bet · GQ01UBU6 · 2003-03-06 00:00:00 — Lärosätena har också, via regleringsbrev, i uppdragatt i sina årsredovisningar redogöra för vilka åtgärder som har vidtagits för afå en jämnare könsfördelning på vissa områden, t.ex. i utbildningar medojämn könsfördelning, såsom vissa lärar- och vårdutbildningar samt naturve-tenskapliga och tekniska utbildningar.Aktuell statistik från visar att andelen kvinnor ökar pånästan alla utbildningar i högskolan. av alla examina avläggs av kvinnor. Många utbildningar har gått från en någorlunda jämn köns-fördelning till att bli kvinnodominerade. De enda kvarvarande mansdomine-rade yrkesutbildningarna är utbildningarna till civilingenjör och högskolein-genjör där av studenterna är män. Andelen kvinnor ökar dock ocksåpå dessa utbildningar. /92 uppgick andelen kvinnor till 16 %bland dem som avlade högskoleingenjörsexamen vilket kan jämföras /02 då andelen kvinnor uppgick till . På de traditionelltkvinnodominerade utbildningarna har andelen män visserligen ökat, menförändringarna är små. Enligt är situationen något bättre närdet gäller s.k. generella examina. Inom områdena samhällsvetenskap ochnaturvetenskap är könsfördelningen jämn, men det är stora skillnader mellanolika ämnen inom respektive ämnesområde.Åtgärder mot diskrimineringMotionerFolkpartiet anser i motion 2002/03:Ub323 yrkande 24 att åtgärder skall vidtasför att stoppa könsdiskrimineringen inom högskolan. Enligt partiet finnstecken på att det pågår diskriminering av kvinnor i samband med tjänstetill-sättningar. För att minimera risken för detta är det flera jämställdhetsfrämjande åtgärder som bör genomföras, t.ex. ökad öppenhet och klarhet vid urvaloch antagningar. Den genomförda reformen om möjlighet att beford-ras till professor utan att särskild tjänst finns tillgänglig borde även ge posva följdverkningar ur jämställdhetssynpunkt. Hur det praktiska jämställd-hetsarbetet skall bedrivas kan behandlas i institutionernas jämställdhetsplanert.ex. regler för hur antagning av doktorander skall ske så att inte kvinnormissgynnas.Kristdemokraterna menar i motion 2002/03:Ub448 yrkande 13 att det ärviktigt att gå till botten med den snedrekrytering till högre akademiska tjäns-ter som finns. Motionärerna anser också att alla studenter skall omfattas avdiskrimineringslagstiftningen, även studenter i uppdragsutbildning och basår.I motion 2002/03:Ub427 (c) menar motionärerna att studenter vid högskolorskall jämställas med arbetstagare i de delar inom arbetsrätten som rör integri-tet och arbetsskydd, liksom hela jämställdhetslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Utskottet erinrar om att högskolelagen (1992:1434, 1 kap. 5 §) föreskriveratt jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skall iakttas och främjas iuniversitetens och högskolornas verksamhet. Vidare kan konstateras att enligtlagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan skall lärosäte-na upprätta en plan över åtgärder för främjandet av studenternas likarättigheter. I årsredovisningen skall sedan framgå de åtgärder som lärosätethar vidtagit med anledning av planen.Lärosätena har också i uppdrag att i sina årsredovisningar redogöra för vil-ka åtgärder som har vidtagits för att få en jämnare könsfördelning på vissaområden, t.ex. i forskarutbildningar med ojämn könsfördelning; vid rekryte-ring och befordran av lärare; vid rekrytering av dekaner, prefekter, studierek-torer eller motsvarande. I syfte att få en jämnare könsfördelning i lärarkårenpå universitet och högskolor skall varje lärosäte fastställa mål förandelen kvinnor bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier förperioden 2003-2004.Högskoleverket har gjort en avslutande uppföljning (Rapport2003:3) av den senaste läraranställningsreformen, dvs. den reform som bl.a.möjliggör för en lektor med tillräckliga meriter att bli befordrad till professinom ramen för sin anställning. Rapporten visar att även om kvinnorna ärnågot underrepresenterade bland dem som söker befordran så håller kvinnor-na väl sin andel bland dem som faktiskt befordras till professor. Enligt verketfinns det därför inte någon anledning att förvänta någon nedgång i andelenkvinnliga professorer som resultat av befordringsreformen - tvärtom harandelen kvinnor bland professorerna ökat med någon procentenhet ochuppgick till . Det är dock oklart i vilken mån ökningen beror avbefordringssystemet eller av förändrad praxis vid rekrytering. Vidare studierbehöver göras av varför kvinnor söker befordran i mindre utsträckning änmän, men det faktum att kvinnors befordringschanser inte skiljer sig negativtfrån männens kan också i sig stimulera till en ökning av sökande, menarHögskoleverket.Som tidigare nämnts pågår ett arbete med att se över diskrimineringslag-stiftningen (dir. 2002:11), där det i uppdraget ingår att överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimine-ringsgrunder och samhällsområden.Genusperspektiv i medicinska m.fl. utbildningarMotionerMotion 2002/03:Ub401 (fp) yrkande 4 tar upp frågan om genusmedicin ochbehovet av att läkarutbildningen beaktar de biologiska skillnadernas betydelseför sjukdomar och för hur patienterna reagerar på behandling och mediciner.Enligt motionärerna bör det i såväl grundutbildningen av läkare som i övrigavårdutbildningar ingå obligatoriska kurser om genusmedicin. Även motion2002/03:Ub442 (fp) yrkande 2 tar upp behovet av ett könsperspektiv i under-visningen inom läkarutbildningen och andra vårdutbildningar. Om inte läkar-na i sin utbildning åläggs att studera skillnader mellan kvinnor och mänkommer felaktiga diagnoser att upprepas även fortsättningsvis.Genusvetenskap bör bli en obligatorisk kurs inom utbildningar för juristeroch poliser och fortbildningen för yrkesverksamma bör intensifieras, ansermotionärerna i motion 2002/03:Ub538 (s). har ändringar sketti ett flertal examensordningar så att kunskap som rör dels våld mot kvinnor,dels jämställdhet har lyfts fram. Särskilda utbildningssatsningar på områdetriktade till personal inom bl.a. rättsväsendet har också genomförts. Trots dettfinns det brister i bemötandet av kvinnor som utsatts för sexualbrott.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Enligt examensbeskrivningarna i högskoleförordningen (1993:100) skallstudenten för erhållande av läkarexamen respektive sjuksköterskeexamen haförvärvat kännedom om förhållanden i samhället som påverkar kvinnors ochmäns hälsa.I universitetens och högskolornas övergripande uppdrag att utveckla kva-liteten i utbildning och forskning ingår att aktivt arbeta med undervisningensförnyelse och det pedagogiska utvecklingsarbetet. Vikten av att jämställdhets-och genuskunskap skall ingå i den pedagogiska utbildningen har lyfts fram avregeringen i regleringsbrev för universitet och högskolor under flera år.Högskoleverket har tidigare haft i uppdrag att tillsammans med lärosätenautveckla modeller för att integrera genusperspektiv i jurist- och ekonomut-bildningar, ett arbete som har visat sig framgångsrikt. Rådet för högre utbild-ning har därefter fått i uppdrag att stödja lärosätenas arbete med att utvecklametoder för att använda genusperspektiv i undervisning och i utvecklandet avhögskolepedagogiska kurser. Rådet, som är en självständig del av , har bl.a. i uppgift att stödja pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor samt sprida information om högskolepedagogisk forsk-ning och utvecklingsinsatser.Högskoleverket konstaterade i den utvärdering av lärosätenas arbete medjämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald som publice-rades (2000:8 R) att integrationen av ett genusperspektiv fungerarbäst på de samhällsvetenskapliga och humanistiska områdena. Högskolever-ket planerar att göra en uppföljning av denna utvärdering.Dessutom skall ett kontaktnät för lärosätenas jämställdhetshandläggare eta-bleras. Ett syfte är att verket skall få in synpunkter på hur jämställdhetenfungerar på olika lärosäten.Högskoleverkets referensgrupp för jämställdhetsfrågor, ,ger i samarbete med Nationella sekretariatet för genusforskning, placerat vidGöteborgs universitet, ut en skriftserie om genusforskning i utbildning ochforskning. är en skrift planerad om genusperspektiv inommedicin.Jämställdhet inom forskningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör jämställdhetsarbeteinom forskningen. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelseroch pågående utredningsarbete.Jämför reservation 10 (kd, c).JämställdhetsarbeteMotionerNågra motioner tar upp frågor om behovet av kvinnliga forskare, vad sommåste göras för att öka andelen kvinnor samt vilka konsekvenser underrepre-sentationen leder till.Kristdemokraterna framför i motion 2002/03:Ub449 yrkande 5 kravet attkarriärvägarna inom forskningen måste anpassas så att familjebildning ochyrkeskarriär kan förenas. En jämn könsfördelning bidrar till att skilda per-spektiv tas till vara (yrkande 9). På motsvarande sätt tar motion 2002/03:Ub528 (c) yrkande 1 upp att kvinnors underrepresentation bland forskaremedför negativa effekter för kvinnors hälsa. Motionärerna anser att ett hand-lingsprogram bör utformas i syfte att öka antalet kvinnliga forskare.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Enligt (avser ) har kvinnornasandel i forskarutbildningen ökat med under det senastedecenniet. Det gäller såväl nybörjare som examinerade doktorer. Den ämnes-visa könssegregationen inom högskolans grundutbildning har en motsvarighetpå forskarutbildningsnivå. Teknikvetenskap har fortfarande en stark manligövervikt men inte lika tydlig som . Den största föränd-ringen har skett inom det medicinska området där kvinnorna i början av peri-oden utgjorde av nybörjarna för att nu utgöra . Kvinnornas andelav kategorierna lektorer, särskilda forskningstjänster och forskarassistent-tjänster har ökat , särskilt gruppen forskarassistenter. Blandlektorer och forskare med särskild forskningstjänst är kvinnorna bäst repre-senterade inom verksamhetsområdet medicin.De forskningsfinansierade myndigheterna har haft i uppdragatt främja bl.a. jämställdhet inom forskningen. Det kan noteras att ungefär entredjedel av alla de forskare som får forskningsmedel från ärkvinnor. Regeringens bedömning i budgetpropositionen för är attframsteg har gjorts i arbetet för jämställdhet inom forskningen inte minstgenom att den yngre generationen kvinnliga forskare får en ökande andel avprojektmedel och anställningar. De kvinnliga forskare som söker medel hosforskningsråden får också generellt sina ansökningar beviljade i samma ut-sträckning som manliga forskare. Det faktum att könsfördelningen varierarkraftigt mellan olika vetenskapsområden påverkar givetvis möjligheten förmyndigheterna att bevilja medel till kvinnor respektive män.För närvarande pågår en utredning avseende forskarutbildningen och peri-oden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). I uppdraget ingår att granska ef-fekterna av förordningsförändringar för forskarutbildningen (som trädde ikraft ), utvärdera och analysera rekrytering, urval och antagningtill forskarutbildningen samt utvärdera och analysera handledningens ochhandledarens roll och funktion i forskarutbildningen. Dessutom skall situatio-nen för nydisputerade doktorer kartläggas och förslag skall lämnas hur derasmöjligheter till meritering och karriär kan förbättras. I denna del skall särskeventuella skillnader i villkor mellan kvinnor respektive män analyseras. Överhuvud taget skall jämställdhetsaspekter särskilt beaktas i utredningens arbete,vilket skall redovisas senast den 31 december 2003.Genusperspektiv inom forskningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avstyrker motionsyrkanden angåen-de genusperspektiv inom medicinsk forskning m.m. Utskottet hän-visar till gällande bestämmelser och pågående arbete.Genusperspektiv inom medicinsk forskning m.m.MotionerNödvändigheten av att anlägga ett genusperspektiv inom den medicinskaforskningen förs fram i flera motioner.I motion 2002/03:Ub454 (s) påpekas att vissa sjukdomar yttrar sig olikahos män och kvinnor. Det behövs mer forskning kring kvinnors sjukdomar föratt belysa skillnader och för att komma till rätta med problemen med felaktigadiagnoser och behandlingar. I motion 2002/03:Ub401 (fp) yrkande 1 påpekasatt kvinnors hälsa och kvinnors biverkningar av medicin länge har varit efter-satta forskningsområden liksom forskning om hälsoproblem bland äldre kvin-nor. För att öka användbarheten av forskningen inom vården är det viktigt attkönsperspektivet är med. Huvudregeln bör vara att all medicinsk forskningskall inkludera kvinnor. Likaså bör särskild forskning initieras rörande våravanligaste folksjukdomar, där vi har för lite kunskap ur ett köns- ochgenusperspektiv. I motion 2002/03:Ub442 (fp) yrkande 1 menas att den mestaforskningen om den mänskliga kroppen utförs av män och med män somstudieobjekt och norm. Motionärerna anser att ingen forskning, annat än iundantagsfall, bör få baseras på en population bestående av mindre än 40 %av vartdera könet för att få statliga anslag beviljade. Likaså bör en grupptillsättas med uppdrag att bevaka att de forskningsanslag som ges tillvaratarkönsperspektivet, menar motionärerna och jämför med system i (yrkan-de 3).I motion 2002/03:Ub528 (c) yrkande 2 anförs behovet av ökade resurserför forskning kring kvinnorelaterade sjukdomar. tar i motion2002/03:So450 yrkande 5 upp att forskning om och med kvinnor är eftersatt.Likaså finns en risk att grundforskning trängs undan när mer specialiseradforskning utvecklas. Det är därför viktigt att anlägga ett köns- och klassper-spektiv vid prövning av forskningsanslag inom området hälso- och sjukvård.I motion 2002/03:Ub442 (fp) yrkande 4 pekas på områden där genusper-spektiv inom forskningen saknas eller är bristfälligt belyst, t.ex. sambandmellan kvinnors arbete och skador/sjukdomar i yrkeslivet samt läkemedelsan-vändning. Detta faktum påverkar kvinnors bemötande inom vården och derasmedicinska behandling. Motionärerna menar att det inom vissa sjukhus börinrättas enheter som specialiserar sig just på forskning kring kvinnorelateradesjukdomar och ett genusperspektiv i vården. Ett sådant kvinnoforskningscent-rum för vården skulle med fördel kunna förläggas till . Isamma motion framförs också förslaget att bör ges i uppdragatt fortsättningsvis ha ansvaret för forskning om vården av kvinnor. I , enligt motionärerna, inget övergripande ansvar för insamlandet avmaterial om hur kvinnor behandlas eller bemöts inom vården (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Vetenskapsrådets kommitté för genusforskning, som är direkt underställdVetenskapsrådets styrelse, har till uppgift att främja, stödja och informera oforskning med genusinriktning. Kommittén ger underlag och förslag till när det gäller utdelning av särskilda medel till genus-forskning. Enligt tidigare bedömning behöver medicinområdet extra stöd i attutveckla genusperspektivet inom medicinsk forskning. har sådanamedel för beviljats till 8 projekt inom medicin, hälsaoch vård samt till 5 projekt med fokus på teori- och begreppsutveckling inomgenusforskningen.Kommittén för genusforskning avser att anordna en workshopom den medicinska genusforskningens framtid med fokus på teori- och be-greppsutveckling. Syftet är att stimulera den teoretiska utvecklingen inommedicinsk genusforskning. Nationella sekretariatet för genusforskning, sombl.a. har i uppgift att överblicka genusforskningen i och analysera hurden är fördelad på olika discipliner och fakulteter, planerar som tidigarenämnts insatser inom området medicin och genus.Genusperspektivet skall återfinnas även i den forskning som stöds t.ex. avForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, FAS. FAS stöder grund-forskning och tillämpad forskning om individrelaterade frågor inom arbetsli-vet, studier av välfärd och sociala processer samt folkhälsofrågor. En särskildjämställdhetskommitté finns inom FAS med uppgift att beakta genus- ochjämställdhetsfrågor i rådets arbete. Kommittén anordnade i november 2002tillsammans med Verket för innovationssystem () ett symposium påtemat Forskning och kön. Målgrupp var både forskare och ansvariga för jäm-ställdhets- och genusfrågor på myndigheter.Även utanför politikområdet finns ett flertal myndigheter som på olika sättarbetar med frågor som berör genus i medicinsk forskning. I Statens folkhäl-soinstituts roll ingår att vara ett nationellt för metoder ochstrategier inom folkhälsoområdet. Ett särskilt fokus på könsskillnader i hälsaär en viktig del i detta arbete. I regeringens proposition 2002/03:35 Mål förfolkhälsan påpekas att det inom en rad områden saknas forskning om kvin-nors hälsa. Behovet av forskning om kvinnors och mäns hälsa utifrån kön ochgenus är därför stort. Regeringens förslag för att åtgärda detta inriktas bl.a.verksamhet som utförs av FAS och , men även Socialsty-relsens verksamhet berörs. Den aktuella propositionen kommer att behandlassenare av riksdagen.Enligt har en ökad kunskap och medvetenhet om gen-derfrågor bl.a. påverkat verkets handläggning så att genderperspektivet istörre utsträckning beaktas. I bedömningar av ansökan omklinisk prövning av läkemedel görs en värdering avstudiepopulationens sammansättning. Verket gör även olika typer av uppfölj-ningar av könsfördelningen vid prövningar.Socialstyrelsen redovisar kvartalsvis till regeringen uppgifter om läkeme-delsanvändningen, och då också skillnader mellan män och kvinnor. Särskildaanalyser görs av könsskillnader i användningen av vissa läkemedelsgrupperliksom i annan uppföljning av hälsodata. Könsskillnader beaktas även vidallmän tillsyn och tillsynsanmälningar för att få en bild av om felbehandlingareller riskhändelser drabbar det ena könet mer än det andra. Analyser ur ettkönsperspektiv görs även när det handlar om uppföljning av resurser som gårtill hälso- och sjukvård samt till socialtjänst.Enligt utskottet är det positivt att ett ökat genusperspektiv återfinns inomden medicinska forskningen. Likväl är det viktigt att ansvariga myndigheteroch forskningsorgan, liksom självfallet forskarna själva, också fortsättnings-vis på olika sätt fokuserar dessa frågor.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkanden som rörfördelning av platser vid riksrekryterande idrottsgymnasier, jäm-ställdhet i friskolestyrelser samt genusperspektiv i läromedel. Ut-skottet hänvisar till gällande bestämmelser och visst utredningsar-bete.Jämför reservation 11 (fp).Folkpartiet uttrycker i sin motion 2002/03:Kr266 yrkande 11 oro över att deflesta platserna på riksrekryterande idrottsgymnasier går till manliga elever.I tre sporter finns det över huvud taget inga platser för kvinnliga elever, enlpartiet som föreslår en utredning av hur systemet skall förändras och hurjämställdheten kan öka vid fördelningen av platserna. Kommunerna, special-idrottsförbunden, och måste alla ta sitt ansvari denna fråga.U t sk o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.I gymnasieförordningen (SFS 1992:394) 2 kap. 3 och 4 §§ anges att en ut-bildning där ämnet specialidrott ingår kan vara riksrekryterande om det frånnationell synpunkt krävs för att tillgodose elitidrottens behov och idrottenställer särskilda krav på gemensam träning. Det är som, eftersamråd med , beslutar i fråga om kommuners ansökanom vilka riksrekryterande idrottsutbildningar som får anordnas, var och medhur många platser. Kommunerna lämnar in sin ansökan till Riksidrottsförbun-det. Efter samråd med respektive specialidrottsförbund och förhandling medberörda kommuner lämnar förslag om orter och platser.Skolverkets beslut gäller (aktuellt beslut återfinns i SKOLFS1995:63I). har i uppdrag att kontinuerligt följa verksam-heten liksom att göra fördjupade kvalitetsuppföljningar av den.I fråga om urval till utbildningen skall den elev som anses ha största förut-sättningar att tillgodogöra sig utbildningen ges företräde. I övrigt gäller hu-vuddelen av de urvalsregler som gäller för övrig gymnasial utbildning (enligtgymnasieförordningen 6 kap. 1-7 §§). Prioriteringen av sökande sker utifrånett antal rekommenderade, för specialidrottsförbunden gemensamma, urvals-kriterier. Själva intagningen till utbildningen görs av den anordnande kom-munen genom berört intagningskansli.Utskottet utgår från att intagningsrutiner och deras konsekvenser beaktasinom ramen för uppföljningsuppdrag. Utskottet utgårvidare från att även bevakar dessa frågor.I motion 2002/03:Ub273 (s) framförs kravet att jämställdhet skall präglafristående skolors styrelser. Enligt motionären är detta inte är fallet i dag.privatisering av offentlig verksamhet bör stat, kommun och landsting ställakrav på att samma synsätt skall gälla i den privata som i den offentliga sek-torn, på hur makt och inflytande bör fördelas.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Utskottet konstaterar att anser att samma skolbestäm-melser skall gälla för alla skolor, oavsett om huvudmannen är ,statlig eller enskild (SOU 2002:121). När det gäller kvinnlig representation inäringslivet pågår en utredning där kvinnors deltagande pålednings- och styrelsenivå skall kartläggas. I utredningens uppdrag ingår attföreslå åtgärder för att öka kvinnors representation på ledande poster i svensknäringsliv. Uppdraget skall vara slutfört . Dessutom kan näm-nas den av regeringen aviserade propositionen om redovisningen av könsför-delningen i företagsledningar. Utskottet konstaterar att i den lagrådsremiss iärendet som överlämnades till Lagrådet , föreslås att fö-retagen i sina årsredovisningar skall ange könsfördelningen inom företagetsledning, motsvarande dagens krav att ange könsfördelningen av de anställda.Syftet med ett sådant krav anges vara att ett synliggörande av förhållandenafyller en viktig funktion i jämställdhetsarbetet. Från kravet föreslås endastundantag göras för företag i vilka antalet anställda uppgår till högst tio liksföretag som inte är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med enårsredovisning.Motion 2002/03:Ub275 (m) yrkande 3 och motion2002/03:A366 yrkande 5 tar båda upp frågan om läromedel ur ett jämställd-hetsperspektiv. I den förstnämnda motionen framförs att det är angeläget attregelbundet förnya läromedlen för att så långt möjligt slippa de stereotypakönsroller som finns i gammal skollitteratur. Sponsring kan vara en väg tillbåde en kvalitetsökning och en möjlighet till regelbunden genomgång avläromedlen. menar i motion 2002/03:A366 yrkande 5 att läro-böckerna och deras utformning kan påverka intresset för att göra ett otraditio-nellt yrkesval. För att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden ärdet viktigt att försöka få fler flickor att bli intresserade av teknik och få fpojkar att intressera sig för jobb i den offentliga sektorn.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Utskottet anser att det är viktigt att eleverna har tillgång till goda och aktuella läromedel i vid mening. Bibliotek och IT t.ex. är också att betrakta somviktiga delar i elevernas lärandemiljö. Det är dock lärarens och skolans ansvaratt välja både metod, stoff och arbetsformer för undervisningen, i syfte att nåde mål som anges i läroplan och kursplaner. Likväl visar studier att läromedeli hög grad påverkar både undervisningen och elevernas omvärldsuppfattning.Kommunerna har därför ett viktigt ansvar i att se över skolornas läromedels-standard. Skolorna har också i samband med den årliga kvalitetsredovisning-en ett naturligt tillfälle att utvärdera läromedelssituationen. Regeringen menai budgetpropositionen för att läromedel bör ingå som en del i denaviserade förstärkta kvalitetsgranskningen av skolan. Utskottet konstaterar attden tidigare nämnda har i uppdrag att analysera be-hovet av en översyn av tillgängliga läromedel för undervisning i matematikoch behovet av mer utvecklande sådana, t.ex. IT-baserade.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer.