bet · GR01NU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen (totalt ca ) ochbemyndigandena för inomutgiftsområde 19 Regional utveckling. Samtligamotioner som tar upp anslagsfrågor avstyrks avutskottet. Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti. I förhållandetill regeringens förslag för utgiftsområdet villeModerata samlingspartiet minska utgiftsramen med 550miljoner kronor, med 512 miljoner kronoroch med 250 miljoner kronor.Centerpartiet ville höja utgiftsramen med 592miljoner kronor.I fråga om den allmänna inriktningen av denregionala utvecklingspolitiken anser utskottet attdet är värdefullt att den kan följas upp på ett mersystematiskt sätt, bl.a. när det gäller ekonomisktillväxt, sysselsättning och nystartade företag.Beträffande frågan om samband mellan den regionalautvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken villutskottet avvakta med ställningstagande i sak tilldess att frågan är färdigberedd. Enligt utskottetsmening bör den uthålligatillväxtens betydelse och därmed även miljöpolitikenoch jämställdhetspolitiken betonas. Vidare stårutskottet kvar vid sin uppfattning att det på siktär angeläget att minska användningen av olika bidraginom den regionala utvecklingspolitiken. I enreservation (m, fp, kd, c) framhålls att enframtidsinriktad regional utvecklingspolitik börinriktas på att skapa förutsättningar förutveckling, bl.a. när det gäller företagande.Reservanterna markerar vikten av attlandsbygdspolitiken och skärgårdspolitiken skallsyfta till en allsidig utveckling av landsbygdenrespektive skärgården. För de företagsstöd som trotsalls behövs bör enligt reservanterna tonvikten liggapå generella stöd.Vidare avstyrker utskottet liksom tidigare förslagom inrättande av en glesbygdsombudsman.Utskottet behandlar i betänkandet även frågor omEG:s nuvarande struktur- och regionalpolitik ochavstyrker förslag om regeländringar.Beträffande EG:s framtida sammanhållningspolitikanser utskottet att strukturfondsfrågorna inte kanses isolerat; lösningen av dessa frågor är ocksåberoende av gemenskapens jordbruks- ochkonkurrenspolitik. Den utstakade linjen innebärbudgetrestriktivitet. Utskottet understrykerbetydelsen av förenklade arbetssätt och eninsiktsfull användning av subsidiaritetsprincipen(närhetsprincipen). Vidare ansluter sig utskottettill regeringens uppfattning att det är rimligt attutgå från länders snarare än regioners behov. Omdenna linje inte får stöd i EU anser utskottet attgleshetskriteriet starkt måste hävdas vidförhandlingar om ett nytt mål 1. I en reservation(kd, c) hävdas att sammanhållningen kring eneuropeisk dimension är det viktigaste målet och attgleshetskriteriet är mycket väsentligt.Vidare tas ansvaret för företagsstöd upp ibetänkandet. Utskottet anser att det är av stortvärde ur demokratisk synpunkt att pröva nya modellerför lokalt engagemang i den regionalautvecklingspolitiken. Sådana försök görs nu inomramen för självstyrelseorgan och vissa kommunalasamverkansorgan. I en reservation (kd, c) förordasatt makten omfördelas så att direktvalda regionalaorgan ansvarar för de företagsstöd och de olikautvecklingsmedel som tillförs det regionalautvecklingsarbetet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N210,2003/04:N255 yrkande 1, 2003/04:N271,2003/04:N278, 2003/04:N322, 2003/04:N328yrkandena 2, 4, 6, 9, 12 och 25, 2003/04:N330yrkandena 5, 6 och 8, 2003/04:N336 yrkande 4,2003/04:N338 yrkande 1, 2003/04:N344 yrkande 1,2003/04: N345 yrkande 1, 2003/04:N362,2003/04:N378 och 2003/04:A341 yrkande 2.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. GlesbygdsombudsmanRiksdagen avslår motion 2003/04:N288 yrkande 6.3. EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N246 och2003/04:N385.4. EG:s framtida sammanhållningspolitikRiksdagen avslår motion 2003/04:N328 yrkande 3.Reservation 2 (kd, c)5. Ansvar för företagsstöd inom denregionala utvecklingspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N215yrkandena 1 och 2, 2003/04: N328 yrkande 1 och2003/04:N335 yrkande 8.Reservation 3 (kd, c)6. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utvecklinga) bemyndigar regeringen att under år2004, i fråga om ramanslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder, göra ekonomiskaåtaganden som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, innebär utgifter på högst3 . Därmedbifaller proposition 2003/04:1utgiftsområde 19 punkt 1.b) bemyndigar regeringen att under år2004, i fråga om ramanslaget 33:5 Europeiskaregionala utvecklingsfonden ,göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 19punkt 2.c) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 19 Regional utveckling enligtregeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 utgiftsområde 19punkt 3.d) avslår motionerna 2003/04:Fi240yrkande 25 i denna del, 2003/04:N236,2003/04:N267 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N289yrkande 1, 2003/04:N345 yrkande 7, 2003/04:N370,2003/04:N389 yrkande 1 och 2003/04:N409.Stockholm den 20 november 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), (), Nils-GöranHolmqvist (s), ()*, (), (), (), ()*, (), ()*, ()*,(), ()*, LarsJohansson (s), ()*, ()* och (). * Har avstått från att delta i beslutet underpunkt 6.2003/04NU2Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2003/04:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 19 Regional utveckling,dels 26 motioner från den allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare förNäringsdepartementet samt för för kvinnor (NRC). Vidarehar utskottet vid besök hos fått information om ochdiskuterat med företrädare för förbunden om EG:sframtida sammanhållningspolitik.Förslagen i propositionen och i motionerna återgesi bilaga 1. Regeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag för inom utgiftsområde19 redovisas i bilaga 2.Utskottets övervägandenInledningUtgångspunkten för detta betänkande är att ramen förutgiftsområde 19 är fastställd för år 2004.Finansutskottets majoritet tillstyrkte den 10november 2003 regeringens förslag till utgiftsramför för utgiftsområde 19 Regional utveckling(prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1). Riksdagenfattade beslut om ramarna förde olika utgiftsområdena för i enlighet medfinansutskottets förslag. Av tabellen i bilaga 2framgår regeringens och de olika partiernas förslagtill anslag under utgiftsområdet.En nyhet är att utgiftsområdets benämning ändratsfrån Regional utjämning och utveckling till Regionalutveckling enligt en ändring i riksdagsordningen.Ändringen trädde i kraft ochtillämpas första gången i fråga om statsbudgeten förår 2004 (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21).Betänkandet disponeras på följande sätt. Förstbehandlas frågor om den allmänna inriktningen av denregionala utvecklingspolitiken. Därefter tarutskottet upp frågor om inrättande av englesbygdsombudsman, om och omansvar för företagsstöd samt slutligen frågan omanslagen för budgetåret 2004.Övriga frågor om åtgärder för att utveckla olikaregioner kommer utskottet att behandla under våren2004. Dessa frågor rör bl.a. tillväxtprogram,kapitalförsörjning, landsbygd och storstad samtfrågor om lokalisering av statlig verksamhet och omdisposition av del av vattenkraftsvinsterna.Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominriktningen av den regionalautvecklingspolitiken. Utskottet står fast vidden politik som har gällt under de senasteåren och anser inte att motionskraven kanligga till grund för en förändrad inriktning.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).PropositionenMålet för den regionala utvecklingspolitiken ärsedan år 2002 väl fungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alladelar av landet. Den regionala utvecklingspolitikenbedrivs i gles- och landsbygd, i små och medelstorastäder samt i storstadsområden. Motivet är att dennationella tillväxten utgörs av summan av dentillväxt som skapas lokalt och regionalt.Anpassningen till de regionala skillnaderna innebärdock att det behövs riktade åtgärder för geografisktavgränsade områden även fortsättningsvis.Med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioneravses att regionerna är så attraktiva för människoroch företag att det är möjligt att ta till vara denpotential och den livskraft som finns i allaregioner. Hållbara regioner innebär att politikenskall bidra till att nuvarande och kommandegenerationer kan erbjudas sunda ekonomiska, socialaoch ekologiska förhållanden. Hållbar tillväxt ärtillväxt som bidrar till hållbar utveckling. Med engod servicenivå avses att det skall finnaskommersiell och offentlig service i tillräckligomfattning. Kommersiell service avser främsttillgång till dagligvaror och drivmedel. Offentligservice omfattar såväl statlig som service.Effekterna bör kunna avläsas utifrån ekonomiskt,ekologiskt och socialt perspektiv. Måtten utgörsfrämst av ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättningsamt uppnående av nationella jämställdhetsmål ochmiljökvalitetsmål. Enligt regeringen bör det iframtiden bli möjligt att redovisa effekterna iförhållande till de statliga insatserna inompolitikområdet.Statens viktigaste roll är att skapa godagrundförutsättningar för en utveckling mot hållbartillväxt och en god servicenivå i alla delar avlandet. Enligt regeringens uppfattning är arbete igemensamma partnerskap i hög grad bidragande till enlokal mobilisering. Lokal och regionalhandlingsfrihet är viktig för en god regionalutveckling. Regionala tillväxtprogram kan ses somdelprogram inom ramen för en bred samladutvecklingsstrategi för hållbar regional utveckling.Det gäller att ta till vara lokala och regionalaförutsättningar i de regionala tillväxtprogrammen.Ett syfte med programarbetsformen är att lärandetskall öka och goda resultat spridas. Olika delar avlandet skall inte ställas mot varandra. Både problemi tillväxtregioner och i regioner med geografiskalägesnackdelar eller med stora strukturproblem måstetas på allvar. Politiken skall inriktas på attförstärka de lokala arbetsmarknadsregionerna så attde utvecklas. Vidare är det enligt regeringenviktigt att myndigheternas lokalisering får enstörre spridning över landet. Strukturfondsfrågornakommer att tas upp separat i senare avsnitt ibetänkandet.Lokala och regionala resurscentrum för kvinnorfinns på ca 130 platser i . Dessutom finnsett 50-tal nätverk för kvinnor med skilda fokus menmed kopplingar till lokala och regionalaresurscentrum för kvinnor. Verksamheten vidresurscentrumen är främst inriktad på att utvecklaoch öka kunskaperna om kvinnors företagande och påatt bedriva utvecklingsprojekt. Vidare skallcentrumen bidra till att utvecklajämställdhetsperspektivet i de regionalatillväxtavtalen/tillväxtprogrammen. Under perioden1999-2002 erhöll centrumen ca 207 miljoner kronorsom bidrag från Verket för näringslivsutveckling(), länsstyrelser, kommuner, landsting m.fl.Den regionala utvecklingspolitiken indelas fr.o.m.år 2002 i tre verksamhetsområden, nämligenProgramlagda utvecklingsprojekt, Kapitalförsörjningoch Kommersiell service. Generellt skallutvecklingen i landets regioner följas genomstatistik avseende den regionala lönesumman förkvinnor och män och andelen förvärvsarbetande iåldern för kvinnor och män, uppdelade pålokala arbetsmarknadsregioner. Deresultatindikatorer som redovisas ibudgetpropositionen avser regeringen att ytterligareutveckla.Programlagda utvecklingsprojekt innefattarregionala tillväxtavtal (från år 2004tillväxtprogram) och projekt inom EG:sstrukturfonder 1995-1999 respektive2000-2006. Målet för verksamhetsområdet är att medverka till ökadsamverkan mellan olika politikområden för att uppnåhållbar regional utveckling. För de regionalatillväxtavtalen grundas resultatindikatorer påsamverkan mellan olika parter och det mervärde somförväntas bli resultatet. Resultatindikatorer förprojekten inom under perioden2000-2006 är antal nya och bevarade arbetstillfällenuppdelade på kvinnor och män samt antal nystartadeföretag uppdelade på kvinnor och män.Kapitalförsörjning innefattar regionaltutvecklingsbidrag, landsbygdsstöd,sysselsättningsbidrag, såddfinansiering ochtransportbidrag. Målet för verksamhetsområdetKapitalförsörjning skall vara enhållbar tillväxt i stödföretagen, som därmed bidrartill fler nya arbetstillfällen för kvinnor och män.Resultatindikatorer för landsbygdsstöd,sysselsättningsbidrag och regionaltutvecklingsbidrag skall utgöras av:- förväntat antal nya arbetstillfällen, uppdeladepå kvinnor och män,- genomsnittlig subvention per förväntad nyårsarbetskraft för kvinnor respektive män,- (gäller ej sysselsättningsbidrag) investeringarsom beräknas delfinansieras av stöden,- antal kvinnor respektive män som finns anställdarespektive antal kvinnor och män på ledningsnivå påarbetsstället och i styrelsen i organisationen,- (gäller enbart för regionalt utvecklingsbidrag)förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal.För såddfinansiering och transportbidrag skallfr.o.m. resultatindikatorn antal kvinnorrespektive män som finns anställda samt antalkvinnor och män på ledningsnivå på arbetsstället ochi styrelsen i organisationen följas upp. Försåddfinansiering finns därutöver den nya indikatornantal anställda och överlevnadsgrad efterbeslutstidpunkten. För transportbidrag bedrivsytterligare utvecklingsarbete avseende redovisningav stödformens effekter.Området Kommersiell service omfattar stöden tillkommersiell service. Målet skall fr.o.m. år 2004vara en god tillgång till kommersiell service förkvinnor och män. Resultatindikatorer är fr.o.m. år2004 utveckling av tillgången till kommersiellservice för kvinnor och män samt antal kvinnorrespektive män som finns anställda och antal kvinnoroch män som finns på ledningsnivå på arbetsställetoch i styrelsen i organisationen.Vidare erinras i budgetpropositionen om attregeringen proposition om regionalutvecklingspolitik (prop. 2001/02:4) har redovisatsin bedömning att inriktningar och beslutsordningarbör ses över och utvecklas för de regionalastödformer som bibehålls. Som ett resultat av enöversyn inom harregeringen uppdragit åt att utforma ettkvalitetssäkringssystem för arbetet med i förstahand de selektiva företagsstöden.MotionernaI motionerna 2003/04:A341 (s) och 2003/04:N322 (s)diskuteras behovet av uppföljning och utvärdering avdet s.k. regionala tillväxtkapitalet. De statligaåtagandena inom sysselsättnings- ochtillväxtpolitiken ger en splittrad bild, anförs det.Betydelsen av sektorssamverkan är mycket viktig föratt uppnå en helhetssyn och en samordning avresurserna. I motionerna förordas att utbytet av deoffentliga resurserna klargörs på ett mer tydligtsätt.Motionärerna till motion 2003/04:N362 (s) menaratt landsbygdspolitiken skall ses som enkomplettering till den regionalautvecklingspolitiken. De anser att denlandsbygdsdimension som fanns i den tidigareregionalpolitiken har tonats ned i den nya regionalautvecklingspolitiken vilken har lokalaarbetsmarknader som grund. behövs insatser somriktas speciellt mot landsbygden, bl.a. när detgäller företagande och kommunikationer. Framför alltbör en ökad inflyttning av barnfamiljer underlättas.Enligt vad som hävdas i motion 2003/04:N378 (s)måste ta upp frågan om en levande kust ochskärgård på ett mer fokuserat sätt och sikta på attfå till stånd en nationell strategi. Det bör enligtmotionärerna observeras att skärgården har heltandra förutsättningar än glesbygden i övrigt, bl.a.genom att det i ett antal kustkommuner sker enomvandling av åretruntfastigheter tillfritidsbostäder. Utvecklingsmöjligheterna hängersamman med att miljön måste vara attraktiv förturism men också för åretruntboende, somfiskepolitiken och politiken för småskalig industrim.m. anpassas för skärgårdarna.I motion 2003/04:N344 (m) anförs att villkoren förlandsbygden måste förbättras för att utvecklingskall kunna komma till stånd. Bland annat börtransporterna förenklas om det skall vara möjligtatt bo på landet. Vidare måste reglerna inom socialomsorg, miljöområdet, skolområdet m.m. bli merflexibla.I motion 2003/04:N271 (kd) krävs en ny regionalutvecklingspolitik. Tre Norrbottenskommuner(, och ) föreslås bliförsöks- och modellkommuner för en ny politik, sominkluderar sänkta arbetsgivaravgifter och skatter,satsning på turismen, friare arbetskraftsinvandringm.m.Enligt motionären till motion 2003/04:N278 (kd)bör staten verka för att lokala nav upprättas.Syftet är att samordna resurserna för att medutgångspunkt i de lokala förutsättningarna garanteraen grundservicenivå inom rimligt avstånd. Detta börske i samarbete mellan lokalbefolkning,bygderörelse, näringsliv, kommun och länsstyrelse.Enligt vad som sägs i motion 2003/04:N330 (kd) börFolkrörelserådets förslag om ett grundservicepaketför landsbygds- och glesbygdsområden beaktas. Syftetär att förhindra ytterligare serviceindragningar.Flera modeller av samordnad service bör prövas.Kristdemokraternas förslag om servicepunkter innebären samordning av tillgångar för att garantera engrundservicenivå inom rimligt avstånd.Folkrörelserådet och de lokala utvecklingsgruppernasarbete är ett bra exempel på lokal demokrati i ettunderifrånperspektiv. I fortsättningen handlar detom att stimulera alla krafter i arbetet med attskapa tillväxt även på landsbygden och de mindreorterna.I motion 2003/04:N338 (kd) gör motionärernagällande att om kust- och skärgårdssamhällenalångsiktigt skall kunna överleva somrekreationsområden krävs att det också finns enbofast befolkning. Förutom skatte- ochtransportfrågor begärs rimliga villkor förnäringsverksamheten i skärgårdarna, somden unika miljön för turism och rekreation kan tastill vara.Den regionala utvecklingspolitikens främstauppgift är att bidra till utvecklingen avlivskraftiga regioner i hela landet, framhålls det ikommittémotion 2003/04:N345 (kd). Enligtmotionärerna byggs livskraftiga regioner närmänniskor med kraft och vilja samverkar lokalt i ettunderifrånperspektiv. Politiken bör underlättasådana processer, i första hand genom generellaåtgärder som syftar till att ge goda förutsättningarför näringslivet. Lands- och glesbygdens kännemärkeär småföretagande. Avgörande för välfärd ochtillväxt är ett näringslivsklimat som uppmuntrarföretagande. Regelverken måste bli enklare ochkommunikationerna förbättras. Målet är att helaSverige skall leva och att människor i alla kommunerkan få sina grundläggande behov av bostad, arbete,service, kultur m.m. tillgodosedda.I motion 2003/04:N210 (c) förordas attlandsbygdsföreträdare med stöd av statsmakterna tarfram ett landsbygdspolitiskt framtidsprogram. Detbehövs en samlad syn på landsbygdens allamöjligheter. Att få fler boende ilandsortsregionerna är en av utmaningarna. Enligtmotionärerna bör regionerna och kommunerna få ökadfrihet att själva lösa problemen, bl.a. när detgäller arbetsmarknadspolitikens regler samtplanfrågor. Tillgången till lokal service är denviktigaste frågan enligt en undersökning.I motion 2003/04:N255 (c) anförs att det behövs ensamlad syn på utvecklingen av landsbygden i syfteatt uppnå tillväxt i hela . En grund för enaktiv regional utvecklingspolitik är att det finnsen vision för landsbygdspolitiken.I en statlig utredning om en ny landsbygdspolitikhar föreslagits att regionala utvecklingsfrågororganisatoriskt skall höra tillJordbruksdepartementet, erinrar om isin motion 2003/04:N328. Partiet instämmer inte idetta förslag utan anser att det är principielltriktigt att landsbygdsfrågorna även fortsättningsvisbehandlas i , eftersomlandsbygden inrymmer många fler aspekter änjordbruk. Dock bör det hållas i minnet attreformeringen av EG:s jordbrukspolitik inom en snarframtid kan leda till att stora delar avjordbrukspolitiken kommer att inriktas på justlandsbygdspolitik, anför motionärerna. Målet för enlandsbygdspolitik bör bl.a. vara att utvecklanäringsverksamheten på landsbygden, såväl när detgäller de traditionella näringarna som när det ärfråga om nya företag inom turism och tjänster, ansermotionärerna. Närheten till en fungerande service ären förutsättning för en livskraftig landsbygd.Skärgårdarna har en speciell situation, påpekarmotionärerna vidare och anför att det därför börfinnas en politik som särskilt tar hänsyn till destora skillnaderna mellan åretruntlivet i skärgårdenoch fritidslivet där. Obalansen kan leda till dödavintersamhällen och konstgjorda sommarmiljöer, ominga åtgärder vidtas. Det krävs sådanaplaneringsförutsättningar att lokala traditioner ochkultur i samverkan med tillväxtfaktorer kan skapalivskraftiga skärgårdssamhällen.Enligt motionärerna bör det finnas ett formuleratkönsperspektiv på all regional utvecklingspolitik.Det är också nödvändigt att utvärdera politiken urdenna aspekt. Ett första steg är att all statistikbör vara uppdelad på kön. Även invandrarperspektivetbör särskilt tas upp, bl.a. när det gäller bankersoch myndigheters service, företagande m.m.En översyn behövs av hur det regionalpolitiskastödet fungerar och betalas ut, menar motionärerna.En sådan översyn bör kunna leda till att resurserfrigörs för regionala och lokalautvecklingsresurser. Bland annat bör de frivilligautvecklingsgrupperna stödjas genom ytterligareresurser, som skall användas till dels en regionalpott, dels en pott för lokala utvecklingspengar. Desenare medlen bör också kunna användas för EU-projekt som de lokala utvecklingsgruppernainitierar.För mindre städer och landsbygden ärjämställdheten särskilt viktig, hävdas det i motion2003/04:N336 (c). Fler kvinnliga företagare måste fåmöjlighet att förverkliga sina affärsidéer, bl.a.genom utbyggd affärsrådgivning och fler kvinnligaresurscentrum.Vissa kompletterande uppgifterBefolkningsutvecklingUpplysningsvis kan redovisas att folkmängden iSverige ökade med ca 32 000 personer under år 2002till ca 8 941 000 personer. Vad avser 21län minskade befolkningen i nio län.Befolkningsminskningen i landets glesbygderfortsätter. I skogslänen (, ,, , , Västerbottenoch ) minskade befolkningen i alla länutom . Orsaken ärframför allt att antalet avlidna överstiger antaletfödda. I tätortsnära landsbygder har de senasteårens befolkningsminskning förbytts till en svagbefolkningsökning. Också i dessa områden är antaletavlidna högre än antalet födda, men ett positivtflyttnetto har lett till enbefolkningsökning totalt sett.Strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationenNär det gäller strukturen och uppgiftsfördelningenmellan staten, landstingen och kommunerna har enparlamentarisk kommitté (under ordförandeskap avlandshövding ) tillkallats i januari2003. Enligt direktiven (dir. 2003:10) skall arbetetbedrivas i två etapper. I den första etappen skallkommittén identifiera, belysa och övergripandeanalysera de samhällsförändringar som inverkar påoch skulle kunna föranleda förändringar avstrukturen och uppgiftsfördelningen i relationenmellan staten, landstingen och kommunerna. Kommitténskall även identifiera, belysa och övergripandeanalysera de samhällsförändringar som inverkar påoch skulle kunna föranleda förändringar avstrukturen och uppgiftsfördelningen i relationenmellan regeringen och de statligaförvaltningsmyndigheterna. Kommittén skall i sittarbete utgå från en övergripande beskrivning avrådande struktur och uppgiftsfördelning, där såvälbrister som förtjänster med nuvarande ordningidentifieras. För den första etappen skall kommitténredovisa ett delbetänkande senast den 15 december2003.I den andra etappen skall kommittén göra enfördjupad analys och bedömning av strukturen ochuppgiftsfördelningen. Kommittén skall också i dedelar där den finner det motiverat föreslåförändringar.