bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — En ansökan om bidrag för attetablera ett sekretariat för dekaden är under beredning. Det svenskainternationella handikapparbetet får genom SHIA-stödet bidrag genomSida.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U284 (kd)yrkande 29, 2003/04:U6 (kd) yrkande 19, 2003/04:U8 (s), 2003/04:U9 (c)yrkande 6, 2003/04:U10 (fp) yrkande 16, 2003/04:U316 (mp) yrkande 3samt 2003/04:U348 (kd) yrkande 27.10. Kultur och utbildningPropositionenKulturpolitiken har en speciell roll för att utveckla och stärkarelationerna med andra länder. vill värna mångfalden inom kulturenoch på medieområdet och bidra till ett kulturutbyte som berikar och somökar förståelsen för de kulturskillnader som finns. Det är viktigt attfortsatt främja och utveckla den kulturella dialogen på alla nivåer,inte minst med och mellan utvecklingsländerna.Propositionen framhåller vikten av fortsatt stort stöd inomutvecklingssamarbetet för att stärka de fattiga ländernas utbildningssystem, t.ex. insatser för att förstärka basutbildning inklusive icke-formellutbildning och vuxenutbildning. En allt större del kommer att ges inomramen för sektorprogramstöd, som bidrag till ländernas egna planer förutveckling av undervisningssektorerna.MotionernaI motion 2002/03:Kr371 (kd) yrkande 1 framhålls att för att kulturpolitikenskall verka för en kultur för alla överallt, och motionärerna menar attkultur kan utgöra ett immateriellt bistånd, något som bör uppmärksammasi den svenska biståndspolitiken. Möjligheten till kommunikation genomböcker och tidningar bör vara viktiga kulturella inslag i en biståndssatsningmed yttrandefrihet och demokrati som mål. Liknande krav framställs imotion 2003/04:Kr391 (kd) yrkande 1 där det framhålls att bidrartill utveckling i andra länder genom kulturbistånd, vilket bör uppmärksammasmer i den svenska biståndspolitiken.I motion 2003/04:U297 (s) framhålls att det inom svensk folkbildningfinns en väl utbyggd organisation, som i många fall gjort betydelsefullabiståndsinsatser. Den resurs som svensk folkbildning utgör borde ges enmer framträdande roll i den plattform för svensk biståndspolitik som nutas fram. Motionären menar att den grundläggande pedagogik som ärfolkbildningens kärna kan vara en viktig inspirationskälla för studiegrupperoch folkhögskolor i de länder med vilka har ett närautvecklingssamarbete. Motionärerna menar i motion 2003/04:U348 (kd) yrkande18 att det för att främja en god utveckling i de fattigaste ländernakrävs ett omfattande undervisningsstöd och utbildningsbistånd.Utskottets övervägandenUtskottet anser att det är viktigt att fortsatt främja och utveckla denkulturella dialogen på alla nivåer, inte minst med och mellanutvecklingsländer. Ett utbyte på kulturområdet berikar alla parter, inte minstdet svenska samhället, då det ofta är genom möten med människor i andraländer som kulturskillnader kan överbryggas och den ömsesidiga förståelsenmellan folk och länder kan stärkas.Utskottet konstaterar att kulturpolitiken har varit länkadtill det internationella utvecklingssamarbetet genom insatser för ökaddemokrati och social, ekonomisk och kulturell utveckling. varett av de första länderna att ge kulturen en plats i utvecklingssamarbetet.I den handlingsplan som antogs vid (förutbildning, forskning och kultur) världskonferens i 1998underströks att hållbar utveckling och kulturens blomstring är avhängigavarandra och att ett grundläggande mål för människans utveckling ärindividens sociala och kulturella förverkligande.Medieområdet är en viktig del av kulturpolitiken men också av avgörandebetydelse för hållbar utveckling. Yttrandefrihet och fri tillgång tillmedier är förutsättningar för demokrati, och svenskt utvecklingssamarbeteskall därför fortsatt inkludera stöd till en fri och oberoende journalistikoch åtgärder för att främja oberoende mediers möjligheter att bidratill allmänhetens tillgång till information och samhällsdebatt.Det svenska utbildningsstödet på olika nivåer liksom kulturbiståndet ärsåledes viktiga områden inom utvecklingssamarbetet. Svensk folkbildninghar haft en betydande roll i detta bistånd. Utskottetser det som självklart att det även gäller fortsättningsvis.Utskottet menar att skall fortsätta att ge ett stort stöd inomutvecklingssamarbetet till att stärka de fattiga ländernas utbildningssystemoch anser att en allt större del skall ges inom ramen för sektorprogramstöd,som bidrag till ländernas egna planer för utveckling av undervisningssektorerna.Att höja utbildningsnivån är en av de främsta åtgärderna för utvecklingi fattiga länder.Rätten och tillgången till grundutbildning för både flickor och pojkarär central i det svenska biståndet men utskottet understryker ävenbehovet av att stödja utbildning av lärare. stöder även mångainsatser för utbildning genom hjälporganisationer av olika slag. Påmultilateral nivå ger stöd bl.a. till , ,som lägger stor vikt vid utbildning. gick av de sammanlagdasvenska utbetalningarna för utbildning till . Sidas stöd tillutbildning har ökat från av utbetalningarna ,främst beroende på kraftigt ökade bidrag till primärutbildning.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:Kr371 (kd)yrkande 1, 2003/04:U297 (s), 2003/04:U348 (kd) yrkande 18 samt 2003/04:Kr391(kd) yrkande 1.11. Övriga bilaterala insatserPropositionenI propositionen framhålls att utvecklingen av informationstekniken ärett av de områden där intressen mellan politiken för global utvecklingoch näringspolitiken sammanfaller. Det är angeläget att utvecklingsländerkan utnyttja den potential som informationsteknik har för ekonomisk ochsocial utveckling och för förverkligandet av millennieutvecklingsmålen.Informationsteknik är viktig för att skapa en global kunskapsbaseradekonomi, påskynda ekonomisk tillväxt och främja demokratisering.MotionernaI motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 20framhålls vidare att inslaget avIT-bistånd är en viktig del av fattigdomsbekämpningen och att IT gerutvecklingsländerna möjlighet att delta i det globala samhället ochskörda frukterna av ökat globalt välstånd. IT-revolutionen kan om denutnyttjas rätt erbjuda mycket goda möjligheter i fattigdomsbekämpningen,och motionärerna anser därför att Internetinfrastrukturen vid universitetoch akademiska institut i utvecklingsländer bör byggas ut somdistansutbildningar möjliggörs.I motion 2002/03:U296 (kd) yrkande 7 framhålls att det är i krig ochvid katastrofer som människors rättigheter kränks som mest och att denhumanitära rätten innebär att människor i konfliktområden har rätt tillhumanitär hjälp. Motionärerna menar att det är viktigt att det humanitärabiståndet får ökat utrymme i det fredsuppbyggande arbetet och iutvecklingssamarbetet.I motion 2003/04:U312 (kd) yrkande 16krävs att initierar endiskussion, på nationell och internationell nivå, om orättvisorna vadgäller det totala biståndet till barn i världen i olika utvecklingsfonder.I motion 2002/03:U220 (fp) framhålls att den utvecklade världensystematiskt hindrar fattiga människor att försörja sig och ta sig urfattigdomen. Orsaken är protektionismen i form av handelshinder ochsubventioner. Motionären menar att den industrialiserade världen måstebetala ett skadestånd till världens fattiga utvecklingsländer motsvarandeden gjorda skadan och den uteblivna utvecklingen som protektionismengett upphov till. I motion 2003/04:U212 (fp) yrkande 1 framhålls attSverige för att hedra minne bör inrätta en kompensationsfondtill förmån för utvecklingsländernas folk till minne över den mördadeutrikesministern. I motionens yrkande 2 krävs ett tillkännagivande omatt riksdag till gör en årligutbetalning motsvarande åtminstone en tiondel av den skada som svenskprotektionism i alla dess former åsamkar utvecklingsländernas folk.I motion 2003/04:U310 (fp) konstateras att FN harkommit alltmer i fokus och förhoppningsvis kan FN utvecklas ytterligareså att konflikter helt hanteras inom FN-systemets ram. Trots detta ochtrots att FN är ett mycket viktigt inslag i den svenska utrikespolitikenbedrivs det endast begränsad FN-forskning i . Motionären kräveratt FN-forskningen skall stärkas och att den skall lokaliseras tillUppsala universitet där det redan finns en god FN-kompetens.Utskottets övervägandenDet är angeläget att utvecklingsländer kan utnyttja den potential sominformationsteknik har för ekonomisk och social utveckling och förförverkligandet av millennieutvecklingsmålen. Liksom regeringen serutskottet informationsteknik som viktig för att skapa en globalkunskapsbaserad ekonomi, påskynda ekonomisk tillväxt och främja demokratisering.De hinder som finns måste angripas, bl.a. bristande infrastruktur,investeringar och utbildning. (Utskottet har tidigare berört fråganunder avsnittet Näringspolitik. )Det humanitära biståndet har enligt utskottets uppfattning ett stortutrymme att fylla såväl i fredsuppbyggande arbete som i utvecklingssamarbetet.Utskottet menar vidare att internationella utvecklingssamarbeteav tradition har kännetecknats av ett omfattande stöd till olikabarngrupper och att det finns fortsatt behov av direkta insatser för barnoch ungdomar. ger stöd till genomförandet av barnkonventionenbl.a. genom omfattande bidrag till , , som har enviktig uppgift vad gäller att verka för att FN:s medlemsländer uppfyllersina åtaganden enligt konventionen. Fonden arbetar bl.a. med att mobiliserapolitisk vilja och materiella resurser hos samarbetsländerna för attbygga upp deras egen kapacitet att tillgodose barnets behov och säkerställabarnets rättigheter. I arbetet med att stödja utvecklingen av nationellahandlingsplaner är det viktigt att understryka det nationella ansvaret.Omvärlden kan vara med och stödja utarbetandet av sådana planer, menför att de skall bli långsiktigt hållbara och verkningsfulla måste deförst förstås och förankras i respektive land.Många utvecklingsländer har inte förmått dra fördel av den ökandevärldshandeln. En viktig orsak till detta har varit att uppfattningen attutveckling bäst främjas genom betydande handelsbegränsningar länge varrådande. har insikten växt om att tullar,subventioner och andra handelshinder hämmar, snarare än främjar, utveckling.Den största skadan har åsamkats av de utvecklade ländernas handelshindergentemot utvecklingsländerna. Utskottet kan dock inte se att motionensförslag är realistiska.Utskottet menar att forskningen om FN:s roll och uppgifter är viktigoch ser gärna en utveckling av denna i . Däremot menar utskottetatt lokaliseringsfrågan inte är en uppgift för att ta ställningtill.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U220 (fp),2002/03:U284 (kd) yrkande 20, 2002/03:U296 (kd) yrkande 7, 2003/04:U212(fp) yrkandena 1 och 2, 2003/04:U310 (fp) samt 2003/04:U312 (kd) yrkande16.Samarbetet med länder och regioner12. Svenskt samarbete med Central- och ÖsteuropaPropositionenCentral- och uppvisar, liksom andra regioner, stora variationermellan länder och utvecklingsnivå. Även om de östeuropeiska länderna nuutvecklas snabbt kommer flera av dem att brottas medomfattande problem, inte minst vad gäller fattigdom. På så sätt finnslikheter mellan flera östländer och utvecklingsländer i andra världsdelaroch därför bör inte avgränsas från annatutvecklingssamarbete. I propositionen föreslås att samarbetet med Central-och förs samman med det internationella utvecklingssamarbetet.Målet för det internationella utvecklingssamarbetet, dvs. att det skallbidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättrasina levnadsvillkor, blir då gällande även för det samarbete som bedrivsmed central- och östeuropeiska länder.Huvudområden för samarbetet med länderna i kommerfortsatt att vara gemensam säkerhet, demokratins fördjupning, ekonomiskomvandling, social trygghet, miljö samt utbildning och forskning. Ettjämställdhetsperspektiv skall prägla samarbetet.MotionernaI motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 29 konstateras att ett effektivt svensktutvecklingssamarbete bedrivs med men att detinte bör slås samman med det övriga internationella utvecklingssamarbetet.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 26 anser motionärerna att det vore eneffektivitetshöjande åtgärd att östbiståndet och övrigt bilateraltbistånd slås samman, men understryker att målet att främja demokratimåste vara överordnat.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 16 konstateras att tidsperspektivetför stödet till är relativt kort jämfört medu-landsbiståndet, som har ett betydligt längre perspektiv. Motionärernamenar att det därför vore fel att slå samman dessa två skilda verksamheter,särskilt som u-landsbiståndet i allt högre grad inriktas på de fattigasteländerna vars problem är väsentligt annorlunda än de som råder i Central-och . Ett tillkännagivande om att bör fullfölja ochutöka samarbetsprojekten med regionerna i nordvästra begärs imotion 2003/04:U249 (m) yrkande 4.I motion 2002/03:U237 (m) framhålls att ingen fråga är viktigare änsituationen för barn och deras uppväxtvillkor. Genom det kommunistiska,totalitära systemets sönderfall har fattigdomen synliggjorts ochfördjupats, i synnerhet i de länder som fortfarande sitter fast i gamlastrukturer. Motionärerna menar i yrkande 6 att svenska stödinsatsernatill måste utformas i perspektiv av en EU-integrationav flera av dessa länder och i yrkande 9 att i öststödet, ibilaterala kontakter och inom ramen för EU bör verka för att utsattabarn i får gå i skolan och ges del av det välstånd som växerfram. bör också främja lagstiftning som ger skydd för utsattakvinnor och barn. I yrkande 10 menar motionärerna att svenskt östbiståndskall stödja smittskyddsarbete, särskilt vad gäller tbc och hiv/aids.Såväl EU:s öststöd som det svenska öststödet bör, enligt motionensyrkande 11, genomsyras av frågor som rör barns sociala situation ochskolgång. bör också verka för att utsatta barn i Central- ochÖsteuropa får gå i skolan (yrkande 8). I yrkande 13 konstateras attsvenskt stöd främst har gått till och de baltiska staterna.Enligt motionerna bör stödet flyttas österut till de åtta regionernai nordvästra , bl.a. och , samtVitryssland, med fokus på demokratistöd och kanaliseras genom oberoendeorganisationer (yrkande 14). I yrkande 15 framhålls vidare att Sverigemåste kritisera kränkningarna av de mänskliga fri- och rättigheternasom äger rum i . På områden med speciell svensk kompetens behövermöjligheten till svenskt stöd inte vara geografiskt begränsad utan ävenkunna omfatta länder som t.ex. eller södra ochCentralasien. Motionärerna menar att det svenska suveränitetsstödet tillEstland, och inte automatiskt bör avvecklas när staternablir EU-medlemmar (yrkande 16).Vidare menar motionärerna i yrkande 18att stödet till i första hand bör kanaliserasgenom EU och andra multilaterala organ, som t.ex. , somsärskilt på miljöområdet gör betydande insatser. Det svenska stödetskall främst stödja demokratins, rättsstatens och marknadsekonominsutveckling i kandidatländerna.Enligt motion 2002/03:U240 (fp) utgör förbättrade kommunikationer ettstrategiskt viktigt inslag i nordvästra närmare knytning tillNorden och . Utvecklingen av öst-västliga kommunikationer är avstor betydelse inte minst på och de ryska regioner somvetter mot . En starkare ekonomisk och social utvecklingunder miljömässigt sunda förhållanden har goda förutsättningar närregionen är rik på naturresurstillgångar. Motionärerna menar i yrkande6 att utvecklingen av kommunikationer är en viktig uppgift inom ramenför t.ex. . Vidare menar motionärerna i yrkande 7 attdet är viktigt att verka för en ekonomisk och demokratisk utveckling avenklaven , vars strategiska ställning är viktig för densäkerhetspolitiska stabiliteten i södra . Enligt motionärerna,i yrkande 8, är det viktigt att de nordiska regeringarna verkar föratt Kaliningradfrågan får en tillfredsställande lösning inom ramen förden kommande EU-utvidgningen.I motion 2002/03:U246 (m) konstateras att staten med tvång omhändertarbarn med funktionshinder i flera av EU:s blivande nya medlemsstater.Barn som är utvecklingsstörda och barn som är flerhandikappade omhändertasoch placeras på institutioner där det stora flertalet tvingas stannalivet ut, trots att många barn har en eller båda föräldrarna i livet.Det är viktigt att respektive lands regering är beredd att erkänna attdessa problem finns och att de dessutom är beredda att vidta åtgärder.Enligt motionären måste förändringar genomföras i flera av ansökarländerna,och de funktionshindrades situation i måste granskas viddessa länders förhandlingar om EU-medlemskap.Motionärerna bakom motion 2002/03:U294 (fp) anser att biståndet tillVitryssland har varit en radikal föregångare för framtidens demokratibiståndoch att Vitrysslandsprogrammet därför bör förlängas samt att man iprogrammet bör prioritera insatser som gynnar demokratisering ochjämställdhet. Vidare bör erfarenheterna från Vitrysslandsprogrammet användassom en grund för ett mer omfattande folkrörelseinriktatdemokratibiståndsprogram,eftersom det i många totalitära och auktoritära stater finnsdemokratirörelser som vill samarbeta med svenska folkrörelser för att stärkasitt eget demokratiarbete (yrkande 6). I motionens yrkande 21 framhållsatt samarbete med länderna i och påBalkan inte handlar om samma frågor som samarbetet med utvecklingsländerna.Det grundläggande i är att bryta förlamningensom decennier av kommunistiskt styre inneburit.I motion 2002/03:U316 (s) framhålls att det, mot bakgrund av innehålleti och med vetskap om de eländiga förhållanden som mångabarn lever under inom , är viktigt att i sittsamarbete fortsätter att agera för dessa barn. Motionärerna menar attdet krävs ökade ansträngningar och intensifierat arbete på ett långsiktigtoch målmedvetet sätt för att förbättra den sociala situationen för barneni området.I motion 2002/03:U323 (m) yrkande 28 framhålls att EU-utvidgningen ärden viktigaste åtgärden för att främja en positiv ekonomisk och politiskutveckling i . Många av länderna har redan lyckatsdriva igenom reformer som resulterat i en mycket positiv utveckling desenaste åren både vad gäller demokrati och marknadsekonomi. Motionärernamenar att bistånd inte är det naturliga tillståndet utan att handel,investeringar, politisk samverkan och utbyten på alla områden i ställetär det långsiktigt naturliga arbete som måste uppmuntras.I motion 2003/04:U220 (c) konstateras att såväl som Ukrainahar stora behov av fortsatt stöd från . behöver hjälpmed att transformera sitt land från diktatur till demokrati och Ukrainahar påbörjat och kommit förhållandevis långt i demokratiseringsprocessenoch behöver stöd för att stärka den demokratiska utvecklingen (yrkande3). Svenska frivilligorganisationer och partinära organisationer harfortsättningsvis en stor roll att spela i utvecklingsprocessen iVitryssland, och . Länderna brottas fortfarande med enmängd problem och har en lång väg att gå innan de blir fullvärdigademokratier och uppnår samma levnadsstandard som EU:s medlemsländer(yrkande 4).Motionärerna bakom motion 2002/03:U230 (s) menar att det fordras företagsom ger arbete för att människor i länder som Bosnien, Kosovo ellerSomalia skall kunna få en dräglig livsföring. Att skapa sysselsättningär helt avgörande för dessa länders framtid. bör därför långsiktigthjälpa till med att ge dessa länder en företagsutveckling så att de påsikt kan stå på egna ben bl.a. genom att skapa möjligheter för ekonomisktstöd för etablering av småföretag.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att uppvisar, liksom andraregioner, stora variationer mellan länder och utvecklingsnivå. Även omde östeuropeiska länderna nu utvecklas snabbt kommer flera av dem underlång tid att brottas med omfattande problem, inte minst vad gällerfattigdom. Det finns därför stora likheter mellan flera östländer ochutvecklingsländer i andra världsdelar. Det svenska utvecklingssamarbetetkommer efter EU-utvidgningen att koncentreras på nordvästra länderna öster om och Centraleuropa.Mot denna bakgrund delar utskottet regeringens förslag att samarbetetmed skall sammanföras med det internationellautvecklingssamarbetet. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet- att det skall bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människoratt förbättra sina levnadsvillkor - gäller då även för samarbete sombedrivs med central- och östeuropeiska länder. Sammanslagningen medbiståndet till utvecklingsländerna innebär dock inte att redovisningenav utbetalade medel inte fortsättningsvis kommer att skilja på om medlenär /DAC-klassade eller inte.Utskottet menar att europeisk integration är den övergripande politiskamålsättning som flertalet av de aktuella länderna själva har. FörRyssland, , och, förutsatt en demokratisk utveckling,även handlar det om ett alltmer utvecklat samarbete med EUmed utgångspunkt i de s.k. partnerskaps- och samarbetsavtalen (PSA).Detta innebär att skäl finns att se på samarbetet med ochvästra och det s.k. i ett sammanhang där europeiskintegration är en mäktig drivkraft för utveckling och fattigdomsbekämpning.Utskottet menar att erfarenheterna från Vitrysslandsprogrammet kananvändas som en grund för ett mer omfattande folkrörelseinriktatdemokratibiståndsprogram då det i många totalitära och auktoritära staterfinns demokratirörelser som vill samarbeta med svenska folkrörelser ochstärka sitt eget demokratiarbete.Utskottet konstaterar att länderna på västra kopplas allt närmareEU i en process vars långsiktiga mål är att länderna blir medlemmar iEU. För många av länderna är skillnaden i levnadsvillkor och deras valav ekonomisk och social politik avgörande för hur integreringen i övrigaEuropa kommer att ske. Näringslivet har en viktig roll att fylla föratt underlätta människors livsvillkor och integration i Europa.Som en del i strävandena mot en närmare integration med EU bör samarbetetfrämja ländernas relation med . Med samarbetsländernas behov somutgångspunkt inriktas insatserna på sådana områden där har erkändoch efterfrågad kompetens. Stöd till utbyte mellan svenska myndigheteroch deras motsvarigheter i spelar här en viktigroll. Där så är lämpligt bör den svenska resursbasen utnyttjas. Ettjämställdhetsperspektiv skall prägla samarbetet och även barnrättsperspektivetär av stor betydelse. Utskottet ansluter sig i övrigt till de huvudområdenför samarbetet som propositionen anger.Konflikter kan uppstå mellan de instrument som styr det europeiskaintegrationsarbetet och nationella fattigdomsstrategier. bördärför verka för att de nationella fattigdomsstrategierna i respektiveland samordnas med arbetet för europeisk integration.Utskottet vill särskilt stryka under hur viktigt demokrati- och MR-stödetär för utveckling. Det sociala området har under lång tidvarit framträdande i stödinsatserna, och även fortsättningsvis blirinsatser för barn och kvinnor av särskild vikt, liksom insatser förfunktionshindrade och för den bristande hälsosituationen, inte minstspridningen av tuberkulos och hiv/aids.Utskottet vill avslutningsvis framhålla att stödet till Central- ochÖsteuropa styrs av de mål, perspektiv och huvuddrag som redogjortsför i detta betänkande.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet proposition 2002/03:122yrkande 3 samt avstyrker motionerna 2002/03:U230 (s), 2002/03:U237 (m)yrkandena 6, 8-11, 13-16 och 18, 2002/03:U240 (fp) yrkandena 6-8,2002/03:U246 (m), 2002/03:U294 (fp) yrkandena 6 och 21, 2002/03:U316 (s),2002/03:U323 (m) yrkande 28, 2003/04:U6 (kd) yrkande 29, 2003/04:U10(fp) yrkande 26, 2003/04:U11 (m) yrkande 16, 2003/04:U220 (c) yrkandena3 och 4 samt 2003/04:U249 (m) yrkande 4.13. samarbete med övriga länderPropositionenSvenskt långsiktigt samarbete bör grundas på samsyn med samarbetsländernavad gäller huvuddragen i en effektiv politik för fattigdomsbekämpning.Tyngdpunkten bör ligga på de fattigaste länderna.MotionernaI motion 2002/03:U209 (kd) framhålls att i det spända läge som rådermellan länderna i är det av yttersta vikt att förtroendeskapas mellan parterna.