bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — En trygg sexualitet, frifrån fördomar, diskriminering, tvång och våld, ärhälsosam. Trygg och säker sexualitet och en godreproduktiv hälsa skall därför utgöra ett avmålområdena för folkhälsan. Kunskap är en viktigkälla till att nå målet och en bra sex- ochsamlevnadsundervisning kan spela en nyckelroll förungas utveckling och är särskilt viktig för dem varshälsa riskerar att utvecklas ogynnsamt. Rätten attsjälv få välja partner, samlevnadsform, om eller närman skall få barn, borde gälla för alla människor.Denna rätt är dock långt ifrån säkerställd även omdet skett vissa förbättringar inom området.Utskottet anser att det är viktigt att sprida dennarättighet till alla och förutsätter att ävenfortsatt aktivt arbetar internationellt förmänniskors sexuella och reproduktiva hälsa. Sverigehar goda förutsättningar att dela med sig av sintradition när det gäller upplysningsarbete. Ävengenom att fortsätta att främja jämställdhet kan enförbättring ske.Som en del i rätten till en god hälsa ligger ocksåett skydd mot sexuell exploatering. Den 1 juli 2002infördes ett nytt brott i benämntmänniskohandel för sexuella ändamål. Avsikten är attförstärka det straffrättsliga skyddet mot sådanhandel med människor som syftar till att de skallutnyttjas för sexuella ändamål. Brottet tar sikte påsådan gränsöverskridande handel med människor somsyftar till att dessa skall utsättas försexualbrott, utnyttjas för tillfälliga sexuellaförbindelser eller på annat sätt utnyttjas försexuella ändamål. kriminaliserades försök,förberedelse och stämpling till människohandel försexuella ändamål liksom underlåtenhet att avslöjasådant brott. De nya reglerna utgör ett första stegi riktning mot utökad kriminalisering av alla formerav människohandel. Utskottet betonar att det ärangeläget att detta arbete följs upp ochvidareutvecklas såväl nationellt sominternationellt. Utskottet ser mycket positivt påatt regeringen fortsatt kommer att prioritera frågorsom rör handel med människor och att Sverigessamlade ansträngningar för att genom internationelltsamarbete motverka denna brottslighet fortsätter medoförminskad kraft. Människohandel är också enprioriterad fråga för Europeiska polisbyrån(Europol), där man bl.a. analyserar och utväxlarinformation och underrättelser om människohandel,organiserad illegal invandring, övergrepp mot barn,däribland barnpornografi på Internet m.m. Utskottetanser att handeln med människor måste bekämpas medeffektiva och kraftfulla medel.En grupp vars hälsa är särskilt viktig utgörs avbarn och ungdom, eftersom hälsotillståndet tidigt ilivet har stor inverkan på hälsotillståndet underresten av livet. För att ge barn och ungdomar sågoda och trygga uppväxtförhållanden som möjligt börsamhällets barn- och ungdomspolitik anpassas tillden värld barn och ungdomar lever i och som ständigtförändras på grund av vad som händer i omvärlden.Utskottet anser att det är en central politiskuppgift att förbättra för alla barn och ungdomar medsatsningar inom hela detta område - ochungdomspolitiska satsningar kan ses som en värdefullinvestering även för framtiden. När det gäller barni familjer som uppbär ekonomiskt bistånd för sinförsörjning vill utskottet lyfta fram det mål somriksdagen har ställt sig bakom, nämligen att halveraantalet socialbidragstagare mellan åren 1999 och2004. Utskottet vill vidare peka på att riksdagenhar godkänt en strategi för att förverkliga FN:sbarnkonvention i . Målsättningen medstrategin är att konventionen och dess intentionerskall finnas med i allt offentligt beslutsfattandesom rör barn. Det är utomordentligt angeläget attbarnkonventionen tillämpas och får genomslag på allanivåer i samhället och att konventionen genomsyrarallt arbete hos myndigheter, kommuner och landstingsom direkt eller indirekt rör barn. Utskottet serockså positivt på regeringens målsättning attstatsbudgeten skall ha ett tydligtbarnperspektiv. När det gäller förekomsten psykiskohälsa hos barn och ungdomar vill utskottetframhålla att den ökade förekomsten är oroande ochmåste föranleda kraftsamlingar både centralt ochlokalt i de verksamheter som möter barn ochungdomar. Utskottet utgår från att barns ochungdomars psykiska ohälsa kommer att ingå som enviktig del i regeringens kommande redovisning av måloch inriktning för det samlade folkhälsoarbetet. Närdet gäller utsatta barn anser utskottet att det ärmycket viktigt att dessa tidigt uppmärksammas ocherhåller stöd. , generella och förebyggandeinsatser har stor betydelse i detta sammanhang.En annan särskilt utsatt grupp är människor medfunktionshinder. Uppskattningsvis sex till sjuprocent av jordens befolkning, eller mellan 250 och300 miljoner människor, har ett funktionshinder. Tvåtredjedelar av dessa lever i fattiga länder ochtillhör ofta de fattigaste bland de fattiga. En avde vanligaste orsakerna till funktionshinder ifattiga länder är att den medicinska vården inte harresurser nog. Den brist på bl.a. mat, acceptabelbostad, inkomst och ökad exponering för sjukdom somfattigdom innebär, är i många fall också bidragandeorsaker till funktionshinder. Funktionshindrademänniskor lever i en mycket utsattsituation och möts inte sällan av diskriminering ochoförståelse. Människor med funktionshinder ställsdessutom ofta utanför samhällsutvecklingen, vilketockså kan innebär ett socialt utanförskap. Utskottetkonstaterar att en befolkning består av de människorsom faktiskt finns med alla deras olikaförutsättningar. Det arbete som pågår bådenationellt och internationellt måste därför inriktaspå att möjliggöra för människor med funktionshinderatt vara delaktiga i utvecklingen i sina respektiveländer och att människor med funktionshinder skallkunna delta i samhällslivet på de villkor som gällerför befolkningen som helhet. Ett hållbart samhälleär ett samhälle där alla människors rättigheter tastill vara. har antagit en nationellhandlingsplan för handikappolitiken som skall gällatill 2010 (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14,rskr. 1999/2000:240). Målet med handikappolitiken ärenligt planen ett samhälle som gör det möjligt förmänniskor med funktionshinder att bli fulltdelaktiga i samhällslivet. Handikapperspektivetskall genomsyra alla samhällssektorer.Diskriminering av människor med funktionshinderskall bekämpas. I handlingsplanen ställs bl.a. kravpå att offentliga miljöer och allmännatransportmedel skall vara tillgängliga för alla föreår 2010. Utskottet förutsätter att planen genomförsoch att dess mål också genomsyrar arbeteinternationellt.Över 40 miljoner människor är hivsmittade ivärlden, en mycket stor andel av dessa är barn ochungdomar. Hälften av alla nya hivfall i världenutgörs av ungdomar i åldrarna . Deflesta av dessa lever under svåra förhållanden medfattigdom, drogmissbruk, prostitution, våld ochsexuella övergrepp. Många av de drabbade är bådeföräldra- och hemlösa. Endast en bråkdel av dem vetatt de är smittade. De flesta som smittas avhiv eller påverkas av de negativa konsekvenserhiv/aids medför är barn och ungdomar.Hiv/aids är ett av världens allvarligasteutvecklingsproblem med svåra följder för så gott somsamtliga samhällssektorer i de hårdast drabbadeländerna. Redan vunna framsteg på utvecklingensområde riskerar att rullas tillbaka. Utskottetkonstaterar att fattigdom är både orsak till ocheffekt av spridningen av hiv/aids. Situationen ärsärskilt dramatisk i södra och i Östeuropa.Många länder saknar resurser för förebyggandeåtgärder och för att hantera konsekvenserna avhiv/aids på ett bra sätt.Världens regeringar enades i samband med FN:smillennietoppmöte om målet attföre stoppa spridningen av bl.a. hiv/aidsoch malaria. Även i slutdokumentet frånbarntoppmötet är kampen mot hiv/aids ett avhuvudmålen.Utskottet kan konstatera att hiv/aids är ettutvecklingsproblem som kräver ett brett angreppssättoch åtgärder som tar fasta på såväl förebyggandearbete som vård, behandling och lindring avföljderna för den enskilde och samhället som helhet.Sverige verkar såväl bi- som multilateralt för attsamtliga samarbetsländer skall intensifiera sinaansträngningar i kampen mot hiv/aids. Insatser iAfrika - där hiv/aids-läget är svårast - bör, enligtutskottets mening, kompletteras med åtgärder iregioner där epidemin växer snabbt, framför alltAsien och delar av Östeuropa.Utskottet välkomnar att FN inrättar en kommissionpå hög nivå om aidssituationen i . Syftet meddenna är att försöka begränsa spridningen avhiv/aids i världsdelen. Kommissionen är främst tänktatt hjälpa afrikanska staters styrande att hanteraverkningarna av den epidemi som allvarligt hotar atthämma utvecklingen på kontinenten. Den kommer därmedinte enbart att arbeta med hiv/aids utan också medförvaltning och good governance. Utskottetkonstaterar i detta sammanhang vikten av atthiv/aids-problematiken erkänns och uppmärksammasfrån det politiska ledarskapet i drabbade länder.Vid en internationell konferens i , Nepalnyligen diskuterades dessa problem och goda exempelredovisades. Särskilt viktigt är det att angripaproblemet i de områden där spridningen ännu ärbegränsad. Det är likaså angeläget att det sker ensatsning av nationella resurser och att dessaallokeras till förebyggande åtgärder. Trots attmånga afrikanska ledare lyckats höja det allmännamedvetandet om hiv/aids och hur sjukdomen kanundvikas, återstår, enligt utskottets förmenande,mycket att göra i många länder.Utskottet ser med tillfredsställelse på attSverige i det internationella arbetet driveruppfattningen att sjukdomens allvarliga följdermåste vara styrande för arbetet mot hiv/aids.Skillnader i kultur, religion och människosyn fårdärför inte lägga hinder i vägen för ett effektivtarbete. Varje enskilt land har ett ansvar attförebygga och hindra spridningen av hiv/aids ochhantera följderna av hivepidemin. Enligt utskottetsmening bör i sin dialog medsamarbetsländerna inom utvecklingssamarbetetsärskilt stödja dessa länders eget arbete med attuppfylla de åtaganden som de gjort i internationellasammanhang vad gäller bekämpning av sjukdomen.Den av Sida utarbetade hiv/aids-strategin Attinvestera för framtida generation är ettarbetsverktyg för insatser inom alla sektorer och ialla samarbetsländer.Strategin lyfter fram olika typer av insatser somanses nödvändiga i kampen mot hiv/aids. om att öka det politiska ansvaret, bygga uteffektiva hälsosystem, fortsätta preventionsarbetet,ge stöd till smittade och drabbade samt planera ochhålla beredskap inom alla sektorer för att hanterakonsekvenserna av epidemin.Sverige driver också vikten av att integrerahiv/aids i det arbete som görs av FN:s olika fonderoch program. Under det svenska ordförandeskapet i EUvar t.ex. mycket aktivt i förhandlingarna omden deklaration om hiv/aids som FN:sgeneralförsamling antog i juni 2001.Det är utskottets uppfattning att , därSverige ingår i styrelsen, under sin korta existensi hög grad har bidragit till att öka uppmärksamhetenpå hiv/aids. Utskottet delar regeringens positivasyn på det arbete som organisationen hittillsutfört. kommer att spela en betydelsefullroll i arbetet med att genomföra de åtaganden somvärldens länder gjorde vidgeneralförsamlingens särskilda möte om hiv/aids.Inte minst tydligt är detta i södra och inågra av länderna i . Samarbetet med dennybildade Globala fonden mot aids, tuberkulos ochmalaria, som har avsatt 600 miljoner kronorunder till och där likaledes ingår istyrelsen, kommer också att ställa ökade krav påUNAIDS. har ökat stödet till ochunder uppgick det till 52 miljoner kronor.I takt med spridningen av hiv/aids ställshälsovårdens resurser i utvecklingsländerna införstora utmaningar. Utskottet kan konstatera att ettmycket viktigt inslag i svenskt utvecklingssamarbetegäller uppbyggnaden av hälsosystem. bidraraktivt inom både WHO och för att detta skallprioriteras. Inom den globala fonden har Sverigeockså drivit uppfattningen att medel från fonden kananvändas till att bygga upp hälsosystem.Det kan särskilt framhållas, menar utskottet, attsvensk forskning inom området är internationellterkänd. Det gäller såväl specifik medicinskforskning om hiv/aids, som forskning ominternationell hälsa och utveckling. Utskottetkonstaterar att därmed har godaförutsättningar att bidra till att kunskaper ocherfarenheter inom området får internationellspridning.Världens fattigaste drabbas även hårt av andrasjukdomar som malaria, tuberkulos, mässling.Utskottet anser att det är mycket angeläget attstärka det förebyggande arbetet även vad gällerdessa sjukdomar. Ett led är att göra de vaccin somfinns mot sjukdomarna tillgängliga för alla.När det gäller droger delar utskottet den avriksdagen uttalade visionen omett narkotikafritt samhälle och att denna visionskall genomsyra den svenska narkotikapolitiken såvälnationellt som internationellt. I sker satsning på bekämpning av narkotika. I dennasatsning ingår bl.a. det av godkändaförslaget till en nationell narkotikahandlingsplan(prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, yttr.2001/02:JuU5y). Den nationellanarkotikahandlingsplanen innehåller bl.a. följandehuvudpunkter: insatser mot efterfrågan, insatser motutbudet, insatser inom kriminalvården,kompetensutveckling, forskning, uppföljning ochstatistik samt internationellt samarbete. Riksdagensjustitie- och socialutskott har inlett ett samarbetekring narkotikafrågor som beräknas pågå helainnevarande valperiod. I planeringen för detutvidgade samarbetet ingår att mot slutet avvalperioden göra en gemensam bedömning av hurframgångsrikt arbetet med narkotikabekämpningen är.Riksdagen har tillkännagivit att regeringen senastden bör avlämna en resultatskrivelsetill . Denna bör innehålla en redogörelseför utgångsläget vid redovisningsperiodens början,en beskrivning av vidtagna åtgärder och uppnåddaresultat samt regeringens analys och bedömning (bet.2002/03:JuU13, prot. 2002/03:92, bet. 2002/03:SoU5,prot. 2002/03:87). När det gäller insatsermot narkotikan på internationell nivå har riksdagenvid flera tillfällen redovisatsin inställning. Utskottet vill uttrycka sin oro förden globala utveckling av narkotikahandeln som pågåroch den påverkan utvecklingen har för del,framför allt vad gäller dagens ungdomar. Utskottetkonstaterar också att det alltmer utbreddamissbruket i fattiga länder har förödandekonsekvenser för dess befolkningar och är ettbidragande hot mot dessa länders möjlighet tillutvecklig. I likhet med vad som tidigare anförts iriksdagen vill utskottet betona att det är angelägetatt regeringen med kraft fortsätter att bekämpa allakrav på legalisering av narkotika och liberaliseringav narkotikapolitiken, såväl nationellt som på detinternationella planet och att Sverigesinternationella narkotikapolitik är tydlig,konsekvent och långsiktig. Det är viktigt attSverige arbetar intensivt för att förhindra angrepppå FN:s narkotikakonventioner från drogliberalaorganisationer. Utskottet förutsätter att Sverigesinternationella engagemang för en restriktivnarkotikapolitik ligger fast och att Sverigefortsätter att delta mycket aktivt i det interna-tionella samarbetet på detta område.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ7 (c) yrkande 7, 2002/03:MJ9 (m) yrkande7, 2002/03:MJ10 (kd) yrkandena 18 och 22,2002/03:MJ11 (mp) yrkande 5 och 2002/03:U310 (mp)yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd.JordbrukUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (m)om handel på rättvisa villkor, ett yrkande(mp) om genmodifierad mat och genmodifieratutsäde, två yrkanden (c) om minskadejordbrukssubventioner och avskaffadeexportstöd, ett yrkande (kd) om ekologisktjordbruk och slutligen ett yrkande (c) omlivsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet.SkrivelsenJordbruk är en mångfacetterad verksamhet, medmultifunktionell betydelse för samhället. Påverkanpå miljön är såväl positiv som negativ. Vid sidan avlivsmedelsproduktionen påverkar jordbruket i olikaformer och grad mark, vatten och luft somdet skapar en mängd kultur- och naturvärden.Jordbruket måste därför för att bidra till enpositiv utveckling nationellt, inom EU och på globalnivå vara såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigthållbart. Ett jordbruk med denna inriktning kanbidra till bl.a. fattigdomsbekämpning, öka kvinnorsdelaktighet i beslut som rör landsbygdsutvecklingoch livsmedelsproduktion samt ge ökadlivsmedelssäkerhet.Målet för livsmedelspolitiken är en miljömässigt,ekonomiskt och socialt hållbar produktion avlivsmedel. I är de långsiktiga målen för enhållbar livsmedelsproduktion i stora delar fastlagdagenom de nationella miljökvalitetsmålen. Förjordbrukssektorn är de mest centrala målen Ett riktodlingslandskap, Ingen övergödning, Grundvatten avgod kvalitet och Giftfri miljö. ligger långtframme i omställningen till ett ekologiskt hållbartjordbruk. Den ekologiska odlingen är en av fleradelar i omställningen till ett ekologiskt hållbartjordbruk. Det är nu av åkerarealensom brukas ekologiskt. Förutsättningarna att nåregeringens mål om ekologiskt odlad markår 2005 är goda.Jordbrukarens val av insatsmedel,produktionsmetoder m.m. är avgörande för graden avmiljöpåverkan. Här är jordbrukarens kunskap om olikaåtgärders effekt på miljön viktig för framgång imiljöarbetet. Kunskapsunderlag i form av forskning,försöks- och utvecklingsverksamhet tillsammans meden väl fungerande och tillgängligrådgivningsverksamhet är viktiga delar i de svenskanationella åtgärdsprogrammen för jordbruketsmiljöpåverkan.Betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheteråt både män och kvinnor är viktig att uppmärksamma.Kvinnors förutsättningar, kompetens och rätt tillbeslutsfattande bör tas till vara i så storutsträckning som möjligt, både nationellt ochinternationellt. I det nationella perspektivetarbetar för att kvinnors betydelse ijordbruks- och landsbygdssektorn måste uppmärksammasoch deras ställning stärkas. I Sverigesutvecklingssamarbete skall policy och operativtbistånd utformas i enlighet med jämställdhetsmåletoch ett genusperspektiv skall genomsyraverksamheten. Kvinnor i utvecklingsländer ärjordbrukare i hög utsträckning och har en viktigroll inom livsmedelsförsörjningen.Åtaganden i om ökat tillträde tillexisterande marknader samt utveckling av nyamarknader för förädlade jordbruksprodukter är enligtsvensk mening ett viktigt åtagande som ligger ilinje med svensk strategi på handelsområdet. Inteminst kan detta få betydelse för de pågående WTO-förhandlingarna. För att uppnå detta mål förordarSverige generella tullsänkningar och en minskning avspridningen i tullnivåer samt en eliminering avtulltoppar, dvs. mycket höga tullar i jämförelse medgenomsnittstullen. driver vidare atttulleskalering (ju högre en varas förädlingsgrad ärdesto högre tull) skall elimineras. Tulleskaleringinnebär att tullstrukturen gynnar den inhemskaförädlingsindustrin och drabbar framför alltutvecklingsländerna, vilket hindrar en utveckling avderas livsmedelsindustri.Antalet undernärda människor i världen i dagberäknas vara drygt 800 miljoner. Av dessa lever på landsbygden och är helt eller delvis beroendeav småskaligt jordbruk, boskapsskötsel eller fiskeför sin överlevnad. har ett omfattandeinternationellt samarbete, såväl bilateralt sommultilateralt, som syftar till att förbättra denfattiga landsbygdsbefolkningens situation på etthållbart sätt. Insatserna tar sin utgångspunkt i enhelhetssyn där de fattiga hushållensförsörjningssystem och tryggade tillgång tillnaturresurser sätts i centrum. Resultatet avanalysen blir ofta att det krävs insatser inom olikaområden och på olika nivåer i samhället. Det kanhandla om allt från det som har med självaproduktionen att göra till kvinnors tillgång , effekter av hiv/aids, vidareförädling avgrödor eller tillgång till marknader och krediter.Svenska insatser för jordbruket i bör, ienlighet med genomförandeplanen från toppmötet, utgåfrån en helhetssyn på hållbar utveckling. I Kambodjahar exempelvis stöd givits tillinfrastrukturinvesteringar och lokalinstitutionsuppbyggnad på landsbygden. resulterat i ett ökat kvinnligt deltagande ibeslutsfattande samt att befolkningar från tidigaregerillaområden har kunnat återintegreras i samhälletmed minskad fattigdom som följd. Unit (RELMA) som verkar i östra ochsödra stöder insatser av innovativtslag med målet att förbättra livsmedelssäkerhetenbland småbrukare. Insatserna är som regel avpilotkaraktär, där ny teknik och nya arbetsmetoderidentifieras, testas och utvärderas i nära samarbetemed lokalbefolkningen.MotionernaEnligt motion 2002/03:MJ9 (m) måste tullarna påjordbruksprodukter bort, inte minst eftersom komparativa fördel är stor inom dettasegment. Särskilt upprörande är tulleskaleringen,som innebär att de som förädlar sinaprodukter straffas ytterligare för detta (yrkande2). Enligt motionärerna innebär handel på rättvisavillkor att få handla fritt i en globaliserad världdär stater varken subventionerar, främjarsärintressen eller reser tullmurar. bördärför i WTO och EU verka för att tullar ochsubventioner avskaffas (yrkande 3).I motion 2002/03:U310 (mp) yrkande 6 framhålls attden bör agera kraftfullt i EU ochWTO för att förhindra försäljning av genmodifieradmat och genmodifierat utsäde till fattigare ländereftersom livsmedelssäkerheten liksom småböndernasekonomi hotas. Dessutom finns risk för eventuellaframtida skador av genmodifierade grödor.I motion 2002/03:U298 (c) framförs krav på attSverige bilateralt men även genom EU samt iinternationella organisationer bör utövapåtryckningar på att minska subventionerna tilljordbruket (yrkande 9). bör med stor kraftdriva att i-länderna avskaffar exportstöd tilljordbruksprodukter eftersom det utgör ett allvarligthinder mot möjligheter att exportera påvärldsmarknaden (yrkande 13). bör dessutomtydligare driva frågor om livsmedelskvalitet ochlivsmedelssäkerhet inför kommande WTO-förhandlingareftersom liberaliseringen av import iutvecklingsländerna har lett till att billigareimport på många håll slagit ut lokal produktion, medföljd att fattiga majs- och risbönder inte längrekan försörja sig på sitt jordbruk (yrkande 14).Av motion 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 23 framgår attregeringen måste förändra politiska styrmedel ochresurser så att de överensstämmer med en utvecklingmot ett ekologiskt hållbart jordbruk. Enligtmotionärerna är en förutsättning för att jordbruketskall finnas kvar som basnäring i hela landet attkonkurrensvillkoren är samma som omvärldens bl.a.genom en reducering av dieselskatten, att staten bärkostnader för en djurdatabas och vissavbytarverksamhet samt förenklingar avjordbruksbyråkratin.Utskottets ställningstagandeJordbruket är det största av människan skapadeekosystemet och som framhålls i skrivelsen enmångfacetterad verksamhet med multifunktionellbetydelse för samhället. Utskottet gör sammabedömning som regeringen att jordbruket måste bidratill en positiv utveckling nationellt, inom EU ochpå global nivå. Det måste vara såväl ekonomiskt,socialt som miljömässigt hållbart. Ett jordbruk somhar denna inriktning har en viktig funktion iarbetet mot en hållbar utveckling och kan bidra tillbl.a. ökad livsmedelssäkerhet, öka kvinnorsdelaktighet i beslut som rör landsbygdsutvecklingoch livsmedelsproduktion samt fattigdomsbekämpning.Rätten till mat är en mänsklig rättighet, som finnsinskriven i flera konventioner. Trots att det i tillräckligt med resurser för att produceralivsmedel så att alla skulle kunna få äta sig mätta,är mer än 800 miljoner människor undernärda och gårständigt hungriga.Som ett led i försöken att lösa frågan medvärldssvälten arrangerades Summit (WFS),Världslivsmedelstoppmötet, i hösten 1996.Resultatet från WFS var en överenskommelse om atthalvera världshungern . Målet, som ocksåfinns med i FN:s millenniemål, kommer med nuvarandeinsatser inte att nås. Med nuvarande takt, en årligminskning på ca 6 miljoner hungrande, kommer målettroligen inte att nås . Med anledningav detta möttes nationella ledare och delegater ännuen gång i . Vid de båda toppmötena ärdet begreppet livsmedelssäkerhet som har stått icentrum. I Romdeklarationen definieraslivsmedelssäkerhet som att ".