bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensförslag till anslag för under utgiftsområde4 Rättsväsendet samt ett stort antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden i år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslag för utgiftsområdet som uppgår till totaltknappt . De tyngstaanslagsposterna är polisorganisationen (), domstolsväsendet (3 882 miljonerkronor) och kriminalvården ().Moderata samlingspartiet, liberalerna,och har, medhänvisning till sina respektive förslag tillmedelsanvisning för utgiftsområdet, inte deltagit ibeslutet såvitt avser tilldelningen på anslag. Istället redovisar dessa partier sinaställningstaganden i särskilda yttranden.I ärendet behandlar utskottet också som redanframgått ett stort antal motionsyrkanden som väcktsunder den allmänna motionstiden . I yrkandenatas i första hand upp frågor som rör mål ochresurser samt organisations- och prioriteringsfrågorför myndigheterna inom rättsväsendet. Utskottetavstyrker samtliga motionsyrkanden, i första handmed hänvisning till gällande regler och pågåendearbete.I ärendet föreligger reservationer från samtligapartier utom Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna samt särskilda yttranden frånsamtliga partier utom Socialdemokraterna ochMiljöpartiet de gröna. Sammanlagt handlar det om 38reservationer och 16 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutResultatuppföljning1. Målen för rättsväsendetRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju413.Reservation 1 (kd, c)Utgiftsramen och anslagen2. Anslag under utgiftsområde 4RättsväsendetRiksdagen anvisar anslag till verksamheten inomrättsväsendet för enligtutskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:1 i denna del ochavslår de i bilaga 4 angivna motionsyrkandena.Kompetens- och bemötandefrågor3. Kompetens- och bemötandefrågor inomrättsväsendetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K418yrkandena 15, 16, 19 och 20, 2003/04:Ju210,2003/04:Ju226, 2003/04:Ju241, 2003/04:Ju262yrkandena 3-5, 2003/04:Ju302, 2003/04:Ju310,2003/04:Ju328, 2003/04:Ju329, 2003/04:Ju333yrkande 7, 2003/04:Ju342, 2003/04:Ju349 yrkande1, 2003/04:Ju355 yrkande 7, 2003/04:Ju356yrkandena 2, 7 och 8, 2003/04:Ju369 yrkande 5 och6, 2003/04:Ju388, 2003/04:Ju391 yrkande 1,2003/04:Ju8, 2003/04:Ju412 yrkandena 5 och 6,2003/04:Ju443 yrkandena 6 och 13, 2003/04:Ju444yrkandena 2, 6, 7 och 8, 2003/04:Ju447 yrkande 4,2003/04:Ju448 yrkandena 2 och 9, 2003/04:Ju451yrkande 2, 2003/04:Ju453 yrkandena 12 och 17,2003/04:Ju456, 2003/04:Ju468, 2003/04:Ju478yrkandena 9 och 10, 2003/04:Ju479 yrkandena 1,11, 15 och 21, 2003/04:L319 yrkande 5,2003/04:L320 yrkande 1, 2003/04:L350 yrkande 13,2003/04:Sf326 yrkande 14, 2003/04:So272 yrkande4, 2003/04:So419 yrkande 6, 2003/04:So496 yrkande3, 2003/04:So504 yrkande 6 samt 2003/04:So568 yrkande 21.Polisväsendet4. Decentralisering av polisenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju299 och2003/04:Ju333 yrkande 11.Reservation 2 (c)5. En effektiv polisRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju465 yrkande15.Reservation 3 (fp)6. Resursutnyttjandet inom polisenRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju355 yrkandena4 och 5.7. Samverkan mellan ochSäkerhetspolisenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju292yrkande 20 och 2003/04: Ju369 yrkande 19.Reservation 4 (m, c)8. Sammanslagning av Rikskriminalpolisenoch SäkerhetspolisenRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju465 yrkande19.Reservation 5 (fp)9. PolisstyrelsernaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju333yrkande 1, 2003/04:Ju334 yrkande 1, 2003/04:Ju369yrkande 4 och 2003/04:Ju417 yrkande 10.Reservation 6 (m, fp, kd, c)10. Ökad antagning tillpolisutbildningarnaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju230,2003/04:Ju345, 2003/04: Ju417 yrkande 16 och2003/04:Ju465 yrkande 2.Reservation 7 (m, fp, kd, c)11. Ytterligare en polisutbildningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju202,2003/04:Ju223, 2003/04: Ju239, 2003/04:Ju249,2003/04:Ju311, 2003/04:Ju319, 2003/04:Ju327yrkande 2, 2003/04:Ju333 yrkande 17,2003/04:Ju338 yrkande 2 och 2003/04:Ju465 yrkande6.Reservation 8 (fp, c)12. Polis i glesbygdRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju321,2003/04:Ju333 yrkande 14 och 2003/04:Ju338yrkande 1.Reservation 9 (c)13. Förkortad utryckningstid pålandsbygdenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju333yrkande 15 och 2003/04:Ju364 yrkande 2.Reservation 10 (fp, c)14. Mobila polisteamRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju364 yrkande1.Reservation 11 (m, fp, c)15. Resursfördelningen mellanmyndigheternaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju201,2003/04:Ju245, 2003/04: Ju284, 2003/04:Ju317yrkande 1, 2003/04:Ju339, 2003/04:T470 yrkande 7samt 2003/04:N341 yrkandena 6 och 7.16. Nationella insatsstyrkanRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju292yrkande 21 och 2003/04: Ju369 yrkande 18.Reservation 12 (m)17. Kompensation för iGöteborgRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju228.18. Kostnader vid regeringsbeslutadeevenemangRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju212.Reservation 13 (m, fp, c)19. Prioriterad brottslighetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju255,2003/04:Ju290 yrkande 3, 2003/04:Ju407,2003/04:Ju433, 2003/04:Ju447 yrkande 3 och2003/04: Ju479 yrkande 12.Reservation 14 (fp)Reservation 15 (c)20. SjöpolisenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju274 och2003/04:Ju333 yrkande 16.Reservation 16 (m, fp, kd, c)21. Särskilda enheter mot människohandelRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju348 yrkande3.Reservation 17 (c)22. Särskilda drogenheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So345yrkande 19 och 2003/04: So414 yrkande 6.Reservation 18 (m, fp, kd, c)Åklagarväsendet23. organisationRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju225 och2003/04:Ju411 yrkande 6.Reservation 19 (kd)Domstolsväsendet24. ställningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K271yrkande 17, 2003/04:Ju292 yrkande 19,2003/04:Ju349 yrkande 11 och 2003/04:Ju477yrkande 4.Reservation 20 (m, fp, kd, c)Kriminalvården25. Psykiatrisk vård inom kriminalvårdenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju449yrkande 5 och 2003/04:So637 yrkande 3.Reservation 21 (kd)Reservation 22 (c)26. Resurser till frivårdenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju357yrkande 3, 2003/04:Ju370 yrkande 12 och2003/04:Ju402 yrkande 1.Reservation 23 (m, fp, kd, c)27. Ökat stöd till KRISRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju272.Reservation 24 (m, fp, kd, c)28. Anstalts- och häkteskapacitetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju298,2003/04:Ju353, 2003/04:Ju370 yrkande 6, 2003/04:Ju381, 2003/04:Ju416yrkandena 11 och 28 och 2003/04:Ju425 yrkande 6.Reservation 25 (m, fp)Reservation 26 (kd)29. Kostnadsanalys av kriminalvårdensplatsbristRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju370 yrkande5.Reservation 27 (m, fp, c)30. Kontroll av narkotika på anstalter ochhäktenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju295,2003/04:Ju316 yrkande 3, 2003/04:Ju370 yrkande 10och yrkande 11 i denna del, 2003/04:Ju416yrkandena 15, 16 och 18, 2003/04:Ju425 yrkande 4i denna del samt 2003/04:So345 yrkande 3.Reservation 28 (m, fp, kd, c)31. Besöksrum med glasrutaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju370yrkande 11 i denna del, 2003/04:Ju416 yrkande 17och 2003/04:Ju425 yrkande 4 i denna del.Reservation 29 (m, fp, kd)32. Disciplinär påföljd för vägran attlämna urinprovRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju416 yrkande19.Reservation 30 (kd)33. Missbruksbehandling inomkriminalvårdenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju357yrkande 15, 2003/04:So345 yrkande 16 samt2003/04:So414 yrkandena 9 och 13.Reservation 31 (m, fp)Brottsförebyggande rådet34. Brottsförebyggande arbete mothatbrottslighetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju445yrkande 3 och 2003/04: Ju446 yrkande 4.Reservation 32 (m, fp, kd, c)Brottsoffermyndigheten35. VerksamhetsmålRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju453 yrkande15.Reservation 33 (kd)36. Tillskott till Brottsofferfonden genomavdrag på ersättningen till intagen ikriminalvårdsanstaltRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju394 yrkande2.Reservation 34 (m, fp)37. Stöd från Brottsofferfonden m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju234,2003/04:Ju317 yrkande 2 och 3, 2003/04:Ju348yrkande 5 samt 2003/04:Ju363 yrkande 3.Reservation 35 (fp, c)38. Självrisk vid utbetalning avbrottsskadeersättningRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju444 yrkande10.Reservation 36 (fp)39. Brottskadeersättning för sakskadaRiksdagen avslår motion 2003/04:L318 yrkande 2.Reservation 37 (fp, c)40. Brottskadeersättning vid arbetsskadorRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju214.41. Förskott på brottskadeersättningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju363yrkande 1, 2003/04:Ju404, 2003/04:Ju453 yrkande13 och 2003/04:Ju479 yrkande 29.Reservation 38 (fp, kd, c)42. prövningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju279 och2003/04:Ju439.Stockholm den 4 december 2003På justitieutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Susanne (), (), MargaretaSandgren (s), [1] (m), (), (), [2]1(kd), Elisebeht (), [3]1(m), [4]1 (fp), [5]1(c), (), [6]1 (m),(), (), () och [7]1 (fp). **FOOTNOTES**[1]: Dock ej i beslutet under punkt 2[2]:[3]:[4]:[5]:[6]:[7]:2003/04JuU1Utskottets övervägandenInledningAllmäntUtgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag tillbl.a. polisväsendet, åklagarväsendet,domstolsväsendet, kriminalvården, , , ,och rättshjälpskostnader. Förår 2003 anslogs, inklusive tillskott påtilläggsbudget, . Detyngsta anslagsposterna är polisen med drygt 13,5miljarder kronor, kriminalvården med knappt 4,8miljarder kronor och domstolsväsendet med drygt 3,7miljarder kronor.För år 2004 har bestämt utgiftsramen förrättsväsendet till 26 432 092 000 kr.Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas tvåhuvudsakliga områden. Det ena området rörkriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor ombrott och straff och, inte minst, frågor som rörbrottsförebyggande verksamhet. Det andra området rörrättskipningen och organisationen av rättsväsendet.Den centrala uppgiften för rättsväsendetsmyndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhetoch rättstrygghet. Uppgiften fullgörs bl.a. genomatt myndigheterna inom rättsväsendet förebygger ochbeivrar brott och sörjer för verkställighet avutdömda straff. Inom rättsväsendet löses ocksåtvister, såväl mellan enskilda som mellan enskildaoch det allmänna.Verksamheten inom rättsväsendet är - och börsjälvklart förbli - en statlig angelägenhet. Dettaställer särskilda krav på verksamheten. Sådana kravär t.ex. att polisen har resurser att förebygga ochbekämpa brott och att verkställigheten av straffpräglas av humanitet och säkerhet. Vidare måsteenskilda som vänder sig till domstolarna kunna fåsin sak prövad på ett rättssäkert sätt och inomrimlig tid.Inom rättsväsendet pågår ettomfattande moderniseringsarbete i syfte att ökarättstryggheten och rättssäkerheten samt att ökarationaliteten och effektiviteten i rättsväsendetsarbete. Viktiga utgångspunkter i förändringsarbetetär medborgarperspektivet och en helhetssyn somställer krav på en långtgående samverkan mellanrättsväsendets myndigheter, givetvis med respekt förden grundläggande rollfördelningen mellanrättsväsendets olika delar.All utveckling och effektivisering avrättsväsendet syftar till att verksamheten skallmotsvara högt ställda krav på verksamheten.Utvecklingsarbetet måste därför bedrivas med storkraft och styras av grundförutsättningar somrättssäkerhet, humanitet och rationalitet.Medborgarperspektivet skall vara en ledstjärna idetta arbete. Härigenom kan medborgarnas berättigadekrav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitettillgodoses. Centrala beståndsdelar i arbetet böräven i fortsättningen vara frågor omverksamhetsutveckling hos myndigheterna,kontinuerlig fortbildning av personalen, främjandeav jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald,en fortsatt utveckling av organisationsstrukturernaoch en ständigt pågående översyn och anpassning avlagstiftningen. Ett väsentligt inslag iförändringsarbetet som berör rättsväsendets allaolika delar är det internationella samarbetet. Dettahar ökat i betydelse, inte minstgenom den snabba utvecklingen inom Europeiskaunionen (EU) på det straffrättsliga ochstraffprocessuella området. Utmaningen nu är attanvända sig av och att utveckla de fördelar somligger i ett internationellt samarbete där länderoch folk, inte minst inom EU och kandidatländerna,tillsammans arbetar för att minska brottslighetenoch för att få samhällets rättsliga funktioner attfungera väl över gränserna. Det internationellasamarbetet i lagstiftningsfrågor behövervidareutvecklas så att nationella ochinternationella regelverk anpassas till dagens ochmorgondagens krav.Ett välfungerande rättsväsende är en grundläggandeförutsättning för det demokratiska samhället, förett fungerande samhällsliv, för näringslivetsutveckling och för ekonomisk tillväxt.Kriminalpolitikens inriktningMålet för kriminalpolitiken är att minskabrottsligheten och öka människors trygghet. Denkriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftarframför allt till att upprätthålla allmän ordningoch säkerhet, att förebygga brott och lagföra demsom begår brott, att verkställa påföljder och gestöd till dem som drabbas av brott. Arbetet skallbygga på en helhetssyn och utgå från principen omalla människors lika värde och respekt för denenskildes integritet och värdighet.Tre utgångspunkter är viktiga för en framgångsrikkriminalpolitik. För det första krävs ett nära,långsiktigt och dynamiskt samarbete mellan deaktörer som berörs av eller kan påverkabrottsligheten. För det andra måsteresursanvändningen vara så effektiv som möjligt. Fördet tredje krävs att alla samhällets åtgärder föratt förebygga och beivra brott baseras på bästamöjliga kunskaper om brottslighetens omfattning ochvariationer liksom om effekterna av olika åtgärderoch andra förändringar.Som utskottet ser det kan en framgångsrikkriminalpolitik bara drivas inom ramen för en allmänvälfärdspolitik som innefattar mål om socialtrygghet, rättvis fördelning och stärkt solidaritetmellan människor. Hänsynen till brottsoffren är endel av den helhetssyn som utskottet här gör sig tilltolk för.Utskottet vill också understryka betydelsen av detbrottsförebyggande arbetet som en hörnsten i dekriminalpolitiska strävandena. Brottsligheten måsteangripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Här ärvissa delar av samhällspolitiken särskiltbetydelsefulla. Åtgärder som rör barn och ungdomar,alkohol och droger, arbets- och bostadsmarknadensamt utbildning har särskilt stor potential när detgäller att förebygga brottslighet. Detsamma gällerandra åtgärder som syftar till att motverkautanförskap och segregation. Det råder också allmänenighet om vikten av att det brottsförebyggandearbetet koncentreras på breda åtgärder som riktarsig till barn och ungdom och att föräldrar, skolaoch föreningsliv engageras i det arbetet. Det ärockså viktigt att de brott som begås leder tilladekvata reaktioner från samhällets sida. För atttillgodose detta intresse krävs att det finns enhuman och säker kriminalvård, vars verksamhetinriktas på att motverka återfall i brott.Ett centralt inslag är att medborgarperspektivetpräglar kriminalpolitiken. I det brottsförebyggandearbetet är detta perspektiv och kravet på samverkanmellan myndigheter och andra berörda tydligare än påmånga andra områden. Det lokala brottsförebyggandearbetet måste stödjas och utvecklas för att skapaökad trygghet i människors närmiljö. Brottslighetenmåste angripas i samverkan med dem som berörs avden. Denna utgångspunkt gör sig naturligtvissärskilt starkt gällande i fråga ommängdbrottsligheten som utgör merparten av antaletanmälda brott. Här har närpolisverksamheten ochnärpolisens samarbete med t.ex. näringslivet,skolan, brottsofferjourer, föreningslivet och andrafrivilligorganisationer en särskild betydelse. Detär således viktigt att utvecklingen av detproblemorienterade polisarbetet inomnärpolisområdena fortsätter, att detta arbetekontinuerligt utvärderas och att information häromsprids så att goda erfarenheter kommer hela landettill godo.En effektiv brottsbekämpning är av stor betydelseför att målet för kriminalpolitiken skall kunnauppnås. Brottsligheten innebär ett angrepp påmänniskors liv, hälsa, integritet eller egendom ochförorsakar lidande och otrygghet. Den medför ocksåbetydande kostnader för enskilda och samhället ochkan i sina grövsta uttrycksformer i sin förlängningutgöra ett hot mot den demokratiska rättsstaten ochgrunderna för vår samhällsgemenskap. Det är därförav stor vikt att polisen och åklagarorganisationenutvecklar sina arbetsmetoder samt vidareutvecklarsitt samarbete. Det är också viktigt att var och enav rättsväsendets myndigheter ser sin roll irättskedjan och på olika sätt underlättar övrigamyndigheters insatser. I myndigheternas arbete ingårnaturligtvis även att på bästa möjliga sätt ta tillvara brottsoffrens intressen.Den grova, i många fall organiserade ochgränsöverskridande, brottsligheten måste delvisangripas med andra metoder. Utskottet tänker härbl.a. på tvångsmedelsregleringen och på möjlighetenatt använda modern teknik ikriminalunderrättelsearbetet. Även samarbetet inomden öppna polisen och mellan den öppna polisen ochSäkerhetspolisen är av betydelse. Detinternationella samarbetet har här en särskiltframskjuten roll. Av stort värde för insatserna motden internationella brottsligheten i ärsamarbetet inom FN, och EU. Inom EUpågår t.ex. arbete med att förbättra det polisiärasamarbetet inom ramen för Europol. Vidare pågår ettsamarbete på åklagarnivå, vilket permanentades undervåren 2002 genom tillskapandet av Eurojust. Arbetepågår för att vidareutveckla Eurojust i syfte attytterligare kunna förstärka den operativabrottsutredningsverksamheten som åklagare ochpoliser ansvarar för i respektive medlemsland. UnderSveriges ordförandeskap i EU inrättades dessutom etteuropeiskt nätverk för förebyggande av brottslighet(EUCPN). Detta fungerar som ett viktigt verktyg föratt sprida kunskap och utbyta erfarenheter på detbrottsförebyggande området inom EU.I budgetpropositionen anläggs just ett sådantbrett perspektiv på brottsbekämpningen som utskottetförordar. Här beskrivs också förändringsarbetet sominte bara omfattar sådana faktorer som utskottet nunämnt utan också t.ex. en beskrivning avmyndigheternas åtgärder mot den särskilt allvarligabrottsligheten samt brott mot särskilt utsattagrupper. En utveckling av verkställighetsinnehålleti det straffrättsliga påföljdssystemet är en annanväsentlig del där siktet är inställt på åtgärder somskall förhindra återfall i brott. För kriminalvårdenär ett viktigt mål att inom ramen för en humankriminalvård öka säkerheten inom anstalterna ochförhindra att intagna missbrukar droger underanstaltsvistelsen. I syfte att uppnå detta måstekriminalvårdens kapacitet öka och dess förmåga atthantera förändringar i beläggningen på anstalter ochhäkten utvecklas. Detta är också viktigt för måletatt förhindra återfall i brott.Utskottet delar regeringens uppfattning att enförhållandevis stor del av rättsväsendets resurserinom det kriminalpolitiska området bör inriktas påatt förebygga och bekämpa den allvarligastebrottsligheten, såsom grov organiserad brottslighet,våldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet inklusive miljöbrott samt brottslighetsom drabbar särskilt utsatta personer eller grupper.Samtidigt vill utskottet understryka att merpartenav de brott som kommer till polisens kännedom intehar denna allvarliga karaktär. Fråntrygghetssynpunkt är det också viktigt attmängdbrottsligheten förhindras och, när den ändåförekommer, beivras. Det stora flertalet brotttillhör den kategorin, och de medför betydandeskador för enskilda och för samhället somde, också för dem som inte direkt drabbas, skapar enallmän känsla av olust och otrygghet.ResultatuppföljningUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas frågor om mål ochresultatstyrning, bl.a. behandlas en motionom att målen för rättsväsendet måstekonkretiseras så att de blir mätbara och gåratt utvärdera. Utskottet avstyrker motionenmed hänvisning till regeringens arbete ifrågan.Jämför reservation 1.Utskotten har enligt 4 kap. 16 § riksdagsordningenen skyldighet att följa upp och utvärderariksdagsbeslut inom de ämnesområden som varjeutskott svarar för. Som ett led i detta arbeteåligger det utskotten att följa upp att de medel somtilldelats myndigheterna disponerats på etttillfredsställande sätt.Frågor om mål- och resultatstyrning har i olikasammanhang behandlats i . Bland annat harriksdagen vid upprepade tillfällen slagit fast attmålen för en verksamhet måste vara välformulerade,mätbara och uppföljningsbara för attresultatstyrningen skall bli meningsfull och för attmålen skall kunna ställas i relation tillkostnaderna. Det är också av värde om målen uttrycksi sådana termer att de kan bilda utgångspunkt förpolitiska prioriteringar och diskussioner. Målen börsåledes inte vara för vagt eller allmänt formulerade(se bl.a. bet. 2000/01:FiU20 s. 195, rskr. 101).För att målen för en verksamhet skall vara möjligaatt följa upp måste resultatinformationen vararelevant i förhållande till de uppsatta målen.Resultat och utveckling bör redovisas i kvantitativatermer med hjälp av indikatorer eller nyckeltal.Redovisningen bör i större utsträckning avseresultat, och i mindre grad aktiviteter av typenvidtagna åtgärder eller pågående utredningar.Grundläggande för regeringens resultatanalys är attden skall vara faktabaserad och inriktad på attbedöma föregående års resultat i förhållande tilluppställda mål. En tydlig åtskillnad skall härvidgöras mellan å ena sidan resultatinformation ochresultatanalys och å andra sidan regeringensresultatbedömning (bet. 2000/01:FiU20 s. 195 f).I motion Ju413 (kd) begärs att målen förrättsväsendet konkretiseras så att de blir mätbaraoch går att utvärdera.Det övergripande, av fastställda, måletför rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet ochrättssäkerhet, medan målet för kriminalpolitiken äratt minska brottsligheten och öka människorstrygghet. I syfte att förverkliga denna målsättningställer regeringen upp övergripande mål för de olikaverksamhetsområdena inom rättsväsendet samtsärskilda verksamhetsmål för myndigheterna inomrättsväsendet. Myndigheternas verksamhetsmål samtåterrapporteringskrav för dessa beslutas avregeringen i regleringsbrevet för respektivemyndighet. Det ankommer sedan på myndigheterna attvidta åtgärder samt utnyttja tilldelade medel såeffektivt som möjligt i syfte att uppnå sinaverksamhetsmål.Utskottet noterar att vissa av de verksamhetsmålsom har satts upp inom politikområdet är mycketallmänt formulerade och att de av den orsaken ärsvåra att följa upp. Detta gäller t.ex. målet attRättsmedicinalverket, där så är lämpligt och därverksamheten kan skapa förutsättningar för det,skall vinnlägga sig om att bidra till detbrottsförebyggande arbetet.Andra mål är utformade på så sätt att ett visstresultat skall uppnås, t.ex. kriminalvårdens mål attåterfall i brott skall förebyggas. För att sådanamål skall vara meningsfulla i den politiskaprocessen krävs tydliga redovisningar av de åtgärdersom vidtagits för att uppnå målet samt en analys avom och i vilken utsträckning önskat resultatuppnåtts. saknas i stor utsträckning sådanaanalyser i budgetpropositionen. Analyser saknasockså av hur myndigheternas verksamhetsmål ochresultat förhåller sig till de övergripande målen.Vad gäller resultatet av myndigheternas verksamhetskulle det vidare vara värdefullt om redovisningen ihögre grad än kunde uttryckas i kvantitativatermer. Det vore önskvärt att redovisningen gjordesockså i absoluta tal och inte enbart genom angivandeav den procentuella förändringen jämfört medföregående år.Viktigt är också att måluppfyllelsen kopplas tillförslagen om myndigheternas anslag ochverksamhetsinriktning .