bet · GQ01FIU24 · 2003-03-04 00:00:00 — 1994/95:KU50, s. 4).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner ingen anledning att avvika från resultatetavpartiöverläggningarna. Utskottet finner den föreslagna fördelningen välavvägdoch avstyrker därmed motion Fi7 (mp) yrkande 3. Propositionens förslagtillanslag tillstyrks (punkt 3 i denna del).Utgiftsområde 15 Studiestöd25:3 Studiemedelsräntor m.m.PropositionenDe sammanlagda utgifterna för folkomröstning om införande av euronuppgårenligt föreslagna anslagsökningar till . För attfinansieradessa utgifter föreslår regeringen att det under utgiftsområde 15Studiestöduppförda ramanslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. minskas medmotsvarandebelopp. I statsbudgeten har 5 585 224 000 kranvisats pådetta anslag.Åtgärden beräknas inte medföra några konsekvenser för verksamheten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 4).Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid25:4 Folkbildningsinsatser för folkomröstning om införande av euronPropositionenVid partiöverläggningarna beslutades att skaavsättas förfolkbildningsinsatser inför folkomröstningen. Regeringen föreslår attdessakostnader förs upp under ett nytt obetecknat anslag, benämnt25:4Folkbildningsinsatser för folkomröstning om införande av euron.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 5).Motion om kommunernas kostnader för folkomröstningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om kommunernas kostnaderförfolkomröstningen.I motion Fi5 av () erinras om att i mars 1996gjordes enöverenskommelse mellan ochLandstingsförbundendär finansieringsprincipen formulerades klart och tydligt. Statenskulle ifortsättningen ekonomiskt reglera nya och ändrade regler sompåverkar detkommunala skatteunderlaget och det kommunala utgiftstrycket. Uppgörelsenbörenligt motionären beaktas i den process som föregår den nuaktuellafolkomröstningen. Innebär denna folkomröstning ett ökat kommunaltutgiftstryckär det enligt motionären statens ansvar att reglera det ekonomiskt.Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill inledningsvis erinra om att regeringen ipropositionenanför att de kostnader i anledning av folkomröstningen som uppkommerförkommunerna ska dessa i vanlig ordning själva stå för. Också ipropositionen omfolkomröstning om EU-medlemskap framhölls att de kostnader ianledning avfolkomröstningen som uppkommer för kommunerna ska dessa i vanlig ordningsjälvastå för (prop. 1993/94:245, s. 10).Beträffande finansieringsprincipen anförde utskottet följande hösten2002 isamband med behandlingen av utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner(bet. 2002/03:FiU3, s. 19-20):Frågan om att precisera finansieringsprincipens innehåll togsupp avfinansutskottet (bet. 1993/94:FiU2) då utskottetansåg atttolkningen och tillämpningen av principen borde klargöras. Ikompletteringspropositionen 1994 (prop. 1993/94:150, bilaga 7, s. 33och 34)gjorde regeringen ett antal förtydliganden om principens tillämpning. Därframgår t.ex. att principen enbart omfattar statligt beslutadeåtgärder somtar direkt sikte på kommunala verksamheter, att reglering enbart skagörasför direkta ekonomiska effekter och att alla propositioner sompåverkarkommunsektorns verksamhet och ekonomi ska innehålla en bedömningav dekommunalekonomiska konsekvenserna och huruvidafinansieringsprincipen ärtillämplig. Finansieringsprincipen omfattar inte statliga åtgärder somintetar direkt sikte på, men ändå får indirekta ekonomiska effekterförkommunsektorn. Sådana effekter ska däremot beaktas när en bedömninggörs avstatsbidragens storlek.I 2001 års ekonomiska vårproposition anförde regeringen attdentillsammans med och Landstingsförbundettillsatt enarbetsgrupp med uppgift att diskutera processfrågor avseendetillämpningenav finansieringsprincipen. Regeringen avser att återkomma omresultatet avdetta arbete.Arbetsgruppen har inte avslutat sitt arbete och regeringen har inteåterkommittill om resultatet.Utskottet finner inget skäl till att frångå principen om att dekostnader ianledning av folkomröstningen som uppkommer för kommunerna ska dessasjälva ståför. Motion Fi5 (v) avstyrks således.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlettföljande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Lag om folkomröstning om införande av euron, punkt 1 - (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. antar regeringens förslag till lag om folkomröstning ominförandeav euron med de ändringarna dels att frågan i 1 § ändras till: "Anserdu attSverige skall gå med i valutaunionen EMU och ersätta kronan med eurosomvaluta? ", dels att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsernautgår.Därmed bifaller delvis motionerna 2002/03:Fi6, 2002/03:Fi7yrkande 2och proposition 2002/03:46 punkt 1 i denna del samt avslår motion 2002/03:Fi7yrkande 1.StällningstagandeEnligt vår mening handlar ett deltagande i om betydligt mer än attbyta utsedlar och mynt. Det handlar bl.a. om att underordnar sig enpenning-och valutapolitisk regim som står fri från demokratiska beslut ochpolitiskpåverkan. Beslutanderätten över penningpolitiken förs över från RiksbankentillEuropeiska , , i . Valutaunionen innebärdessutom attfinans- och budgetpolitiken underställs stabilitetspaktens villkorochunionspolitiken. Genom ett deltagande i valutaunionen förlorar Sverigeviktigaredskap för att trygga och utveckla en generell välfärdsmodell därfullsysselsättning och en ekologiskt uthållig utveckling prioriteras.Därför är det, enligt vår mening, olyckligt att den röstsedelsom ja-partierna beslutat använda i folkomröstningen bara ställer frågan om manvillinföra euron eller ej. Röstsedeln bör i stället innehålla en neutral textdärdet bl.a. tydligt framgår att det är frågan om skall gå medi envalutaunion som är den viktiga. Vi anser därför att frågan i 1 §lagen omfolkomröstning om införande av euron bör ändras till följande lydelse:"Anserdu att skall gå med i valutaunionen EMU och ersätta kronan medeuro somvaluta? "Vi föreslår att beslutar att genomföra den av ossföreslagnaförändringen av frågan i 1 § lagen om folkomröstning om införande aveuron.Därmed tillstyrker vi delvis motionerna Fi6 (v) och Fi7 (mp) yrkande2. Vitillstyrker propositionens förslag i övrigt med undantag för att punkten2 ilagens övergångsbestämmelser bör utgå. Motion Fi7 (mp) yrkande 1 avstyrks.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskildayttranden. Irubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsombehandlas i avsnittet.1. Lag om folkomröstning om införande av euron, punkt 1 - (c)av ().I samband med överläggningarna med partier framfördeCenterpartietsom sin mening att röstsedeln i folkomröstningen borde få en annanlydelse änden nu föreslagna. Det hade varit klargörande med en formulering somtalade omvad ett medlemskap i tredje steg innebär, nämligen att kronan bytsmoteuron och att beslutanderätten över räntepolitiken flyttas från RiksbankentillEuropeiska centralbanken.När det gäller kretsen röstberättigade i den kommande folkomröstningenvar detCenterpartiets mening att den borde vidgas ytterligare. Det ärbra attröstberättigade vid de kommunala valen får rösträtt i omröstningen, menännubättre vore om även de som uppnått på valdagen givitsrösträtt.Detta hade krävt att den kompletterande bestämmelse som ingår idenföreslagna lagen också innehållit en utvidgning av kretsen röstberättigade.Centerpartiet har konstaterat att det finns en tydlig majoritetförregeringens förslag på båda de punkter vi här berört. I stället för attnu tastrid om formuleringarna och kretsen röstberättigade väljer vi attfokusera påden kommande folkomröstningen. Av det skälet framför jag inget egetyrkande idetta ärende.2. Lag om folkomröstning om införande av euron, punkt 1, såvitt avsertidpunkt för folkomröstningen - (mp)av ().För att det ska vara möjligt att utvärdera vilka effekter och konsekvenserEMUfår på den svenska ekonomin och det svenska samhället bör unionen havarit ikraft under minst en hel konjunkturcykel.Eftersom EMU ännu inte varit i kraft anser jag böravvakta med folkomröstningen. Ett mer lämpligt tillfälle för enfolkomröstningär, enligt min mening, i samband med nästa riksdagsval, den tredjesöndagen iseptember 2006. I den uppkomna situationen, med en bred majoritetförfolkomröstning , väljer jag dock att inte framföra något egetyrkandei denna fråga.3. Ändrade och nya anslag för , såvitt avserkampanjmedel, punkt 4 - (mp)av ().Jag vill erinra om att i folkomröstningen om EU-medlemskapet 1994hadedåvarande ja-sidan betydligt mycket mer resurser till sitt förfogande ännej-sidan. utgick därför från att de båda alternativen skulle fålikastora resurser till sina kampanjer i den kommande folkomröstningen. Såblir detuppenbarligen inte.Statens resurser borde fördelas lika mellan de båda sidorna, och detgällerbåde det som går till partierna och det som går tillkampanjorganisationerna.Det är viktigt att staten satsar rejält med resurser. Annars finnsrisken attnäringslivspengar kommer att dominera hela kampanjen och att bådasidornasargument inte kommer fram.Miljöpartiet anser att kampanjmedlen ska fördelas lika mellan de bådasidorna oavsett storlek, och jag är inte nöjd med resultatet avpartiöverläggningarna. Jag kan dock konstatera att det finns en bredmajoritet för den av regeringen föreslagna fördelningen, och jagavstår därför från att reservera mig på denna punkt.4. Kommunernas kostnader för folkomröstningen, punkt 5 - (v och c)av () och ()gjordes en överenskommelse mellan ochKommun-och Landstingsförbunden där finansieringsprincipen formulerades klartochtydligt. Staten skulle i fortsättningen ekonomiskt reglera nya ochändraderegler som påverkar det kommunala skatteunderlaget och detkommunalautgiftstrycket. Uppgörelsen bör beaktas i den process som föregården nuaktuella folkomröstningen. Om folkomröstningen ökar utgiftstrycket ikommunernaförutsätter vi att staten reglerar detta ekonomiskt i enlighetmedfinansieringsprincipen.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2002/03:46 föreslår regeringendels1. att antar regeringens förslag till lag omfolkomröstning ominförande av euron,dels2. att godkänner ändrade ramar för utgiftsområden för 2003enligt följandeTusental kronor------------------------------------------------------------------Utgiftsområde Belopp Förändring Ny ramnivåenligt avstatsbudget ram2003-------------------------------------------------------------------1 Rikets 7 349 325 000 7 674 618styrelse 618-------------------------------------------------------------------15 Studiestöd 21 599 -340 000 21 259 680680-------------------------------------------------------------------17 Kultur, 8 357 15 000 8 372 903medier, 903trossamfundoch fritid-------------------------------------------------------------------dels att anvisar ändrade och nya anslag enligtföljande3. inom utgiftsområde 1 Rikets styrelseTusental kronor------------------------------------------------------------------Anslag Belopp Förändring Nyenligt av anslagsnivåstatsbudget anslag2003------------------------------------------------------------------46:6 Folkomröstningominförande 200 000 200 000av euron,obetecknatanslag------------------------------------------------------------------90:3 Riksdagensförvaltningskostnader,ramanslag 509 398 5 000 514 398------------------------------------------------------------------90:8 Kampanjkostnaderm.m. förfolkomröstning 0 120 000 120 000ominförandeav euron,obetecknatanslag------------------------------------------------------------------4. inom utgiftsområde 15 StudiestödTusental kronor--------------------------------------------------------------------Anslag Belopp Förändring Nyenligt av anslagsnivåstatsbudget anslag2003--------------------------------------------------------------------25:3 Studiemedelsräntorm.m.,ramanslag 5 -340 000 5 245 224585224--------------------------------------------------------------------5. inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidTusental kronor------------------------------------------------------------------Anslag Belopp Förändring Nyenligt av anslagsnivåstatsbudget anslag2003-------------------------------------------------------------------25:4 Folkbildningsinsatserförfolkomröstning 0 15 000 15000ominförandeav euron,obetecknatanslag-------------------------------------------------------------------Följdmotioner2002/03:Fi5 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att beakta finansieringsprincipen i processen införfolkomröstningen om införande av euron.2002/03:Fi6 av m.fl. (v):beslutar, med ändring av lagförslaget i regeringensproposition, att lagen om folkomröstning om införande av euron, 1 § tredjestycket, skall lyda: "Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU? "2002/03:Fi7 av m.fl. (mp):1. beslutar om ändring av förslag till lag omfolkomröstning om införande av euron så att första meningen i 1 § ändrastill: "Den tredje söndagen skall folkomröstning hållas ihela landet om införande aveuro."2. beslutar om ändring av förslag till lag omfolkomröstning om införande av euron så att frågan i 1 § ändras till"Omröstningen gäller ja eller nej till följande fråga: ''''Anser du attSverige skall gå med i valutaunionenEMU och ersätta kronan med euro som valuta?'''' tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att kampanjmedlen skall fördelas lika mellan ja- och nej-sidan.MotionernaI motion 2002/03:Fi6 av m.fl. (v) föreslåsatt beslutar, med ändring av lagförslaget i regeringensproposition, att 1 § tredje stycket lagen om folkomröstning om införande aveuron skall lyda: "Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU? "partier kunde vid partiöverläggningarna inte nå enighet i dencentrala frågan om folkomröstningsfrågans formulering. Att det förslag somregeringen förelägger endast stöds av de partier som förordar ettinträde i EMU, medan nej-sidan är kritisk, redovisas inte i propositionen.Det är enligt motionärerna viktigt att omröstningsfrågan utformas på ettsådant sätt att den uppfattas som neutral och rättvisande och inte gynnarden ena eller andra sidan. Kritiken mot EMU handlar om mycket mer än namnetpå vår valuta. Ett deltagande i innebär inte bara att bytervaluta utan också att vi underordnar oss en penningpolitisk och indirektfinanspolitisk regim som skall stå fri från demokratiska beslut ochpolitisk påverkan.I motion 2002/03:Fi7 av m.fl. (mp) föreslåsatt beslutar om ändring av förslaget till lag om folkomröstningom införande av euron så att frågan i 1 § ändras till "Omröstningen gällerja eller nej till följande fråga: Anser du att skall gå med ivalutaunionen EMU och ersätta kronan med euro som valuta?" (yrkande 2). Detär enligt motionärerna olyckligt att den röstsedel som skall användas ifolkomröstningen bara ställer frågan om man vill införa euron eller ej.Miljöpartiet anser att det skall finnas en neutral text på röstsedlarna därdet bl.a. tydligt framgår att det är frågan om skall gå med i envalutaunion som är det viktiga.Utskottets ställningstagandeFöreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riketoch om förfarandet vid folkomröstning i grundlagsfråga meddelas, enligt 8kap. 4 § regeringsformen (RF), genom lag.Av 8 kap. 15 § fjärde stycket RF framgår att rätt attdelta i folkomröstning i grundlagsfråga tillkommer envar som ärröstberättigad vid val till . Någon sådan bestämmelse finnsdäremot inte i RF för de rådgivande folkomröstningarnas del. Av 5 §folkomröstningslagen (1979:369) framgår emellertid att rösträtt vidfolkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid val till riksdagen.Vid folkomröstning i kärnkraftsfrågan tillkom, enligt 3 § lagen (1980:7) om folkomröstning i kärnkraftsfrågan, rösträtt också den som intevar svensk medborgare, om han eller hon hade varit kyrkobokförd i riket den1 november vart och ett av och senast den 23 mars1980 hade uppnått . Inför den folkomröstningen hade enöverenskommelse träffats mellan riksdagspartierna med utgångspunkt i attinvandrarna skulle ha rösträtt vid folkomröstningen. Rösträtt borde därför,enligt propositionen, föreligga i den omfattning som framgick avöverenskommelsen (prop. 1979/80:75 s. 14 och 79).Resultatet av partiöverläggningarna införfolkomröstningen om införande av euron var bl.a. att alla som har rösträtti riksdags- eller kommunalvalen skall kunna delta i folkomröstningen. Igrundlag finns inga regler om rösträtt i rådgivande folkomröstningar. Detfinns inte något konstitutionellt eller formellt hinder mot att utsträckarösträtten vid en viss rådgivande folkomröstning också till den som inte ärsvensk medborgare men som har rösträtt vid kommunala val. Utskottet villinte frångå den mellan riksdagspartierna träffade överenskommelsen om vilkasom skall ha rösträtt vid folkomröstningen. Utskottet tillstyrker därför 3§ i den föreslagna lagen om folkomröstning om införande av euron.Lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall gällde tillutgången av . Regeringen föreslår i övergångsbestämmelse 2 till denföreslagna lagen om folkomröstning om införande av euron att lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall upphörde att gälla vid utgången av år2002. Lagen i den lydelse den då hade skall trots detta tillämpas vidfolkomröstningen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag omfolkomröstning om införande av euron, dock med den ändringen att punkten 2i övergångsbestämmelserna bör utgå samt föreslår i stället att riksdagenantar utskottets i bilaga 1 intagna förslag till lag om brevröstning ivissa fall. Lagen bör träda i kraft som den föreslagnalagen om folkomröstning om införande av euron samt gälla till utgången avår 2003. Bestämmelserna i utskottets förslag till lag om brevröstning ivissa fall är likalydande med dem i lagen som upphörde att gälla vidutgången av år 2002.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övrigt samtavstyrker motionerna 2002/03:Fi6 och 2002/03:Fi7 yrkande 2.Stockholm den 20 februari 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (),(), (m), (), KerstinLundgren (c), (), (), BillyGustafsson (s), (), () och ChristerAdelsbo (s).Avvikande meningar1. FolkomröstningsfråganMats () anför:Riksdagens partier kunde vid partiöverläggningarna intenå enighet på den centrala punkten om folkomröstningsfrågans formulering.Att regeringens förslag endast stöds av de partier som förordar ett inträdei EMU redovisas inte i propositionen. Det är viktigt att omröstningsfråganutformas på ett sådant sätt att den uppfattas som neutral och rättvisandeoch inte gynnar den ena eller andra sidan. Kritiken mot EMU handlar ommycket mer än namnet på vår valuta. Ett deltagande i innebär inte baraatt byter valuta utan också att vi underordnar oss enpenningpolitisk och indirekt finanspolitisk regim som skall stå fri fråndemokratiska beslut och politisk påverkan. Därför bör enligt minmening bifalla motion 2002/03:Fi6 i vilken föreslås att beslutaratt frågan i 1 § lagen om folkomröstning om införande av euron skall lyda:"Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU?"2. FolkomröstningsfråganGustav () anför:Det är olyckligt att den röstsedel som skall användas ifolkomröstningen bara ställer frågan om man vill införa euron eller ej. Detbör finnas en neutral text på röstsedlarna där det bl.a. tydligt framgåratt det är frågan om skall gå med i en valutaunion som är detviktiga. Därför bör bifalla motion 2002/03:Fi7 yrkande 2 ochbesluta om en ändring av förslaget till lag om folkomröstning om införandeav euron så att frågan i 1 § ändras till "Omröstningen gäller ja eller nejtill följande fråga: Anser du att skall gå med i valutaunionen EMUoch ersätta kronan med euro som valuta? "Särskilt yttrandeKerstin () anför:I samband med överläggningarna med partierframförde som sin mening att frågan på röstsedeln ifolkomröstningen borde få en annan lydelse än den nu föreslagna. Enligt vårmening hade det varit klargörande med en formulering som talade om vad ettmedlemskap i tredje steg innebär, nämligen att kronan byts mot euronoch att beslutanderätten över räntepolitiken flyttas från tillEuropeiska centralbanken.När det gäller kretsen röstberättigade i den kommandefolkomröstningen var det vår mening att den borde vidgas ytterligare. Detär bra att röstberättigade vid de kommunala valen får rösträtt iomröstningen, men ännu bättre vore om även de som uppnått påvaldagen givits rösträtt. Detta hade krävt att den kompletterandebestämmelse som ingår i den föreslagna lagen också innehållit enutvidgning av kretsen röstberättigade.Centerpartiet har konstaterat att det finns en tydligmajoritet för regeringens förslag på båda de punkter jag här berört. Istället för att nu ta strid om formuleringarna och kretsen röstberättigadeväljer jag att fokusera på den kommande folkomröstningen. Av det skäletframför jag inget eget yrkande i detta ärende.BilagaUtskottets lagförslagUtskottet har följande förslag till lagtext.Förslag till lag om brevröstning i vissa fallHärigenom föreskrivs följande.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Vem får brevrösta?1 § Vid ordinarie val eller omval till ,ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktigesamt vid extra val till , val tillEuropaparlamentet och folkomröstning får väljare somvistas utomlands eller ombord på ett fartyg iutrikes fart brevrösta enligt bestämmelserna i dennalag.Vid brevröstning skall bestämmelserna i vallagen(1997:157) tillämpas om inte annat följer av dennalag.Hur brevröstning går till2 § Den som vill brevrösta skall- för varje slag av val själv lägga in en valsedel iett valkuvert,- i närvaro av två vittnen lägga de valkuvert somgjorts i ordning i ett ytterkuvert för brevröst,- klistra igen ytterkuvertet,- försäkra på heder och samvete att valkuvert ochytterkuvert gjorts i ordning på detta sätt och attde gjorts i ordning utomlands respektive ombord påett fartyg i utrikes fart,- skriva sitt namn och sitt personnummer påytterkuvertet för brevröst, och- intyga att valkuvert inte gjorts i ordningtidigare än vad som sägs i 6 §.3 § När ytterkuvertet för brevröst gjorts i ordningpå det sätt som sägs i 2 §skall vittnena på ytterkuvertet- skriftligen intyga att väljaren själv har skrivitunder försäkran och att de inte känner till någotsom gör att innehållet i försäkran inte är riktigt,och- skriva sina adresser.4 § Ett vittne skall ha fyllt .