bet · GR01NU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Speciellt viktigt blir detta iÖstersjön, som i det närmaste kommer att bli ettinnanhav inom EU.Sveriges position när det gällersammanhållningspolitiken bereds löpande iRegeringskansliet. Enligt uppgift är den svenskagrundpositionen inför kommande förhandlingar deninställning som redovisas i budgetpropositionen, ivilken en utgångspunkt har varit tidigareställningstagande i frågan (se ovan).Budgetrestriktivitet betonas. Sammanhållningsmedlenbör gå till de länder som har lägst levnadsstandardoch störst behov av hjälp. Relativt rikamedlemsstater bör motiveras att sträva efterregional utveckling i de egna länderna, vilketligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Om denav förordade positionen emellertid intevinner anslutning kommer - enligt vad utskotteterfarit - bl.a. gleshetskriteriet att drivas medkraft.Näringsdepartementet har redovisat följandetidtabell för processen som skall leda fram till dennya sammanhållningspolitiken.2003- Anslutningsfördragen ratificeras avmedlemsstaterna och ansökningsländerna.- Det italienska ordförandeskapet anordnade den 20oktober ett informellt ministermöte om regional- ochstrukturpolitiken.- lägger kommissionen fram dentredje sammanhållningsrap-porten med konkretaförslag för den framtida sammanhållningspolitiken. (Enligt information kandock sammanhållningsrapporten bli försenad. )- startade den 4 oktober.Eventuellt tas frågor upp under konferensen vilkakan ha betydelse för den framtidasammanhållningspolitiken.2004-2006- I mitten eller läggerkommissionen fram förslag till regelverk förstrukturfonderna och förslag till ett nyttfinansiellt perspektiv som inkluderar den allmännajordbrukspolitiken.- Nya stater blir medlemmar i unionen.- sker till Europaparlamentet.- tillträder en ny kommission.- /05 börjar förhandlingar om detnya regelverket och budgeten (Agenda 2007) för nästaprogramperiod. Beslut om Agenda 2007 tas vid någotav toppmötena eller i början avår 2006.2007- Ett nytt finansiellt perspektiv startar och den nyaprogramperioden för strukturfonderna börjar.Vid det informella ministermötet i den 20oktober 2003 togs upp frågor om bl.a.sammanhållningspolitiken och regionernaskonkurrenskraft samt sammanhållningspolitiken ochsamverkan. Några slutsatser från mötet var attsammanhållningspolitiken starkt kan bidra till målenom tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft(Lissabon- och Göteborgsagendan). Alla länder ansågatt målen sammanhållning och tillväxt, solidaritetoch konkurrenskraft går att förena. Utmaningen fördet utvidgade EU är att använda hela potentialen förtillväxt. De flesta länderna var av meningen attsammanhållningspolitiken måste inbegripa alla EU:sregioner, medan några länder ville fokusera på defattigaste medlemsstaterna. ,och framförde att politikenskulle avse utjämning mellan länder i stället förutjämning mellan regioner för att kunna koncentreraresurserna till de länder som har de störstabehoven. Nästan alla länder samtyckte till attsammanhållningspolitiken skulle orienteras mer åttillhandahållande av infrastruktur, förutom denfysiska även den icke-fysiska, dvs. Det gränsöverskridande samarbetetmåste fortsätta, både bilateralt och multilateralt.Såväl landgränser som sjögränser omfattas. Vidarekom mötet fram till att definitionen av detfinansiella utrymmet måste skjutas upp tills dentotala budgetstrukturen och målen m.m. harbeslutats.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening står det klart att detkommer att krävas reformer av EG:ssammanhållningspolitik i samband med nästaprogramperiod. En viktig faktor är självfallet denplanerade utvidgningen av unionen. I detta liggerinte minst att beakta den stora ökningen av sociala,ekonomiska och regionala skillnader som följer avutvidgningen. andra lägesrapportvisar att de ekonomiska klyftorna mellan de svagasteoch de rikaste regionerna kommer att fördubblasgenom utvidgningen. Dessa problem måste nogsamtbeaktas. Behovet av en ökad effektivitet när detgäller användningen av strukturfondsmedlen är enannan faktor i detta sammanhang. Beslutsfattandetmåste dessutom präglas av förenkling och långtgåendedecentralisering, vilket bl.a. innefattar att ettunderifrånperspektiv i högre utsträckning böranläggas. Som en följd av detta kan behovet aveffektiv kontroll av fondmedlen från kommissionenssida blir mer markerat.Enligt uppgift kommer kommissionen attlägga fram den tredje sammanhållningsrapporten medkonkreta förslag inför nästa programperiod. Dendiskussion som äger rum är ägnad att utgöra enförberedelse för de steg i beslutsprocessen somväntar under kommande år.Enligt utskottets mening är regeringens linje,vilken har beskrivits ovan, en bra utgångspunkt förpositioneringen i fråga om den framtidasammanhållningspolitiken. Som utskottet ser det kaninte strukturfondsfrågorna ses isolerat; lösningarnablir också beroende av EG:s jordbruks- ochkonkurrenspolitik. Den utstakade linjen innebär fördet första budgetrestriktivitet. Som nettobetalarehar en stark röst i den frågan. Ettgrundkrav är givetvis att bidrartill ett mervärde. Betydelsen av förenkladearbetssätt och en insiktsfull användning avsubsidiaritetsprincipen (närhetsprincipen) kan intenog understrykas, anser utskottet.Med hänsyn till ett begränsat budgetutrymme är detnaturligt att i första hand prioritera de nya ochfattigaste medlemsländerna, där de största behovenfinns. Ur sammanhållningssynpunkt är det ocksåmycket viktigt att peka på betydelsen avgränsöverskridande projekt. Det är av intresse ursvensk synpunkt att betrakta våra sjögränser somvanliga landgränser.Utskottet stöder också uppfattningen att det ärrimligt att utgå från länders behov snarare änregioners behov. Således bör rika länder ta ettstörre ansvar för sina fattiga regioner. Isammanhanget bör det påpekas attsammanhållningspolitiken inte på något sätt hindrarEU-länderna från att föra en nationellregional utvecklingspolitik.Om förhandlingar i enlighet med dessa linjeremellertid inte skulle leda framåt, måste enalternativ strategi arbetas fram. Som utskottet sersaken bör - förutom budgetrestriktivitet -gleshetskriteriet starkt hävdas vid förhandlingar omett nytt mål 1.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenavslå den här aktuella motionen i berörd del.Ansvar för företagsstöd inom denregionala utvecklingspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ansvarför företagsstöd inom den regionalautvecklingspolitiken med hänvisning tillpågående försöksverksamhet. Jämförreservation 3 (kd, c).BakgrundRiksdagen har beslutat att det skall kunna bildaskommunala samverkansorgan för regional utveckling(prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7). Ettsamverkansorgan skall utgöras av ett kommunalförbundsom har samtliga kommuner i länet som medlemmar ochdär även landstingen kan ingå som medlem. kan utgöra ett samverkansorgan.Riksdagens beslut innebär, enligt lagen (2002:34) omsamverkansorgan i länen, att det fr.o.m. den 1januari 2003 är möjligt för samverkansorganen att taöver en del av länsstyrelsernas uppgifter när detgäller regional utveckling. I ,, , , , Hallandsoch har kommunala samverkansorganansvaret för vissa regionala utvecklingsfrågor frånår 2003. Detta kommer att gälla även i Södermanlandslän från år 2004.Länsstyrelserna i de nämnda länen tillförs medelför regionala utvecklingsbidrag, landsbygdsbidrag,småföretagsstöd, sysselsättningsbidrag,såddfinansiering, stöd till kommersiell service,regional projektverksamhet samt uppföljning ochutvärdering. Inom ramen för de nyssnämnda ändamålenfår medel inom anslaget användas tillmedfinansiering av EG:s strukturfondsprogram ochregionala tillväxtprogram.De medel som regeringen tilldelarsamverkansorganen (utom i och ,se nedan) avser medel för regional projektverksamhetinklusive medel för medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram och regionala tillväxtprogramsamt medel för uppföljning och utvärdering.Bakgrunden är följande. Från och med den 1 juli1997 övertog samt Regionförbunden iKalmar och län ansvaret för att utarbetaregionala utvecklingsstrategier och besluta omhuvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel somberörda länsstyrelser disponerar i enförsöksverksamhet (prop. 1996/97:36, bet.1996/97:KU4). i länavvecklades vid utgången av , och från år1999 övertog det nybildade läns landstingregionförbundets uppgifter enligtförsökslagstiftningen. ingår ocksåVästra i försöksverksamheten. I dettalän utgör det regionalasjälvstyrelseorganet (prop. 1996/97:108, bet.1996/97:BoU13). Enligt regeringen är syftet medförsöksverksamheten att utveckla former förfördjupad demokratisk förankring av det regionalautvecklingsarbetet. Enligt beslut skallförsöksverksamheten i och länförlängas till utgången av (prop. 2001/02:7,bet. 2001/02:KU7). Huvuddelen av de medel somregeringen fördelar till län respektive (inom anslag 33:1) skall enligtriksdagens beslut i tillämpliga delar tillförassjälvstyrelseorganen.Gotlands län och län omfattas från år 2003av lagen om samverkansorgan. Samverkansorganetutgörs i av och iKalmar län av ett nybildat kommunalförbund. Dessabåda samverkansorgan bör enligt regeringen ha sammabeslutanderätt inom anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1) som tidigaresjälvstyrelseorgan.MotionernaEnligt vad som sägs i motion 2003/04:N215 (c, fp,kd) har regeringen beslutat att överföra avmedlen inom anslaget Allmänna regionalpolitiskaåtgärder (33:1) till samverkansorganen, medansåledes huvuddelen tilldelas länsstyrelserna.Eftersom samverkansorganen har ansvaret för deregionala tillväxtprogrammen är det av avgörandebetydelse att det finns projektmedel, hävdarmotionärerna. Regeringens beslut har medverkat tillatt ansvarsfördelningen har blivit otydlig, hävdasdet i motionen. Samtliga medel inom anslaget 33:1utom företagsstöden bör tilldelas samverkansorganenfrån . Vidare bör det övervägas om inte ävenföretagsstöd skall vara en uppgift församverkansorganen från år 2005.Enligt uppfattning i motion2003/04:N328 har regionalpolitiken traditionelltkännetecknats av omfattande centralstyrning.Motionärerna menar att lokala och regionala organhar ett betydligt bättre beslutsunderlag än centralamyndigheter; därför kan de arbeta med störreeffektivitet när det gäller lokala och regionalafrågor. En varaktig tillväxt kan inte skapas medhjälp av bidrag, sägs det. menar attstaten skall svara för att ge förutsättningar försjälvbärande och livskraftiga regioner. Enligtmotionärerna bör makten omfördelas så attdirektvalda regionala organ ansvarar för deföretagsstöd och olika utvecklingsmedel som tillförsdet regionala utvecklingsarbetet.I motion 2003/04:N335 (mp) beklagas att mångamedborgare upplever att de inte kan påverkapolitiken. Fler element av självorganisering ochdecentralisering måste utvecklas enligtmotionärerna. Ett sätt att stödja decentraliseringenär att ge regionens invånare ökad makt över deregionalpolitiska medlen, anförs det.Vissa kompletterande uppgifterDe kommunala organ som beslutar att bilda ettsamverkansorgan skall anmäla detta till regeringen.Därefter är det regeringen som beslutar från vilkentidpunkt som samverkansorganet skall få ansvar föruppgifterna enligt lagen (2002:34) omsamverkansorgan i länen. Ett samverkansorgan harnyligen bildats i och anmälanavseende ett övertagande av uppgifter fr.o.m. år2004 har tillställts regeringen. harregeringen fattat ett sådant beslut.Det är regeringen som fördelar anslagsmedlenmellan län i enlighet med en fördelningsnyckel somutgörs av de långsiktiga regionala problemenssvårighetsgrad och med särskilt beaktande avmedfinansieringsbehov inom EG:s strukturfondsprogramoch regionala tillväxtprogram. Regeringen fördelaräven anslagsmedlen mellan länsstyrelse ochsamverkansorgan.Som framgår ovan är det de regionalasjälvstyrelseorganen i och i samt samverkansorganen i och länsom beslutar om regionala företagsstöd och regionalprojektverksamhet. Motsvarande länsstyrelser harbeslutsrätt i fråga om regional projektverksamhet.I övriga län med samverkansorgan, dvs. i ,, , och ,har samverkansorganen rätt att besluta om medel tillregional projektverksamhet. I dessa län, liksom i delän där kommunala samverkansorgan ej har bildats,beslutar länsstyrelserna om regionala företagsstödoch regional projektverksamhet.Enligt uppgift planeras en utvärdering avförsöksverksamheten med ändrad regionalansvarsfördelning i och i , vilken bl.a. kommer att omfatta effektivitetoch samordning inbegripet också hanteringen avföretagsstöden. Regeringens avsikt är att besluta omuppdrag avseende utvärdering före årsskiftet2003/04. Utvärderingen skall genomföras under år2004.Utskottets ställningstagandeNär det gäller synen på den regionalautvecklingspolitiken anser utskottet, i likhet medregeringen, att engagemanget på den lokala ochregionala nivån är en avgörande faktor för enpositiv utveckling. Regioner blir livskraftiga närmänniskor med kraft och vilja samverkar lokalt i ettunderifrånperspektiv. Denna inställning gäller ocksåförsöksverksamheten med regionala självstyrelseorganoch kommunala samverkansorgan. Såvälsjälvstyrelseorganen som samverkansorganen skallbesluta om användningen av anslagsmedel enligt sammariktlinjer som gäller för länsstyrelserna. Somredovisas i det följande är den närmare uppdelningenav uppgifter mellan samverkansorganen ochlänsstyrelserna inom ramen för anslaget Allmännaregonalpolitiska åtgärder (33:1) inte helt avgjord(se avsnittet Allmänna regionalpolitiska åtgärder).Självklart är en uppföljning av dessa nya arbets-och beslutsformer av stor vikt.Det vanliga förhållandet, nämligen attlänsstyrelserna har beslutsrätt i fråga omföretagsstöden, motiveras av önskemålet attsäkerställa nationella perspektiv i fråga omkonkurrens, näringspolitik och likformighet.Samtidigt är det av stort värde ur demokratisksynpunkt att pröva nya modeller för lokaltengagemang i den regionala utvecklingspolitiken.Sådana försök görs nu inom ramen försjälvstyrelseorgan och vissa kommunalasamverkansorgan. Självstyrelseorganen länslandsting och Västra ochsamverkansorganen i och på har tillskillnad från övriga kommunala samverkansorganmöjlighet att fatta beslut om företagsstöd.Motionskravet att direktvalda regionala organskall svara för företagsstöden är en ordning somprövas inom ramen för självstyrelseorganen Skåneläns landsting och läns landsting.Denna försöksverksamhet skall pågå till utgången avår 2006. Utskottet anser för sin del att det ärviktigt att försöksverksamheten i och VästraGötaland fullföljs och att en bred utvärderingkommer att göras.När det gäller den i motion 2003/04:N215 (c, fp,kd) upptagna frågan om de kommunalasamverkansorganens ansvar för tillväxtprogrammen ärsituationen sådan att ansvars- ochuppgiftsfördelningen mellan samverkansorganen ochlänsstyrelserna regleras i förordningen (2003:505)om regionalt utvecklingsarbete. När ettsamverkansorgan (eller ett regionaltsjälvstyrelseorgan) har fastställt ett regionaltutvecklingsprogram skall detta organ samordnainsatserna för genomförande av programmet och därvidsamverka med kommuner och landsting. Länsstyrelsernaskall i samtliga fall samordna de statligamyndigheternas insatser i det regionalautvecklingsprogrammet.De regionala tillväxtprogrammen är en del av deregionala utvecklingsprogrammen. Regeringen har ibesluten om uppgiftsöverföring frånberörda länsstyrelser till samverkansorganenuppdragit åt de senare att utarbeta regionalatillväxtprogram. Samverkansorganens ansvar omfattarockså att genomföra de kommande regionalatillväxtprogrammen (se prop. 2002/03:1 utg.omr. 19,s. 16).Enligt utskottets uppfattning är det en riktigordning att det är regeringen som fördelaranslagsmedlen mellan länsstyrelse ochsamverkansorgan.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenavslå de här aktuella motionsyrkandena.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen och godkännabemyndigandena m.m. för inomutgiftsområde 19 Regional utveckling ienlighet med vad regeringen föreslagit.Samtliga motionsyrkanden bör avslås.InledningRegeringens förslag till anslag under utgiftsområde19 Regional utveckling redovisas i bilaga 2tillsammans med övriga partiers förslag. Sammanlagttas sex anslag upp i bilagan (varav ett är ettförslag till nytt anslag från ). Ennärmare redogörelse för de olika anslagen följerunder respektive anslagsrubrik.Det skall noteras att anslaget IT-infrastruktur:Regionala transportnät m.m. (37:1), vilket tidigarehört till utgiftsområde 19, fr.o.m. år 2004redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer.Andra förändringar som påverkat utgiftsområdet äratt det föreslagna anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1) är minskat med 10miljoner kronor som i stället läggs på anslagetTuristfrämjande (38:4) under utgiftsområde 24.Vidare har från utgiftsområde 19 överförts 0,5miljoner kronor till utgiftsområde 18 - tillanslaget Länsstyrelserna m.m. (32:1) - och 5miljoner kronor till utgiftsområde 24 - tillanslaget (40:2).Utgiftsramen för utgiftsområde 19 har avregeringen föreslagits till ca 3 106 miljoner kronorför . Övriga partiers förslag tillutgiftsramar fördelar sig på följande sätt.Vänsterpartiet och har inte lagt framnågra budgetförslag som avviker frånregeringsförslaget. Övriga partiers förslag innebäri tre fall en lägre ram än regeringsförslaget,nämligen lägre (m), 512 miljonerkronor lägre (fp) och lägre(kd). förslag innebär att ramen skallökas med i förhållande tillregeringens förslag.Enligt regeringens förslag kompletteras anslagenAllmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) ochEuropeiska regionala utvecklingsfonden perioden2000-2006 (33:5) med bemyndiganden för regeringenatt ingå ekonomiska förpliktelser, vilka leder tillutgifter under kommande år.I det följande redovisas regeringens förslag tillanslag och bemyndiganden inom utgiftsområdet ochmotsvarande förslag i aktuella motioner.Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1)PropositionenAnslaget disponeras av länsstyrelserna, ,Delegationen för delar av Bergslagen, ochVärmland, Delegationen för norra inlandsamt regeringen. disponerar även medel förbeslut som fattas av regionala självstyrelseorganoch kommunala samverkansorgan. Anslaget föreslåsuppgå till 1 514,8 miljoner kronor.Till anslaget finns ett bemyndigande. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att låtastaten ta på sig ekonomiska åtaganden i samband medregionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter omhögst (bet. 2002/03:NU2). Regeringen föreslår nu attriksdagen bemyndigar regeringen att under år 2004göra ekonomiska åtaganden som - inklusive tidigaregjorda åtaganden - innebär utgifter på högst under åren 2005-2012.Regeringen föreslår att medel från detta anslaganvisas till följande ändamål:- regionala utvecklingsbidrag,- landsbygdsbidrag,- småföretagsstöd,- sysselsättningsbidrag,- såddfinansiering,- stöd till kommersiell service,- regional och central projektverksamhet,- viss administration, uppföljning och utvärderingav de regionalpolitiska företagsstöden, m.m.,- äldre regionalpolitiska åtgärder,- retroaktiva nedsatta socialavgifter samt- viss central utvecklingsverksamhet, m.m.I jämförelse med de ändamål som gällde för anslagettidigare har småföretagsstödet upphört vid utgångenav ; beslut om sådant stöd får endast avseansökningar som inkommit före den 1 januari 2002.Medel inom anslaget får, inom ramen för de nämndaändamålen, användas för medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram och åtgärder inom ramen förregionala tillväxtprogram. Medfinansiering avstrukturfondsprogram väntas enligt regeringen ta ianspråk en ökad del av anslaget under innevarandeprogramperiod 2000-2006 jämfört med föregåendeprogramperiod.Som framgår av tidigare avsnitt innebär riksdagensbeslut om kommunala samverkansorgan för regionalutveckling (bet. 2001/02:KU7) möjligheter församverkansorganen att ta över en delav uppgifter. Enligt regeringen börsamverkansorganens kostnader för uppföljning avutvecklingsarbetet i länen täckas av staten. Medhänsyn till att omfattningen av detta arbete intekan bedömas avser anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1)uppföljningsinsatser avseende verksamhet somfinansierats av detta anslag.För de län där länsstyrelserna har det regionalautvecklingsansvaret föreslås inte några förändringari förhållande till tidigare. Uppgiftsfördelningenmellan länsstyrelser, samverkansorgan ochsjälvstyrelseorgan har behandlats i föregåendeavsnitt.En mindre del av anslaget föreslås liksom förnärvarande disponeras av regeringen och . Avanslaget avses användas för attfinansiera verksamhet inom lokala och regionalaresurscentrum för kvinnor, varav 10 miljoner kronorskall användas för centrumens basverksamhet.Även fortsättningsvis bör det vara en uppgift förregeringen att fördela anslaget mellan län ochanslagsposter och utfärda de föreskrifter sombehövs. Vid fördelningen mellan länen bör, liksomhittills, svårighetsgraden av de långsiktigaregionala problemen utgöra den huvudsakligafördelningsnyckeln, med särskilt beaktande avmedfinansieringsbehovet för åtgärder inom EG:sstrukturfondsprogram och inom ramen för de regionalatillväxtprogrammen.MotionernaEnligt vad som framförs i kommittémotion2003/04:N389 (m) bör anslaget till allmännaregionalpolitiska åtgärder för minska med550 i förhållande till regeringensförslag. Enligt motionärerna bör prioriteras delssådana insatser som är av betydelse för människor iglesbygd, främst stöd till kommersiell service, delsinsatser som öppnar nya marknader för företag, t.ex.transportbidraget, och dels medfinansiering tillprojekt inom ramen för unionenssammanhållningspolitik. Besparingar inom anslagetbör främst göras på områden som fungerar som renadriftstöd, som inte skapar förutsättningar förlångsiktig regional tillväxt. Motionärerna förordaratt lagar och regler ses över och görs mer flexiblamed hänsyn till att förhållandena är olika istorstäder och glesbygd. Detta gäller exempelvisreglerna inom och plan- och bygglagen.Vidare förordas sänkta socialavgifter för flerföretag i stödområde A inom ramen för s.k.försumbart stöd och i enlighet med EU:sstatsstödsregler.Folkpartiet anser i motion 2003/04:Fi240 att denregionala utvecklingspolitiken måste läggas om i enriktning mot mer generella åtgärder. I motionenförordas därför att de selektiva regionalpolitiskastöden minskas.I motion 2003/04:N345 (kd) påpekas att ca 130miljoner kronor av det aktuella anslaget på ca 1,5miljarder kronor skall disponeras av regeringen.Eftersom regeringen inte redovisat vad pengarnaskall användas till föreslår motionärerna attanslaget minskas med . Vidareföreslås att anslaget minskas med ytterligare 100miljoner kronor som i stället bör läggas påturistfrämjande åtgärder under utgiftsområde 24.Enligt vad som sägs i motion 2003/04:N370 (c) bördirektvalda regionala organ ansvara för de medel somanslås under det här berörda anslaget. Den extrasatsning på som Centerpartietföreslår bör användas till program för utveckling avalternativa bränslen, program för utveckling avlandsbygdsturism, småskalig livsmedelsproduktion,fiskerinäringen samt till utveckling av kvinnors ochinvandrares företagande.Bemyndigandesystemet är generellt välmotiverat,hävdas det i motion 2003/04:N267 (c, fp). När detgäller anslaget till allmänna regionalpolitiskaåtgärder har systemet emellertid fungerat mindrebra. Ett betydande osäkerhetsmoment har införtseftersom det tänkta sambandet mellanbemyndigandenivå och anslag har brutits upp. Ettprojekt pågår normalt och ofta skerrekvisition av medel sent i projektet. Det är ivarje enskilt ärende omöjligt att veta när pengarkommer att rekvireras, argumenterar motionärerna.Anslagssparandet får högst uppgå till 3 %.Resultatet kan bli att företag som beviljats stödför att genomföra en investering i slutfasen intekan få det beslutade beloppet, eftersom myndigheteninte har tillräckligt med medel inom sitt anslag föratt kunna göra utbetalningen. Regeringen bör därförse över bemyndigandesystemet och därvid beaktamyndigheternas möjligheter att effektivt stödjaföretagen.I motion 2003/04:N289 (c) hävdas att regeringenhar ett ansvar att se till att servicen fungerar ihela landet. Bland annat måste lanthandeln i de småorterna stöttas.