bet · GQ01TU4 · 2003-04-15 00:00:00 — förbereder även ändringar av trafik-förordningen som innebär att bussar inte skall få framföras i hastigheter över70 km/tim om det finns passagerare som måste färdas stående i bussen ochatt de som färdas i ett fordon så långt som möjligt skall använda bilbälten.De ovan behandlade motionsförslagen kan därmed anses antingen tillgo-dosedda eller under beredning, varför det inte nu finns anledning för utskottetatt ta något initiativ i ärendet. Aktuella motionsyrkanden a v s t y r k s därmLastbilstrafikenLastbilstrafiken utför en stor del av det totala transportarbetet i vägtrafikenEn ökad trafiksäkerhet förutsätter därmed att denna bransch följer den grund-syn som kommer till uttryck genom nollvisionen. Utskottet har erfarit attSvenska åkeriförbundet , och driver en kampanj .Vägens riddare. som tarfasta på att yrkestrafiken kan utgöra ett viktigt föredöme i trafiken. Kampan-jens medlemmar skall uppfylla ett antal kriterier som gäller såväl fordon somchaufförernas beteende i trafiken. Utskottet ser positivt på initiativet då detöverensstämmer väl med utskottets uttalade inställning att trafiksäkerhetsar-betet måste präglas av att alla aktörer tar till sig den grundsyn som liggerbakom nollvisionen och tar sin del av ansvaret. När det gäller förslaget omatt begränsa lastbilstrafiken under vissa tider anser utskottet attdetta inte är lämpligt. Utgångspunkten bör i stället vara att lastbilstrafik, oroende av när den sker, kan utföras i sådana former som kan förenas medhögsta möjliga krav på trafiksäkerhet.Med hänvisning till ovanstående av st y r k s de i detta avsnitt behandlademotionsyrkandena.9 Lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitionerUtskottets förslag i korthetUtskottet til ls ty rk e r regeringens förslag till ändringar i lagen omv ä g t raf i k d e f init ioner och föreslår dessutom att kravet på att en mo-ped klass II skall vara utrustad med pedaler avskaffas genom enändring i denna lag. Utskottet bifaller därmed motion 2002/03:T4(s).BakgrundI lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner finns definitioner av fordons-och viktbegrepp som används på vägtrafikområdet. I denna lag definierassåväl begreppet moped som skillnaden mellan moped klass I (s.k. EU-moped) och moped klass II. Det anges att moped klass II är en moped medpedaler som är konstruerad för en hastighet av högst och som haren motor vars nettoeffekt inte överstiger 1 kW.Regeringens förslagRegeringen föreslår vissa ändringar i lagen (2001:559) om vägtrafikdefini-tioner för att definitionen av moped skall anpassas till definitionen i det nyaEG-direktivet om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon. Vida-re föreslås att ordet terrängfordon byts ut mot ordet terrängmotorfordon idefinitionen av maximilast.MotionsförslagKrister Örnfjäder m.fl. (s) anför i motion 2002/03:T4 att definitionen av mo-ped klass II har fått en olycklig konsekvens som enligt motionärerna inte kanha avsetts, nämligen att kravet på pedaler innebär att långsamgående mope-der utan pedaler måste klassas som moped klass I och därmed inte kanframföras på cy k e lv äg a r . Motionärerna säger vidare att resultatet i prakblivit att den svenska marknaden stängts för vissa fordon som både framförs ilåg hastighet och är miljövänliga. I motionen föreslås därför att kravet påpedaler skall utgå från definitionen av moped klass II.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning om att de förändringar av vägtrafik-definitioner som gjorts i det nya EG-direktivet om typgodkännande av två-och trehjuliga motorfordon bör införlivas i svensk lagstiftning. Mot dennabakgrund till sty r k e r utskottet regeringens förslag till förändringar av delag.Utskottet anser att den definition av moped klass II som åter-finns i samma lag bör justeras. Kravet på att fordonet skall ha pedal innebäratt vissa mopeder som är konstruerade för en högsta hastighet /timdefinieras som moped klass I, tillsammans med andra fordon som är konstru-erade för en högre hastighet. Detta får i praktiken vissa negativa konsekven-ser. För det första tvingas långsamgående mopeder ut i trafik med fordonsom framförs i högre hastigheter, vilket kan anses negativt ut trafiksäkerhets-synpunkt. För det andra motverkas användningen av sådana fordon, vilketkan anses ha negativa miljö- och trafiksäkerhetskonsekvenser. Utskottet fö-reslår därför att i lagen om trafikdefinitioner skall, i definitionen av mopedetillhörande klass II, kravet på pedaler utgå. Utskottet föreslår även att en moped som före ikraftträdandet har klassificerats som moped klass I i fortsätt-ningen skall klassificeras som klass II om mopeden är att hänföra till denklassen enligt de nya föreskrifterna.Utskottet förordar mot denna bakgrund att 2 § lagen (2001:559) om väg-trafikdefinitioner skall erhålla den lydelse som framgår av bilaga 3. Motion2002/03:T4 (s) tillstyrks därmed.10 Vissa tra f ik bes t äm mels er10.1 Mobiltelefoni under bilkörningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om krav på handsfreeutrustning vidtelefonerande i bil. Utskottet hänvisar till det utredningsarbete somför närvarande pågår i enlighet med tidigare tillkännagivande frånriksdagens sida.BakgrundEnligt trafikförordningen (1998:1276) skall en trafikant för att undvikatrafikolyckor iaktta den omsorg och varsamhet som krävs med hänsyn tillomständigheterna.Vissa studier har visat att mobiltelefonanvändning vid körning bl.a. skaparökade hastighetsvariationer och fler sidledsförflyttningar. Vid själva in-knappningen av telefonnummer minskar också förarens koncentration påvägen. Det är främst handhållna mobiltelefoner som bedöms utgöra en trafik-säkerhetsrisk. Mobiltelefoner med s.k. handsfreesystem har i allmänhetbedömts vara säkrare än handhållna telefoner. Utskottet har vid besök påVägverket fått information om att det är samtalets innehåll, snarare änhuruvida telefonen är kopplad till handsfreeutrustning, som har störst bety-delse för trafiksäkerheten.MotionsförslagI motion 2002/03:T211 av () föreslås att krav på hands-freeutrustning i samband med bilkörning införs i . Motionären konsta-terar att ett sådant krav redan gäller i och samt att andraländer har gått ännu längre och helt förbjudit användning av mobiltelefonunder bilkörning.Användandet av mobiltelefon i bil ökar snabbt och många ringer utan hands-freeutrustning. I motion 2002/03:T531 av m.fl. (s) sägs attdetta höjer olycksrisken. Motionärerna föreslår därför att handsfreeutrustningskall vara obligatoriskt krav för mobiltelefonerande under bilkörning.Utskottets ställningstagandeVid sin behandling av motioner om mobiltelefonering under bilkörning våren2001 gjorde (bet. 2000/01:TU13) ett tillkännagivande till regering-en om behovet av en allsidig belysning av ämnet. Regeringen uppmanadesockså att vid behov förelägga förslag till lagstiftning eller andrastyrmedel.Under våren 2002 konstaterade (bet. 2001/02:TU10) att getts i uppdrag att redovisa säkerhetsproblemmen även möjligheter kring användning av mobiltelefon under körning. Iuppdraget ingår att föreslå eventuella åtgärder för att begränsa att olika typeav bilutrustningar kan orsaka trafiksäkerhetsproblem under körning.Utskottet förutsätter att trafiksäkerhetshänsyn väger tungt i regeringensbehandling av förslag. Mot denna bakgrund finns inte skäl förriksdagen att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna; de av st y r k salltså.10.2 Krav på cykelhjälmUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att cykelhjälm skall vara obliga-torisk. Utskottet förutsätter att regeringen överväger åtgärder för enförbättrad trafiksäkerhet för cyklister. Jämför reservation 11 (m,fp).BakgrundVTI har gjort årliga mätningar av cykelhjälmsanvändningen sedan år 1988.Enligt en rapport publicerad ökade den beräknade användningenav cykelhjälm från 3,4 till för att sedanminska till å r 2001. Enligt uppgifter inhämtade från hardock användningen ökat något . Utvecklingen mellan åren1998 och 2001 redovisas i nedanstående diagram.Cykelhjälmsanvändning 1988. 2001201816141210pr8 o c e n t642088 89 93 94 95 99 00 0119 19 19 90 19 91 19 92 1919 19 19 96 19 97 19 98 1920 20MotionsförslagI två motioner föreslås att cykelhjälm skall bli obligatoriskt enligt lag. I motion 2002/03:T370 av och (båda c)motiveras förslaget av att hjälmtvång skulle kunna rädda 30 liv . Mo-tionärerna hänvisar till undersökningar som visar att en majoritet av befolk-ningen anger att de accepterar hjälmtvång om insikt vinns om åtgärdernaspositiva effekter. I motion 2002/03:T401 av ()sägs att de flesta cy k e lo l y ck o r är singelolyckor och att andet av hjälm därmed är en mer säkerhetshöjande åtgärd än att bygga cykelbanor.Utskottets ställningstagandeUtskottet betonade i samband med sin behandling av propositionen om noll-visionen (prop. 1 9 9 6 / 9 7 : 1 3 7 , bet. 1997/98:TU4) vikten av att cyklistanvänder hjälm och att en ökad hjälmanvändning borde åstadkommas genominformation och genom myndigheters och näringslivets kvalitetssäkring avtransporter. Enligt utskottets mening borde en tvingande bestämmelse inteinföras förrän tillräckligt många accepterar lagstiftning på detta område. Ut-skottet framhöll vikten av att noga följde utvecklingen.Utskottet var inte heller berett att förorda några tvingan-de bestämmelser om cykelhjälm utan förutsatte att regeringen och berördaaktörer, bl.a. , kommunerna och NTF, vidtar åtgärder för att ökasäkerheten för cyklister och gångtrafikanter (bet. 2000/01:TU13). Regering-en förutsattes hålla underrättad om utvecklingen på området.Frågan behandlades av utskottet ånyo , då utskottet vid-höll sin tidigare uttryckta uppfattning att det är viktigt att öka säkerheten fcyklister och gångtrafikanter. Utskottet ansåg även att regeringen bör delge rvändning vid sin kommande redovisning av trafiksäkerhetsarbetet.Mot bakgrund av att cykelhjälmsanvändningen synes ha minskat sedan år1998 anser utskottet att åtgärder för att öka trafiksäkerheten för cyklister böövervägas. Vid den redovisning som gjorde införutskottet framkom att regeringen överväger en lagstiftning om obligatoriskcykelhjälmsanvändning för barn. Utskottet välkomnar detta. Ifall använd-ningen av cykelhjälm bland vuxna inte ökar framöver är utskottet av denmeningen att y tte rli g ar e åtgärder, inklusive tvingande bestämmelser för vuna, bör övervägas. Utskottet förutsätter att regeringen i samband med avise-rad redovisning om vilka åtgärder som är erforderliga för att uppnå etappmå-let lämnar en redogörelse för sin uppfattning även i denna fråga.Någon åtgärd från sida med anledning av motionerna är därmedinte nu erforderlig. Motionerna av st y r k s därför.10.3 Högersväng vid rödljusUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsförslag om att högersväng vid röd-ljus skall bli möjlig. Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningsta-gande om att invändningar mot förslaget kan riktas från trafiksä-kerhetssynpunkt som det i första hand ankommer påVägverket att bedöma trafikregler vid v ä g k o r s ni ng ar . Jämför reser-vation 12 (m, kd).BakgrundBestämmelser om korsande trafik och trafik i e n vägkorsning finns i trafik-förordningen (1998:1276). En förare som skall stanna på grund av trafiksig-nal, skall göra detta antingen vid stopplinjen om sådan finns, eller omedel-bart före signalen eller innan föraren kör in på den korsande vägen ellerleden.MotionsförslagI motion 2002/03:T269 av och (båda m) anges attvarken cirkulationsplatser eller korsningar alltid är den idealiska lösningenvid högersväng i korsning. För att få trafiken att flyta bättre är det i vissaländer, bl.a. , tillåtet att svänga höger vid rött ljus sedan man förvissatsig om att det inte finns några bilar eller gångtrafikanter i vägen. Motionärerna föreslår därför att vägtrafikkungörelsen ändras så att det blir möjligt attsvänga höger vid rödljus.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågan om högersväng vid rött ljus vid en rad tillfäl-len, . I sitt av godkända betänkande (bet.2001/02:TU10) hänvisades till tidigare ställningstagande i denna fråga, dåutskottet konstaterat att rätt till högersväng mot rött ljus i vissa fall skullframkomligheten. framhöll utskottet att högersväng vid rött ljus ärförenat med stora risker för gående, eftersom övergångsställen ofta anläggs ianslutning till gatukorsningar. kan framkomligheten vid behov un-derlättas genom ett särskilt signalreglerat fält för högersvängande fordon,alternativt ett särskilt fält utanför signalen som tillåter högersväng även närdet är röd signal för trafik som skall köra rakt fram. Vid sådana lösningar ärdet möjligt att skapa tillfredsställande säkerhet för gående i d e fall det finövergångsställen. Med hänvisning till det anförda och till att det i första hantorde ankomma på att bedöma dessa frågor, var utskottet inte be-rett att förorda något undantag från förbudet att stanna vid röd signal. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga; den nu aktuella motionenav st y r k s därför.10.4 Kameraövervakning och ägaransvar vidhastighetsöverträdelseUtskottets förslag i korthetF o r t körn i n g är ett betydande trafiksäkerhetsproblem. Utskottet fö-reslår mot denna bakgrund att som sin mening skall geregeringen till känna vad utskottet anför om att utreda hur ägaran-svaret vid hastighetsöverträdelser kan förändras, i syfte att effekti-visera k a meraö v ervak n in g e n och därmed förbättra trafiksäkerheten.Motion 2002/03:T349 t i l l s t y r ks därmed. Övriga nu berörda mo-tionsyrkanden avstyrks. Syftet med motion 2002/03:T484 tillgodo-ses dock i väsentlig utsträckning. Jämför reservation 13 (m, fp, kd).BakgrundEn fordonsägares ansvar skiljer sig beroende på om överträdelsen av en be-stämmelse är kriminaliserad eller inte. Enligt lagen (1976:206) om felparke-ringsavgift har fordonsägaren ansvar för fordonet, oavsett vem som har gjortsig skyldig till en felparkering. Enligt trafikförordningen (1998:1276) är äga-ren av ett fordon skyldig att se till att fordonet inte brukas i strid mot be-stämmelserna i den förordningen. När någon annan brukar fordonet gällerägarens ansvar endast vid vissa, i förordningen angivna, bestämmelser omfordons- och släpvagnsvikt m.m.Frågan om ett straffrättsligt bilägaransvar har berörts i Polisverksamhetsut-redningens delbetänkande Mot ökad koncentration . förändring av polisensarbetsuppgifter (SOU 2001:87). Där sägs beträffande automatisk hastighets-övervakning med kameror att det fortfarande finns vissa hinder för ett effek-tivt utnyttjande av en sådan metod. Det hänvisas till uppgifter från Rikspolis-styrelsen, enligt vilka endast a v antalet registrerade överträdelserlagförs; skälet är att föraren på ett eller annat sätt inte kan identifieras. Elösning på detta problem, fortsätter utredningen, skulle kunna vara att införaett straffrättsligt bilägaransvar för förseelsen. Mot detta talar emellertid atsådan konstruktion inte torde vara förenlig med svensk rättstradition på om-rådet, anförs det vidare. Utredningen drar mot denna bakgrund slutsatsen attåtgärden därmed inte är genomförbar.MotionsförslagI börjar automatisk hastighetsövervakning användas alltmer. Ett pro-blem är dock enligt motion 2002/03:T349 av () att det kan varasvårt att identifiera den straffskyldige eftersom de bilder som tas inte alltidmöjliggör en säker identifiering av föraren. Motionären anger att en lösningpå detta problem är att införa ägaransvar vid hastighetsöverträdelser och på-pekar att flera länder, bl.a. , och , redantillämpar detta i viss mån, t.ex. genom att ägaren är skyldig att lämna uppgiftom föraren.Vägverkets projekt .lite lugnare tempo. har lyckats reducera antalet olyckorbl.a. genom användning av automatisk hastighetsövervakning. Biltrafikan-terna har överlag varit positiva, heter det i motion 2002/03:T484 av SylviaLindgren (s) som kräver att den automatiska hastighetsövervakningen skallutökas i syfte att minska stressen på våra motorvägar och därigenom räddaliv.I motion 2002/03:T508 av och (båda s)anges att kameraövervakning sägs vara kostnadseffektiv men att den harvissa brister. Enligt motionärerna strider den mot rättsprincipen om likhetinför lagen, eftersom m o to rc y k l i ster utan n u m m e r s k y lt fram, ocdöljer sitt ansikte, kan undgå böter. K a m e raö v e r v a k n in g kan dessutidentifiera obältade eller påverkade förare. Kontroller av bältesanvändningoch nykterhetskontroller måste prioriteras.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att överträdelser av hastighetsgränser är ett betydandetrafiksäkerhetsproblem. Hastighetens avgörande betydelse för trafikolyckor-nas konsekvenser har påvisats i e n stor mängd undersökningar. Enligt vadutskottet erfarit visar gjorda analyser att fler än a v fordonsförarna öveskrider gällande hastighetsgränser med mer än . Ett viktigt mål förtrafiksäkerhetsarbetet är därför att sänka medelhastigheterna. För att åstad-komma en förbättrad regelefterlevnad krävs en rad åtgärder, varav en förbätt-rad trafikövervakning är en viktig insats.Utskottet ser därför positivt på den utökade automatiskahastighetsövervakningen med kameror. Det är angeläget att denna fungerarså effektivt som möjligt för att trafiksäkerhetsvinsterna skall kunna tas tillvara fullt ut. Som framhålls i motion 2002/03:T349 (s) skulle en förändringav ägaransvaret kunna underlätta identifieringen av den straffskyldige, ex-empelvis genom att ägaren är skyldig att lämna uppgifter om föraren. Där-med skulle polisens resurser kunna utnyttjas mer rationellt sompositiva trafiksäkerhetseffekter skulle kunna uppnås. Erfarenheter från andraländer uppges vidare vara positiva och visar att regelverket kan utformas påolika sätt för att uppnå betydande trafiksäkerhetsvinster. Enligt utskottetsmening är det mot denna bakgrund angeläget att skyndsamt se över förutsätt-ningarna att förändra ägaransvaret vid hastighetsförseelser i syfte att effektivisera den automatiska kameraövervakningen. Det bör ankomma påregeringen att bedöma hur det åsyftade utredningsarbetet bör bedrivas.Utskottet föreslår därför att skall ge regeringen till känna vadutskottet anfört om att skyndsamt se över förutsättningarna att förändra ägar-ansvaret vid hastighetsöverträdelser. Motion 2002/03:T349 tillstyrks därmed.Övriga nu berörda motionsyrkanden av sty r k s . Syftet med motion 2002/03:T484 i behandlad del tillgodoses dock i väsentlig utsträckning.10.5 Väjningsplikt gentemot cyklisterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om bilisters väjningsplikt mot c y kl is -ter med hänvisning till ansvar att fortlöpande se överregelverket för att främja en säker cykeltrafik.MotionsförslagGudrun m.fl. (v) framhåller i motion 2002/03:T300 att det i dagråder viss osäkerhet kring gällande regler för bilisters väjningsplikt mot cy-klister. Motionärerna förespråkar att bilister skall ha samma väjningsplikt förcyklister som de har för fotgängare och vill att detta förslag utreds.Därmed kan regelverket förenklas och större klarhet skapas kring vad somgäller.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det angeläget att trafiksäkerheten för oskyddade trafikant-grupper som cyklister förbättras. Det ankommer i första hand på Vägverketatt inom ramen för sitt sektorsansvar fortlöpande se över regelverket för attfrämja en ökad och säker cykeltrafik. Utskottet är därmed inte nu berett attförespråka en utredning i syfte att förändra bilisternas väjningsplikt. Mo-tionsförslaget av st y r k s följaktligen.10.6 Vinterdäck och dubbdäckUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker bl.a. motionsförslag om att begränsa användningen av dubbdäBakgrundI gäller obligatorisk användning av vinterdäck. Det innebär att per-sonbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagnsom dras av sådant fordon skall vara försedda med vinterdäck eller likvärdigutrustning den 1 december.den 31 mars när vinterväglag råder.Med vinterdäck avses däck som är framtagna särskilt för vinterkörning. Vin-terdäck kan vara dubbade eller odubbade. Likvärdig utrustning är sommar-däck med snökedjor. Överträdelse beivras med böter.Ett fordon får dock köras med sommardäck, trots bestämmelserna omvinterdäck, i följande fall:1. om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten dels för provkörning ellerbogsering av fordonet i samband med reparation eller liknande ändamål, delsför färd kortaste lämpliga väg till och från besiktningsorgan enligt 2 § lagen(1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet för besiktning,2. om fordonet enligt bilregistret är av en årsmodell som är elleräldre,3. om fordonet är registrerat i utlandet eller4. vid färd som påbörjas eller avslutas i utlandet.En rapport från VTI tyder på att lagen om vinterdäck har ökat användandetav vinterdäck och att detta har minskat antalet olyckor med personskador, ienlighet med de beräkningar av förväntade effekter som gjordes före infö-randet av krav på vinterdäck.MotionsförslagI motion 2002/03:T278 av Axel Darvik (fp) föreslås ett förbud mot att an-vända dubbade däck på motorvägar. I samma motion föreslås att slitage påvägnätet till följd av dubbdäcksanvändning utreds. Motionären anför att väg-slitage av dubbdäck skapar vattensamlingar med vattenplaning som följd,särskilt på motorvägar där det går fort och att den asfalt som slits ut inte heler är ofarlig för miljön. Enligt motionären är dagens friktionsdäck bättre änsina föregångare, vilket gör att dubbdäck är lika nödvändiga.I motion 2002/03:T413 av Per m.fl. (s) föreslås att det införskrav på att bilar vid försäljning skall utrustas med vinterdäck, mot bakgrundav att vinterdäck, trots lagen om vinterdäck, fortfarande inte ingår i standardutrustningen vid leverans av bilar.Utskottets ställningstagandeDet är med tillfredsställelse utskottet konstaterar att en första utvärderingtyder på att lagen om vinterdäck uppnått önskat syfte, dvs. Vinterdäck kan vara av flera typer, varav dubbdäck endast är en.Det kan finnas fördelar eller nackdelar med olika däcktyper beroende påväglag, klimat och fordonstyp. Som framhålls i motionen har viktig och in-tressant utveckling skett mot däcktyper som innebär ettminskat vägslitage. Enligt utskottets mening torde det dock inte vara lämpligtatt föreskriva att vissa däcktyper får användas endast på vissa vägkategorier ilandet som t.ex. motorvägar. Utskottet anser i stället att det ankommer påVägverket att följa utvecklingen på området och ta erforderliga initiativ.I fordonskungörelsens 11 § regleras vad som är obligatorisk utrustning förbilar, t.ex. broms, säkerhetsbälten och varningstriangel. Kravet på vinterdäckåterfinns däremot i trafikförordningen (1998:1265) och gäller endast en be-gränsad del av året. Eftersom kravet endast gäller en del av året är utskottetinte berett att förorda att det skall ingå i standardutrustning av bil vid leverans.Med hänvisning till det ovan anförda av st y r k s motionerna.11 TrafikstatistikUtskottets förslag i korthetStatistik för olika typer av trafikolyckor är en central förutsättningför ett effektivt trafiksäkerhetsarbete. Det bör dock inte ankommapå att lägga fast oly c k sst ati s tikens utformning. Med hän-visning främst till ansvar avstyrker utskottet en motionom en utveckling av statistiken för viltolyckor.MotionsförslagEskil och (båda c) beklagar sig i motion 2002/03:T262 över att det inte finns fullständig statistik över viltolyckor. Enlimotionärerna har denna statistik ett antal användningsområden, bl.a. är denen viktig förutsättning för att kunna bedriva ett förebyggande trafiksäker-hetsarbete.Utskottets ställningstagandeMed hjälp av polisens och sjukhusens registreringar för statistiköver alla v ä g t ra f i k o ly c k o r med personskador. Statistiken har förbäder senare år genom införandet av det nya informationssystemet STRADA(Acquisition). Utskottet anser att statistik förolika typer av trafikolyckor är en central förutsättning för ett effektivt trafsäkerhetsarbete. Det innebär att statistiken så långt som möjligt bör geförutsättningar för analyser av olycksorsaker som t.ex. för viltolyckor.