bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — För attförbättra denna koppling krävs att motiven förregeringens förslag framgår tydligare avbudgetpropositionen.Utskottet vill i sammanhanget dock framhålla attregeringen gjort ansträngningar föratt göra verksamhetsmålen mer kvantitativa ochmätbara samt att förbättra resultatinformationen.Som utskottet ser det har såväl verksamhetsmålensutformning som uppföljningen av dem blivit betydligtbättre under de år som gått sedan arbetet med attutveckla mål- och resultatstyrningen inleddes.Utskottet utgår från att detta arbete fortsätteroch att regeringen framöver söker förtydligauppsatta mål och göra dem mer konkreta samt attresultatredovisningen förbättras ytterligare. Medtydliga mål ökar möjligheterna att bedömamyndigheternas och verksamheternas resultat, vilketi sin tur skapar utgångspunkter för att utvecklamyndigheternas verksamhet ytterligare.Enligt utskottet saknas sålunda för närvarandeskäl för att göra ett särskilt uttalande ifrågan såvitt gäller utskottets beredningsområde.Utskottet föreslår att avslår motionJu413.Utgiftsramen och anslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill anslag inom utgiftsområde 4Rättsväsendet och avstyrker därmed ett stortantal motionsyrkanden om utökade resurser ochdärmed sammanhängande frågor. Jämför desärskilda yttrandena 1-4.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensbudgetförslag och de motioner som väckts medanledning av budgetpropositionen och som avserfördelningen på anslag inom rättsväsendet. Yrkandenaframgår av tabell, se bilaga 2. Vidare behandlarutskottet en del motionsyrkanden som mer allmänt rörresursfrågor eller verksamhet och prioriteringarm.m. och som utskottet ansett bör behandlas i dettasammanhang.UtgiftsramenRegeringen föreslår i budgetpropositionen enutgiftsram för rättsväsendet för på . har fattat beslut ienlighet med regeringens förslag.Beslutet innebär, jämfört med anslagen för år2003, att satsningen på polisorganisationenfortsätter med ytterligare 225miljoner kronor och att anslaget till kriminalvårdenökas med . Satsningar görs ocksåpå domstolsväsendet som tillförs ytterligare 50miljoner kronor. För Säkerhetspolisen innebärbeslutet att anslaget sänks med 30 miljoner kronorfr.o.m. år 2004.För åren 2005 och 2006 har regeringen utifrån enkonsekvensberäkning föreslagit att utgiftsramarnaskall uppgå till 26 respektive27 . Konsekvensberäkningen baseras iprincip på de regler och den politik som föreslåsgälla för samt på de antaganden om denekonomiska utvecklingen som redovisas ibudgetpropositionen (prop. 2003/04:1 volym 1 bil.2). Den inkluderar således inte effekter avföreslagna eller aviserade åtgärder på budgetensutgiftssida med ikraftträdande efter det kommandebudgetåret. Beräkningen skall tjäna som riktlinjeför regeringens budgetarbete.Utskottet konstaterar att delar av rättsväsendetunder senare år brottats med budgetproblem trotsstora tillskott till verksamheten. Detta harföranlett såväl omfördelningar inom rättsväsendetsom ytterligare tillskott under löpande budgetår.Rättsväsendets behov har alltså prioriterats ochregeringen aviserar i budgetpropositionen (volym 3s. 11) sin tydliga avsikt att även fortsättningsvisnoga följa rättsväsendets verksamhet och resultatoch att, efter analys av vidtagnaeffektivitetsåtgärder, återkomma till omde ytterligare insatser som erfordras för attfullfölja statsmakternas intentioner förutvecklingen av rättsväsendet. Mot den bakgrundenkände utskottet ingen tvekan att tillfinansutskottet tillstyrka regeringens förslag tillutgiftsram för och konsekvensberäkningen avutgiftsramarna (se prot.2003/04:4).Anslag för budgetåret 2004Regeringen har lagt fram ett förslag till fördelningav utgiftsramen på anslagen inom rättsväsendet förår 2004, se bilaga 2. I bilagan sammanfattas ävenövriga partiers förslag.Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag attsatsningen på polisen och kriminalvården fortsättermed ytterligare 225 respektive 150 miljoner kronor.Anslagen uppgår enligt förslaget till drygt 14 665respektive . Satsningar görsockså på domstolsväsendet med medföljd att anslaget föreslås uppgå till . För Säkerhetspolisen sänks anslagetmed med följd att anslagetföreslås uppgå till drygt 576 miljoner kronor.Vidare kan nämnas att anslaget tillåklagarorganisationen föreslås bli knappt 820miljoner kronor medan anslaget tillEkobrottsmyndigheten föreslås bli knappt 334miljoner kronor. I övrigt hänvisas till nyssnämndatabell. Ramen för utgiftsområdet har som nämnts ovanbestämts till för år2004.I motion Ju462 (m) föreslås anslagsförändringarsom innebär en ökning av den fastställdautgiftsramen med . Förslagen imotionen innebär jämfört med regeringensanslagsförslag förstärkningar tillpolisorganisationen (),Säkerhetspolisen (),åklagarorganisationen (),domstolsväsendet () ochkriminalvården () somanslaget till sänks (-17miljoner kronor). Motionärerna anser att regeringeni sitt budgetförslag inte tagit tillräcklig hänsyntill en rad faktorer. De anför bl.a. att det ärnödvändigt att öka rekryteringen av poliser ochcivilanställd personal, att öka kompetensen hospersonalen och att uppdatera metodutvecklingen ochtekniken inom polisen. Enligt motionärerna måsteresurser frigöras för att öka antalet poliser iyttre tjänst. Man anser vidare att det inte ärförsvarbart att spara på Säkerhetspolisen med hänsyntill den internationella utvecklingen ochaktiviteter hos flera extrema grupperingar samtbehovet av att förstärka säkerhetsskyddet. I frågaom åklagarverksamheten framför motionärerna attförstärkningen av polisen medfört ökade behov inomåklagarorganisationen, bl.a. krävspersonalförstärkningar samt kompetensutveckling förredan anställd personal. Detsamma gäller, medhänvisning till rättskedjan, även domstolsväsendetdär det pågående förändringsarbetet av hänsyn tillrättssäkerheten inte bör förenas med ytterligarebesparingskrav utan i stället med ordentligasatsningar. Enligt motionärerna behövs det vidareytterligare resurser för att förbättrakriminalvården, bl.a. krävs fler platser på häktenoch anstalter samt utbildningsinsatser förpersonalen. Resurser krävs också för genomförandetav motionärernas förslag (som inte sakbehandlas här)om att överföra vården av unga lagöverträdare frånStatens institutionsstyrelse till kriminalvården. Ifråga om anför motionärernaatt de inte kan ställa sig bakom regeringens förslageftersom de anser att den kriminalpolitiskaforskningen bör bli mer objektiv och ges entydligare akademisk frihet. Liknande synpunkterbeträffande i första hand polisen och kriminalvårdenframförs i motionerna Ju260 yrkande 2, Ju292 yrkande18, Ju369 yrkande 1, Ju370 yrkande 18 och Ju391yrkande 3 (alla m).I motionerna Ju466 och Fi240 yrkande 16 (båda fp)föreslås anslagsförändringar som innebär en ökningav den fastställda utgiftsramen med 1 004 miljonerkronor. Förslagen i motionerna innebär jämfört medregeringens anslagsförslag förstärkningar tillpolisorganisationen (),Säkerhetspolisen (),åklagarorganisationen (),domstolsväsendet (),kriminalvården () ochrättshjälpskostnader m.m. ().Motionärerna anför att det inom polisen behövsytterligare resurstillskott, bl.a. för att utbildafler poliser, anställa mer civil personal, utvecklaledarskapsutbildningen samt centralt förbättra deenheter som arbetar med våld mot särskilt utsattagrupper. Inom bör resurser satsaspå att förbättra hotbildsanalyserna och förstärkalivvaktsskyddet. Satsningarna på polisen medför isin tur nya resursbehov inom åklagarorganisationen,domstolsväsendet och kriminalvården. Inomkriminalvården krävs t.ex. fler häktes- ochanstaltsplatser, satsningar på en förbättradbehandlingsverksamhet och åtgärder mot narkotika påanstalterna. Slutligen anslås medel för att manskall kunna förstärka rättshjälpen. Mer resursertill rättsväsendet, framför allt polisen ochkriminalvården, begärs också i motionerna Ju327yrkande 1, Ju425 yrkandena 5 och 7, Ju465 yrkandena4, 5, 17 och 20 samt Ju474 yrkande 2 (alla fp).Bland annat framhålls att närpolisen bör förstärkas.Även i motionerna Ju476 och N346 yrkande 6 (bådakd) föreslås ytterligare resurser tillrättsväsendet. Begärda anslagsförändringar innebären ökning av den fastställda utgiftsramen med 500miljoner kronor. Motionsförslagen innebär jämförtmed regeringens anslagsförslag förstärkningar tillpolisorganisationen (),åklagarorganisationen (),domstolsväsendet (),kriminalvården () och bidrag tillbrottsförebyggande arbete ().Satsningar bör, som också anförs i motionerna Ju334yrkande 2 och Ju417 yrkandena 3, 5 och 6 (båda kd),bl.a. göras på att reformera närpolisverksamheten,utöka polisutbildningen och öka antaletcivilanställda inom polisen. Man föreslår också ensatsning på särskilda narkotikapoliser.Åklagarverksamheten måste förstärkas, vilket ocksåframhålls i motion Ju411 yrkandena 1-4, 7 och 9,särskilt i fråga om bekämpningen avmängdbrottslighet, miljöbrott och ekonomiskbrottslighet. Enligt motionärerna krävs detnyrekrytering och kompetensförstärkning inomåklagarorganisationen som ekonomisktutrymme bereds för ett antal specialiståklagare.Domstolsväsendet behöver extra resurser för attskapa en arbetssituation där mål kan avgöras på etträttssäkert och effektivt sätt med en bibehållenlokal förankring. Inom kriminalvården bör särskildasatsningar göras bl.a. för att förbättraarbetssituationen för de anställda, förstärkaprogramverksamheten och öka åtgärderna mot narkotikapå anstalterna. Vidare måste, som också anförs imotion Ju417 yrkande 4, fler häktesplatser inrättas.Slutligen begär motionärerna en kraftfull satsningpå bebyggelseinriktade hinder mot brott ochbrottsförebyggande arbete inom kommunerna.I motion Ju442 (c) föreslås anslagsförändringarsom innebär en ökning av den fastställdautgiftsramen med 500 miljoner kronor.Motionsförslaget innebär jämfört med regeringensanslagsförslag förstärkningar tillpolisorganisationen (),åklagarorganisationen () ochkriminalvården () somanslaget till föreslås sänkt (-). De extra resurserna skallanvändas för att öka såväl antalet poliser somcivilanställda inom polisen samt, som även anförs imotionerna Ju333 yrkandena 3, 12 och 13 och Ju438yrkande 1 (båda c), till att förstärka närpolisen.Vidare föreslås en resursöverföring frånEkobrottsmyndigheten till åklagarorganisationen föratt förbättra arbetssituationen för åklagarna samtförstärka lagföringsprocessen inom åklagarväsendet.Slutligen begär motionärerna ett tillskott av medeltill kriminalvården för att bl.a. förbättrabehandlingen av psykiskt störda personer påanstalterna samt öka platstillgången på anstalteroch häkten.Utskottet gör följande överväganden. Som framgårovan har just beslutat om utgiftsramen förrättsväsendet för , ett beslut som utskottettillstyrkte. Ett bifall till här aktuella yrkandenskulle innebära att utgiftsramen överskrids. Mot denbakgrunden föreslår utskottet att avslårmotionerna i ifrågavarande delar, se bilaga 4.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslagtill fördelning på anslag inom utgiftsområde 4Rättsväsendet.Kompetens- och bemötandefrågor inomrättsväsendetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas ett stort antalmotionsyrkanden rörande olikakompetenshöjande insatser inom rättsväsendetsmyndigheter samt om bemötande frånrättsväsendets företrädare. Utskottetföreslår, bl.a. med hänvisning till att dessafrågor löpande uppmärksammas inomrättsväsendets myndigheter, att riksdagenavslår samtliga motionsyrkanden. Jämförsärskilt yttrande 5.I ett stort antal motioner förespråkas olikaåtgärder för att öka kompetensen inom rättsväsendetsmyndigheter och för att myndigheternas företrädarebättre skall bemöta dem som i olika sammanhangkommer i kontakt med myndigheterna.Sålunda anförs i motionerna Ju262 (v), Ju443 (m),Ju478 (mp) och Ju479 (fp) att kompetensen inomrättsväsendet rörande bl.a. våld och sexualbrott motkvinnor måste höjas. I motion Ju479 påtalas även attbemötandet inom rättsväsendet av sexualbrottsoffermåste förbättras. I motionerna Ju333 (c) och Ju479(fp) anförs att polisens rutiner och attityder isamband med bl.a. brott mot kvinnor och barn måsteförbättras. I motion So419 (v) föreslås en utredningom hur kvinnor som utsatts för misshandel och andraövergrepp bemöts i domstolarna. I motionerna Ju443(m) och Sf326 (fp) påtalas behovet av ökad kompetensom invandrarkvinnors situation.I motionerna Ju241 (s), Ju391 (m), Ju398 (s),Ju412 (kd), Ju444 (fp), L319 (mp), L320 (kd) ochSo504 (fp) anförs att åtgärder bör vidtas för attförbättra barnkompetensen inom rättsväsendet. Imotion Ju412 preciseras detta yrkande till att gälladomstolsväsendet och i motion L320 till dem somhandlägger familjemål. I motionerna Ju451 och Ju453(båda kd) anförs att personer som förhör barn bör haspecialistkompetens. I motion So496 (s) anförs attpolisen bör anlägga ett barnperspektiv i utredningarom mäns våld mot kvinnor. I motion Ju310 (s) anförsatt kompetensen rörande barn till frihetsberövadebör förbättras inom kriminalvården.I motionerna Ju447 (fp) och Ju448 (mp) förespråkasen kompetenshöjning inom rättsväsendet rörandetrafficking. I motion Ju448 anförs därutöver att detkrävs en attitydförändring och ett bättre bemötandefrån rättsväsendets myndigheter av offer förtrafficking.I motionerna Ju262 (v), Ju356 (flerpartimotion),K418 (fp) och L350 (c) anförs att kompetensen inomrättsväsendet om brott mot och situationen förhomosexuella, bisexuella och transpersoner börförbättras samt att bemötandet av dessa personer börförbättras. I motion K418 anförs därtill attrutinerna vid upptagande av anmälan om sådana brottmåste förbättras. I motionerna, Ju342 (v), Ju444(fp), Ju479 (fp), K418 (fp) och So568 (mp) påtalasett behov av ökad kompetens om våld i samkönaderelationer. I motion K418 (fp) påtalas ett behov avökad kompetens om och insatser mot hedersrelateradebrott mot homosexuella, bisexuella ochtranspersoner. I motion Ju356 (flerpartimotion)påtalas behovet av utbildningsinsatser inomrättsväsendet 2002 genomförda ändringen av29 kap. 2 § 7 , innebärande att det vidstraffvärdesbedömning, som en försvårandeomständighet, skall beaktas om motivet till brottetvarit offrets sexuella läggning.I motion Ju262 (v) anförs att det föreligger ettbehov av ökad kompetens inom rättsväsendet rörandebrott med rasistiska motiv.I motionerna Ju444 (fp) och Ju453 (kd) påtalasvikten av ett bättre bemötande av och en ökadkompetens om brottsoffer inom rättsväsendet. Imotion Ju369 (m) påtalas betydelsen av att polisenbemöter brottsoffer på ett professionellt sätt. Imotion Ju444 (fp) anförs att kompetensen inomrättsväsendet om invandrare som brottsoffer bör öka.I motion So272 (m) anförs att kompetensen omfunktionshindrade som brottsoffer också bör öka.I motion Ju355 (v) anförs att det bör genomförasutbildningsinsatser inom polisväsendet om bl.a. etikoch moral. I motion Ju388 (s) anförs i mer allmännaordalag att polisen bör vara bättre i sitt bemötandeav allmänheten.I motion Ju349 (c) anförs att kompetenshöjandeåtgärder bör vidtas inom rättsväsendets myndigheterför att korta handläggningstiderna där. I motionernaJu210 (m) och Ju456 (s) anförs att kompetensen inomrättsväsendet om brott mot djurskyddslagen börförbättras. I motionerna Ju226 (m) och Ju412 (kd)efterfrågas ökad miljöbrottskompetens inomrättsväsendet. I motion Ju329 (s) påtalas ett behovav ökad kompetens inom rättsväsendet omarbetsmiljöbrott. I motionerna Ju302 (m), Ju328 (fp)och Ju468 (s) förespråkas inrättandet av ettnationellt resurscentrum för brottsbekämpning iLinköpingsregionen.I motion Ju369 (m) begärs att det inompolisväsendet införs tydliga rutiner för hanteringav klagomål och synpunkter från allmänheten.Motionärerna pekar på att det sällan vidtas någraåtgärder från polisens sida i fall då det inte finnsskäl att inleda förundersökning. Det anförs bl.a.att polisen bör ta till vara lämnade synpunkter isyfte att förbättra verksamheten och att den somframfört en synpunkt bör få en förklaring och, iförekommande fall, en ursäkt.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionernaom betydelsen av att de anställda inomrättsväsendets olika myndigheter har hög kompetens.Utskottet ser det också som självklart att de somkommer i kontakt med myndigheterna, t.ex.brottsoffer, skall få ett korrekt och professionelltbemötande från myndighetsföreträdare. Dessa frågorär av central betydelse för möjligheten förrättsväsendets myndigheter att fullgöra sin uppgiftatt värna den enskildes rättstrygghet ochrättssäkerhet samt för det övergripande målet förkriminalpolitiken, att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Utskottet kan samtidigtkonstatera att det inom rättsväsendets olikamyndigheter kontinuerligt vidtas omfattande åtgärderför att öka kompetens hos all personal inom de imotionerna berörda områdena, som också i storutsträckning handlar om prioriterad brottslighet.Myndigheterna uppmärksammar också betydelsen av godarutiner och ett bra bemötande av dem som kommer ikontakt med rättsväsendets myndigheter. Även ommycket alltså har gjorts och görs ute pårättsväsendets myndigheter för att tillgodose dessabehov är det angeläget att ansträngningarnaintensifieras . Åtgärder föratt höja kompetensen och uppfylla skyldigheter idetta avseende bör naturligtvis prioriteras inomramen för respektive myndighets anslag. Medhänvisning till vad som anförts finner utskottetinte anledning för att göra någottillkännagivande i dessa frågor.Utskottet instämmer också i vad motionärerna bakommotion Ju369 anför om hanteringen av klagomål ochsynpunkter på polisen. Det framstår som självklartatt den som framför synpunkter på polisen skall blikorrekt bemött. Här kan först betonas vikten av attde anställda som i sin tjänstgöring har att merregelmässigt ta emot klagomål och synpunkter frånallmänheten är lämpade för sådana uppgifter. Ettkorrekt och vänligt bemötande när klagomål framförskan förhindra uppkomsten av nya problem. Det ärockså angeläget att polisen tar till sig berättigadkritik och andra goda synpunkter och beaktar dessa isitt arbete med att förbättra verksamheten. Meddetta sagt finner utskottet inte att det föreliggernågot behov av ett särskilt tillkännagivande frånriksdagen i frågan.Utskottet föreslår att avslår samtliga idetta avsnitt behandlade motioner i här behandladedelar.PolisväsendetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs för polisväsendetsresultat under verksamhetsåret 2002.Utskottet delar regeringens bedömning attpolisen i stort fullgjort de mål som ställtsupp för dess verksamhet men att ytterligareinsatser krävs på vissa områden. I avsnittettar utskottet vidare ställning tillinriktningen av polisväsendets verksamhetunder . Utskottet behandlar också ettstort antal motionsyrkanden rörande polisensorganisation, polisens resursutnyttjande,samverkan mellan ochSäkerhetspolisen, polisens prioriteringar avolika brottstyper, polisförsörjningen,resursfördelningen mellan de olikapolismyndigheterna och kostnaderna vidregeringsbeslutade evenemang. Samtligamotioner avstyrks med hänvisning till bl.a.pågående beredningsarbete inomRegeringskansliet och Rikspolisstyrelsen.Jämför reservationerna 2-18 samt de särskildayttrandena 6-9.InledningPolisens verksamhet syftar till att förebygga ochbeivra brott, upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänhetenskydd och annan hjälp.Rikspolisstyrelsen (RPS) är centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet och hartillsyn över detta. Till hörSäkerhetspolisen, ochPolishögskolan. Styrelsen är chefsmyndighet förStatens kriminaltekniska laboratorium.Rikspolisstyrelsen ingår också i samverkansområdenaSpridning av allvarliga smittämnen, giftigakemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd,undsättning och vård. Samverkansområdena redovisasunder utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motsårbarhet.I varje län finns en polismyndighet som ansvararför polisverksamheten där. leds aven polisstyrelse. Den består av myndighetens chefoch det antal övriga ledamöter som regeringenbestämmer och även utser.Den 31 december 2002 fanns det 22 918 anställdainom polisen (se tabell nedan). Av dem var 16 149poliser och 6 769 civilanställda. Jämfört medutgången av hade antalet poliser ökat med 29och civilanställda med 184.Anställda inom polisen åren 1997-2002-----------------------------------------------------|År | Antalet |Därav poliser | Därav || |anställda | |civilanställda|| | den 31 | | || | december | | |-----------------------------------------------------|1997 | 22 755 | 16 783 | 5 972 |-----------------------------------------------------|1998 | 21 951 | 16 429 | 5 522 |-----------------------------------------------------|1999 | 22 009 | 16 201 | 5 808 |-----------------------------------------------------|2000 | 22 294 | 16 089 | 6 205 |-----------------------------------------------------|2001 | 22 705 | 16 120 | 6 585 |-----------------------------------------------------|2002 | 22 918 | 16 149 | 6 769 |-----------------------------------------------------ResultatuppföljningDe övergripande målen för polisväsendet är atttillförsäkra den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet,förebygga och upptäcka brott, öka människors trygghet samtatt se till att den som har begått brott identifieras ochlagförs. Tiden från brottsanmälan till dom ochstraffverkställighet skall förkortas.Följande verksamhetsmål ställdes upp för år 2002.PolisorganisationenRisken för att brott begås skulle minska. Lagföringenskulle öka och genomströmningstiderna förkortas. De ickebrottsbekämpande arbetsuppgifterna skulle utföras med godservice, hög tillgänglighet samt med snabb och korrekthandläggning.I budgetpropositionen delas Politikområde Rättsväsendein i sex verksamhetsområden, nämligen brottsförebyggandearbete, utredning och lagföring, dömande verksamhet,verkställighet av påföljd, reparativ verksamhet och övrigverksamhet. Verksamhetsområdena delas i sin tur in iverksamhetsgrenar. En verksamhetsgren kan ha samma namnsom verksamhetsområdet. Inom ett verksamhetsområde kanflera myndigheter bedriva verksamhet.Uppgifter om polisväsendets resultat för år 2002redovisas huvudsakligen mot bakgrund av de mål som angettsför verksamhetsområdena 1 Brottsförebyggande arbete, 2Utredning och lagföring och 6 Övrig verksamhet, med envidare uppdelning på verksamhetsgrenar inom respektiveverksamhetsområde. Utskottet följer den uppdelningen.Såvitt gäller brottsförebyggande verksamhet i allmänhetkan det konstateras att det anmäldes drygt 1,2miljoner brott, vilket är den högsta siffran någonsin.Rikspolisstyrelsens bedömning är att målet förpolisorganisationen uppfylldes genom att verksamhetenutvecklades och förbättrades. Det konstateras dock att detbrottsförebyggande arbetet i betydande utsträckning fåttstå tillbaka för akuta verksamhetskrav. Detproblemorienterade underrättelseledda arbetet inriktades iallt större utsträckning mot vissa personer, t.ex.vaneförbrytare, brottsoffer och brottsaktiva ungdomar, istället för att som tidigare inriktas mot tider ochplatser med hög risk för brottslig verksamhet. Ett antalaktiviteter genomfördes för att de brottsförebyggandestrategierna skulle få genomslag i verksamheten. Omkringen tredjedel av polismyndigheterna lyckades dock förstärkaverksamheten i närpolisområdena. För att underlätta förpolisen att kvalitetssäkra det brottsförebyggande arbetethar regeringen gett i uppdrag atti samråd med göra en sammanställning avvilka polisiära åtgärder mot olika typer av brott somforskning eller beprövad erfarenhet visat fungerar iSverige. Sammanställningen skall vara utformad så attpolisen på ett enkelt sätt kan använda de beskrivnaåtgärderna i projekt för att förebygga brott. Uppdragetskall redovisas senast den 15 mars 2004.När det sedan gäller brottsförebyggande åtgärder motvissa brottstyper anges att de flesta myndigheternaprioriterade narkotikabrottsligheten, bl.a. genom att tafram strategier mot den brottsligheten. Ungdomar ägnadessärskild uppmärksamhet i detta arbete, bl.a. förekomsamverkan med lokala brottsförebyggande råd, socialtjänst,skolor och frivilligorganisationer.