bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Med nuvarande takt kommer måleninte att uppnås menar motionärerna ochbegär i yrkande 12 ett riksdagenstillkännagivande om vad i motionen anförsom den avgörande betydelsen av att gåvidare med Lissabonprocessen.Utskottet menar att mycket redan görspå de områden som åberopas i motionerna.Det kan vara lämpligt menar utskottet attinledningsvis rekapitulera utvecklingensedan Amsterdamfördragets tillkomst dåsysselsättningen fördes in som en del avsamarbetet.Amsterdamfördraget antogs 1997 ochträdde i kraft . GenomAmsterdamfördraget ficksysselsättningspolitiken en egenavdelning i EG-fördraget och denrättsliga grunden utmyntades i EG-fördragets artiklar 125-130. Att EG skallsträva mot en hög sysselsättningsnivåblev också ett uttryckligt mål genom denya skrivningar i EG-fördragets artikel 2som tillkom med Amsterdamfördraget:LuxemburgprocessenI anslutning till Amsterdamfördragetstillkomst antog enresolution om att inleda tillämpningen avfördragsändringarna omsysselsättningsfrågorna, dvs. inleda ettsamarbete innan fördraget trätt i kraft.Det ledde till ett extra toppmöte omsysselsättning i i november1997, där man bl.a. granskade de bästanationella metoderna för att bekämpaarbetslöshet. Luxemburgmötet resulteradei samordning av EU-ländernassysselsättningspolitik genom riktlinjerfrån EU och nationella handlingsplanerfrån medlemsländerna, sammantaget kallatEuropeiska sysselsättningsstrategin,eller Luxemburgprocessen.Cardiff- och KölnprocessernaVid Europeiska rådets möte i ijuni 1998 lades de första nationellahandlingsplanerna fram, och här beslutadeäven EU-länderna att samordna ekonomiskareformer med den europeiskasysselsättningsstrategin. EU:s samarbeteom ekonomiska reformer inom produkt- ochkapitalmarknaderna inom Cardiffprocessensyftar till att effektiviseramarknadernas funktionssätt och stärkapotentialen för hög tillväxt ochsysselsättning i EU.Vid Europeiska rådets möte i underdet utveckladesdenna samordning genom antagandet av enresolution om den s.k.sysselsättningspakten ellerKölnprocessen. En central del i pakten ärden makroekonomiska dialogen inom vilkenföreträdare för kommissionen, rådet,Ekonomiska och finansiella kommittén,politik, EU-ländernas centralbanker ocharbetsmarknadens parter gemensamt skalldiskutera den makroekonomiskautvecklingen och dess påverkan påsysselsättningspolitiken och omvänt.Vid Europeiska rådets möte i kom EU-länderna dessutom överens om att framtidaåtgärder och samarbetsformer kring frågorom sysselsättning, ekonomiska reformeroch social sammanhållning skullediskuteras vid ett extratoppmöte.LissabonstrateginDet första av dessa extra toppmöten komatt hållas i . Vidmötet sattes ett mål upp om att EU (dvs. ) skall vara världensmest konkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsbaserade ekonomi, med möjlighettill hållbar ekonomisk tillväxt med fleroch bättre arbetstillfällen och en högregrad av social sammanhållning. Dennaövergripande målsättning går underbeteckningen Lissabonstrategin.Det är i huvudsak upp till vart och ettav medlemsländerna att självt presteraresultat för att nå de uppsatta målen istrategin. Denna arbetsmodell fungerarsom ett alternativ till samarbete genomlagstiftning och kallas för den öppnasamordningsmetoden. Metoden innebär attEU-länderna utbyter och samordnarerfarenheter samt får en inblick ivarandras arbete och resultat för att påså sätt sporra varandra att nå deslutliga målen.Sysselsättningen spelar en central roll iLissabonstrategin. Målet är att avden totala befolkningen i yrkesaktivålder och av den kvinnliga och 50 %av de äldre skall vara i sysselsättningår 2010. Av dem som är skall50 % vara i arbete. Ett delmål är satttill då av den totalayrkesaktiva befolkningen skall varasysselsatt och av kvinnorna.Lissabonstrategin rymmer också mål om attkvaliteten på arbete skall förbättras.Vid Lissabonprocessens andrauppföljningsmöte i togs de första konkretastegen för att kompletteraLissabonstrategin i enlighet med denstrategi för hållbar utveckling somantogs i under det svenskaordförandeskapet första halvåret 2001.Lissabonstrategin omfattar därmed denödvändiga perspektiven på hållbarutveckling: ekonomiska reformer ochsociala/sysselsättnings- och miljöfrågor.Åtgärder på EU-nivåI enlighet med Luxemburgprocessen(Europeiska sysselsättningsstrategin)skall kommissionen presenteraett förslag till riktlinjer försysselsättningspolitiken. Riktlinjernaantas av ministerrådet med kvalificeradmajoritet och skall också samordnas medde allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken. Riktlinjerna skallsedan införlivas i medlemsländernasnationella politik genom att de utarbetarårliga handlingsplaner (s.k. NAP:s, eng.National Action Plans). Handlingsplanernagranskas mot bakgrund av de årligariktlinjerna av kommissionen ochministerrådet. Resultaten av granskningenpresenteras därefter i kommissionens ochministerrådets årliga gemensamma rapportom sysselsättningen, som läggs fram . Av fördraget framgåratt ministerrådet, med kvalificeradmajoritet och på rekommendation avkommissionen, kan avge rekommendationertill medlemsländerna om rådet anser detlämpligt mot bakgrund av granskningen.Kommissionens utkast till riktlinjerför presenterastillsammans med den gemensammasysselsättningsrapporten för detföregående året och rekommendationernatill medlemsländerna för det innevarandeåret som ett s.k. sysselsättningspaket.På grundval av sysselsättningspaketetskall ocksåanta slutsatser omsysselsättningssituationen i EU.Slutsatserna bildar grunden tillministerrådets slutliga antagande avriktlinjerna.En särskild rådgivandesysselsättningskommitté har inrättats föratt övervaka sysselsättningssituationen iEU. Kommittén består av tvårepresentanter från varje EU-land ochskall inhämta synpunkter frånarbetsmarknadens parter.Framtidens sysselsättningsstrategiI presenterade kommissionenett förslag till en nysysselsättningsstrategi, bl.a. med syfteatt bättre koordinera den medLissabonstrategins mål försysselsättningen och att göra den merresultatinriktad. Förslaget innehållertio olika åtgärdspaket:1. hjälpa arbetslösa att hitta ett jobboch förhindra långtidsarbetslöshet,2. uppmuntra företagande och göra detlättare att starta nya företag,3. stödja arbetstagares förmåga tillanpassning och göra det lättare förföretag att ändra inriktning,4. ordna med mer och bättre investeringari humankapital,5. öka tillgången på arbetskraft ochstödja äldres aktivitet påarbetsmarknaden,6. främja jämställdhet,7. motverka diskriminering,8. verka för att arbete skall löna sig,9. minska illegalt arbete samt att10. främja yrkesrörlighet och geografiskrörlighet för arbetstagare.Stödåtgärder inom sysselsättningsområdetEU har beslutat att avsätta 55 miljonereuro till ett program försysselsättningsåtgärder för perioden2002-2006. Stödåtgärderna riktas motanalys, forskning och samarbete mellan EU-länderna på sysselsättnings- ocharbetsmarknadsområdet. Syftet är attåtgärderna som finansieras skall bidratill att nå det övergripande målet för EUom att höja sysselsättningsgraden.Stödprogrammet är tänkt att kompletterasatsningar inom ramen för Europeiskasocialfonden.De allmänna riktlinjerna för denekonomiska politikenI enlighet med ett förfarande somanvändes under det svenskaordförandeskapet utarbetades även under2002 allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken i medlemsländerna.Dessa allmänna riktlinjer utgör detcentrala instrumentet för samordning avden ekonomiska politiken inom EU.Riktlinjerna utarbetas och bestårav en allmän del, som anger övergripanderiktlinjer för den ekonomiska politiken imedlemsstaterna och gemenskapen, samtsärskilda rekommendationer till deenskilda medlemsstaterna. De omfattarsåväl makroekonomisk politik somsysselsättnings- och strukturpolitik.De allmänna riktlinjerna är vidare ettav de huvudsakliga instrumenten för attuppnå det strategiska målet iLissabonstrategin. I riktlinjerna för år2002 uppmärksammades följande utmaningarför den ekonomiska politiken - att- säkerställa och ytterligare utveckladet makroekonomiska ramverket för attfrämja sunda offentliga finanser,- skapa fler och bättre arbetstillfällen,öka arbetskraftsutbudet samt åtgärda denihållande arbetslösheten,- stärka förutsättningarna för högreproduktivitetstillväxt samt- verka för hållbar utveckling.Utrikesutskottet kan konstatera att det,som framgår av ovanstående beskrivning,redan finns ett omfattande samarbete inomEU syftande till långsiktigt hållbarutveckling med hög sysselsättning. Deolika delarna som ingår brukar gå underbeteckningen de ekonomisk-politiskaprocesserna inom EU. bl.a. beslutat atttidsplanerna för antagandet av deallmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och för det årligasysselsättningspaketet skall samordnas.Syftet är att skallkunna avge politiska impulser förgenomförande av åtgärder som är avgörandeför att unionen skall uppnåLissabonstrategins långsiktigamålsättningar om tillväxt ochsysselsättning. Utskottet välkomnar dettasteg som innebär en koordination i tidenav de två viktigaste instrumenten för attdet strategiska målet i Lissabonstrateginskall uppnås. Beslutet innebär även attvårtoppmötet mellan EU:s stats- ochregeringschefer i nu fårmöjlighet att spela den centrala roll förEU:s ekonomiska politik som ursprungligenvar avsett.Vidare kan utskottet konstatera attflera konkreta framsteg har gjorts inomLissabonstrategin . VidEuropeiska rådets möte i enadesmedlemsländerna om att öppnael- och gasmarknaderna för företagskunderför konkurrens mellan medlemsländerna.Senare under året beslöts även attmarknaderna för privatkunder skall öppnasför konkurrens . På detsociala området fastställde i , på svenskt initiativ,ett kvantitativt mål när det gällertillgången på daghemsplatser isyfte att öka arbetskraftsutbudet. Påmiljöområdet beslutades bl.a. attkommissionen skulle presentera enhandlingsplan för miljövänlig teknik samtatt unionen måste uppvisaavsevärda förbättringar ienergieffektivitet.Utskottet anser att ett närmareeuropeiskt samarbete är det bästa sättetatt påverka globaliseringen. Detviktigaste instrumentet i detta arbete ärett EU som verkar för full sysselsättningsamt bevarar den europeiska modellen medvälfärdsstater. Detta är också ett arbetesom aktivt driver inom ramen förLissabonprocessen. För att uppnåförbättrade sysselsättningsnivåer,konkurrenskraftiga priser samt högkvalitet på varor och tjänster krävs ettdynamiskt näringsliv och en välfungerandeinre marknad.Utskottet vill uttrycka sintillfredsställelse över attLissabonprocessen och dess genomförandesamt sysselsättningssamarbetet är blandde högst prioriterade frågorna iregeringens EU-politik. Utskottet serpositivt på målsättningen att EU skallbli världens mest dynamiska ochkonkurrenskraftiga ekonomi till år 2010där strävan efter full sysselsättning ären central komponent. Det är utskottetsuppfattning att Lissabonstrategin ikombination med de andra ekonomisk-politiska processerna, Cardiffprocessenoch sysselsättningsstrategin(Luxemburgprocessen), utgör viktigaverktyg för att modernisera deneuropeiska ekonomin. Dessutom kommerLissabonstrategin att utgöra ettvärdefullt redskap för att integrera denya medlemsländerna i det europeiskaekonomiska samarbetet.Utskottet kan på grundval av vad somanförts ovan konstatera att det sommotionärerna efterfrågar redan ärgenomfört eller på väg att genomföras,och utskottet ser därför inte behov avnågot tillkännagivande isammanhanget. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1999/2000:U903 (v) yrkande 3och 2002/03:U326 (c) yrkande 12.3.5 Samarbetet inom EG - första pelaren3.5.1 Transfererings- och skattefrågor(Skr. s. 116-128)I partimotion 2002/03:U323 (m) yrkande 11anförs att EU inte skall utvecklas tillatt bli en transfereringsunion medbeskattningsrätt. I yrkande 9 i sammamotion begärs ett riksdagenstillkännagivande om vad i motionen anförsom stöd till regionalt samarbete.Motionärerna menar i motionen attkostnaderna för jordbrukssubventioner ochregionalstöd i de nuvarandemedlemsländerna bör minskas och attbidragsbestämmelserna skall göras klarareoch mer entydiga. Vidare framhålls attEU:s regionalpolitik måste reformeras.Däremot bör EU stödja gränsöverskridanderegionalt samarbete, betonarmotionärerna. Särskilt viktigt är därvidatt stödja samarbete över gränsen mellankandidatländer och länder längre österut,t.ex. mellan och Ryssland.Utskottet kan inledningsvis konstateraatt stödet till den gemensammajordbrukspolitiken upptar av EU-budgeten, och omkring en tredjedel avbudgeten upptas av olika former avstrukturstöd såsom regional- ocharbetsmarknadsstöd. Förutom de avfördragen fastställda inriktningarna avEU:s politik har följande tre faktorersärskilt stor betydelse för EU-budgetensinriktning och nivå. För det första harlångtidsbudgeten, det finansiellaperspektivet, en avgörande betydelsegenom att den anger ramar för varjeenskild utgiftskategori samt ramen för detotala utgifterna. För det andra bestämsinriktningen i stor utsträckning av nivånpå utgifterna inom ramen för EU:sordinarie lagstiftningsprocess. För dettredje spelar EU:s egen årligabudgetprocess en viktig roll för attavgöra nivån på utgifterna.Utskottet noterar att regeringen ibudgetprocessen 2002 verkade för att nåen EU-budget som är så restriktiv sommöjligt. Detta är något som regeringendriver generellt inom EU förutom ett såeffektivt utnyttjande av befintligaresurser som möjligt. Förbättradbudgetdisciplin vid användningen av EU:smedel är också en prioriterad fråga.Vidare har regeringen verkat för att merstrukturellt inriktade besparingar påsikt skall genomföras och då framför alltgenom förändringar av jordbruks- ochstrukturfondspolitiken. Utskottet serpositivt på dessa ställningstaganden frånregeringens sida.Vidare noterar utskottet att processenför förhandlingarna om EU:s budget undernästa finansiella perspektiv, vilketbörjar , kommer att inledas under2003 och 2004. Utskottet utgår från attregeringen kommer att vara en aktiv ochkonstruktiv aktör i dettaförberedelsearbete utifrån de politiskaprioriteringar som har gjorts.I det sammanhanget vill utskottetframhålla att EU även fortsättningsvisskall finansieras genom medlemsländernasbidrag och ej genom att utveckla en nybeskattningsrätt för unionen.Utskottet konstaterar att regeringensinställning vad gäller EU:s gemensammajordbrukspolitik är attjordbruksutgifterna bör minska i nästafinansiella perspektiv. I detta ingåräven att det bör ske en förstärkning avmiljö- och landsbygdsåtgärderna.Utskottet menar att det för delär viktigt att en omprioritering ijordbruksbudgeten sker parallellt med enexpansion av de medel som satsas pålandsbygdsutveckling i syfte att enreduktion av de samladejordbruksutgifterna säkerställs.När det gäller det gränsöverskridanderegionalstödet i perspektivet av nyamedlemsländer har utskottet tidigare iföreliggande betänkande redogjort för attdet inom EU pågår en diskussion om nyaformer för samarbete och kontakt med denya grannländerna, främst ,och . Dettainnefattar bl.a. frågor om hur EU:s olikastödprogram kan anpassas för att utgöraett instrument i denna politik. Utskottetkan med tillfredsställelse konstatera attregeringen har varit pådrivande i fråganom nya grepp inom samarbetet med de nyagrannländerna i öster.Utskottet vill även framhålla att detinom Phare 2003 ges särskilt stöd föraktioner av gränsöverskridande karaktäröver EU:s framtida yttre gränser.Phareprogrammet är EU:s finansiellainstrument för stödet till ekonomiska ochinstitutionella reformer ikandidatländerna. Programmet består bl.a.av gränsöverskridande samarbete, ochinsatser har gjorts för att ökamöjligheterna för kontakter, samarbeteoch affärsverksamhet över gränserna(t.ex. upprättande av gränsövergångar,modernisering av vägnät, stöd tillsamarbetet mellan lokala myndigheter igränsnära områden). Därtill syftar Pharesgränsöverskridande satsning tillatt hjälpa kandidatländerna att förberedasig inför Interreg 2004-2006 genomförbättring av den administrativakapaciteten.Utskottet ser på grundval av det ovananförda inget behov av något riksdagenstillkännagivande i dessa frågor ochavstyrker därmed motion 2002/03:U323 (m) yrkandena 9 och 11.Skatteutskottet tar i sitt yttrande2002/03:SkU2y till utrikesutskottet uppfrågor om skatter och tullar.Inledningsvis framhåller skatteutskottetatt det fortlöpande följer EU-arbetet ochregelbundet bl.a. frånFinansdepartementet inhämtar enredovisning om arbetsläget i EU på skatte-och tullområdet. Alla EU-dokument sominkommer till inom utskottetsberedningsområde sammanfattas på kanslietoch fogas till utskicken införutskottssammanträdena. Utskottet görockså med jämna mellanrum arbetsresortill EU-institutionerna i . Underbesöken brukar utskottet sammanträffa medbl.a. kommissionären för frågor angåendeinre marknad, skatter och tullar. Detsenaste besöket skedde i februari 2003och gick också till institutionerna iLuxemburg, bl.a. ochRevisionsrätten.Skrivelsen föranleder i övrigt följandekommentarer från skatteutskottets sida.När det gällerföretagsbeskattningsområdet ochkommissionens meddelande om enstrategi för företagsbeskattningen,konstaterar utskottet att det på deninre marknaden finns betydande hinderför en gränsöverskridande ekonomiskverksamhet som bl.a. torde hängasamman med att företagen måste hanteramånga olika regelsystem trots att EUskall vara en enda marknad. Det ärviktigt att de olika medlemsstaternasföretagsskattesystem inte hindrar attden inre marknaden fungerar smidigt.Utskottet anser således att arbetetmed att förbättra degemenskapsrättsliga reglerna påområdet, med beaktande av de enskildamedlemsstaternas skatteanspråk, skallunderstödjas.Arbetet med skattepaketet, dvs.sparandedirektiv, uppförandekod ochränte- och royaltydirektiv, har pågåttlänge, och utskottet hadeförhoppningar om att enöverenskommelse skulle kunna träffas ibörjan av detta år. På Ekofinrådetsmöte enadesfinansministrarna om en uppgörelse omskattepaketet i dess helhet somformellt skulle antas före möte . Så blevemellertid inte fallet eftersomItalien på Ekofinmötet i mars 2003förde in en helt ovidkommande fråga,nämligen frågan om betalningen avavgifter för överskridna mjölkkvoter.Utskottet beklagar att en slutligöverenskommelse ännu inte har träffatsom skattepaketet. Frågan tordeemellertid åter komma upp vidfinansministrarnas möte i maj 2003.Riksdagen uttalade isamband med behandlingen avregeringens förslag om beskattning avutländska nyckelpersoner (prop.2000/01:12, bet. 2000/01:SkU6) attSverige vid en översyn avuppförandekoden förföretagsbeskattning bör arbeta för attäven skadlig skattekonkurrens somavser löntagare kommer att omfattas avkoden. Av regeringens skrivelse2002/03:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelsertill regeringen (s. 80) framgår attden planerade översynen avuppförandekoden ännu inte har kommittill stånd eftersom det pågåendearbetet med koden inte avslutats.Enligt vad utskottet erfarit skullefrågan kunna tas upp i samband med enöversyn , underförutsättning att en överenskommelsenås om skattepaketet senare i våreller i sommar.Arbetet i EU på mervärdesskattensområde uppmärksammades av utskottet såsent som i samband medbehandlingen av motioner ommervärdesskatt från allmännamotionstiden . Beredningslägetbeskrevs i betänkande 2002/03:SkU10när det gällde det nya direktivet ommoms på elektronisk handel,direktivförslaget om avdragsrätt föringående moms och förslaget till nyförordning om administrativt samarbeteinom momsområdet. Det senare förslagetär ett viktigt led i kampen motskatteundandragande och bedrägerier.Utskottet ställer sig också positivttill införande av engränsöverskridande avdragsrätt förmoms eftersom det är viktigt attförenkla för företagare att återfåmoms som betalats i andra EU-länder.Utskottet kan härutöver upplysa om attutskottet inlett beredningen avregeringens proposition 2002/03:77Mervärdesskatteregler för elektroniskhandel samt radio- och TV-sändningar.Genom förslaget genomförs deförändringar i mervärdesskattelagenoch skattebetalningslagen somföranleds av det nya direktivet ommoms på elektronisk handel och den nyaförordningen om administrativtsamarbete.När det gäller direktivförslaget ommoms på resebyråtjänster anserutskottet att det är uppenbart att detbehövs förenklingar på området och måste komma till rätta med dekonkurrenssnedvridningar som förnärvarande råder.Utskottet har i olika sammanhang(t.ex. 1999/2000:SkU8y) ställt sigbakom regeringens ansträngningar attverka för att EU-länderna enas kringett energibeskattningsdirektiv somtäcker samtliga energiprodukter - intebara mineraloljor. Utskottetredogjorde för arbetsläget och för densvenska ståndpunkten i frågan så sentsom i samband medbehandlingen av motioner omenergibeskattningen från den allmännamotionstiden (bet.2002/03:SkU11). Beskattningen avenergianvändningen har stor betydelseinte minst för näringslivet, ochutskottet har ofta framhållitbetydelsen av att beskattningen ges enutformning som ger svensk industriförutsättningar att konkurrerainternationellt. Utskottet kan upplysaom att idagarna har överlämnat ett betänkande,SOU 2003:38 Svåra skatter!, medförslag om ett långsiktigt hållbartsystem för energibeskattningen förnäringslivet. Direktivförslagen ombeskattningen av biobränslen ochdieseldrivmedel i yrkesmässigverksamhet är också mycketbetydelsefulla i sammanhanget, ochtanken är att de skall arbetas in ienergiskattedirektivet. Den svenskaåkerinäringens konkurrensproblem kan,enligt utskottets mening, visserligeninte ensidigt knytas tillbeskattningen av dieselbränslet menutskottet anser att förslaget tilldieselskattedirektiv kan komma att haen positiv inverkan påkonkurrensförhållandena på EU:stransportmarknad. Enligt vad utskotteterfarit var energiskattedirektivetupptaget på dagordningen förEkofinrådets möten , februarioch , och EU:s ekonomi- ochfinansministrar har vid det sistnämndamötet i enats om ettenergiskattedirektiv.Arbetet med att inom EU stärka detadministrativa samarbetet påskatteområdet är utomordentligtviktigt. Enligt utskottets meningkräver avsaknaden av fiskala gränserett effektivt samarbete ochinformationsutbyte mellan länderna föratt skattekontroller ochbedrägeribekämpning skall kunnagenomföras på ett framgångsrikt sätt.Balansen mellan de fiskala intressenaoch skyddet för den personligaintegriteten måste dock upprätthållas.Utskottet har avslutatberedningen av den del av regeringensproposition /03:106 som avsergenomförande av det nya direktivet medtillämpningsföreskrifter tillindrivningsdirektivet. Bedrägerier isamband med transporter i EU avalkohol- och tobaksvaror underskatteuppskov inom ramen för den s.k.suspensionsordningen är ett stortproblem. I syfte att komma åt denillegala verksamheten i Sverigeskärpte (2002/03:SkU3) såsent som sanktionerna motförflyttning av punktskattepliktigavaror i strid mot bestämmelserna omledsagardokument, säkerhet ochanmälningsskyldighet. Ett datoriseratpunktskattekontrollsystem som diskuterats inom EU skulleenligt utskottets mening på ettavgörande sätt ytterligare förbättramöjligheten till transportkontroll,och utskottet anser att det ärtillfredsställande att Ekofinrådetuttalat sig för att ett sådantkontrollsystem nu införs.När det härefter gäller kommissionensmeddelande om beskattningen avtjänstepensioner anser utskottet attdet inledda arbetet bör understödjasför att lösa de problem som pekats uti meddelandet. I första hand måsteinformationsutbytet förbättras. Detmåste finnas ett fungerandeinformationsutbyte om skallkunna avstå från kravet på att ettpensionsinstitut skall vara etablerathär i landet för att pensionspremiersom betalas till institutet skall fådras av.Utskottet anser att det ärangeläget att fortsätter attdriva på tullsamarbetet i EU. Härfinns mycket att göra i fråga omförenkling och modernisering,användningen av IT och rationellaarbetsmetoder. Det är åtgärder som harstor betydelse för svenska företag. Eneffektiv tullförvaltning är också enförutsättning för att man skall kommaåt den grova gränsöverskridandebrottsligheten.Utrikesutskottet ställer sig bakom deöverväganden som skatteutskottet hargivit uttryck för i sitt yttrande.3.5.2 Handelspolitiska frågor(Skr.