bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — Utskottet välkomnar regeringens uppdragtill att utveckla de enhetligaresultatmått för förskolan, skolan ochvuxenutbildningen som bör ingå i varjekvalitetsredovisning. Utskottet vill också peka påatt den nya skolutvecklingsmyndighet som startar den1 kommer att stödja och stimulera detlokala utvecklingsarbetet. När det gällerutvärderingen av friskolornas verksamhet harSkollagskommittén behandlat frågan i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU2002:121). Utskottet avvaktar regeringens behandlingav betänkandet. Även frågan om när kommunernaskvalitetsredovisning skall presenteras bör övervägasi samband med att betänkandebehandlas. Utskottet menar slutligen att dåregleringen om arbetsplan och skolplan tas bort,samt med de överväganden som kan komma att göras iberedningen av betänkande, ärinte någon separat översyn av skoldokumentennödvändig.MyndighetsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om införande av ettnationellt kvalitetsinstitut, avskaffande avKvalitetsgranskningsnämnden, Skolverketsforskningsverksamhet, ändringar i Skolverketsallmänna råd samt angående Skolverketsinterna revision.Jämför reservationerna 16 (m, fp, kd, c), 17(m) och 18 (m).Revisorernas skrivelseRevisorerna menade i sin rapport om statens styrningav skolan att tillsyn bör ges lagstöd.Man menade att med lagreglerad tillsyn skapasförutsättningar för att besluta omsanktioner i de fall kommunerna inte följer verketstillsynsbeslut. Ansvarsförhållandena mellan statenoch kommunerna skulle också bli tydligare.Revisorerna menade också att begreppet kommunernasegentillsyn som använder i sina allmännaråd är vilseledande och bidrar till att verketsansvar blir otydligt. Staten har inte delegeratnågot ansvar för tillsynen. Kommunernas ansvar föregenkontroll eller för intern kontroll inskränkerinte ansvar för tillsyn av detoffentliga skolväsendet. Revisorerna ansåg därföratt de allmänna råden borde revideras. Revisorernaföreslog i rapporten att tillsyn av detoffentliga skolväsendet borde regleras i lag samtatt verket borde revidera sina allmänna råd rörandekommunernas egentillsyn. I skrivelsen angåendestatens styrning av skolan konstaterar revisorernaatt regeringen har aviserat en förändring avmyndighetsstrukturen på skolområdet i syfte attstärka tillsyn och kvalitetsgranskningar. Regeringenhar också angivit att man avser att lagfästatillsynen av offentliga skolor. Revisorernaförutsätter att regeringen och vidtarförändringar av allmänna råd och förordningar ilinje med revisorernas förslag i rapporten så attdessa överensstämmer med verkets förändradeuppgifter och tydligt återspeglar verkets uppgiftsom statligt tillsynsorgan.Revisorerna föreslog vidare i sin rapport attSkolverket skulle inrätta intern revision. Avförarbetena till förordningen (1995:686) ominternrevision framgår enligt revisorerna attsamtliga myndigheter som administrerar storamedelsflöden bör ha en intern revision somsjälvständigt granskar den interna kontrollen iverksamheten. I skrivelsen konstaterar dockrevisorerna att det framgår av direktiven (dir.2002:76) till den organisationsutredning som skallförbereda förändringen av och bildandetav den nya skolutvecklingsmyndigheten att utredarenskall föreslå hur den interna revisionen skallutformas. Revisorerna konstaterar i skrivelsen attregeringen har aviserat åtgärder som överensstämmermed revisorernas förslag i rapporten.MotionerModeraterna menar i motionerna 2001/02:Ub27 i dennadel och 2002/03:Ub1 yrkande 2 att ett nationelltkvalitetsinstitut behövs för att kunna särskilja deolika uppdragen, uppföljning, utvärdering,utveckling och tillsyn. Det nationellakvalitetsinstitutet skall granska såväl skolor medkommunala huvudmän som fristående skolor.Moderaterna menar att det behövs en mer självständigmyndighet som kan bygga upp och ta ansvar förskolverksamhetens kvalitetsuppföljning. En sådanmyndighet måste i sina direktiv ges ett tydligtansvar och större självständighet visaviRegeringskansliet och departementen än vadSkolverket har.Folkpartiet föreslår i motionerna 2001/02:Ub30yrkande 9 och 2002/03:Ub2 yrkande 2 att en nationell skolinspektioninrättas. har enligt endubbelroll, vilket gör det svårare att uppmärksammaproblem och bedriva en aktiv tillsyn.Skolinspektionen skall sköta utvärderingen av skolanoch skall ha kvar övrigamyndighetsuppgifter, t.ex. godkänna friståendeskolor och utfärda sanktioner. skallsåledes behålla sitt ansvar för kursplaner och andrastyrdokument, för statistik och för offentliggörandeav fakta om skolväsendet. skall ocksåkunna ha ett begränsat utvecklingsuppdrag, dvs.bistå kommuner och fristående skolor med vissservice.Kristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub28yrkande 9 att en självständig myndighet skapas somsvarar för kvalitetsutvärdering av såväl kommunalasom fristående skolor. Varje skola bör få besökkontinuerligt och få ett antal förslag påkvalitetsförbättringar som kan följas upp vid nästabesök. Såväl skolans kunskapsförmedlande somfostrande roll skall utvärderas. Som en konsekvensav detta förslag menar att denpolitiskt styrda inomSkolverket skall avskaffas (mot. 2002/03:Ub3 yrkande1).I motion 2002/03:Ub1 yrkande 1 menar att utrednings- ochforskningsproduktion är för omfattande. Merparten avforskningen på området bör flyttas tilluniversitet och högskolor. uppgifter börenligt huvudsakligen vara att samla ochpresentera statistik, ge tillstånd förskolverksamhet och tillse att lagar och reglerefterföljs.Kristdemokraterna menar i motion 2002/03:Ub3yrkande 2 att allmänna råd omgående börrevideras så att rollfördelningen i den målstyrdaskolan blir tydligare. Kommunen är utförare medanstaten skall stå för tillsynen. Uttrycket kommunensegentillsyn är missvisande enligt Kristdemokraternaeftersom det snarare handlar om egenkontroll ellerintern kontroll.Moderaterna anser i motion 2002/03:Ub1 yrkande 3att bör ha en intern revision.Moderaterna menar att det är oerhört viktigt attvarje skattekrona används och distribueras på ettförutsägbart, rättssäkert och transparent sätt.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Efter beslut ombudgetpropositionen 2003 (prop. 2002/03:1 utg.omr.16, bet. UbU1, rskr. 62) kommer roll attförändras. uppgifter skall koncentrerastill kvalitetskontroll genom uppföljning,utvärdering och granskning samt tillsyn. att avskaffas.När det gäller frågan om inrättande av en nationellskolinspektion har utskottet behandlatmotsvarande yrkanden i budgetbetänkandet. Utskottetanförde då att den nya myndighetsstruktur, med en nyskolutvecklingsmyndighet och en starkare inriktningmot tillsyn för , som föreslogs avregeringen var ändamålsenlig. beslutade ienlighet med utskottets förslag. Utskottet har ingenannan uppfattning . Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning om ett fristående nationelltkvalitetsinstitut såsom det framkommer iutvecklingsplanen, nämligen att tillsyn ochgranskning av en stor mål- och resultatstyrdsamhällssektor som förskola, skola ochvuxenutbildning har inslag av myndighetsutövning sominte kan överlåtas till privaträttsliga organ ellerandra fristående institut. Genom en ändring iförordningen (1995:686) om intern revision vidstatliga myndigheter m.fl. som träder i kraft den 1mars 2003 kommer att omfattas av kravetpå intern revision.När det gäller motionsyrkandet om kommunensegentillsyn delar utskottet revisorersuppfattning att frågan om tillsynens reglering börbehandlas i samband med att Skollagskommitténsförslag bereds.AnmälningspliktUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårRiksdagens revisorers förslag ochmotionsyrkandena angående anmälningsplikt.Jämför reservationerna 19 (m), 20 (fp, c) och21 (kd).Revisorernas förslagRevisorerna pekar på att funnit attanmälningar till verket om kränkande behandling harlämnats först . Huvudmannen har dåförgäves sökt avhjälpa missförhållandena.Revisorerna menar att en bestämmelse omanmälningsskyldighet skulle bidra till atttydliggöra ansvaret för utbildning och studiemiljö,men även ge stöd åt dem som är verksamma i enskildaskolor.Revisorerna föreslår att var och en som är verksaminom skolväsendet skall vara skyldig att anmälauttalade missförhållanden i skolorna tillSkolverket. En bestämmelse om anmälningsplikt börinföras i lag (förs. 2002/03:RR3 punkt 3).MotionernaModeraterna menar i motion 2002/03:Ub1 yrkande 4 attmånga av de problem som finns inom den svenskaskolan skulle haft mindre omfattning om detfunnits tydligare regler och ordning både för eleveroch för lärare. De som verkar i skolan måste blivaksamma så att varje individs särart kan bibehållasoch utvecklas. När det gäller situationer där eleverutsätts för oacceptabel behandling, eller skolansorganisation inte klarar av att komma till rätta medproblem, menar att skolans personal ochandra som är verksamma inom skolväsendet bör varaanmälningsskyldiga. menar i motion2002/03:Ub2 yrkande 3 att det finns anledning attinföra en anmälningsplikt motsvarande den sompersonal inom sjukvården har då uppgifter omkränkande behandling kan komma tillSkolverkets kännedom först efter flera år.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår revisorernasförslag samt de redovisade motionsyrkandena.Utskottet har tidigare i betänkandet Hälsa, lärandeoch trygghet (bet. 2001/02:UbU6) anfört attsocialtjänstlagens stadganden om anmälningspliktskall beaktas i skolan. Utskottet menar att fråganom personalens ansvar för att anmäla kränkandebehandling till ytterligare behöverbelysas. I betänkande Skollag förkvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) behandlasfrågor om kränkande behandling, och utskottetavvaktar regeringens behandlig av betänkandet.Utskottet vill dock understryka att kränkandebehandling aldrig kan accepteras i skolan. Varjeform av kränkande behandling såväl mellan elever sommellan elever och vuxna strider mot gällande lag ochskolans grundläggande värden. Under avsnittetSkolans demokratiska uppdrag nedan återkommerutskottet i dessa frågor.Kvalitetsutvecklingen av den högreutbildningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet avseende förslag tillkvalitetsförbättrande åtgärder.Jämför reservation 22 (fp).Regeringens skrivelseRegeringen framhåller att systemet förkvalitetssäkring av verksamheten vid universitet ochhögskolor stärkts och pekar på att det ärvarje universitet och högskola som själv har detyttersta ansvaret för att säkra och utvecklakvaliteten i verksamheten, medan statsmakternasuppgift är att stödja och kontrollera att kvaliteteninom utbildningen upprätthålls. Högskoleverketarbetar nu med ett system för kvalitetsgranskning avhögre utbildning där man med en periodicitet om sexår skall granska samtliga utbildningar för generellaexamina och yrkesexamina inklusiveforskarutbildning. Verket genomför ocksåexamensrättsprövningar samt granskar och bedömer huruniversitet och högskolor arbetar med sitt internakvalitetsarbete för att säkra och utvecklaverksamheten.Regeringen anser att studenternas medverkan ikvalitetsarbetet är nödvändig och att deras aktivamedverkan är en förutsättning förkvalitetsutvecklingen. Slutligen poängterarregeringen att kvalitetsgranskningar gerförutsättningar för viktiga kvalitetsförbättringarparallellt med den kraftiga utbyggnaden av högreutbildning och att det är viktigt attkontinuerligt vidareutveckla metoderna förkvalitetsgranskning.MotionenFolkpartiet menar i motion 2001/02:Ub30 yrkande 14att de senaste årens mycket snabba utbyggnad av denhögre utbildningen av allt att döma varit till menför kvaliteten, såsom den kan mätas bl.a. i antaletlärarledda undervisningstimmar. En utbyggnad måsteske i en sådan takt att kvaliteten kanupprätthållas. menar därför att man börplanera för ca 3 000 färre utbildningsplatserjämfört med regeringens förslag. Resurserna böri stället användas till satsningar för att bl.a. gestudenterna mer undervisningstid. anserockså att granskningen av den högre utbildningensstandard måste ske professionellt och i högre gradän av utomstående, oberoende bedömare.Folkpartiet föreslår att kvalitetsgranskningen brytsut från och placeras i ensjälvständig institution utom räckhåll för politiskoch ekonomisk styrning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet. Utskottet har med intresse följtoch tagit del av Högskoleverketskvalitetsvärderingar. utvärderingarutförs av högt kvalificerade experter inomrespektive område. I stor utsträckning hämtas dessaexperter från andra länder än . Utskottetanser även här, liksom vad gäller tillsynen avskolan, att tillsynen över den högre utbildningenbör göras av en statlig myndighet.Utskottet behandlade frågan om utbyggnadstakt ochkvalitetsfrågor senast i budgetbetänkandet (bet. 2002/03:UbU1). Utskottet anförde då att måletatt hälften av en årskull skall ha börjathögskolestudier bör ligga fast.Därför är en fortsatt utbyggnad avhögskoleutbildningen angelägen. Lika angeläget ärdet att slå vakt om utbildningens kvalitet.Utbyggnaden av grundutbildningen kommer enligtregeringens förslag att bli mindre än vad regeringentidigare hade planerat. Utskottet kan inte ställasig bakom ytterligare begränsningar.Förskola och skola i segregeradeområdenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåryrkandena avseende hur förskolan och skolanskall förbättras i segregerade områden.Jämför reservationerna 23 (m) och 24 (fp).Regeringens skrivelseRegeringen menar att insatser för att förbättraförskole- och skolsituationen för barn och ungdomari områden präglade av social och etnisk segregationär nödvändiga. Regeringen avser därför att ge dennya myndigheten för skolutveckling som det förstaoch viktigaste uppdraget attförbättra utbildningsvillkoren för elever isegregerade områden. Myndigheten bör analyseraorsaker till utbildningsresultat och visa påframgångsfaktorer, dokumentera och spridaintressanta exempel samt stödja utvecklingsarbete ikommuner och skolor. Förutsättningarna förundervisningen i svenska som andraspråk ochanvändningen av skönlitteratur och bibliotek börsärskilt uppmärksammas. Regeringen redovisar ocksåresultaten från en rapport av , Utanfullständiga betyg, där en första analys görs av vadsom ligger bakom de variationer som finns när detgäller elevernas resultat på nationell nivå.Rapporten visar att utländsk bakgrund och andelenelever med utländsk bakgrund i en skola är faktorersom har betydelse för skolresultatet. Andelen elevermed utländsk bakgrund i den svenska skolan har ökatstadigt . Regeringen framhållerockså att utvärderingsstudier visar att eleversbetyg till stor del hänger samman medutbildningsnivå hos föräldrarna och eventuellutländsk bakgrund i familjerna. I områden prägladeav social och etnisk segregation finns enöverrepresentation av elever som har svårigheter attnå målen för utbildningen.MotionernaI motion 2001/02:Ub27 i denna del anser Moderaternaatt skolorna bättre än hitintills måste kunnaanpassa undervisning och övrig skolverksamhet efterelevernas skiftande behov och förordar ökad frihetför skolans professionella att välja former förverksamheten. anser att staten inteskall bestämma hur undervisningen för elever medutländsk bakgrund skall se ut. Däremot anser man atten konsekvent uppföljning av varje elevs resultat ärnödvändig, inte minst för dessa elever. Moderaternaunderstryker också värdet av rätten att väljagymnasieskola. Bostadssegregationen kombinerat mednärhetsprincipen för antagning till gymnasiethindrar ökad integration och social rörlighet.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub30 yrkande 12att skolan kan bli ett aktivt verktyg i kampen motsegregation. En viktig förutsättning är attbostadssegregationens effekter kan brytas och eleverfrån olika boendemiljöer integreras i en och sammaskola. Detta kan enligt åstadkommasgenom att elever får större möjligheter att gå i enskola i ett annat område än där de bor. Grund- ochgymnasieskolor i utsatta bostadsområden börprofileras och genomgå en särskildkvalitetssatsning. Vidare menar man att resursernaskall fördelas så att det blir ett rejält tillskotttill de skolor som har många barn med stora behov avextra stöd, t.ex. de skolor som har en stor andelelever med utländsk bakgrund. anserockså att lärarna i sådana skolor bör erbjudas högrelön och att insatserna för att förbättra den fysiskaskolmiljön i miljonprogramområdena bör öka.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet delar regeringensbedömning att insatser för att förbättra förskole-och skolsituationen för barn och ungdomar isegregerade områden är nödvändiga. Utskottet anseratt bildandet av den nya skolutvecklingsmyndighetensom beslutats av i samband medbehandlingen av budgetpropositionen (prop.2002/03:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 62)underlättar för staten att bedriva ett verksamtförbättringsarbete. Utskottet har för avsikt attfölja detta arbete och ta del av myndighetensresultat. Vad gäller möjligheten till profilering avskolor vill utskottet peka på att detta är möjligtför varje skola att göra samt att kommunerna harmöjligheter att fördela medel efter elevernas olikabehov.KärnkunskaperUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet att historia skall bli ettkärnämne i avvaktan på regeringens behandlingav betänkande.SkrivelsenRegeringen gör bedömningen att alla ungdomar behöveren gemensam kärna av kunskap och kompetens.Historiska kunskaper och perspektiv bör vara en delav denna gemensamma kärna. Regeringen menar att deti ett mångkulturellt samhälle krävs kunskap omSveriges och världens utveckling såväl ur etthistoriskt perspektiv som ur ett samtidsperspektiv.Den historiska dimensionen är nödvändig för att gealla elever en gemensam referensram ochkärnkompetens. Regeringen menar därför attinrättandet av ett nytt kärnämne kan bli aktuellt.Hur detta skall organiseras för att kunna ingå i dennya gymnasieskolan kommer regeringen att återkommatill i samband med beredningen av Gymnasiekommitténsförslag.MotionFolkpartiet anser att historia skall bli ettkärnämne så att alla elever får läsa det. Ämnetbidrar med viktiga kunskaper och är betydelsefullt ielevernas demokratiska fostran (mot. 2001/02:Ub30yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet. Regeringen har redan aktualiseratfrågan i utvecklingsplanen. Utskottet noterar attGymnasiekommittén i betänkandet Åtta vägar tillkunskap (2002:120) föreslagit att historia skall bliett kärnämne i gymnasieskolan. Utskottet anservidare att regeringens beredning av betänkandet böravvaktas.IT-strategi för utveckling ochkvalitet i skolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårRiksdagens revisorers förslag vad gällerredovisning av ITiS och motionsyrkandenavseende datorisering av skolorna.Jämför reservation 25 (fp).Regeringens skrivelseRegeringen anser att IT är ett naturligt verktyg isåväl skolans arbete som det dagliga livet. Enutveckling av skolans verksamhet förenas alltmer medett utnyttjande av IT. Alla elever måste geskompetens och självförtroende att tillägna sig ochanvända IT som ett verktyg i sitt lärande.Internationellt sett ligger långt framme ianvändningen av IT generellt sett i samhället.Sverige har även länge legat i främsta ledet vadgäller tillgången till datorer i skolan. Regeringenpekar också på att de första utvärderingarna avregeringens satsning på IT i skolan (ITiS)presenterats och att dessa visar att en stor del avframgångarna har sin grund i den öppenhet för lokalanpassning som funnits att knyta an till lokalaplaner och insatser. Regeringen redovisar också atten arbetsgrupp inom i endelrapport (Ds 2002:19 Nästa steg) har presenteratett förslag till en ny nationell IT-strategi förskolan där erfarenheter från tidigare och nuvarandestatliga satsningar i form av kompetensutveckling avlärare, utvecklingsinsatser och annat stöd tillskolor och kommuner tas till vara och där statensansvar i förhållande till det kommunalaskolutvecklingsarbetet analyseras. Den föreslagnastrategin syftar till att samla olika aktörersinsatser för att dessa gemensamt skall verka åtsamma håll och föra utvecklingen framåt. Regeringenavser att återkomma med bedömningar i dessa frågorefter att delrapporten remissbehandlats ocharbetsgruppens arbete är avslutat.Revisorernas förslagRevisorerna pekar på att regeringen hösten 1997konstaterat att den nationella och internationellakunskapen om informationsteknikens effekter påundervisningen var liten. Trots detta föreslogregeringen att en och en halv miljardkronor skulle avsättas för en nationell satsning påinformationsteknik i skolan. Revisorerna menar attförslaget om ITiS förefaller ha tillkommit trots denbristande kunskap på området som regeringen självframhållit. Revisorerna betonar vikten av att dennya nationella IT-strategi som regeringen utarbetarutformas på ett sådant sätt att den blir relevantför utbildningens behov. Revisorerna anser också attregeringen på grundval av de uppföljningar ochutvärderingar som görs av ITiS skall sammanfattaerfarenheterna av satsningen och redovisa dessa förriksdagen (förs. 2001/02:RR20 punkt 2).MotionFolkpartiet anser i motion 2002/03:Ub244 yrkande 22att de elever som inte har tillgång till dator hemmaskall kunna få tillgång till dator och Internetgenom skolan. Det är enligt ocksåviktigt att betona att satsningar på IT inte fårinnebära att satsningar på goda läroböcker minskar.Datorn kan aldrig ersätta boken som källa tillkunskaper och upplevelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår Riksdagensrevisorers förslag och motionsyrkandet.Regeringen framhöll i budgetpropositionen för 2003att IT-utvecklingen i skolan behöver fortsatt stödoch stimulans och att de goda erfarenheter som finnsav t.ex. ITiS bör tas till vara och spridas.Regeringen har därför för avsikt att ge den nyaskolutvecklingsmyndigheten i uppdrag att inom sittansvarsområde ta ett nationellt ansvar för att skapaförutsättningar för lärare och annan personal iskolan att kunna fortsätta att utveckla ett svensktskoldatanät. Utskottet utgår ifrån att den nyaskolutvecklingsmyndigheten tar till vara olikaerfarenheter av tidigare projekt. Utskottet villpeka på att ITiS håller på attutvärderas och att en slutrapport kommer attpresenteras i december 2003.Utskottet vill understryka den betydelse en välutarbetad IT-strategi kan ha för skolans verksamhetoch noterar att den arbetsgrupp som haft tilluppgift att utarbeta förslag till statliga insatserför skolan inom IT-området nu har publicerat sinslutrapport (Ds 2002:55). Insatserna skall kunnafungera som katalysatorer till fortsattskolutveckling när den stora satsningen på lärareskompetensutveckling (ITiS) avslutades vid årsskiftet2002/2003. Arbetsgruppen överlämnade huvuddelarna avsitt förslag till nationell IT-strategi (Ds 2002:19). Den slutrapport som avlämnatskoncentreras till frågor om utformningen,produktionen, bedömningen och användningen av olikaslags digitala lärresurser. Rapporterna bereds nuinom Regeringskansliet.När det gäller varje elevs åtkomst till en datoroch Internet vill utskottet peka på den successivautbyggnad av skolornas datorisering som pågår ochäven framhålla att takten i utbyggnaden är en frågaför kommunerna.Skolans demokratiska uppdragUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende skolansdemokratiska uppdrag.Jämför reservation 26 (fp).Regeringens skrivelseRegeringen anser att demokratiuppdraget tillsammansmed kunskapsuppdraget är fundamentet för allverksamhet i skolan. Skolan bör ge alla kunskap,förståelse, insikt och respekt för allas lika värdeoch vikten av ett demokratiskt förhållningssätt.Arbetet med värdegrunden och mot alla former avkränkande behandling bör enligt regeringen gesfortsatt hög prioritet. Demokratiseringen av skolangäller både elever och personal och måste omfattahela verksamheten. Det är rektorn som ledare förverksamhetens utvecklings- och kvalitetsarbete somhar ett särskilt ansvar för att detta verkligengenomförs.Regeringen framhåller att demokratiuppdragetpåverkar både arbetsformer och innehåll.