjorlägger under sig allt större andelar av marknaden,och ett alltför nära samarbete - framför allt påinköpssidan - mellan stora kedjor hotar den friakonkurrensen och konsumenternas valfrihet, vilkettenderar att hålla priserna på en alltför hög nivå,anför motionärerna. De menar att det dessutomuppstår en allvarlig risk för att regionalaprodukter och små producenter slås ut frånmarknaden, då de inte kan tillhandahålla så storavolymer som det storskaliga systemet kräver.Folkpartiet anser att bör ägna merkraft åt den berörda marknaden och att verketbehöver ökade resurser. De nya livsmedelshallarnaoch stormarknaderna har på många orter bidragit tillatt pressa ned livsmedelspriserna, somprisskillnaderna är stora mellan olika regioner,säger motionärerna. har pekat påolika kommuners tillämpning av plan- och bygglagensom en viktig förklaringsfaktor till detta, erinrarmotionärerna om. De noterar att det finns ettnaturligt kommunalt intresse av att stadsplaneringenär god, infrastrukturen fungerar, miljöintressenvärnas och olika typer av servicebehov tillgodoses.Kommunernas planmonopol skall användas för atttillgodose dessa övergripande intressen, inte föratt försvåra den lokala konkurrensen, anförmotionärerna. De påpekar att under den borgerligaregeringsperioden ändrades lagstiftningen så att detinte längre blev möjligt att reglerahandelsändamålet genom att särskilja partihandel ochdetaljhandel eller genom att inom ändamåletdetaljhandel särskilja handel med livsmedel frånövrig handel. Den möjlighet till reglering avhandelsändamålet i detaljplan som därefter harinförts lägger hinder i vägen för etableringar ochär ett exempel på en reglering som leder tillförsämrad konkurrens och därmed till högre priserför konsumenterna, säger motionärerna. De anser attbestämmelserna om möjlighet till reglering avhandelsändamålet i detaljplan bör tas bort.Ett tillkännagivande om den fria konkurrensenbegärs i motion 2002/03: N263 (fp). Fri konkurrenspå lika villkor - inom de ramar som sätts upp avetiska principer och lagstiftning - är det bästaverktyget för att tillgodose konsumenternasefterfrågan och hushålla med begränsade resurser,anför motionärerna. De menar att en effektivkonkurrens alltid i första hand gynnarkonsumenterna. Företagens tävlan om att vara bästoch billigast upprätthåller en ständig press påpriser och kostnader - men också ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv är väl fungerandekonkurrensmarknader av stor betydelse, sägermotionärerna. De menar att konkurrensen är denkanske viktigaste drivkraften för teknisk ochekonomisk utveckling. Väl fungerande konkurrensstimulerar en kontinuerlig förnyelse avproduktionsapparaten och leder därmed till eneffektiv användning av samhällets resurser, och denmedför inte bara mångfald och större valfrihet iutbudet av varor och tjänster utan också en mångfaldi företagandet, anför motionärerna. De menar att detavgörande för en fungerande konkurrens är fritttillträde till marknaderna; många offentligaregleringar som införs för att upprätthållakonkurrens skulle inte behövas om fritt tillträdetill marknaden rådde. Det är fritt tillträde - ikombination med teknisk och ekonomisk utveckling -som utgör det främsta botemedlet mot tendenser tillkonkurrensbegränsningar och monopol, ansermotionärerna. De förordar att de selektivaföretagsstöden skall tas bort då de skaparsnedvridande konkurrens och att de skall ersättasmed generella stöd. Kommunalt stöd till företag somsnedvrider konkurrensen mellan företag måsteupphöra, anför motionärerna. De menar attKonkurrensverket skall ges ökade befogenheter ochresurser och att de gryningsräder som verket gjortmot vissa branscher där bristande konkurrensbefarats har varit bra och bör utvecklas.Konkurrenssituationen inom livsmedelssektorn börses över, anförs det i motion 2002/03:MJ422 (fp).Effektiv konkurrens i såväl privat som offentligsektor gagnar konsumenterna, framhållermotionärerna. De menar att regleringar ochdetaljstyrning kan bidra till onödiga kostnader sombelastar konsumenten eller försvårar för små och nyaaktörer att ta sig in på marknaden, vilket drabbarkonsumenten i förlängningen. Konkurrensen inomlivsmedelssektorn måste öka för att bryta denrådande koncentrationen med några få aktörer inomdagligvaruhandeln, vilken tenderar att hållaprisnivån uppe, anför motionärerna. De anser attKonkurrensverkets övervakning är viktig och attökade medel bör avsättas för konkurrensverksamheten.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om eneffektivare konkurrenspolitik, anförs det i motion2002/03:N395 (kd). En viktig orsak till att Sverigeplacerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan är dethöga prisläget, till följd av bristande konkurrensoch delvis omfattande regleringar, sägermotionärerna. Intresset i debatten fokuseras oftasthelt och hållet på ökningstakten i BNP, men minstlika viktigt - hävdas det i motionen - är vad somerhålls från de medel som avsätts för privat ochoffentlig konsumtion. Marknadsekonomin förutsätteren effektiv konkurrenspolitik som förhindrarmarknadsdelning, prissamverkan och som utövarfusionskontroll, anför motionärerna. De menar attden svenska konkurrenspolitiken, som börharmoniseras med utvecklingen inom EU, kan dämpaprisstegringstakten. Det finns många indikationer påatt en stor del av det potentiella nyföretagandethindras av ett alltför omfattande regelverk, varfören ökad avreglering bör ske för att ge utrymme förkonkurrens, säger motionärerna. De anser också attkonkurrenslagen bör skärpas och att övervakningenbör bli effektivare, varvid såväl privata somoffentliga monopol och oligopol skall motverkas.Avreglering bör gå hand i hand med ökat personligtansvar och ett etiskt riktigt handlande, anförmotionärerna. De menar att minskad styrning ochreglering måste vägas upp av en personlig, etiskkompass.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog - i samband medbehandlingen av proposition 2001/02:167 om ändringari konkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning,m.m. - motionsyrkanden rörande konkurrenspolitikensinriktning, liknande de här aktuella (bet.2001/02:NU16). Utskottet erinrade därvid om sin syni frågan. I en reservation (m, kd, c, fp)redovisades dessa partiers gemensamma syn påkonkurrenspolitikens inriktning.Om- och avreglering, m.m.När det gäller förslaget i motion 2002/03:N367 (s)om effekterna av genomförda om- och avregleringarkan noteras att 2001sades att initiativ kommer att tas till enförutsättningslös utvärdering av de genomgripandeavregleringar och förändringar av offentligverksamhet som genomdrivits . Enligtuppgift från pågår beredning avuppläggningen av en sådan utvärdering.Beträffande befogenheter, somtas upp i några motioner, kan noteras att verketsedan ett par år har befogenhet att tillämpa EU:skonkurrensregler i de aktuella artiklarna om förbudmot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag(artikel 81) och missbruk av dominerande ställning(artikel 82). enades medlemsstaterna omen ny ordning för övervakning av EU:skonkurrensregler, den s.k. moderniseringsreformen.Reformen syftar till att effektivisera tillämpningenav och att frigöra resurserhos som i stället skall kunna läggaspå mer allvarliga konkurrensbegränsningar såsomkarteller. Den nya förordningen innebär bl.a. attmedlemsstaternas konkurrensmyndigheter och domstolarfår en parallell behörighet med kommissionen iövervakningen av hur följs.Genom reformen decentraliseras tillämpningen avkonkurrensreglerna i större utsträckning frånkommissionen till nationella konkurrensmyndigheteroch domstolar. Konkurrensmyndigheterna kommer att haett nära samarbete sinsemellan och med kommissionen.Vidare upphör företagens möjlighet att fåindividuella undantag och icke-ingripandebesked avkommissionen. Det blir i stället upp till företagensjälva att avgöra om de agerar i enlighet medregelverket. Förordningen med de nya reglerna kommeratt träda i kraft . har enmycket positiv inställning till reformen, som kommeratt frigöra resurser för uppspårande av merallvarliga konkurrensbegränsningar och som ansesnödvändig inför utvidgningen.Till följd av de ändrade EU-reglerna beslötregeringen att tillsätta en särskildutredare, justitierådet , meduppdrag att analysera vilka eventuella ändringar idet svenska regelverket som behöver göras medanledning av moderniseringsreformen (dir. 2003:2).Utredaren skall också uppmärksamma hurförändringarna påverkar ianspråktagandet av resurserinom och de tillämpandedomstolarna. För eventuella budgetära konsekvenserskall utredaren föreslå finansiering. Endelredovisning av de delar som rör följdändringar idet svenska regelverket skall lämnas den 31 juli2003, och uppdraget skall i övrigt redovisas den 31januari 2004.En annan pågående förändring beträffandekonkurrensregler inom EU rörföretagskoncentrationer. EG-kommissionenpresenterade ett förslag till nyförordning om kontroll av företagskoncentrationer(företagsförvärv o.d.). Förslaget kommer attbehandlas i en rådsarbetsgrupp , ochförordningen väntas träda i kraft den 1 maj 2004.Sverige är positivt till att ändrakoncentrationsförordningen på ett sätt som ledertill ett mer effektivt, flexibelt, öppet ochrättssäkert förfarande för kontroll avföretagskoncentrationer.Konkurrens inom dagligvaruhandelnI några motioner berörs konkurrensen inomdagligvaruhandeln. gavs i februari2002 i uppdrag av regeringen att dels genomförafördjupade undersökningar av konkurrensförhållandeni dagligvaruhandeln, dels analysera prisnivån iSverige jämfört med andra länder. Uppdragetredovisades i två rapporter. I denena rapporten, - struktur,ägarform och relation till leverantörer (2002:6),redovisades den del av uppdraget som avserkonkurrensförhållandena i dagligvaruhandeln. I rap-porten redogjordes för hur de olika aktörerna ihandelsledet är organiserade med avseende påägarstruktur, företagsform och förekommandesamarbeten. Vidare ingick en kartläggning av hur denpågående centraliseringen i handelsledet påverkarhandelns affärsmetoder, särskilt med inriktning påsortimentsstyrningen, och en analys av vilkaeffekter den pågående förändringen får för olikaaktörer i livsmedelskedjan. Konkurrensverketredovisade i rap-porten sina slutsatser om vad somkrävs för en bättre fungerande konkurrens. Avstörsta betydelse är att det finns goda möjligheterför inträde av nya aktörer på marknaden.Konkurrensverket har därför i olika rapporterföreslagit följande:- Konkurrensintresset skall anges i plan- ochbygglagen, så att det ges högre prioritet iplanläggningen.- Kommunerna och länsstyrelserna skall i högreutsträckning väga in konkurrensintresset vidtillämpningen av lagen.Marknadens egna aktörer har ett stort ansvar, sägsdet i rapporten. Etableringshinder till följd avstrukturen på marknaden bör så långt möjligthanteras av aktörerna själva. Det är viktigt atthandelns inköpare och enskilda handlare agerar såatt effektiva företags produkter får tillträde tillmarknaden för att där utvärderas av konsumenterna.Det är utomordentligt väsentligt för konkurrensenatt konsumenterna agerar och ger signaler till bådehandeln och leverantörerna om vad som skall finnaspå butikshyllorna. Det finns en naturlig kopplingmellan konsument- och konkurrensfrågor som behöverbetonas i konsumentpolitiken. Konkurrensverketföreslår att konsumentnyttan av konkurrens skalllyftas fram tydligare i konsumentpolitiken.Den andra rapporten, De svenska priserna kanpressas! (2002:5), avlämnades också i december 2002.Sveriges prisnivå för den privata konsumtionen låg19 % över EU-genomsnittet (exklusivemoms), sägs det i rapporten. För periodenjanuari-augusti 2002 var motsvarande tal 20 %.Livsmedel var (exklusive moms) dyrare ängenomsnittet för EU. I rapporten redovisas fleraolika förklaringar till höga priser.Växelkursförändringar förklarar en stor del av denkortsiktiga fluktuationen av prisnivån, inte minstmellan . Även nationalinkomstenoch arbetskraftskostnaden är viktigaförklaringsfaktorer, men förefaller även medhänsyn till dessa faktorer ha en i EU-perspektivrelativt hög prisnivå, sägs det i rapporten.Transportkostnaderna är högre i på grund avläget och den glesa befolkningsstrukturen men kanenligt verket troligen inte förklara mer än någonprocentenhet av prisskillnaden. Parallellimportensinverkan är måttlig. Enligt Konkurrensverketsbedömning förklarar bristande konkurrens i Sverigeomkring hälften av prisskillnaden gentemot EU. Irap-porten lämnar verket synpunkter på hur desvenska priserna kan pressas under följanderubriker: en effektivare konkurrenspolitik; enbättre fungerande inre marknad; mer forskning.Rapporterna är föremål för analysinom Regeringskansliet.Vad beträffar (1987:10; PBL),som berörs i några motioner, kan noteras att i juni2002 tillsattes en parlamentariskt sammansattkommitté med uppdrag att se över lagen och lämnaförslag till lagändringar (dir. 2002: 97). Iuppdraget ingår att analysera hurkonkurrensaspekterna beaktas vid den fysiskaplaneringen och att pröva om och i så fall hurplaneringen kan ge bättre förutsättningar för ökadkonkurrens inom bl.a. handeln. Slutbetänkandet skalllämnas senast den 31 december 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisade, som nämnts, sin syn påkonkurrenspolitikens inriktning senast våren 2002.De bedömningar som då gjordes äger fortfarandegiltighet. Utskottet anser sålunda att en effektivkonkurrens är en viktig förutsättning för en välfungerande samhällsekonomi. Konkurrens bidrar tillett nödvändigt omvandlingstryck och till ettinnovativt företagsklimat som stärker tillväxten ochSveriges internationella konkurrenskraft. Förkonsumenterna betyder detta tillgång till ett brettutbud av ständigt förbättrade varor och tjänster medgod kvalitet till rimliga priser. Andelen av densamlade ekonomin där konkurrens råder bör öka,eftersom en väl fungerande konkurrens stimulerarnytänkande och bidrar till att utveckla nyaprodukter och tjänster till nytta för konsumenterna,vilket i sin tur ökar produktiviteten och dämparprisutvecklingen. Konkurrenspolitiken har därmed enviktig uppgift att fylla inom ramen förnäringspolitiken och i ett samhällsekonomisktperspektiv.Konkurrenspolitiken skall ha följande allmännainriktning:- Den svenska marknaden är en del av EU:s inremarknad; hinder för tillträdet skall avlägsnas ochEU:s regler för konkurrensen skall kunna tillämpasockså i Sverige.- Karteller och andra konkurrensbegränsningar somallvarligt skadar konsumentintresset kan inteaccepteras; de medel som staten har att upptäcka ochingripa när företag sätter konkurrensen ur spelmåste bli effektivare.- Konsumenternas intresse av effektivt fungerandekonkurrens måste väga tungt när offentliga reglersom påverkar marknadernas funktionssätt utformas.- Andelen av den samlade ekonomin där konkurrensråder skall öka.