bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Ett uttryck fördet sistnämnda är det studiebesök iBryssel som trafikutskottet genomförde ijanuari 2003.Vidare har en arbetsgrupp upprättatsinom trafikutskottet för beredningen avvissa EU-relaterade frågor inomutskottets område. Arbetsgruppen bestårav en företrädare för varjeriksdagsparti. En konkret uppgift är attutarbeta underlag till yttranden tillandra utskott eller . Merlöpande innebär uppgiften att behandlafakta-PM som underlag för eventuellaställningstaganden från trafikutskottetssida. Arbetsgruppen avses också få enroll att - inför de återkommande mötena iEU-frågor med företrädare förNäringsdepartementet - överväga vilkafrågor som särskilt bör redovisas förtrafikutskottet. Långsiktigheten iarbetet kommer att betonas genom attsärskild vikt läggs vid att behandlaregeringens förslag till svenskaprioriteringar på transport- ochkommunikationsområdena inför kommandeordförandeskap och hur de förhåller sigtill respektive ordförandeskapsprioriteringar.I sammanhanget kan vidare nämnas attfem av utskottets suppleanter också ärsuppleanter i EU-nämnden.2 Allmänna synpunkter på skrivelsenInledningsvis vill trafikutskottetframhålla att skrivelsen, om EU,alltmer finner sin form och får ökadanvändbarhet som underlag för riksdagensbedömning av EU-arbetet. Trafikutskottetvill emellertid lyfta fram några frågorsom bör uppmärksammas inom ramen för detfortsatta utvecklingsarbetet i syfte attskapa en mer tillgänglig och användbarredovisning.En viktig utgångspunkt är attskrivelsen riktas till . På ettenhetligt och strukturerat sätt borde dåsamarbetet mellan regeringen ochriksdagen beskrivas, inte bara i de merallmänna termer som görs i inledningentill själva skrivelsen utan mer konkret ifråga om de enskildarådskonstellationerna och ärendena. I del6, Konkurrenskraftsfrågor, finns eninledande redovisning av kontakterna medEU-nämnden och näringsutskottet (skr. Någon motsvarande redogörelse finnsinte i del 7, Transport,telekommunikation och energi. Rentallmänt skulle skrivelsen tjäna på atthållas i en mer enhetlig struktur, så attalla de aspekter som bör redovisas förriksdagen återkommer under alla rubriker.Fakta-PM med den numera väl struktureradeuppställningen kan, menartrafikutskottet, tjäna som en förebild idetta avseende.Vidare efterlyser trafikutskottet undervarje ämnesrubrik en inledande, mycketkortfattad bakgrundsbeskrivning. I vissafall synes framställningen i alltför höggrad ha förutsatt att läsaren redan ärväl förtrogen med ämnet och helaprocessen. Det är alltså önskvärt med ettarbetssätt som tar sikte på målgruppenoch dess förutsättningar. Ibakgrundsbeskrivningen bör ingå enbeskrivning av det gällande svenskasystemet och hur detta kan komma attpåverkas vid ett beslut på EU-nivå.Visserligen har oftast en sådanbeskrivning lämnats i t.ex. fakta-PM ochministerrådspromemorior, men det ärangeläget att om EU kan läsassom ett självständigt aktstycke.Den språkliga dräkten är något ojämn. Ivissa fall framstår texten som enobearbetad översättning från ett annatspråk, exempelvis engelska. Det görtexten otymplig - ibland inte heltbegriplig - och minskar användbarhetenför läsaren.För viktigare frågor bör också lämnasen redovisning av den svenskaståndpunkten - dvs. den som har intagitsav regeringen i samråd med (jfrs. 223 i skrivelsen). Likaså bör nämnas ivilken utsträckning som hävdandet av densvenska ståndpunkten har lyckats. mening är en omsorgsfullresultatredovisning en oundgänglig del iriksdagens arbete, även när det gäller EU-relaterade frågor. Skrivelsen bör alltsåinte enbart ses som en historiskåterblick, utan den bör framför alltutgöra en grund för fortsattaöverväganden i samarbetet mellanriksdagen och regeringen.Under respektive avsnitt i det följandeger trafikutskottet exempel på denytterligare information som är önskvärdvid den fortsatta utformningen avÅrsboken om EU.3 Transporter3.1 Frågor som rör flera transportslagEn gemensam europeisk transportpolitikInledningsvis erinrar trafikutskottet omatt utskottet till EU-nämndenavgav ett yttrande över kommissionensvitbok, Den gemensamma transportpolitikenfram till 2010. Yttrandet överlämnadeshärefter till regeringen för beaktande.Utskottet konstaterar att regeringen iskrivelsen inte har omnämnt dettayttrandet, än mindre har redovisat ivilka avseenden som regeringen har tagitfasta på utskottets synpunkter.När det gäller skrivelsens beskrivningav transportpolitiken vill utskottetupprepa vad som uttrycktes i detnyssnämnda yttrande. Utskottet villbetona vikten av utvidgningen och desseffekter i transporthänseende. Den kommersåledes att medföra förstärktaförutsättningar för en nordlig dimensioni transporthänseende. Effektivatransportleder bör alltså inte barafinnas i en nord-sydlig riktning. Detfinns stort behov av att godsstråkutvecklas även i öst-västlig riktning medförbättrade möjligheter till effektivatransporter - t.ex. i form av tågfärjoroch anslutande järnvägsförbindelser.Såsom anfördes i trafikutskottetsyttrande finns det anledning att ställasig tveksam till vad som betecknas somett mål i fråga om återupprättande avbalansen mellan trafikslagen. Att påförhand ställa upp en "kvotering" mellantransportslagen som ett mål i sig innebäratt man bortser från attförutsättningarna för de olikatransportslagen skiljer sig mycket mellanolika medlemsländer och regioner. Detmest ändamålsenliga är alltså attförutsättningar skapas som innebär att enhållbar utveckling nås där olikatransportslag utnyttjas på ettsamhällsekonomiskt lämpligt sätt.Utskottet anser alltjämt att syftet medåtgärderna beträffande järnvägen bör varaatt nå en optimal användning avinfrastrukturen och en modernisering avtjänsterna liksom ett tryggande avsäkerheten.Trafikens verkliga kostnaderUtskottet vill betona vikten av attpriset för transporter bör inkludera allade kostnader som uppstår, inklusivekostnader för externa effekter såsompåverkan på miljön. Åtgärder för ökadharmonisering och rättvisandeprissättning inom transportområdet ärdärför angelägna. Utskottet ser positivtpå det arbete som pågår inom EU isyfte att nå en ökad enhetlighet i dettaavseende. Enligt utskottets mening är detangeläget att - inom ramen för denfortsatta resultatuppföljningen avverksamheten inom EU - en närmareredogörelse lämnas över insatser i syfteatt utveckla ett gemensamttransportpolitiskt kostnadsansvar påeuropeisk nivå. I sammanhanget kanerinras om att enligt 1998 årstransportpolitiska beslut inom EU börarbeta för en reformerad lagstiftning ochökade möjligheter att använda ekonomiskastyrmedel för att gynna utvecklingen ochintroduktionen av miljövänliga ochtrafiksäkra fordon.TEN-TI skrivelsen redovisas revideringen avriktlinjerna för de europeiska näten påtransportområdet (TEN-T) samt förslagetom ändring av den s.k.finansieringsförordningen. Det omtalasvidare att rådet behandlat frågan omriktlinjer och prioriterade projekt,senaste gången . Utskottetnoterar emellertid att det i avsnittetinte återfinns någon redovisning av hurde svenska projekten har drivits avregeringen eller hur dessa projekt harbehandlats vid rådets behandling avprioriteringarna. Detta gäller särskiltvägnätet, som omfattades av flera svenskautbyggnadsprojekt. Vidare är Nordiskatriangeln ett angeläget projekt.Utskottet utgår från att regeringenfortsättningsvis tar upp dessa frågor somen stående punkt i sin redovisning iÅrsboken om EU.Enligt utskottets mening är detangeläget att inom EU verkar föratt de europeiska transportnätverkenutvecklas till transportkorridorer som påett effektivt sätt kan knyta ländernainom EU och angränsande områden närmarevarandra. För uppbyggnaden av ett välfungerande, gränslöst transportsystem hartidigare en inriktning varit att utvecklanord-sydliga transportkorridorer iEuropa. Utvidgningen av EU mot östraEuropa och framhävandet av en nordligdimension ställer delvis nya krav på atterbjuda goda transitförbindelser iinternationell samverkan. Det är därförangeläget att den fortsattaresultatuppföljningen av arbetet påområdet avspeglar de insatser som Sverigegenomför för att denna vidgade syn på ettändamålsenligt sätt kan komma landet tillgodo.I sammanhanget vill trafikutskottetockså understryka att det i ökadutsträckning är nödvändigt attkomplettera det nationella perspektivet iinfrastrukturpolitiken med ettländerövergripande perspektiv.Hållbar utvecklingInledningsvis anser trafikutskottet attavsnittet under denna rubrik borde hakompletterats med en mer samlad ochöverskådlig redovisning av transporternasmiljömässiga effekter. Transporternautgör ju en betydande källa tillmiljöförstöring och EU är det för Sverigeviktigaste samarbetsorganet för att drivadessa frågor. villframhålla vikten av att Sverigeunderstöder arbetet med hållbaratransporter. Emellertid ges läsaren avskrivelsen intrycket att man från svensksida inte har varit drivande i dessafrågor. Frågan om biodrivmedel finnsvisserligen redovisad, men många av deövriga delarna saknas. Ett exempel är attdet sjätte miljöhandlingsprogrammet intesynes vara tillräckligt explicit inriktatmot transporter, även om klimatfråganutgör ett av fyra prioriterade områden.Även på detta område saknar utskottet enkonkret redovisning av den svenskaregeringens ansträngningar och vad dessaresulterat i.GalileoGalileoprojektet är, som framgår avskrivelsen, ett europeisktsatellitnavigeringssystem avsett att varai drift . En utförlig redovisningav detta och av utvecklingen under år2002 lämnas av regeringen. Det hade,menar utskottet, varit av värde med enkomplettering med en beskrivning av dennytta som förväntas komma ut avprojektet, inte minst för svensktvidkommande.Marco PoloMarco Polo är benämningen på ettbidragssystem för att förbättring avgodstransportsystemets miljöprestanda.Även beträffande denna del i skrivelsenhade det varit värdefullt med en någotmer fyllig redovisning; inte minst närdet gäller hur frågorna om tröskelvärdenoch budget har behandlats av regeringen.3. 2 har i sitt yttrande övervitboken, Den gemensammatransportpolitiken ,särskilt betonat trafiksäkerhetsfrågornasbetydelse. Utskottet framhöll bl.a. attdet är angeläget med en hög ambitionsnivåpå trafiksäkerhetsområdet även på EU-nivåoch välkomnade därför kommissionensaviserade planer på ett gemensamtoperativt mål om en halvering av antalettrafikdödade inom unionen fram till år2010.Enligt utskottets mening finns det enmångfald av åtgärder som ännu inteutnyttjats på EU-nivå. Alltjämt finnerutskottet att de mest kostnadseffektivaåtgärderna är dem som avser alkohol- ochdrogpåverkan, hastighetsanpassning ochbilbältesanvändning. Såvitt gälleråtgärder mot alkoholpåverkan finns skälatt hänvisa till de goda svenskaerfarenheterna av alkolås och som numynnat ut i att harfattat beslut om en utvidgning avförsöksverksamheten till att omfattaflera förarbehörigheter och ävenyrkesmässig trafik. Försöksverksamhetenkommer också - från att endast haomfattat vissa län - kunna bedrivas ihela landet. Enligt utskottets bedömningkan även ett system med elektroniskakörkort ge väsentliga bidrag tilltrafiksäkerheten. Elektroniska körkort ärförsedda med mikrochips med olikafunktioner. En sådan funktion kan vara enkoppling till ett elektronisktsäkerhetssystem i bilen. Härigenom gårdet att tekniskt omöjliggöra olovligkörning, t.ex. av personer som fått sittkörkort återkallat på grund avrattfylleri.Med hänsyn tilltrafiksäkerhetsfrågornas centralabetydelse ser trafikutskottet det somangeläget att redovisningenfortsättningsvis mer tydligt avspeglarhur som en ledande nation påtrafiksäkerhetsområdet agerar inom EU-arbetet.Harmonisering av fordonsbestämmelser m.m.Trafikutskottet anser att harmoniseringav fordonsbestämmelser är enbetydelsefull åtgärd för att skapa eneffektiv europeisk fordonspark, därtillverkare inte tvingas beakta en stormängd nationella regleringar. Samtidigtkan det finnas en risk att harmoniserings-och regelarbetet överarbetas till förfångför teknisk utveckling ochmarknadsanpassning. Det kan alltså ivissa fall finnas skäl för restriktivitetvid harmonisering av andra krav än sådanasom uteslutande gäller säkerhet. Ettexempel i fråga om de nya bestämmelsernaom bussar gäller ett gemensamt krav påinnerbelysning. Såsom påpekas banarenhetliga regler väg för produktion istörre serier. Vad som å andra sidan kantala för harmoniserade krav, är attsådana krav kan tänkas minska behovet avytterligare - mycketspecifika och långtgående och därmedkostnadsdrivande - krav vidtrafikhuvudmännens och andrasupphandling. Det är givetvis viktigt atttillåta sådan variation i utbudet attinte en ändamålsenlig produktutvecklinghämmas.Verksamheten med amatörbyggda ochombyggda fordon är ett annat område somberörs av harmoniseringsarbetet.Trafikutskottet vill påminna omriksdagens uttalande om regler somunderlättar verksamheten med sådana slagsfordon (bet. 2001/02:TU13, rskr.2001/02:280). Denna företeelse är likautbredd i övriga som i ochde EG-regler som arbetas fram äranpassade för den industriellafordonstillverkningen och inte för dettaslags hobbyverksamhet. Utskottet sade sigemellertid se positivt på verksamhetenoch ansåg att regeringen borde verka föratt även fordon av detta slag beaktas isamband med arbetet medgemenskapsreglerna och atthittillsvarande problem därmed kan lösaslångsiktigt. Enligt trafikutskottetsmening är det mot denna bakgrundangeläget att denna fråga följs upp genomfortsatta resultatbeskrivningar.Ny typ av digitala färdskrivareTrafikutskottet noterar vidare vadregeringen redovisat om en ny typ avdigitala färdskrivare med information omfordonet och om förarens körning.Utskottet ser positivt på att sådana harutvecklats och inom en inte alltföravlägsen framtid kommer att sättas in ialla nytillverkade bussar och tungalastbilar inom EU. Fråntrafiksäkerhetssynpunkt är dettaangeläget då åtgärden syftar till att detskall bli färre överträdelser avregelsystemet för kör- och vilotider. Kanfärdskrivaren bidra till att olyckornamed tunga fordon minskar är mycketvunnet. Förare som kör för länge kan varaen säkerhetsrisk; harsärskilt trötthet identifierats som enviktig olycksorsak. Ytterligare enpositiv effekt av digitala färdskrivareär att konkurrensen i branschen kan blimer rättvis.3.3 JärnvägsfrågorAvregleringsarbetetUtskottet delar uppfattningen om behovetav en reformerad järnvägssektor inomEuropa. Konkurrens och utveckling ärviktiga för att sektorn skall kunnafungera.I detta sammanhang vill utskottetemellertid peka på de problem som kanuppkomma i samband med avreglering.Erfarenheterna på många områden - inteminst transportområdet - visar att detkrävs såväl insikter om effekterna som enomsorgsfull planering av huravregleringen skall genomföras. Av-reglering - såsom en del av arbetet fören uthållig utveckling avtransportsystemet - kräver ettlångsiktigt och förutseendeförhållningssätt. Det handlar även om hurupphandlingar genomförs. Utskottet anserdet således angeläget att man - såväl påEU-nivå som nationellt - kan finna formerför en effektiv avreglering utan skadligabieffekter i fråga om regional balanseller andra transportpolitiska delmål.För järnvägsföretagen är vidare entydigaoch klara regler en nödvändighet för attavregleringen skall kunna fungera iverkligheten och för att alla berördaföretag skall kunna konkurrera på sammavillkor. En viktig del av arbetet beståri spridande av de goda exemplen.3.4 SjöfartSjösäkerhet och sjöfartsstödI samband med diskussioner om sjösäkerhetförekommer frågan om s.k.bekvämlighetsflaggade fartyg.Trafikutskottet har tidigare betonatvikten av en ändamålsenlig definition avbegreppet bekvämlighetsflagg. mening är det viktiga attregelsystemet - syftande till bl.a. ökadsjösäkerhet och motverkande av socialdumpning - är enhetligt och gällande förall sjöfart inom gemenskapen, oavsett ivilket land som fartyget är registrerat.Såsom trafikutskottet har framhållit iskilda sammanhang, bl.a. i sitt yttrandetill miljö- och jordbruksutskottet omÖstersjön som särskilt känsligthavsområde (2002/03:TU1y) liksom i sittbetänkande om sjösäkerhet (bet.2002/03:TU5), är krav på dubbelskrov inteden enda lösningen på problemet vidhaverier av oljetankfartyg.Trafikutskottet vill framhålla vikten avatt - även inom ramen församarbetet inom EU - agerar aktivt föratt vatten skyddas i fråga omrisker vid bl.a. frakter medoljetankfartyg.Frågan om bekvämlighetsflagg har ocksåanknytning till likvärdigakonkurrensförutsättningar inom sjöfarten.I detta sammanhang vill utskottet erinraom sin uppfattning, senast uttryckthösten (bet. 2001/02:TU1 s. 67),nämligen att utskottet förutsätter attregeringen inom EU verkar för en ordningsom säkerställer största möjligakonkurrensneutralitet.HamndirektivetRegeringen redovisar att en politisköverenskommelse om direktivet förtillträdet till marknaden förhamntjänster (hamndirektivet) nåddes ijuni 2002. Enligt vad utskottet nuerfarit har i mars 2003antagit ett ändringsförslag, somsammanfattningsvis går ut på skärpta kravnär det gäller uppföljning avmedlemsstaternas sociala ocharbetsrättsliga lagstiftning.3.5 LuftfartOpen skies-måletTrafikutskottet konstaterar att fann att -liksom sju andra medlemsstaters -bilaterala luftfartsavtal med (dets.k. open skies-avtalet) på vissa punkterstrider mot EG-rätten. Kommissionen harnu givits mandat att förhandla med omluftfartsfrågor på gemenskapsbasis.Vidare har kommissionen - bl.a. motbakgrund av dom -föreslagit att tillämpningen avfördragets konkurrensregler utvidgas tillatt även omfatta luftfart mellangemenskapen och tredjeland (KOM (2003) 91slutlig). Bakgrunden anges vara attantalet internationella allianser ochandra former av samarbetsavtal inomluftfartssektorn mellan EG-lufttrafikföretag och företag fråntredjeland har ökat markant samt denökade förändringstakten medomstruktureringar och fusioner somförväntas ske.Fördelning av ankomst- och avgångstider,s.k. slottiderTrafikutskottet vill betona att flyget ärett viktigt transportslag, såväl inomSverige med dess struktur i fråga omgeografi och boende, som för transportertill och från vårt land till följd av detnordliga läget. Flyget kan alltså ses somett medel för upprättande av en nordligdimension i transporthänseende.Fördelningen av slottider är ett viktigtinstrument för att släppa in nya aktörerpå marknaden och därmed åstadkomma enändamålsenlig konkurrens. Den översyn avslotförordningen som pågår får, menartrafikutskottet, inte leda tilldiskriminering av regionalflyget iSverige. Begränsningar i fråga omflygföretagens möjligheter att användaflygplan av viss storlek skulleexempelvis allvarligt försämraförutsättningarna för regional balans.Möjligheter till utnyttjande av rysktluftrumTrafikutskottet vill i detta sammanhangpåminna om att en ny flygled mellanEuropa och Nordostasien, den s.k. norragenvägen, har öppnats. Flygleden,som går över ryskt luftrum, förkortarrestiden avsevärt. Genom flygleden skapasmöjligheter till fraktflygsverksamhet medeuropeisk bas i flygplatsutanför . De ryska myndigheterna harnyligen givit tillstånd till någraeuropeiska flygbolag.Enligt trafikutskottets uppfattning ärdet angeläget att driver dennafråga inom ramen för EU-samarbetet.4 Andra frågor i skrivelsen medanknytning till transportområdetTrafikutskottet konstaterar attskattefrågorna även inom EU i storutsträckning har bäring påtransportsektorn. Det handlar inte baraom konkurrensen mellan olikatransportslag, fordonskategorier m.m.utan även om hur skattesystemet påverkarmiljön och strukturen för hur etteffektivt och hållbart transportsystemskall kunna uppnås. Återigen finnerutskottet emellertid att det i Årsbokenom EU saknas enhetlighet när det gällerredovisning av svensk ståndpunkt,utfallet eller vilka frågor som Sverigehar drivit. Inte heller anges hur densvenska regleringen förhåller sig tillolika rättsakter, vare sig före ellerefter deras ikraftträdande.I sammanhanget vill utskottet betonabetydelsen av att en konkurrensneutralbränslebeskattning utvecklas, för att påså sätt undvika att man tankar i det landsom har lägst dieselskatt och därmedlägst literpris. Av stort intresse förett mer rättvist skattesystem är ävenutvecklingen mot en kilometerbaseradfordonsbeskattning av tung trafik.Vidare vill trafikutskottet påminna omsina uttalanden om att regeringen inomramen för arbetet i EU bör arbeta för attfrämja svavelfri diesel. Det bör noterasatt skulle kunna utgöra enintressant förebild genom den teknik somutvecklats i landet.5 Elektroniska kommunikationer -informationsteknik och samhälletTrafikutskottet anser att de elektroniskakommunikationerna ochinformationstekniken har stor betydelseför samhällsutvecklingen. De påverkar vårproduktionsförmåga och våralevnadsvillkor liksom möjligheterna attutveckla vår demokrati. Enskilda ochmyndigheter skall därför ges godamöjligheter att utnyttja den nyatekniken. Utskottet har mot dennabakgrund tidigare betonat angelägenhetenav att i ett internationelltperspektiv skall ligga i framkanten avden tekniska utvecklingen. För IT-politiken har lagt fast attSverige som ett första land skall bli ettinformationssamhälle för alla. Sverigeutgör också en av världens mestframstående IT-nationer med bl.a. enstark industriell bas, hög användning avinformationsteknik och en väl utbyggdinfrastruktur för elektroniskkommunikation och IT.Utskottet konstaterar att den mycketsnabba tekniska utvecklingen inom områdeti ökad grad förutsätter ettinternationellt agerande. Det är därförviktigt att inom EU aktivt driverdet fortsatta utvecklingsarbetet. I dettasammanhang vill utskottet särskiltunderstryka behovet av insatser för attuppnå en ökad säkerhet. För att främja enökad användning över öppna nät förföretag, myndigheter och medborgare krävsväl fungerande säkerhetsfunktioner. Dethandlar bl.a. om att utvecklakrypteringsteknik och elektroniskasignaturer, så att dessa blir mer allmänttillgängliga i samhället. Därmed skapasockså förutsättningar för ökadelektronisk kommunikation och elektroniskhandel. Utskottet har mot denna bakgrundtidigare påpekat att tilliten till IT ären fråga som särskilt bör prioriteras idet fortsatta arbetet.Det kan vidare nämnas atttrafikutskottet avser att avge ettyttrande till (2002/03:6y) medanledning av ett förslag frånkommissionen om inrättande av eneuropeisk nät- ochinformationssäkerhetsbyrå (KOM (2003) 63slutlig). En sådan regleringsmyndighetavses bidra till att säkerställa nätensoch informationssystemensdriftskompatibilitet och därigenomförbättra den inre marknadens sätt attfungera. Byrån skall bistå kommissionenoch nationella regleringsmyndigheter ifrågor som rör nät- ochinformationssäkerhet. Utskottetkonstaterar i sitt yttrande att ett IT-säkerhetsarbete på europeisk nivå ärangeläget. anser utskottet - ienlighet med den svenska ståndpunkt somföreslås i den motsvarande fakta-PM(2002/03:FPM 53) - att medlemsstaternasinflytande i byrån måste säkras.Utskottet anser slutligen att börkomma i fråga som säte för byrån.Utskottet vill vidare understrykavikten av uppföljning och utvärderingäven på området elektroniskakommunikationer m.m. Många av besluteninom området har långsiktiga konsekvenserdär beslutsfattandet delvis måste grundaspå strategiska bedömningar och prognoserför framtiden. Sådana bedömningar ochprognoser måste fortlöpande stämmas avmot de snabbt förändrade förutsättningarsom kännetecknar det framväxandeinformationssamhället. Enligt utskottetsmening är det mot denna bakgrundangeläget att regeringen i lämpligtsammanhang fortsättningsvis belyser,exempelvis beskrivning av olika relevantaindikatorer, hur IT-utvecklingenfortskrider inom EU och Sverigesposition.Stockholm den 13 maj 2003På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), CarinaMoberg (s), (), JarlLander (s), (), HansStenberg (s), (),(), Per (),(), (), (), (), (), KarinThorborg (v) och ().Bilaga 5EU-nämndens yttrande2002/03:EUN1yVerksamheten i Europeiska unionen under2002(skr.