bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Statens roll isamhällsekonomin skall vara att sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, anförmotionärerna. De anser att när staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar integörs på ett optimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna. Eftersom staten sätterspelreglerna inom näringspolitiken bör staten,enligt motionärerna, inte själv äga företag, utomnär det finns särskilda skäl för det. Statens dubblaroller inom näringspolitiken hindrarförutsättningarna för en sund och rättviskonkurrens, säger motionärerna. De menar att detstatliga ägandet är till nackdel för ekonominsfunktionssätt, för företagen och deras anställda ochinnebär en orimlig inlåsning av statens förmögenhet.Ett skäl för försäljning av statens aktier är,enligt motionärerna, att renodla statens roll. Ettannat är att ägandet bör spridas. Ett tredje skäl äratt det förbättrar förutsättningarna för de berördaföretagen - en ägarspridning ger företaget kapitalför framtida investeringar, vilket enligtmotionärerna inte bör finansieras via statsbudgeten.Försäljningen skall ske till marknadsmässiga priseroch i den takt som är möjlig med hänsyn till bl.a.andra introduktioner på aktiemarknaden, sägermotionärerna. De anser dock att vissa företag skallbehållas av sociala eller hälsopolitiska skäl. som motionärerna menar snart kan säljashör bl.a. , Vin & Sprit, resterandedelar av SAS, Sonera, Nordea och OM. Deföretag som är aktuella är sådana som är verksammainom konkurrensutsatt verksamhet, ansermotionärerna. Monopolföretag kan dock inte säljasinnan omstrukturering skett. Vid utförsäljning börallmänheten och de anställda i företagen vara enviktig målgrupp, anför motionärerna. Liknandesynpunkter utvecklas i motion 2003/04:N412 (kd) frånallmänna motionstiden.Det är viktigt att de statligt ägda bolagendebatteras offentligt och blir noggrant genomlystaav , anförs det vidare i tidigare nämndamotion 2002/03:N22 (kd). I syfte att skapa en störreaktualitet kring regeringens skrivelse ochutskottets behandling av den samt den efterföljandedebatten i kammaren bör regeringen i fortsättningenlämna redogörelsen i så god tid att kanbehandla den under vårriksdagen, anför motionärerna.Fyra tillkännagivanden föreslås i motion2003/04:N327 (c), nämligen om att en ökad spridningav det statliga ägandet skulle bidra positivt tilltillväxten och den ekonomiska utvecklingen, om attfelaktig politisk styrning av de statliga företagensverksamheter har skadliga demokratiska ochekonomiska effekter, om att statliga företag verkarpå andra villkor än privata aktörer, vilketsnedvrider konkurrensen, och om möjligheten för nyasmåföretag vid en kontrollerad avveckling avSveaskog i självbärande enheter skog. Vidare begärsi motionen att regeringen tydligt skall motiveravarför vart och ett av de statligt ägda företagenskall förbli statligt ägda och i övriga fallförbereda försäljning. En ökad spridning av ägandetoch ett ökat enskilt ägande vore positivt förtillväxten och den ekonomiska utvecklingen, ansermotionärerna och vill därför se ett minskat statligtägande till förmån för privata alternativ. Det storainslaget av statligt ägande har haft en hämmandeeffekt på nyföretagande och småföretagande,som det i stor utsträckning har resulterati det svenska storföretagsberoendet, anförmotionärerna. De menar att nya tekniska, idémässigaoch organisatoriska lösningar har sämreförutsättningar att uppstå i statliga företag ochatt statligt ägande inte är kostnadseffektivt ellerbra på att generera innovationer. Politiker kanantas använda statliga företag för att behålla ochstärka sin makt, vilket ofta förklararregeringspartiers motstånd till privatiseringar,hävdar motionärerna. Problematiska relationer sägskunna uppstå till följd av de politiskadimensionerna hos det statligt ägandet. Dettaförhållande står, enligt motionärerna, i strid medett av regeringens mål med sin ägarpolitik, nämligenatt professionellt förvalta de tillgångar som destatligt ägda företagen utgör.De konkurrensutsatta statligt ägda företagenskall, enligt , ges sammaförutsättningar och ha samma krav på sin verksamhetsom andra aktörer, erinrar motionärerna om. De anserdock att detta knappast kan sägas vara fallet.Majoriteten av de statliga företagen drivs somaktiebolag, vilket innebär att risken begränsas tilldet insatta kapitalet. Eftersom staten via skattenförfogar över medborgarnas inkomster ochförmögenheter behöver den egentligen inteaktiebolagets riskbegränsning, säger motionärerna.De påpekar att även om det i sig är positivt attstaten inte tar risker med medborgarnas pengarkvarstår det faktum att statligt ägda företag harandra förutsättningar än övriga aktörer, vilketsnedvrider konkurrensen.Så kallade marknadsmässiga villkor existerar inteför statliga företag, anför motionärerna. har tillgång till statskassan,säger motionärerna och hänvisar till SJ, ,Svenska Skogsplantor, m.fl., som erhållitkapitaltillskott . De ställer fråganhur detta rimmar med ett annat av Regeringskanslietsmål för det statliga ägandet, nämligen att skapavärde för ägaren. Målen om att professionelltförvalta de tillgångar de statligt ägda företagenutgör, skapa värde för ägarna, det svenska folket,och ge de konkurrensutsatta statligt ägda företagensamma förutsättningar och ställa samma krav som påövriga aktörer uppfylls inte , ansermotionärerna. De menar att grundproblemet är attstatligt ägande är en ekonomisk paradox som inte kanfungera på likvärdiga villkor som enskilt ägdaföretag. Staten bör oavsett detta ha ett rimligt målför det existerande statliga ägandet, sägermotionärerna. De föreslår att regeringen tydligtskall motivera varför det statliga ägandet irespektive företag bör kvarstå och att i de fallinga motiv föreligger förbereda försäljning.Ambitionsnivån för försäljning av statligverksamhet bör öka , varvidförsäljningen bör ske efter analys av marknadslägetför att maximera utfallet för skattebetalarnasräkning, anför motionärerna. De föreslår attförsäljningar bör koncentrerastill statligt skogsinnehav, fastigheter och företagsom inte är särskilt konjunkturkänsliga, såsom . I samband med försäljning av företag ärdet angeläget att betona samhällets ansvar förinfrastruktur, vilket t.ex. kan innebära att vissabolag bör omstruktureras innan den affärsmässigadelen bjuds ut till försäljning, säger motionärerna.De anser att en utgångspunkt kan vara att företagsom verkar på konkurrensutsatta marknader och somsaknar samhällsåtagande och myndighetsfunktioner ärlämpliga att börja med. är, enligtmotionärerna, berett att diskutera försäljning avt.ex. följande företag: , , , Kasernen FastigheterAB, , , (), , , , ,(affärsmässiga delen), (hela statens andel), , , SvenskaRymdaktiebolaget, Svenska Skogsplantor, Vasallen ABoch Sveaskog AB.Kapital bundet i de stora skogsbolagens innehav avskog är lågavkastande relativt marknadsvärdet,varför dessa borde säljas då aktieägarna bordeförvänta en betydligt högre avkastning på dettadolda kapital, anför motionärerna vidare.Motsvarande sägs sannolikt gälla i minst lika höggrad för . En avveckling av måstedock ske i kontrollerade former och ett skapande avsjälvbärande enheter skog skulle ge möjlighet tillstart av tusentals nya småföretag inomskogsbranschen, anser motionärerna.I motion 2003/04:N328 (c) - i vilken begärs etttillkännagivande om att ett spritt ägande ärpositivt för skogsnäringen - hänvisas tillnyssnämnda motion 2003/04:N327 och vad som där sägsom att en kontrollerad avveckling av statligtskogsinnehav till självbärande enheter skulle ökaförutsättningarna för nya småföretag. Det spriddaägandet är en styrka då många får del av skogensavkastning, som det privata ägandetinnebär att människor "känner" mer för sin skog,anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingI behandlade utskottet årsredogörelse för företag med statligt ägande (bet.2002/03:NU9). I betänkandet behandlades ocksåmotioner väckta med anledning av redogörelsen ochmotioner från allmänna motionstiden rörandestatliga företag. På utskottets förslag laderiksdagen skrivelsen till handlingarna och samtligamotionsyrkanden i betänkandet avslogs. Yrkandenagällde synen på statligt ägande av företag ochförsäljning av statliga företag, statensägarutövning och könsfördelningen i de statligabolagsstyrelserna. När det gällde försäljning sadeutskottet att det i vissa fall kan vara motiveratmed försäljning av del av eller hela det statligaägandet i ett bolag. Den ordning som för närvarandegäller och som innebär att regeringen - i det fallden inte redan har beslutsmöjlighet - lägger framförslag till om försäljning, ansågutskottet vara ändamålsenlig. I en reservation (m,fp, kd, c) begärdes en plan för försäljning avstatliga företag och en redovisning av syftet meddet statliga ägandet för respektive bolag.I fråga om statens ägarutövning hänvisadeutskottet till pågående arbete inomRegeringskansliet avseende riktlinjer, offentligabolagsstämmor, etisk policy, m.m. En annanuppfattning redovisades i en reservation (m, fp, kd,c), där det föreslogs ett tillkännagivande avriksdagen i dessa frågor. Beträffandekönsfördelningen i de statliga bolagsstyrelsernautgick utskottet från att regeringen ökar sinaansträngningar för att uppfylla den målsättningrörande jämställdhet i fråga om representation, lönoch inflytande som vid ett flertaltillfällen uttalat, och som en bred opinion klartställt sig bakom. Detta måste, påpekade utskottet,leda till en ökande andel kvinnor i både styrelsernaoch ledningarna för de statliga företagen, liksombland styrelseordförandena. I en reservation (m, fp,kd, c) underströks vikten av en allmän vidgning avkompetensen i styrelserna för de statliga företagen.Riksdagen beslöt om riktlinjer förstatens företagsägande (prop. 1995/96: 141, bet.1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav påeffektivitet, avkastning på det kapital företagetrepresenterar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägtföretag skall med utgångspunkt i uppsattverksamhetsmål aktivt följa företagets utvecklingoch vidta erforderliga åtgärder för att företagetskall uppfylla kraven på effektivitet, avkastningoch strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringenatt - med vissa givna restriktioner - kunna minskastatens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , & UpjohnInc., , AB , och . Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, ochSvenska skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett förslag frånRiksdagens revisorer (1997/98:RR9, bet.1997/98:NU15) om statens roll som ägare av bolag.Förslaget avstyrktes med hänvisning till pågåendeutvecklingsarbete inom . I enreservation (m, fp, kd) tillstyrktes förslaget.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, att godkänna ett samgående mellan svenskaTelia och norska (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). I två reservationer (m, kd; c)accepterades sammanslagningen med vissa förbehålloch i en reservation (fp) avstyrktes propositionenoch förordades att hela skulle privatiseras. Idecember 1999 meddelade de svenska och norskaregeringarna att fusionen mellan avbrytas. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , väckte frågan ominitiativ av utskottet i ärendet om , medinnebörd att skulle ge regeringen fullmaktatt sälja . Företrädarna förSocialdemokraterna, detta förslag. beslöt riksdagenatt ge regeringen bemyndigande att minska statensägande i till lägst av samtliga aktier(prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). I enreservation (m, kd, c, fp) förordades att detaktuella bemyndigandet inte skulle begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandet iTelia. beslöt därefter - efterett initiativ av näringsutskottet - att bemyndigaregeringen att utan begränsningar kunna förändrastatens ägande i (bet. 2000/01:NU11). I enreservation (v) föreslogs att skulle avslåutskottets begäran.Våren 2000 beslöt att ge regeringenbemyndigande att sälja statens samtliga A-aktier iCelsius (prop. 1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9).Hösten 2001 beslöt att staten - genomSveaskog - skulle få öka sitt ägande av att avse samtliga aktier (prop. 2001/02:39,bet. 2001/02:NU7). Inrättandet av det statligaföretaget syftade till att skapa en merrationell förvaltning av skogen, en bättrefungerande virkesmarknad och en ökad naturhänsyn,erinrade utskottet om. Genom förvärvet införlivadesAssi Domäns skogsmark i , vilket förbättradeförutsättningarna avsevärt för att uppfyllastatens ambitioner beträffande förvaltning avskogsmark, anförde utskottet. upphävdesamtidigt sitt tidigare bemyndigande till regeringenatt sälja statens aktier i . I enreservation (m, kd, fp) föreslogs att riksdagenskulle avslå förslaget om förvärv av aktier i , med hänvisning till att konkurrensutsattverksamhet skall bedrivas i privat regi och attstaten bör främja ett ökat privat ägande avskogsmark. I en annan reservation (c) efterfrågadesett nytt förslag från regeringen med en annaninriktning rörande det statliga skogsinnehavet.Riksdagen beslöt också att bemyndigaregeringen att - och i den taktsom är affärsmässigt fördelaktig - sälja aktierna iSvenska och vidta de åtgärder som krävsför genomförandet av försäljningen (prop.2001/02:39, bet. 2001/02:NU8).I februari 2003 beslöt att samtligaaktier i det av staten helägda Svenska Skogsplantorskall överlåtas till (prop. 2002/03:24,bet. 2002/03:NU4). Utskottet utgick från attregeringen följer den pågående rekonstruktionen avSvenska Skogsplantor och att , underinnevarande mandatperiod, påbörjar ettförsäljningsförfarande av Svenska Skogsplantor. Itvå reservationer avstyrktes förslaget. I den ena(m, fp) yrkades på en likvidering av SvenskaSkogsplantor, och i den andra (kd) förordades attregeringen skulle ges i uppdrag att tillse attSvenska Skogsplantors verksamhet avyttrastill privata intressenter.Riksdagen beslöt om åtgärder för attstärka den finansiella ställningen i SJ (prop.2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). Bakgrunden var attSJ hade förbrukat mer än hälften av det registreradeaktiekapitalet och att aktiekapitalet, i enlighetmed bestämmelser i aktiebolagslagen, måste varaåterställt . Åtgärdernaomfattade bl.a. ett tillskott om högst och en låneram i Riksgäldskontoretom under perioden 2004-2007.Liksom trafikutskottet - som hade yttrat sig iärendet - delade näringsutskottet regeringensbedömning att åtgärder måste vidtas för att reda uppden ekonomiska krisen i SJ. Framtidsutsikterna förjärnvägen som sådan får sägas vara goda, och därmedbör det finnas förutsättningar för att skall kunna få en gynnsam utveckling,anförde utskottet. Med hänvisning till den s.k.marknadsekonomiska investerarprincipen anserregeringen att de föreslagna åtgärderna inte är attbetrakta som statsstöd i EG-fördragets mening.Utskottet fann ingen anledning att ifrågasätta dennabedömning. Syftet med åtgärderna är ju att SJ - närföretagets finansiella ställning har stärkts - skallge utdelning till staten. Staten agerar alltså påmotsvarande sätt som en privat investerare med enlångsiktig syn på sitt ägande skulle ha agerat. Närdet gäller frågan om risken för att åtgärderna skallleda till konkurrenssnedvridning underströkutskottet att SJ självfallet inte skall inta någonsärställning på de marknader där andra tågoperatörerär verksamma - SJ och andra transportföretagomfattas av samma strikta konkurrensregler.Avkastningskraven skall upprätthållas. I enreservation (m, fp, kd, c) föreslogs attpropositionen skulle avslås. Det av regeringenpresenterade beslutsunderlaget var, enligtreservanternas mening, otillräckligt som grund förett riksdagsbeslut.I juni 2003 beslöt också om förändratägande av AB (), med innebördatt staten förvärvar ABB Structured FinanceInvestment AB:s samtliga aktier i (prop.2002/03:142, bet. 2002/03: NU14). Vidarebemyndigades regeringen dels att vidta de övrigaåtgärder som krävdes för att genomföra affären, delsatt ställa ut en garantiförbindelse gentemot SEK omhögst med en löptid på upp till30 år. I en reservation (fp) yrkades avslag påpropositionen. I två motivreservationer (m; kd)godtogs regeringens förslag trots anförda brister.Vidare avslogs motionsyrkanden rörandeberedningsfrågor. Utskottet konstaterade att detförelegat tidsbrist inför en försäljning av ABB:saktier till staten, men menade att tidsbristen iförsta hand var en konsekvens av omsorgen om SEK ochABB. I en reservation (m, fp, kd, c) påtalades storabrister i beslutsunderlaget i den aktuellapropositionen - liksom i flera andra propositionerunder /03. I fråga om det framtidaägandet av aktier i ansåg utskottet enhälligtatt det är av stor vikt att det skapas lugn ochklarhet kring ägarbilden med hänsyn till att bolagetskall kunna behålla sin höga kreditvärdighet ochtrovärdighet på de finansiella marknaderna. Om enseriös och lämplig partner till staten i framtidenblir intresserad av ett delägarskap i SEK bör statensjälvfallet vara öppen för en diskussion om en sådanlösning, påpekade utskottet.DelårsrapportEnligt delårsrapporten för företag med statligtägande, som presenterats, uppgick resultatetföre skatt till för , jämfört med förmotsvarande period 2002 - en ökning med 31 %.Resultatförbättringen förklaras huvudsakligen av attTelia Sonera och redovisade kraftigaresultatförbättringar. Sammanlagt redovisade 32företag ett bättre eller oförändrat resultat, medan15 redovisade ett sämre resultat. Bland de företagsom redovisar förlust finns bl.a. Posten,, och Svensk-DanskaBroförbindelsen (). Marknadsvärdet på debörsnoterade företagen där staten är delägare harutvecklats sämre än Affärsvärldens generalindex /03 till den 4 september 2003.Statens noterade innehav steg med8 %, medan generalindex steg med 27 %.Marknadsvärdet på statens aktier uppgick per den 4september 2003 till 99,5 miljarder kronor.Sammantaget visade de statliga företagen enavkastning på på det egna kapitalet ,och för varmotsvarande siffra . I en kommentar i mediernasade näringsminister att de statligaföretagen är en vinstaffär för skattebetalarna sålänge avkastningen ligger över statens kostnader föratt låna upp pengar.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om regeringensskrivelse och synen på statligt ägande av företagoch därefter separat frågan om vårbehandling avskrivelsen.Regeringens skrivelse och synen på statligtägandeUtskottet har i olika sammanhang redovisat sin synpå statligt ägande av företag. Det kan i vissa fallvara motiverat med ett statligt ägande. De statligtägda företagen kan t.ex. bidra till en högservicenivå och likvärdighet över hela landet.De statliga företagen har i flertalet fall sittursprung i en infrastruktur som en gång byggts uppmed offentliga medel. Som regel har bolagen varitmyndigheter eller verkat under monopol i bolagsformsom genom den tekniska och marknadsmässigautvecklingen omvandlats till konkurrensutsattaföretag, vilka numera i många fall arbetar på eninternationell marknad. Staten är störstaföretagsägare och arbetsgivare. Totalt är ca 200 000personer, fördelade över hela landet, anställda iföretag med statligt ägande. Detta medför ett stortansvar och ställer krav på en långsiktig ochprofessionell förvaltning för att säkerställatillväxten och därmed sysselsättningen.Utskottet intar en pragmatisk hållning i frågan omhuruvida staten skall äga vissa företag eller inte.Det kan i vissa fall vara motiverat med försäljningav del av eller hela det statliga ägandet i ettbolag. Den ordning som gäller och sominnebär att regeringen - i det fall den inte redanhar beslutsmöjlighet - lägger fram förslag tillriksdagen om försäljning, anser utskottet varaändamålsenlig.I den nu aktuella skrivelsen från regeringen har,som tidigare redovisats, ytterligare förbättringargenomförts vad gäller redogörelsen om den statligaföretagssektorn. Sålunda redovisas i avsnittet omstatens ägarpolitik - när det gäller genomlysning -regeringens syn på bolagsstämmor i de statligaföretagen. Genom att bereda medier och allmänhetmöjlighet att ställa frågor till företagsledningarnai de statligt ägda företagen avses insynenförbättras ytterligare i företagen. Beträffanderevisorernas roll i de statligt ägda bolagen harregeringens syn ytterligare förtydligats.Fördelningen mellan revisionsarvoden och övrigaarvoden som utbetalats till revisorer i de statligtägda företagen redovisas, liksom en sammanställningav arvodesnivåer för styrelseledamöter i de statligtägda företagen.I syfte att tydliggöra bakgrunden och därmed ävensyftet till att staten äger deenskilda bolagen har varje företagspresentationförsetts med en ingress som ger en översiktlig bildav bolagets historik och verksamhet. Som ettkomplement lämnas uppgift, i en särskildförteckning, om de propositioner som ligger tillgrund för respektive bolag, varigenom läsaren skallges en bild av de ursprungliga motiven för statensägande, såsom de kom till uttryck i berördariksdagsbeslut. I företagspresentationerna lämnasinformation om företagets verksamhet och ekonomisamt redovisas vissa branschspecifika nyckeltal. Förbolag med fler än tio anställda och där statensägarandel överstiger lämnas uppgift ompersonalens sjukfrånvaro. I företagspresentationernafinns också uppgift om styrelser som utsetts påbolagsstämmorna eller genom regeringsbeslut under år2002 och våren 2003.Utskottet ser positivt på de förbättringar avredogörelsen som gjorts. harinnehållet i skrivelsen utvecklats avsevärt.Redogörelsen är ett viktigt redskap för att förmedlainformation om den statliga företagssektorn tillbåde och allmänheten. Arbetet medutformningen av innehållet i skrivelsen bör ses somen ständigt pågående process, inte minst gällerdetta beskrivningarna av målet med ägandet.Utskottet utgår från att regeringen med kraft kommeratt driva detta arbete vidare.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenskall lägga regeringens skrivelse till handlingarna.Samtliga här aktuella motioner avstyrks iberörda delar.Vårbehandling av regeringens skrivelseBeträffande önskemålet i motion 2002/03:N22 (kd) omatt skrivelsen skall lämnas i sådan tid attriksdagen skall kunna behandla den kannoteras att skrivelsen innehåller uppgifter sombygger på årsbokslut från ett sextiotal bolag.Normalt är dessa uppgifter beslutade och revideradeunder perioden - den 15 april.Regeringskansliet arbetar med att förbättra deadministrativa rutinerna så att rapporterna skallkunna avges i närmare anslutning tillrapportperiodens slut. Om skrivelsen skall bygga påreviderade bokslut finns det, enligtNäringsdepartementet, ingamöjligheter att hinna med att färdigställaskrivelsen före ca - vilket krävs omskrivelsen skall kunna behandlas under vårriksdagen.Enligt regeringens riktlinjer för extern ekonomiskinformation skall de statligt ägda företagen fr.o.m.år 2003 publicera kvartalsrapporter. En konsekvensav riktlinjerna är att företagen skall publicera enbokslutskommuniké för före den28 februari 2004.Utskottet kan se fördelar med enriksdagsbehandling av regeringens skrivelse undervårriksdagen i mer direkt anslutning tillavlämnandet av skrivelsen. Det är dock viktigare attskrivelsen innehåller aktuella uppgifter, baseradepå beslutade och reviderade årsbokslut för detaktuella året. är det då sålunda intemöjligt för regeringen att lämna skrivelsen tillriksdagen i sådan tid att vårbehandling kan äga rum.Utskottet avstyrker därmed den här aktuella motioneni berörd del.Riksdagens revisorers förslagInledningRiksdagens revisorer granskade statens rollsom bolagsägare. Granskningen resulterade i fleraförslag som syftade till att förstärka ägarrollen(förs. 1997/98:RR9).Den nu föreliggande granskningen har omfattatstyrningen och uppföljningen av de statliga bolagensverksamheter samt ägarföreträdarenRegeringskansliets roll i det avseendet. En särskildstudie har gjorts av bolagsledningarnas löner ochpensioner.