bet · GQ01NU8 · 2003-04-16 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattning börpilotprojekt utvärderas innan frågan om en permanentningav utbildningsformen tas upp.Med hänvisning till vad som anförts börriksdagen avslå samtliga här behandlademotionsyrkanden.Återförande av del avvattenkraftsvinsternaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till gällandeprinciper för statens budgethantering avslåsamtliga motionsyrkanden om återföring av del avvattenkraftsvinsterna till de produceranderegionerna eller om en utredning av ett sådantsystem. Jämför reservation 5 (kd, v, c, mp).MotionernaI ett antal motioner begärs att det blir utrett på vilketsätt en del av vattenkraftsvinsterna skulle kunnaåterföras till de vattenkraftsproducerande regionernaeller att regeringen läger förslag på området. Sådanayrkanden finns i motionerna 2002/03:N259 (kd),2002/03:N290 (kd), 2002/03:N246 (v), 2002/03:N205 (c),2002/03:N210 (c), 2002/03:N325 (c, fp, kd, v, mp),2002/03:N345 (c) och 2002/03:N302 (mp). Ett argument fören sådan ordning är att det lokala näringslivet ochinvånarna kan utnyttja de berördanaturresurserna för rekreation och dylikt. Ett annatargument är att vattenkraftskommunerna har blivitbidragsmottagare av regionalpolitiskt stöd m.m., när det isjälva verket är de vattenkraftsproducerande kommunernasom bidrar till välfärden i landet. Återbäringen skulleexempelvis kunna uppgå till per kWh. I någramotioner begärs en utredning om förutsättningarna föråterförande av vattenkraftsvinsterna enligt norsk modell.Totalt erhåller de norska vattenkraftskommunerna ca 3miljarder norska kronor , varav ca avräknas i skatteutjämningssystemet, sägsdet. I flera motioner föreslås att en parlamentariskutredning tillsätts. I partimotioner från Vänsterpartietoch förordas att en del avvattenkraftsvinsterna används till regionalariskkapitalfonder med inriktning mot nyföretagande m.m.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen med förslag om en ny regionalutvecklingspolitik (prop. 2001/02:NU4) redovisas att vidverksamhet som innebär drift av vattenkraftverk,vattenreglering eller ytvattentäkt m.m. skalltillståndsinnehavaren betala en särskild bygdeavgift tilllänsstyrelsen. Bestämmelser om detta finns i förordningen(1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. Bygdemedel skallanvändas till "investeringar för ändamål som främjarnäringsliv eller service i bygden eller annars är tillnytta för denna". Bidrag får dock inte lämnas om detmedför att det blir nödvändigt att även i fortsättningenbevilja medel för ändamålet eller att stat eller kommunkan förorsakas inte avsedda kostnader. Hänsyn skall vidaretas till statligt bidrag som lämnas i annan ordning. Detär som fastställer bidragen (på förslag avkommunerna). Det fanns enligt regeringens bedömning skälatt se över reglerna för användningen av bygdemedel i ettvidare perspektiv, så att de kan komma berörd bygd tilldel på ett flexiblare sätt än vad som är möjligt i dag.Hösten 2001 tog ställning till ett antalmotioner av motsvarande innebörd som de här aktuella (bet.2001/02:NU4 s. 89).I betänkandet anfördes att frågan om återföring av delav vattenkraftsvinsterna eller i vissa fall del avintäkter från andra naturresurser till de bygder där degenereras har diskuterats . Utskottetsprincipiella uppfattning var densamma som tidigare.Således ansåg utskottet att de befintliga principerna ävenfortsättningsvis skall gälla för statens budgethantering.Detta innebar att statliga inkomster från ett geografisktområde eller från en produktionsanläggning baserade pånaturresurser inte skall kopplas till statliga utgifter isamma område. Om sådana kopplingar skulle införas skullekorrigeringar behöva göras till dessa kommuner via andrastatliga budgetposter, vilket sammantaget leder till ensvårgenomtränglig statlig budgethantering enligtutskottets uppfattning. anförde utskottet attdet otvivelaktigt var så att det lokala näringslivet ochinvånarna kan ha vissa nackdelar från rekreationssynpunktm.m. av exempelvis ett vattenkraftverk med tillhörandeuppdämda områden. Kompensationstanken finns inbyggd i detovan nämnda regelverket om bygde- och fiskeavgifter. Medhänsyn till att bestämmelserna är "stelbenta" deladeutskottet regeringens ståndpunkt att det finns skäl attgöra en översyn av användningen av bygdemedel, så att dekan komma berörd bygd till del på ett mer flexibelt sättän i dag.Enligt uppgift är frågan om översyn av bygdemedel underberedning i ; några direktiv föröversynen eller utredningsinsatser har emellertid ännuinte redovisats.Föreningen bildades av 44kommuner vid ett möte i . Syftet förföreningens arbete är att skapa opinion för attvattenkraftskommunerna och berörda regioner får del i detvärde vattenkraftsproduktionen genererar. Kommunerna skalldärvid tillförsäkras stabila och förutsägbara intäkter.Föreningen skall vara partipolitiskt neutral och skallinte ta ställning för eller emot utbyggnad avvattenkraften. Det krav som föreningen ställer är attminst skall återföras tillvattenkraftskommunerna och berörda regioner frånbefintliga energiskatter. Majoriteten av medlemskommunernaanser att de återförda medlen i första hand bör användastill lokal utveckling i form av infrastruktursatsningaroch utvecklingsåtgärder.Vidare bör i detta sammanhang hänvisas till denomfördelning som sker inom ramen för det kommunalaskatteutjämningssystemet, vilket har berörts i avsnittetVissa bakgrundsfrågor.Det kan också nämnas att frågan omvattenkraftsåterbäring var ett ämne som togs upp vidnäringsutskottets studieresa till . INorge utbetalas en naturresursskatt tillvattenkraftskommunerna. Mycket små kommuner kan därigenomfå stora resurser brutto. Andra instrument, vilka verkarekonomiskt utjämnande mellan kommunerna, gör emellertidatt det krävs ytterligare utredningsinsatser för att kunnagöra en rättvis jämförelse med Sverige.Utskottets ställningstagandeFrågan om återföring av del av vattenkraftsvinsterna elleri vissa fall del av intäkter från andra naturresurser tillde bygder där de genereras har diskuterats under lång tid.I den regionalpolitiska utredningen redovisas olikaargument rörande återföring av vattenkraftsvinsterna (SOU2000:87 s. 311). Kommittén hade i sitt utredningsarbetekommit in på frågan huruvida det är lämpligt att kopplavissa statliga skatteintäkter till geografisk användning.Vare sig det är fråga om en areell råvaruresurs eller enlokal naturresurs strider idén om att de som råkar bo inärheten av en lönsam produktionsanläggning skall få ensärskild rätt till avkastningen helt mot den nationellasolidaritetstanken, menade kommittén.Utskottet har i denna fråga samma principiellauppfattning som tidigare (se bet. 2001/02:NU4 s. 89).Således anser utskottet att nu gällande principer ävenfortsättningsvis skall gälla för statens budgethantering.Detta innebär att statliga inkomster från ett geografisktområde eller från en produktionsanläggning baserade pånaturresurser inte skall kopplas till statliga utgifter isamma område. Om sådana kopplingar skulle införas skullekorrigeringar behöva göras till dessa kommuner via ettnytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statligabudgetposter, vilket sammantaget leder till ensvårgenomtränglig statlig budgethantering.Samtidigt är det otvivelaktigt så att det lokalanäringslivet och invånarna kan ha vissa nackdelar frånrekreationssynpunkt m.m. av exempelvis ett vattenkraftverkmed tillhörande uppdämda områden. Kompensationstankenfinns inbyggd i det ovan nämnda regelverket om bygde- ochfiskeavgifter.Med hänsyn till att bestämmelserna är "stelbenta" harregeringen liksom utskottet uttryckt att det finns skälatt göra en översyn av användningen av bygdemedel, så attde kan komma berörd bygd till del på ett mer flexibeltsätt än . Uppgifterna om översynens omfattning,tidsplanering m.m. har ännu inte redovisats; utskottetförutsätter att översynsarbetet nu påskyndas. Därmedavstyrks samtliga här berörda motioner i aktuella delar.Utlokalisering av statlig verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga motionsyrkanden medhänvisning till att nu gällande principer förutlokalisering av statliga myndigheter bör följas.Jämför reservationerna 6 (fp, kd), 7 (v, mp) och 8(c).MotionernaMed anledning av förslaget om lokalisering av den nyaspråkvårdsmyndigheten till hävdas i motion2002/03:N232 (s) att beslut ännu en gångnonchalerats. Enligt beslut skall möjlighetenatt i första hand välja länscentrum eller vissa andraorter i eller i anslutning till nationellaregionalpolitiska stödområden analyseras. Alternativlokalisering kan vara orter eller regioner där statligverksamhet läggs ned eller där det finns lite sådanverksamhet, anför motionärerna. Mot den bakgrunden sägsdet i motionen att det är angeläget att studerarom det behövs ytterligare styrinstrument för attriksdagens beslut skall följas.I motion 2002/03:N318 (s) understryks att ären ort som väl lämpar sig för en lokalisering avFastighetsmäklarnämnden. Enligt motionären är Jönköpingsstrategiska läge geografiskt och kommunikationsmässigt enbetydelsefull faktor. Vidare är merparten avfastighetsmäklarna verksamma i södra delen av ,varför ligger centralt även ur tillsynssynpunkt.I samband med försvarets nedläggningar av den militäraverksamheten beslutades att de orter somdrabbades särskilt hårt skulle få stöd och hjälp för attåterställa balansen på arbetsmarknaden, erinras det om imotion 2002/03:N363 (s). I motionen sägs att det förSollefteås del gällde 600 nya arbetstillfällen, 300statliga och 300 privata. Enligt motionärerna har en delinsatser gjorts från regeringens sida. Dock återstårmycket att göra innan kommunen har 600 nyaarbetstillfällen.Motionärerna bakom motion 2002/03:N370 (s) menar att detär angeläget att hejda den snabba befolkningsomflyttningentill storstadsområdena. De anser att omlokalisering avstatlig verksamhet tidigare visat sig vara ett effektivtmedel för att motverka flyttning till storstäderna.Regeringen uppmanas därför att se över de statligaverksamheternas lokalisering för att förhindra enkoncentration till storstadsområdena.I verksamheter där staten har ett ägarinflytande måsteregionalpolitiska hänsyn sättas i första rummet,understryker motionärerna i motion 2002/03: N379 (s). Detfinns ett genuint och legitimt samhällsintresse för ettstarkare statligt agerande när det gäller lokalisering avstatliga verksamheter, anser motionärerna.I motion 2002/03:N386 (s) framhålls att lokaliseringenav myndigheter kan spela en stor roll för att brytatrenden mot större samhällsklyftor och segregation. Enflyttning av myndigheter från stadskärna tillexempelvis eller skulle innebära att detlokala centrumet kan överleva ekonomiskt, att stadsdelarnautvecklas och att segregationstendenserna bryts. En annanpositiv effekt är minskade hyreskostnader förmyndigheterna.En lösning för att minska överhettningen i -och ett slag för att få också andra delar av landet attleva vidare - är att flytta ut ytterligare statligverksamhet från , anförs det i motion2002/03:N203 (m). Motionären menar att kommuner somexempelvis och är lämpliga förutlokalisering av statlig verksamhet.I motion 2002/03:N238 (fp, m, kd, mp) framhålls attstatens regionala utvecklingspolitik inte bara bör avseatt ta hand om problem och rycka ut vid kriser. Därutöverbör staten ta ett strategiskt ansvar och stärka de områdensom har en stark utveckling, t.ex. . I denna stadsaknas ett bra utbud av arbetsplatser för samhällsvetare,t.ex. huvudkontor för statliga verk m.m. Motionärernabegär att statliga myndigheter omlokaliseras frånStockholm till . Även nya myndigheter börlokaliseras till Göteborg.I motion 2002/03:N266 (fp) begärs ett tillkännagivandetill regeringen att statliga myndigheter, särskiltnytillkommande, bör spridas över hela landet. OcksåGotland bör få statliga myndigheter.I motion 2002/03:N267 (fp) sägs att undersökningar harvisat att utflyttningar av myndigheter frånStockholmsregionen till övriga landet inte har gett deneffekt som önskats. Motionärerna anser med anledning avdetta att befintliga myndigheter i fortsättningen inte böromlokaliseras. När det gäller nya myndigheter ärlokalisering till andra delar av landet positivt.I motion 2002/03:N332 (fp) understryks att Sverigesolika regioner inte fått samma förutsättningar när detgäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. Omett statligt verk lokaliseras till en ort medför dettainte bara ett ökat inflytande beroende på närhet utanockså arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Enligtmotionärerna måste de samhälleliga konsekvenserna avkoncentration av statliga verk och styrelser tillStockholmsområdet utredas.I motion 2002/03:Kr203 (kd) hävdas att det är hög tidatt bryta invanda tankemönster och se möjligheterna närnya myndigheter skall etableras. Detta är nödvändigt föratt leva upp till målsättningen att ha ett levande Sverigeäven utanför storstadsområdena. Som exempel nämns att närdet gäller lokaliseringen av en ny myndighet inom svenskspråkvård skulle kunna vara ett alternativ tillStockholm.I motion 2002/03:N279 (v) anförs att omlokalisering avstatlig verksamhet kan vara ett verktyg för att främjabåde en myndighets utveckling och den regionalautvecklingen i . Därför behövs en långsiktigomlokaliseringsplan av statliga verk och myndigheter.Motionärerna understryker att varje beslut omomlokalisering av befintlig verksamhet eller lokaliseringav nya myndigheter bör föregås av noggranna överväganden.Besluten måste föregås av kartläggningar, analyser ochbedömningar av konsekvenserna för de regioner som tappararbetstillfällen liksom för de regioner som skulle dranytta av omlokaliseringen. Planen måste vidare kombinerasmed både medflyttarstöd och stöd för dem som väljer attinte flytta med, menar motionärerna.I motion 2002/03:N213 (c) framhålls att det är hög tidatt uppfylla målsättningen om en decentraliseradlokalisering av nya myndigheter i landet och följa den avriksdagen fastlagda prioriteringen. Målsättningen börenligt motionären vara att inom den kommandefemårsperioden utlokalisera minst fem statliga myndigheteroch verk till län, vilket motsvarar 2 000årsarbetstillfällen.I motion 2002/03:N235 (c) krävs en radikaldecentraliseringspolitik, som ger förutsättningar förtillväxt i hela . Motionären anser att regeringensnarast skall presentera en konkret plan för lokaliseringav statlig verksamhet över landet. Målsättningen bör vara50 000 årsarbetstillfällen . Utifrånlokala förutsättningar och behov bör enligt motionärenytterligare statlig verksamhet lokaliseras till Dalarnaslän.Omstruktureringar av statliga verksamheter harresulterat i bortfall av ett stort antal arbetstillfälleni som länet har en negativbefolkningsutveckling, sägs det i motion 2002/03:N308 (c).Kompensation via tillväxt inom den privata sektorn haruteblivit som staten inte aktivt har verkat förnya arbetstillfällen. läge med godakommunikationer och närhet till högre utbildningar görlänet intressant för etablering av statliga verksamheter.I motion 2002/03:N309 (c) krävs att en omfattandeutlokalisering av statlig verksamhet frånStockholmsregionen påbörjas. I minskarexploateringstrycket och trängseln, attraktiva lokalerfrigörs och hyreskostnaderna för staten minskar. Ute iolika regioner bidrar utflyttningen av kvalificeradetjänster till höjd utbildningsnivå, ökad skattekraft,stärkt efterfrågan på service och därmed till en positivutveckling och tillväxt. Enligt motionärerna bör inteenbart de större regionala städerna utan även de mindrekommunerna komma i fråga vid en sådan utlokalisering.Västernorrlands län har drabbats hårt av nedläggningarbåde av statlig verksamhet och annan verksamhet , hävdas det i motion 2002/03:N342 (c).Mest kännbart har det varit för ochÅdalsregionen till följd av försvarsnedläggningen. Enligtmotionären har regeringen inte levt upp till sitt löfte omatt utlokalisera 300 statliga jobb till . Därförär det rimligt att delar av skattemyndigheten, som nuhåller på att utlokaliseras, kommer till Sollefteå.I motion 2002/03:N343 (c) understryks att flerarbetstillfällen behöver skapas i . Enligtmotionärerna kan regeringen vara behjälplig genom attflytta ut statliga arbetstillfällen frånStockholmsregionen till . I motionen sägs att destatliga verken och myndigheterna skall ge service tillhela Sverige.I motion 2002/03:N345 anförs att destatliga verksamheterna bör utlokalisera motsvarande50 000 arbeten över hela landet. Enligtmotionärerna bidrar statliga verk till att breddaarbetsmarknaderna i de regioner som myndigheternalokaliseras till. I motionen sägs vidare att mångaverksamheter ute i landet har dragit ned antalet anställdamedan verksamheten i har tillåtits att växa.I motion 2002/03:N384 (c, s) anförs attförutsättningarna har ökat för att bedrivastatlig verksamhet över i stort sett hela landet med minstsamma krav på kvalitet och snabbhet som ställs iStockholmsområdet. Enligt motionärerna är det därför dagsatt leva upp till de direktiv och riktlinjer som gång pågång formulerats av riksdag och regering i fråga omlokalisering av statlig verksamhet. Enligt motionärernabör målsättningen vara att förändrasysselsättningsbalansen så att regioner och orter medsviktande befolkningsunderlag kan tillföras 100 000 jobbmed hjälp av bl.a. omlokaliseringar och nyetableringar avstatliga verk, bolag och myndigheter.Vissa kompletterande uppgifterÅr 1990 lade fast vissa principer förlokalisering av statlig verksamhet. betänkande (bet. 1989/90:AU13)uttalades bl.a. att omlokalisering men kanske framför alltdecentralisering är viktiga inslag i strävandena attåstadkomma en balanserad regional utveckling. bör en fortlöpande prövning ske avförutsättningarna för en decentralisering av verksamheter.En utgångspunkt är att myndigheterna även efter enomlokalisering eller decentralisering skall kunna fullgörasina arbetsuppgifter effektivt. Vidare uttalades att ävenandra orter än stödjepunkterna, särskilt i sydöstraSverige och , kan komma i fråga förlokalisering.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU2 frånhösten 1996, preciserades principerna något. Bland annatuttalade arbetsmarknadsutskottet att alternativlokalisering kan vara orter eller regioner där statligverksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre välförsörjda med sådan verksamhet. I vart fall bör en annanlokaliseringsort än övervägas. En utgångspunktskall dock vara att myndigheterna även efter en sådanlokalisering skall kunna utföra sina arbetsuppgiftereffektivt. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning börfrågor om lokalisering av statlig verksamhet som är avstörre vikt eller på annat sätt av principiellt avintresse underställas . förslag riktade etttillkännagivande till regeringen av denna innebörd.Hösten 1998 övertog näringsutskottet beredningsansvareti för de regionalpolitiska frågorna inklusiveutlokaliseringsfrågor. De fastlagda principerna har inteändrats efter näringsutskottets övertagande av ansvaretför de regionalpolitiska frågorna.Utskottet har tidigare behandlat frågan omutlokalisering av statliga arbetstillfällen, bl.a. i ettbrett perspektiv i samband med frågan omutvecklingsprogram för kommuner med särskildaomställningsproblem (skr. 1999/2000:33, bet.1999/2000:NU10).Ett enhälligt utskott konstaterade i betänkandet att detförelåg principer för såväl lokaliseringen sombeslutshanteringen i sådana ärenden. Dessa principer harriksdagen som sin mening givit regeringen till kännahösten 1996. Innebörden är bl.a. att kanförvänta sig att regeringen underställerlokaliseringsärenden som är av större vikt eller på annatsätt av principiellt intresse för riksdagensställningstagande.Regeringen har givit ITPS och Statskontoreti uppdrag att utvärdera dels effekterna avomställningsarbetet efter de strukturomvandlingar inomförsvaret som genomförts , dels denarbetsmetod som använts. En slutrapport från Statskontoretskall redovisas och en slutrapportfrån ITPS senast den 31 maj 2004.Den 21 januari 2003 ägde en interpellationsdebattrörande omställningsavtalen rum. ()interpellation (ip. 2002/03:99) gällde slutrapporten frånomställningsarbetet samt eventuella initiativ om flerarbetstillfällen till och . StatsrådetUlrica svarade att regeringens löfte om statligaarbetstillfällen hade infriats, även om alla ännu inte varpå plats fysiskt. Bland annat var frågan om lokaliseringav hundverksamheten inom Försvarsmakten till Sollefteåunder beredning. På har enligt statsrådetregeringens löfte om 90 statliga arbetstillfällenuppfyllts med råge; cirka 150 arbetsplatser var på platseller beslutade. Sammanfattningsvis gjorde regeringenbedömningen att utvecklingsprogrammet för berörda ortervarit framgångsrikt.Enligt ett brevsvar från regeringen tillNorrlandsförbundet (dnr. N2002/2070/ ) ärlokaliseringen av statliga myndigheter även framöver enviktig fråga. I svaret anförs:Fler statliga jobb skall hamna utanför och deandra storstadsregionerna. Utvärderingar avutlokaliseringar av statliga verk visar att de kan varaett verktyg både för att främja en myndighetslångsiktiga utveckling och för den regionalautvecklingen i Sverige.Vidare framhålls i svaret att det inför varje beslut närnya myndigheter skall lokaliseras eller befintligamyndigheter omlokaliseras, sker noggranna överväganden ommöjligheterna att i första hand placera dem på orter elleri regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som iövrigt är mindre väl försörjda med statliga jobb.Konsekvensen blir att det tas extra mycket hänsyn tillregionala utvecklingsaspekter när en utredning föreslåratt det skall bildas en ny statlig myndighet eller att enbefintlig sådan skall organiseras om. Vid lokalisering avnya myndigheter och verksamheter skall det finnas bärandeskäl för att skall föreslås somlokaliseringsort. Huvudregeln är att varken Stockholmeller andra storstäder ska väljas för nya verksamheter,förklaras det i brevet. Vidare säger regeringen attutvecklingen i stort går åt rätt håll och att denöverrepresentation som av tradition funnits i Stockholmslän - delvis till följd av politiska beslut - påtagligthar minskat jämfört med förhållandena för tre decenniersedan.När det gäller den i motion 2002/03:N318 (s) nämndamyndigheten, , kan erinras om attlokalisering av denna myndighet har varit föremål för enskriftlig fråga i (fr. 2002/03:14). , som besvarade frågan från RagnwiMarcelind (kd) , bekräftade att regeringengett Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarnaför en lokalisering av utanförStockholmsområdet och att en lokalisering till Härnösandföreträdesvis skall undersökas.Vid sidan av Statskontorets huvuduppdrag att se påeffekterna av omställningsarbetet och de användaarbetsmetoderna, vilket nämnts ovan, har Statskontoretsåledes utrett förutsättningarna för att lokaliseraFastighetsmäklarnämnden till . Iregeringsuppdraget ingick inte att bedöma eller värderaeventuella regionalpolitiska effekter. I Statskontoretsrapport (2002:27) konstateras att det är ofrånkomligt medpåfrestningar och negativa effekter, i första hand på kortsikt, vid en omlokalisering av Fastighetsmäklarnämnden:Om få anställda skulle flytta med - vilket är en troligutveckling - så försvinner kunskap och erfarenhet somdet kan ta att återställa. En relativtomfattande nyrekrytering måste i så fall genomföras ochverksamheten åter byggas upp. Fastighetsmäklarnämndenseffektivitet skulle minska somkan sträcka sig över flera år.Vidare sägs att en omlokalisering skulle leda tillförsvårade kontakter med de som ansöker om registreringsamt ökade kostnader för resor. Enligt uppgift väntasregeringens beslut i frågan under våren 2003.Vad avser frågan om lokalisering av ny myndighet inomspråkvården kan redovisas att en parlamentarisk kommittéhar haft i uppdrag att lägga fram förslag tillhandlingsprogram för svenska språket. I betänkandet Mål imun - Förslag till handlingsprogram för svenska språket(SOU 2002:27) redovisas en mängd förslag angående detsvenska språket och språkvården. I fråga om språkvårdensorganisation föreslås att en ny myndighet förspråkvårdande uppgifter, språkråd, skall bildas.Staten bör avveckla sitt engagemang i och (formelltideella föreningar med statligt stöd).