bet · GQ01UU4 · 2003-02-11 00:00:00 — Under EU-ordförandeskapet försökte påverka denamerikanska ståndpunkten och fick av övriga EU-länder fortsatt uppdrag att förhandla med USA.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor sommotionerna väckt är besvarade och avstyrker därmedmotionerna 2001/02:L264 (c) yrkande 1, 2001/02:U209(c) yrkandena 2 och 4, 2001/02:U327 (kd) yrkande 14,2001/02:U345 (fp) yrkande 23, 2002/03:U228 (fp)yrkande 20, 2002/03:U282 (kd) yrkande 12 samt2002/03:U313 (c) yrkande 24.Barnarbete och handel med barnMotionernaI motion 2001/02:U209 (c) yrkande 6 framhålls attSverige i internationella sammanhang bör motverkaförekomsten av allt barnarbete som skadar barnetshälsa, säkerhet, moral eller förhindrar barnsmöjlighet till undervisning. I motion 2001/02:U222(m) yrkande 4 krävs att i sina relationermed samarbetsländerna inom biståndet bör kräva attILO-konventionen och FN:s barnkonventionefterlevs vad gäller barnarbete, och i yrkande 5krävs att i det internationellautvecklingssamarbetet bör stödja insatser som syftartill att sprida medvetenhet bland barn om riskernamed människohandel. Även i motion 2001/02:U287 (s)liksom i motion 2002/03:U319 (s) krävs att Sverigeintensifierar sina ansträngningar och verkar förökade internationella insatser mot barnarbete.Folkpartiet framhåller i motion 2001/02:U345 (fp)yrkande 22 att det är angeläget att fler länderratificerar konvention om de värstaformerna av barnarbete och framhåller att Sverigemåste vara mer pådrivande för att detta sker. Imotion 2001/02:U327 (kd) yrkande 3, liksom i motion2002/03:U282 (kd) yrkande 2, krävs att inomEU och i samverkan med verkar för att handel medbarn i arbetskraftssyfte stoppas.Folkpartiet kräver i motion 2001/02:U345 (fp)yrkande 23 att aktivt måste bidra i arbetetför att stärka barns och ungdomars rättigheter. Äveni motion 2002/03:U228 (fp) yrkande 20 understrykermotionärerna att barn har en extremt utsatt positionoch att bör verka för att alla åtgärdervidtas för att få slut på handeln med barn till EUoch mellan medlemsstaterna.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att arbetar inomrelevanta organisationer för konkreta förbättringarför de miljontals barn som utför för dem självaskadligt arbete. deltar aktivt både i detnormativa arbetet och i operationella insatser motskadligt barnarbete. Ett exempel är detinternationella barnarbetsprojektet som är ettsamarbete mellan , och Unicef.Programmets mål är att skapa insatser som anpassasefter varje lands behov. samfinansierardetta projekt med några andra storabiståndsorganisationer. Även svenska multinationellaföretag har i flera fall utarbetat och antagit enkonkret politik mot skadligt barnarbete.Sida ger stöd till organisationen () som har som mål att avskaffaalla former av slaveri och tvångsarbete samt attskydda minoriteter mot barnarbete. ,mission, , Pingstmissionen,ECPAT (End child prostitution, child pornography andtrafficking of children for sexual purposes) ochandra svenska och internationella enskildaorganisationer får stöd för sitt arbete mot sexuelltexploaterande av barn.Utskottet menar att svenskt utvecklingssamarbeteskall motverka exploatering och utnyttjande av barn,och inte minst avser detta skadligt barnarbete, därsamarbetet bör inriktas på förebyggande insatser,rehabilitering och olika former av utbildning.Utskottet har inhämtat att i förslaget till strategiför utvecklingssamarbete med framhålls bl.a. att stödskall lämnas för att stärka organisationenskapacitet för att främja respekten för degrundläggande rättigheterna i arbetslivet, inklusiveavskaffandet av skadligt barnarbete, tvångsarbeteoch människohandel.Utskottet har vidare inhämtat att Sida ger stödtill ett nytt ILO-program inriktat påhushållsarbetande barn bl.a. i , ,och . Arbete i hemmet är ofta dolt ochdet är svårt att nå de utsatta barnen. I denna gruppfinns ett stort antal flickor som dessutom ärutsatta för stora risker för sexuella övergrepp ochmänniskohandel.ILO:s konvention (nr 182) om förbud mot ochomedelbara åtgärder för att avskaffa de värstaformerna av barnarbete antogs 1999. Sverigeratificerade konventionen , ochrapportering om tillämpningen av konventionen kommeratt följas upp kontinuerligt. engagemang iinternationella forum för att bekämpa människohandelhar intensifierats . En globalstrategi för hur människohandel skall bekämpashåller på att färdigställas inom ramen för ettprojekt om människohandel sominitierats av i samband med detsvenska EU-ordförandeskapet.Insatser för att öka tillgänglighet och kvalitetvad gäller utbildning är särskilt prioriterade.Efter den direkta fattigdomen är det föräldrarnasutbildning, särskilt mödrarnas utbildningsnivå, somär den faktor som har störst betydelse för om barngår i skola eller arbetar. Särskilda satsningar påframför allt flickors skolgång är aktuella i flerasamarbetsländer, och utbildningsinsatser är också enav hörnpelarna i det fortsatta arbetet efterbarntoppmötet . FN:s särskilda millennietoppmötei utmynnade i en gemensam deklarationmed ett antal konkreta mål - millenniemålen - somskall fungera som en gemensam referensram för detinternationella utvecklingssamarbetet för att minskafattigdomen i världen. Målen skall vara uppnåddasenast , och alla länder bär ett ansvar föratt detta skall bli verklighet.Alla millenniemålen relaterar direkt ellerindirekt till barns situation. ,millenniedeklarationen och barntoppmötetsdeklaration och handlingsplan används som stöd i detinternationella utvecklingssamarbetet för att gesamhällsutvecklingen ett tydligtbarnrättsperspektiv. I millenniedeklarationenföreslås särskilda satsningar på program som syftartill att förhindra skadligt barnarbete.FN:s samarbete med den privata sektorn för attuppnå ekonomisk och social utveckling (GlobalCompact) liksom svenska initiativ för globalt ansvarengagerar också företag i ett viktigtförändringsarbete. Företagen åtar sig att i förstahand anställa vuxna och i de fall de har kvar barnsom arbetar ser arbetsgivaren till att barnen inteskall behöva arbeta så att det skadar deras hälsaeller hindrar deras utveckling. har aktivttagit initiativ till och drivit barnrättsfrågorna iFN:s generalförsamling, i andra delar av FN-systemetliksom i dialog med de svenska samarbetsländerna.Sverige har också avsatt expertis påbarnrättsområdet för att utnyttjas inom EU:slandstrategiarbete.De allra flesta länder har lagstiftning somreglerar åldersgränser och villkor för minderårigasarbete. I åtminstone 122 av 155 länder, enligt enstudie av , finns det lagar som, mer eller mindreprecist, förbjuder arbete för barn . Tillämpningen av lagarna är dock ett stortproblem i många länder eftersomuppföljningsmekanismerna är otillförlitliga och kanförsvåras av att barnen saknar födelseregistrering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U209 (c) yrkande6, 2001/02:U222 (m) yrkandena 4 och 5, 2001/02:U287(s), 2001/02:U327 (kd) yrkande 3, 2001/02:U345 (fp)yrkande 22, 2002/03:U282 (kd) yrkande 2 samt2002/03:U319 (s).Barns rätt till familj och skolaMotionernaI motion 2001/02:U209 (c) yrkande 7 framhålls attSverige såväl i biståndsarbetet som i allt övrigtinternationellt samarbete bör verka för att allabarn skall få tillgång till kostnadsfriundervisning. I motion 2001/02:U222 (m) yrkande 1krävs att i sitt utvecklingsarbete bör verkaför att minska antalet barn på institution och gestöd till humanare omvårdnadsformer. I yrkande 2krävs att i utvecklingssamarbetet börkoncentrera insatserna till utbildningsområdet, ochi yrkande 3 framhålls vikten av att alla ungdomarfår en grundläggande skolutbildning. I motion2001/02:U327 (kd) yrkande 5 liksom i motion2002/03:U282 (kd) yrkande 4 krävs att iinternationella sammanhang bör verka för att barnfår växa upp i familjemiljöer så långt detta ärmöjligt.Utskottets övervägandenUtskottet menar att skolgång inte bara innebärkunskapsutveckling utan också i sig är ett socialtskyddsnät som kompletterar familjen. Utskottet hartidigare konstaterat att utbildningssystemet i mångaländer, i synnerhet i , harutvecklats mycket negativt under det senastedecenniet. På många ställen har skolorna stängts pågrund av krig och interna oroligheter och i andraländer har stängningar av skolor skett av ekonomiskaskäl. Föräldrar kan inte längre lita på attskolsystemet ger deras barn den utbildning debehöver och de tvingas i många fall betala för denundervisning som var gratis. Fattigafamiljer får allt svårare att skicka sina barn tillbåde förskola och skola. Fysiskt och mentalthandikappade barn har det mycket svårt i dessaländer och ett av de stora problemen medinstitutionsbarnen är att de ofta helt förlorar allkontakt med sina föräldrar och får stora svårigheteratt anpassas till ett liv ute i samhället.Enligt och därmed alla de statersom anslutit sig till den har alla barn rätt attväxa upp i en familjemiljö. Det uppskattas att detrunt om i världen finns omkring 10 miljonerbarn på institutioner. kan inteinstitutionerna erbjuda någon familjemiljö ochåtskilliga barn som lever på institution harfunktionshinder. I många fattiga samhällen anses detatt barn med funktionshinder endast kan få adekvatomsorg och skolgång på institution. Utskottet menaratt en allmän obligatorisk och kostnadsfri skolamotverkar att barn placeras på institution och dettautgör en grund för svenskt bistånd till barnsektorn.Ett alternativ till institutionsplacering och ettsätt att utveckla nya omsorgsformer kan också varaatt mobilisera släktingar eller andra omgivandesociala strukturer. Även stöd tilladoptionsverksamhet kan vara ett sätt att få bortbarn från institutionsmiljöer.Utskottet understryker att utvecklingssamarbetetskall var tydligt inriktat på att motverkadiskriminering och därför skall barn medfunktionshinder och andra utsatta barn ges sammamöjligheter att växa upp i en familjemiljö som allaandra barn. Svenskt utvecklingssamarbete skall gestöd till socialt reformarbete som riktas tillbarnfamiljer, barn och ungdomar, för att de inteskall behöva växa upp på institution på grund avfattigdom. Utskottet konstaterar att det finns enetablerad samsyn på värdet av utbildningsinsatsersom ett av de mest verksamma medlen i kampen motfattigdom. Millenniemålen, som skall vara uppnåddasenast 2015, understryker denna syn. Samtliga målomfattar betydande utbildningsinsatser och två av deviktigaste målen i millenniedeklarationen rördirekta utbildningsinsatser:- Uppnå allmän grundskoleutbildning: alla flickoroch pojkar skall få grundskoleutbildning senast år2015.- Främja jämställdhet och ökade möjligheter förkvinnor: utbildningsskillnader beroende på kön skallelimineras, helst , men inte senare änår 2015.Sverige har både lång och bred erfarenhet av stödtill utbildningssektorn. I olika skeden har dethandlat om den fysiska infrastrukturen som att byggaskolor, särskilt på landsbygden, för grundskole- ochyrkesutbildning. I andra situationer har läroplaner,lärarutbildning och skolmaterial stått i fokus. Detsvenska biståndet till sektorn slussas genom såvälbi- som multilaterala kanaler, ofta i nära samarbetemed t.ex. , , , och undersenare år har biståndet genom EU blivit en viktigkälla till finansiering inom undervisningsområdet.Utbildningens innehåll och kvalitet är centrala förSveriges ansträngningar i kampen mot fattigdom ochför barns och ungdomars rättigheter och utveckling.Utskottet framhåller att stor vikt måste fästasvid kvaliteten på undervisningen. Inte sällan kanbrister härvidlag konstateras, och detta är en punktdär målen från barntoppmötet inte har uppnåtts.De senaste årtiondenas utvecklingsarbete har buritfrukt genom att fler barn går i skolan äntidigare, men utvecklingen är ojämn och i defattigaste länderna och bland de fattigaste barnen,särskilt bland flickorna, står fortfarande mer änhälften av barnen i grundskoleåldern utanför skolan.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U209 (c) yrkande7, 2001/02:U222 (m) yrkandena 1-3, 2001/02:U327 (kd)yrkande 5 samt 2002/03:U282 (kd) yrkande 4.Kommersiell sexuell exploatering av barnMotionernaI motion 2001/02:U209 (c) yrkande 8 krävs attsamarbetet mellan regeringar och IKT-branschen(Informations- och kommunikationsteknik) bör öka föratt bekämpa spridningen av barnpornografi viaInternet. Även i motion 2001/02:U327 (kd) yrkande 1och motion 2002/03:U282 (kd) yrkande 1 framhålls attSverige fortfarande inte har presenterat entillfredsställande nationell handlingsplan för hurkommersiell sexuell exploatering av barn skallbekämpas. Motionärerna menar att den handlingsplansom regeringen presenterade 1998 hade godamålsättningar, men den kritiserades för att vara fördåligt underbyggd och allmänt hållen. Det saknassystematiserad information om denna typ av brottbegångna av svenskar i andra länder liksom en riktighandlingsplan för hur kommersiell exploatering avbarn skall bekämpas i vårt eget land, och i motion2001/02:U327 (kd) yrkande 2 krävs att aktivtbör driva på det internationella samfundet genom attstödja frivilligorganisationer som ECPAT i derasfortsätta arbete mot sexturism. Liknande kravframförs även i motion 2001/02:U345 (fp) yrkande 21där motionärerna framhåller att barn befinner sig ien extremt utsatt position när det gäller våld ochpå andra sätt kränkt mänskliga rättigheter, ochdärför måste allt tänkbart stöd ges till barn somt.ex. sålts eller utnyttjats.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare konstaterat att inom ramenför det s.k. utarbetas svenskastrategier för ett antal prioriterade områden. En avdessa är åtgärder mot sexuell exploatering av barnoch är avsedd att tillämpas i samarbetet medtraditionella utvecklingsländer och staterna iCentral- och . Strategin kommer bl.a. attta upp behovet av förstärkt lagstiftning,kunskapsspridning, utbildning, rehabilitering ochintegrering. Arbetet inom EU med att stärkasamordningen på lagstiftningsområdet mellanmedlemsstaterna pågår kontinuerligt.Utskottet konstaterar att modern informations- ochkommunikationsteknik - IKT - kan missbrukas medhänvisning till yttrandefriheten för att spridabarnpornografiskt material. För att kunna förhindrakränkningar av barn krävs omfattande insatser föratt kunna kartlägga mer om rekryteringsmönster förbarnprostitution, barnpornografi och om dem somskapar sin försörjning av eller köper sex. Betydandeinsatser krävs för att kunna förhindra produktion,spridning och utnyttjande av barnpornografisktmaterial via Internet eller andra IKT-kanaler.Sverige är aktivt inom internationella forum därmänniskohandel tas upp. Inom t. ex. Organisationenför säkerhet och samarbete i () pågår enkontinuerlig diskussion om problem och åtgärder föratt utarbeta ett program där åtar sig attaktivt förebygga och bekämpa människohandel. Sverigeverkar för att resultaten från Stockholmskongressen1996 och från den andra världskongressen mot sexuellexploatering av barn som ägde rum iJapan skall komma att genomsyra landprogram.I november 2001 antog regeringen en revideradhandlingsplan mot kommersiell sexuell exploateringav barn. I den svenska handlingsplanen redogörsbl.a. för hur arbetat och gett stöd tillinternationellt arbete mot sexturismen.Sverige stöder vidare ett antal regionala ochnationella nätverk i i arbetet meduppföljningen av världskongressen. Sida bistår medfinansiering av projekt på där projektensyftar till att stärka det förebyggande arbetet,bekämpningen av människohandel och repatrieringen avoffren. Andra organisationer, t.ex. ochECPAT, arbetar för att förändra attityder och väckadebatt och opinion mot barnsexhandeln. För de barnsom flyr undan kommersiell sexuell exploatering ärdet viktigt att det finns en som kan ge demskydd och där de kan känna sig trygga. I mångaländer har det fåtal institutioner som kan ge skyddinte alltid tillräcklig kunskap om det behov avsärskilt stöd som barn och ungdomar har som utsattsför kommersiell sexuell exploatering.International Catholic Child () iGenève får stöd till aktionsorienterad forskning omförebyggande verksamhet och psykosocialaåteranpassningsprogram för sexuellt exploateradebarn. Sida stöder vidare barnarbetsprogram(IPEC) och ger stöd till ett samarbetsprojekt mellanVärldsbanken, och om förbättrad statistikangående barnarbete.Sida ger även stöd till United Nations Economicand Social Commission for and the Pacific(ESCAP) i för att ta framuppföljningsplaner till motsexuell exploatering av barn och stärka kompetensenbland hälso- och socialarbetare att bistå barn ochungdomar som blivit utsatta för sexuella övergreppoch sexuellt slaveri. Deltagande i projektet ärbl.a. , , , , ochYunnan-provinsen i Kina.Utskottet konstaterar att Utrikesdepartementetinom ramen för gällande handlingsplan varje åruppmärksammar utlandsmyndigheterna på vikten av attde följer frågan om sexuell exploatering av barnbåde i den årliga MR-rapporteringen och detkonsulära arbetet. Rekommendationer har även gått utom hur frågor om barnsexhandel bör hanteras, t.ex. ide fall svenska medborgare misstänks för sexualbrottmot barn, och utlandsmyndigheterna har för sittinformationsarbete bl.a. fått boken .Information riktad till turister som besöker länderdär barnprostitution förekommer är en mycket viktiguppgift i detta sammanhang men möjligheterna försvenska utlandsmyndigheter att på lokal nivå påverkapolitiken är begränsade. På förslag av harsvenska ambassader, t.ex. i , gjortgemensam sak med andra nordiska länder bl.a. för attuppmärksamma frågan om sexuell exploatering av barni respektive land. Svenska insatser har i allt högregrad kanaliserats genom , som i sin tur kommitatt använda sig av och samarbetar med religiösa ochandra lokala frivilliga nätverk.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2001/02:U209 (c) yrkande8, 2001/02:U327 (kd) yrkandena 1 och 2, 2001/02:U345(fp) yrkande 21 samt 2002/03:U282 (kd) yrkande 1.Barnsoldater och barn i väpnade konflikterMotionernaI motion 2001/02:U222 (m) yrkande 7 kräver motionärernaatt fortsatt driver på det internationellaarbetet för att förhindra att barn rekryteras somsoldater. Även i motion 2001/02:U305 (kd) yrkande 10framhålls att utnyttjandet av barnsoldater är heltoacceptabelt och att kampen mot detta måste prioriterasav det internationella samfundet. I motion 2001/02:U327(kd) yrkande 12 liksom i motion 2002/03:U282 (kd)yrkande 10 krävs att i det internationellasamfundet skall agera för att konventionen om barnetsrättigheter efterföljs och att en nolltolerans motbarnsoldater införs. I motion 2001/02:U338 (s) krävsatt verkar för att barn och ungdomar som påolika sätt dras in i väpnade konflikter inte skallkunna åtalas för krigsförbrytelser vid en eventuellkrigstribunal. I motion 2001/02:U345 (fp) yrkande 57framhålls att risken är stor att många barnsoldater kankomma att användas i i det krig som väntasi och med sökande efter terrorister, ochmotionärerna understryker vikten av att detinternationella samfundet försöker förhindra att dettasker. I motion 2001/02:U327 (kd) yrkande 13 liksom i2002/03:U282 (kd) yrkande 11 framhålls vikten av atthjälpa traumatiserade barnsoldater tillbaka till ettliv i samhället och i motion 2002/03:U290 (kd) yrkande15 krävs att skall sätta hård press påkonflikthärjade stater i så att barn skyddasfrån tvångsrekrytering till egna eller andra väpnadestyrkor. Vidare framhålls i motion 2002/03:U296 (kd)yrkande 8 att arbetet med att kämpa mot användandet avbarnsoldater bör prioriteras av det internationellasamfundet.Utskottets övervägandenI stadgas att konventionsstaternaskall avstå från att rekrytera en person som inteuppnått till sina väpnade styrkor.Utskottet har i tidigare betänkande konstaterar att deti stadgan för ()anges att det skall anses som en krigsförbrytelse attrekrytera och använda barn i väpnadekonflikter. Huvuddragen i brottmålsdomstolens artikel 8[§ 2e (vii)] överensstämmer med barnkonventionensartikel 38.Utskottet har tidigare konstaterat atttilläggsprotokollet till angåendeförbud mot barnsoldater innebär förbud motdeltagande i väpnad konflikt och tvångsrekryteringav personer . Beträffande frivilligrekrytering stadgar protokollet att staterna skallhöja gränsen från och lämna enbindande deklaration om vilken åldersgräns somkommer att tillämpas. Utskottet konstaterar atttilläggsprotokollet riktar sig både till regeringaroch till gerillarörelser och andra väpnade grupper.Utskottet har vidare inhämtat att det i nuvaranderatifikationsläge inte är aktuellt att förhandlafram något nytt protokoll beträffande åldersgränsen.Sverige och flera andra länder arbetar nu för attdet gällande protokollet skall ratificeras av såmånga länder som möjligt och att de fördragsslutandeparterna lämnar en bindande deklaration som anger 18år som gräns för rekrytering. Den svenskadelegationen till Interparlamentariska unionens(IPU) konferens i presenterade ettutkast till resolution och bidrog aktivt till attutarbeta den slutliga resolutionstexten påbarntemat. Det svenska förslaget om att personer sominte uppnått inte skall rekryteras tillväpnade styrkor fick också starkt stöd i denslutliga resolutionen.Sverige har bidragit till demobiliserings- ochrehabiliteringsprogram för barnsoldater i bl.a.Uganda, och . Ett antal insatser som ärriktade mot att förhindra rekrytering avbarnsoldater får stöd av Sida, och haraktivt stött det arbete som FN:sgeneralsekreterarens särskilda rapportör utfört ombarn som utsatts för väpnade konflikter. Enmöjlighet att försöka påverka de länder som användersig av barnsoldater vore att samla in och öppetpublicera informationen om vilka länder som inteföljer tilläggsprotokollet.Barn som rekryteras till stridande eller andraroller i krig kommer ofta från fattiga, redanmarginaliserade familjer och befolkningsgrupper.Sociala ojämlikheter samt könsdiskrimineringresulterar i att ett betydande antal barn blandsoldater och stödtrupperna är unga kvinnor ochflickor även om de som aktivt strider ofta är ungamän och pojkar. Det är därför viktigt attuppmärksamma och tillgodose de särskilda behov somflickor har som varit barnsoldater och som ofta,förutom att de ingår i de stridande styrkorna, ävenutnyttjas sexuellt av manliga officerare ochsoldater. Erfarenheter visar att de flestasatsningar som görs på rehabilitering av soldater ärinriktade på manliga soldater och det är därförsärskilt angeläget att uppmärksamma flickors ochunga kvinnors behov av tillgång till resurser vidrehabilitering. verkade aktivt förantagandet och uppföljningen av 1325/2000 som uppmärksammar situationenför kvinnor och flickor i krig, väpnade konflikteroch fredsbyggande verksamhet.I FN har både generalsekreteraren ochsäkerhetsrådet deklarerat att åtal mot barnsoldatermellan endast får ske i extremaundantagsfall och under beaktande av särskildarättegångsregler för minderåriga och normer förmänskliga rättigheter.