bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Upplysningom sjukförsäkringens syfte är därför viktig.Läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen är avstörsta betydelse. Såväl för individen som med tankepå samhällets kostnader är det mycket viktigt attprecisionen ökar i sjukskrivningsprocessen, dettainte minst för att den enskilde skall få denadekvata behandling och rehabilitering som främjaren snabb återgång till arbetslivet.Varje läkare måste vara medveten om att ensjukskrivning innebär utfärdande av en "check" somarbetsgivaren och senare statskassan bekostar, ochsåledes bidrar till de utgifter för ohälsan somredan i dag är så höga att de hotar andravälfärdssystem. har efterlyst entydligare koppling mellan läkarnas sjukskrivning ochkostnadsansvaret.Läkaren måste vidare från ett helhetsperspektivbedöma den sammantagna och långsiktiga konsekvensenav att ta en person ur arbetslivet. Varjesjukskrivning rymmer nämligen en inneboende risk förisolering och passivisering. Sjukskrivningar medslentrianmässiga och oprecisa diagnoser som smärtaoch ryggbesvär måste undvikas. Vidare måste denintygslämnande läkaren så långt möjligt undvikaheltidssjukskrivning och i stället ta vara påpersonens arbetsförmåga även om den är begränsad.Detta skulle underlättas om den intygslämnandeläkaren hade kontakt med patientens arbetsgivare föratt se om alternativt arbete kan utföras - för attslippa den passivisering som en sjukskrivning kaninnebära.27. Arbetsgivarnas kostnadsansvar (punkt 24)av och (båda m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf289 yrkandena 10, 17 och 21samt avslår motionerna 2003/04:Sf227, 2003/04:Sf240och 2003/04:Sf381.StällningstagandeEn sak som sällan diskuteras är att även höjdaersättningsnivåer som förhandlas fram i avtal påarbetsmarknaden kan påverkasjukskrivningsbenägenheten. Den mindre kostnaden förfrivilligt höjda ersättningsnivåer faller påarbetsgivarna, medan den större kostnaden föreventuellt förändrad användning av sjukpenningen närden enskildes självrisk sänks faller på staten. Vianser att en regel bör övervägas som innebär attavtal om ersättningar utöver en viss nivå skallmedföra att arbetsgivaren får betala helasjukpenningkostnaden.Regeringen räknar med att förlängningen avsjuklöneperioden skall öka incitamenten förarbetsgivare att hålla de anställda friska. Vi villframhålla att de arbetsgivare för vilka behovetborde vara störst att påverka, dvs. kommunerna,skyddas från de ökade incitamenten genom särskildastatsbidragVi anser även att regeringen måste låta utredaförslag om förändrad sjukförsäkring från SvensktNäringsliv, och Företagarna. Deolika förslagen avser privat försäkring genomarbetsgivaren, s.k. friskpeng, respektivesjuklöneansvar som varierar efter antalet anställdapå företaget.28. Kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf327 yrkande 5.StällningstagandeKunskapen är sämre vad gäller prevention,rehabilitering och behandling av kvinnors ohälsa,och detta kan bidra till utslagning eller längresjukskrivningar än vad som annars skulle behövas.Analyser av och forskning kring hälsoutvecklingenhar ofta begränsats till specifika kvinnosjukdomaroch psykiska problem. Folkhälsoarbetet måste vidgasför att belysa kvinnors situation ur andraperspektiv. Regeringen bör återkomma med förslag omdetta.29. Rehabiliteringsbegreppet (punkt 27)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. bifallerdärmed motionerna 2003/04:Sf220 och 2003/04:Sf258.StällningstagandeI dag är olikheterna stora runt om i landet vadgäller både ekonomiska resurser för rehabiliteringoch utbud av rehabiliteringsinsatser. De som i dagstår utanför eller bedöms ha små möjligheter attåtervända till arbetsmarknaden skall ha samma rätttill insatser som övriga medborgare. Det är därförangeläget att rehabiliteringsbegreppet ges endefinition som innefattar både social, medicinsk ocharbetslivsinriktad rehabilitering.Rehabilitering måste också ses i ett livslångtperspektiv och inte bara som en insats föryrkesverksamma eller dem som kan rehabiliterastillbaka till yrkeslivet. Av det följer attrehabiliteringen efter fyllda inte automatisktkan hänskjutas till ett normalt åldrande och bli engeriatrisk fråga. Det finns stora samhällsekonomiskavinster att göra, t.ex. i form av ett minskat behovav läkarkontakt, mediciner, hjälpmedel etc., genomatt satsa på en kontinuerlig rehabilitering i livetsalla skeenden. De vinster som ligger i den enskildeslivskvalitet är då inte inräknade.30. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 28)av och (båda m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. bifallerdärmed motionerna 2003/04:Sf260 och 2003/04:So409yrkande 5 samt avslår motionerna 2003/04:Sf203,2003/04:Sf204, 2003/04:Sf238, 2003/04:Sf250, 2003/04:Sf2702003/04:Sf330, 2003/04:Sf335, 2003/04:Sf355yrkandena 6 och 7, 2003/04:Sf361, 2003/04:Sf370, 2003/04:Sf376, 2003/04:Sf377, 2003/04:Sf399yrkandena 1 och 2, 2003/04:So212 samt 2003/04:So644yrkande 2.StällningstagandeDet är vanligtvis mycket billigare att erbjuda vårdoch rehabilitering än att låta människorvänta. Ofta utförs dock inte ensrehabiliteringsåtgärder, som - förutom denhumanitära vinsten - skulle ge positivasamhällsekonomiska effekter. Det kan bero på attåtgärden medför en merkostnad för en huvudman, medanvinsten görs hos en annan.Landstingssektorn visar ett betydandeunderskott. En redan i utgångsläget dåligt utbyggdrehabilitering riskerar i det läget att försämras, isynnerhet så länge sjukskrivningarna inte kostarlandstingen något. Vi anser därför att det ärangeläget att skapa bättre incitament för allaaktörer att utnyttja de gemensamma resursernaoptimalt. Ett viktigt led i detta är att geförsäkringskassan rätt att finansiera medicinskrehabilitering för den försäkrade där den snabbastfinns att tillgå. Det skulle medföra ett bättreutnyttjande av de samlade resurserna och ökamöjligheterna att tillhandahålla den vård sommedborgarna har rätt till samt även ge möjlighetertill att mer aktivt lyfta fram de långtidssjukasbehov.31. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 28)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 31. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf270 och avslår motionerna2003/04:Sf203, 2003/04:Sf204, 2003/04:Sf238,2003/04:Sf250, 2003/04:Sf260, 2003/04:Sf330,2003/04:Sf335, 2003/04:Sf355 yrkandena 6 och 7,2003/04:Sf361, 2003/04:Sf370, 2003/04:Sf376,2003/04:Sf377, 2003/04:Sf399 yrkandena 1 och 2,2003/04:So212, 2003/04:So409 yrkande 5 samt2003/04:So644 yrkande 2.StällningstagandeLarmrapporterna om stress och utbrändhet duggartätt. visade en forskningsrapport attstressade kvinnor i betydligt högre utsträckningdrabbas av bröstcancer. dyker rapporterupp om alltför höga stressnivåer och om ökadesjukskrivningar. möter vården drabbademänniskor som söker hjälp för att förstå sinasymptom eller som är förtvivlade för att de intelängre klarar sina jobb. Fackliga företrädare ochchefer undrar hur de skall hantera personal somdrabbats av utbrändhet, som de harsvårigheter att klara sin egen stress. Följderna avlångvarig stress blir alltmer uppenbara.För att få en överblick över problematiken och föratt kunna komma med riktiga åtgärder behöver manföra samman dem som har kunskap från olika håll i endelegation mot stress och utbrändhet. Att sammanföraforskares och praktikers vetande leder en bra bit påvägen för beslutsfattare. Man behöver ocksåsammanföra erfarenheter från olika håll ochsystematisera dem, inte minst goda exempel påhälsobefrämjande processer och initiativ som givitgoda resultat.32. Närståendepenning (punkt 29)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 32. bifallerdärmed motion 2003/04:So505 yrkande 3.StällningstagandeAnhöriga utför viktiga insatser inom vård och omsorg, t.ex.genom att vårda en svårt sjuk närstående. Reglernaför rätt till närståendepenning är dock alltförsnäva. Vi anser dels att ersättning bör kunna utgesäven i situationer då den närstående inte är fulltså allvarligt sjuk som dagens regler kräver, delsatt den berättigade kretsen bör vidgas. Regeringenbör återkomma med förslag härom.33. Åtgärder för återgång i arbete vidaktivitets- och sjukersättning (punkt 30)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 30borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf397 yrkande 25.StällningstagandePersoner med sjukersättning som skall återgå iarbete eller vill utnyttja vilanderegeln för attåtergå i arbete har inte rätt tillarbetslöshetsersättning eftersom de saknaranställning. För dem som således ställer sig tillarbetsmarknadens förfogande men inte fårett arbete måste därför lösningar tas fram.34. Vilande aktivitets- och sjukersättning vidstudier (punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 34. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf397 yrkande 24.StällningstagandeRegeringen förklarade i budgetpropositionen för 2003att man avsåg att återkomma med ett förslag omvilande sjuk- eller aktivitetsersättning vidstudier. Något sådant förslag har ännu inte lagtsfram för . Enligt vår uppfattning börvilanderegler införas även för studier, ochregeringen bör därför återkomma med förslag härom.35. Flexibel aktivitets- och sjukersättning(punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 35. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf327 yrkande 18.StällningstagandeEtt problem för personer med aktivitets- ellersjukersättning som försöker återvända tillarbetslivet på deltid är att ersättningen enbart kanbeviljas med motsvarande 25, 50 eller . Det kanmedföra kraftiga marginaleffekter och därigenominstängningseffekter. Sjuk- ochaktivitetsersättningen bör därför kunna beviljas påett mer flexibelt sätt.36. Övriga frågor om aktivitets- ochsjukersättning (punkt 37)av och (båda m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 36. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf289 yrkande 15 och avslårmotionerna 2003/04:Sf355 yrkande 8 samt2003/04:Sf397 yrkande 23.StällningstagandeDet är många unga människor med arbetshandikapp sombeviljas aktivitetsersättning fastän de egentligenbåde vill och kan arbeta. Detta är inte acceptabelt.Alla som kan och vill arbeta skall få möjlighet attgöra detta utifrån sina förutsättningar.Vi anser att regelverk och föreskrifter måstetydliggöra vem som anses vara arbetshandikappad ochdärmed i behov av stöd. De som är arbetshandikappadeskall ges ett fullgott stöd. De som inte ärarbetshandikappade skall inte kunna komma i frågaför anställning inom verksamheter som exempelvisSamhall.37. Övriga frågor om aktivitets- ochsjukersättning (punkt 37)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 37borde ha följande lydelse: tillkännagerför regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 37. bifaller därmed motion2003/04:Sf397 yrkande 23 och avslår motionerna2003/04:Sf289 yrkande 15 samt 2003/04:Sf355yrkande 8.StällningstagandeFör de arbetsgivare som vill anställa en person medvilande sjuk- eller aktivitetsersättning finns detinget skydd om eventuella sjuklönekostnaderuppkommer. Detta kan medföra att arbetsgivare tvekaratt anställa dessa personer. Den förlängdasjuklöneperioden som regeringen har infört riskerarsåledes att leda till att utnyttjandet avvilandereglerna i praktiken försvåras ytterligare.38. Handikappersättning (punkt 38)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 38borde ha följande lydelse: tillkännagerför regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 38. bifaller därmed motionerna2003/04:Sf217, 2003/04:Sf273 och 2003/04:So642yrkande 5 samt bifaller delvis motion 2003/04:Sf349.StällningstagandeHandikappersättningens utformning har fleraallvarliga brister. Konstruktionen med olika nivåermedför att kompensation inte ges för merkostnader ibehövlig utsträckning och att personer som harkostnader på lägre nivåer över huvud taget inte kanfå någon ersättning. Handikappersättning utgår inteheller till personer som får ett funktionshinderefter fyllda . Många personer medfunktionshinder lever under knappa ekonomiskaomständigheter. Detta beror framför allt på att dehar merkostnader till följd av sitt funktionshinder.För att kompensera för de extra kostnaderna kanden enskilde ansöka om handikappersättning hosförsäkringskassan. Denna lagstiftning innebär dockinte att den funktionshindrade får ersättning försina egentliga merkostnader. Om handikappersättningskall bli den ersättning för merkostnader ochhjälpbehov som från början varit meningen måstereglerna om handikappersättning ses över. Många århar förflutit sedan den senaste utredningen . övergripande utredning bör göras.39. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen(punkt 39)av och (båda m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 39. bifallerdärmed motionerna 2003/04:Sf265 yrkandena 1-3 och2003/04:Sf384 samt avslår motion 2003/04:Sf371.StällningstagandeArbetsgivaren är ansvarig för arbetsmiljön, val avproduktionsteknik, arbetsmetoder m.m. Därmed börarbetsgivaren också svara för försäkringen förarbetsskador. Staten bör i lag tillförsäkraarbetstagaren ett skydd vid olycksfall genom attarbetsgivaren åläggs att teckna en försäkring förarbetsskada med riskdifferentierad premie. Premiensätts då efter de risker och skadefall verksamhetengenererar.En riskdifferentierad försäkring är effektiv närdet gäller arbetsolyckor, men går i de flesta fallinte att tillämpa i fråga om arbetssjukdomar.Orsaken till detta är att sambanden mellan ensjukdom och dess uppkomst samt arbetsmiljön ärkomplicerade och oklara. Vidare uppträdersjukdomarna ofta med lång fördröjning.Arbetsskadeförsäkringen bör därför enbart omfattaarbetsolyckor. bör arbetssjukdomarna förasöver till sjukförsäkringen. Övergången frånnuvarande finansiering till en renodladförsäkringsfinansiering för arbetsolyckorna måste fåta tid, dels på grund av skulderna på gamlalivräntor, dels på grund av den stora spännviddenför premierna mellan arbetsgivare med mycket smårisker och arbetsgivare med mycket stora risker.Regeringen bör utreda en övergångslösning från enoffentlig arbetsskadeförsäkring till ettarbetsskadeobligatorium för arbetsgivare.40. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen(punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 40. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf371 och avslår motionerna2003/04:Sf265 yrkandena 1-3 och 2003/04:Sf384.StällningstagandeArbetsskadeförsäkringen är privatiserad i Norge.Detta har gett ekonomiska incitament för företagenatt satsa mer på förebyggande åtgärder, t.ex.utbildning för att göra arbetsplatserna säkrare ochmindre belastande för arbetstagaren. Systemetinnebär att ju säkrare en arbetsplats är, destolägre är premien. Man kan se att arbetsskadorna harminskat när företagen får ta större ekonomisktansvar.Enligt vår uppfattning bör konsekvenserna av attprivatisera arbetsskadeförsäkringen utredas. Vianser att man kan föra över den svenskaarbetsskadeförsäkringen på arbetsmarknadens parter.Utredningen bör även ta ställning till hurarbetsgivaren kan kompenseras, t.ex. via sänktarbetsgivaravgift. Sammantaget bör detta leda väsentlig kostnadsminskning för företagen.41. Elöverkänslighet som arbetsskada (punkt 40)av (), () ochMona ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 40 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 41. bifallerdärmed motion 2003/04:MJ410 yrkande 6 och bifallerdelvis motion 2003/04:Bo262 yrkande 4.StällningstagandeAlltfler människor upplever en elöverkänslighet avvarierande grad. Orsaken till dessa besvär hardiskuterats flitigt och inte sällan har den enskildamänniskan hamnat i kläm och behandlats på ett ickevärdigt sätt.Vissa försäkringskassor godkänner inteelöverkänslighet som sjukdom. Inledningsvis kansjukpenning utges men efter utredning kan den drasin om diagnosen är elallergi. Elöverkänsligapersoner kan inte heller få sin skada bedömd somarbetsskada. De som är överkänsliga för el kanställas inför det svåra valet att övertala sinläkare att inte skriva elöverkänslighet som diagnospå läkarintyget för att inte riskera sjukpenningen.Samtidigt är det viktigt med tanke på arbetsgivarensansvar för arbetsmiljön och för rehabilitering attläkarintyget visar den rätta diagnosen. Situationenför personer med elöverkänslighet är såledesoacceptabel. Vi menar att symtom på elöverkänslighetbör kunna betraktas som grund för bedömning avarbetsskada.42. Övriga frågor om arbetsskadeförsäkringen(punkt 41)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 41borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 42. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf280 yrkandena 1 och 2 samtavslår motion 2003/04:Sf329.StällningstagandeRätt utförd kan en koncentration av handläggning avarbetsskadeärenden underlätta utbytet av kunskapmellan försäkringsspecialister och företrädare förmedicinsk och annan vetenskap. En sådan hög grad avkoncentration kan dock vara negativ ur andraaspekter. Exempelvis kan brister i hanteringenlättare cementeras i en miljö där jämförelseobjektsaknas. pågår ett arbete med en visskoncentration av arbetsskadeärenden hosförsäkringskassorna. Det är viktigt att denomorganisering och det arbete för att förbättra bådehanteringen av och kvaliteten på bedömningarna somförsäkringskassorna redan påbörjat ges utrymme attfortsätta. Det är också viktigt att den försäkradeges en reell möjlighet att kunna besöka sitt kontor.Vid en alltför hög grad av koncentration minskarförutsättningarna för detta. Vi anser att en visskoncentration av arbetsskadehanteringen bör komma ifråga för att säkra likvärdigheten i bedömningarnaoch rättvisan i systemet. Enligt vår bedömning börhandläggningen av dessa ärendeslag koncentreras tillminst en arbetsskadeenhet per län.Den 1 juli 2002 reformeradesarbetsskadeförsäkringen genom att en uppmjukning avbevisreglerna gjordes. Med de tidigare reglerna hadekvinnor med bl.a. förslitningsskador svårare än mänatt få sjukdomstillstånd godkända som arbetsskador.Mot denna bakgrund finns det behov av att utvärderavad den genomförda reformen haft för inverkan vadgäller diskrimineringen av kvinnor iarbetsskadeförsäkringen.43. Försäkringsläkare och utbildning iförsäkringsmedicin (punkt 42)av och (båda m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 43. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf289 yrkande 4 och avslårmotionerna 2003/04:Sf275, 2003/04:Sf358 yrkandena 12och 14 samt 2003/04:Sf401 yrkandena 1-3 och 5.StällningstagandeVi anser att försäkringsläkarnas roll måstetydliggöras. De bör t.ex. ha mer likvärdigaarbetsförhållanden inom de olikaförsäkringskassorna. Senast bör detfinnas klara riktlinjer om vilka krav på utbildningm.m. som bör ställas på en försäkringsläkare.44. Försäkringsläkare och utbildning iförsäkringsmedicin (punkt 42)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 44. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf358 yrkandena 12 och 14 samtavslår motionerna 2003/04:Sf275, 2003/04:Sf289yrkande 4 och 2003/04:Sf401 yrkandena 1-3 och 5.StällningstagandeVi anser att utbildning respektive fortbildning avläkare i försäkringsmedicin är av stor vikt för atthöja kvaliteten på de behandlande läkarnas intyg ochutlåtanden. De förbättringar som efter beslut ivåras genomförs i detta avseende kunde ha genomförtslångt tidigare. Det är ändå ett viktigt framsteg attläkares utbildning och fortbildning iförsäkringsmedicin förstärks. Utbildningen böromfatta alla läkare, även de som är i tjänst. Detär dock även angeläget att genomförandet inte drarut och att regering och myndigheter inteheller stannar på halva vägen. börgenomgången utbildning i försäkringsmedicin bli ettvillkor för att över huvud taget få skriva sjukintygtill . Vi anser att regeringen börlåta utreda i vilken takt detta skall genomföras ochdärefter återkomma till i denna fråga.Försäkringsläkarna är få, både i förhållande tilldet stora antalet ärenden och i förhållande till demånga frågor som kan uppstå i samband medrehabilitering och sjukersättning. För närvarandefinns det, omräknat i heltidstjänster, omkring 185försäkringsläkare i hela landet. Enligt våruppfattning är det tveksamt om den senaste ökningenom 50 heltidstjänster efter beslut ärtillräcklig. Regeringen bör därför ha fortsattuppmärksamhet på frågan och vid behov återkomma tillriksdagen med ytterligare förslag.45. Försäkringsläkare och utbildning iförsäkringsmedicin (punkt 42)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 42borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 45. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf401 yrkandena 1-3 och 5 samtavslår motionerna 2003/04:Sf275, 2003/04:Sf289yrkande 4 och 2003/04:Sf358 yrkandena 12 och 14.StällningstagandeEnligt nuvarande regler skall försäkringsläkareninte undersöka den försäkrade, utanförsäkringsläkarens medicinska bedömning skallgrunda sig på den behandlande läkarens uppgifter iintyg och utlåtanden. Så länge denna ordning gällermåste det ställas höga krav på de behandlandeläkarnas intyg och utlåtanden. beslutadesäntligen om en förstärkning av denförsäkringsmedicinska utbildningen. Vi anser dockatt det krävs ytterligare förändringar. Vi villbetona vikten av att utbildning i försäkringsmedicinmåste bli obligatorisk för läkare på alla nivåer ochbli ett mer betydande inslag i läkarnasgrundutbildning.Det övergripande målet med försäkringsläkarensverksamhet är att den försäkringsmedicinskabedömningen skall grundas på vetenskap och beprövaderfarenhet samt tillgodose kraven på likformighetoch rättssäkerhet. För att uppnå detta mål är detviktigt att har försäkringsläkaresom lever upp till kassans ansvar försocialförsäkringen gentemot såväl enskildaförsäkrade som samhället. En stor del av kritikenmot försäkringsläkarna har riktat in sig på attderas yttranden ofta strider mot vetenskap ochbeprövad erfarenhet. För att motverka detta är detviktigt att försäkringsläkarna tillförsäkras enkontinuerlig och uppdaterad vidareutbildning. Endastpå så sätt kan det garanteras att deras bedömningarbaseras på aktuell kunskap.Försäkringsläkare är inte underställdaSocialstyrelsen som tillsynsmyndighet.