bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — Vissa kommuner satsar mer än dubbelt såmycket på undervisningen som andra.Revisorerna föreslår att regeringen skallanalysera hur gällande finansiering påverkarförutsättningarna för ett likvärdigtutbildningsresultat och en god studiemiljö (förs.2002/03:RR3 punkt 1).MotionernaModeraterna anser i motion 2001/02:Ub27 i denna del attutvärdering är ett viktigt statligt ansvar. Enlikvärdig skola av hög kvalitet över hela landet ärett nationellt mål och staten måste följa upp hurskolorna lever upp till målen. Det behövs tydligaregler för att säkra uppföljningen av varje elevskunskaper och regler om rätt till hjälp när detbehövs. Till stöd för skolornas egetutvärderingsarbete behövs nationella prov, prövningav elevernas läs-, skriv- och räknefärdigheter år 3samt nationella betyg år 6. menar imotion 2002/03:Ub1 yrkande 5 att de olika ekonomiskaförutsättningar som kommuner uppvisar harlett till oacceptabla olikheter för elever enbartberoende på vilken hemort de har. Man menar att enanalys bör göras av kommunernas möjligheter attfullgöra sitt uppdrag som skolans finansiär. Imotion 2002/03:Sf332 yrkande 18 pekar påatt skolan inte är likvärdig i hela landet, varkensett till resurser eller resultat. Andelen eleversom går ut skolan utan fullständiga betyg i landetskommunala skolor varierar oerhört mellan kommuner,men framför allt mellan kommunernas respektiveskolor.Centerpartiet menar i motion 2001/02:Ub24 yrkande1 i denna del att skolan bör individanpassas mer äni dag. Detta skulle ge alla elever störremöjligheter att tillgodogöra sig kunskaperna. Enindividuell kunskapsrätt bör införas, liksomindividuella studieplaner. menar imotion 2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del att dendecentralisering som skulle följa medkommunaliseringen av skolan inte blivit av. Den godaskolan kan bara formas lokalt på varje skola.Centerpartiet vill ge skolan förutsättningar både iform av resurser och ökat självstyre där lärare,elever, och föräldrar tar ansvaret för att skapa bralärmiljöer. Detta skall förenas med höga krav påresultat och tydliga åtgärder på de skolor som intenår målen.Moderaterna menar i motion 2002/03:Ub410 yrkande 8att lärare och rektorer skall ges större frihet ochett utökat ansvar för att bestämma hur målen skallnås. De skall ha stor frihet att lägga upp skolansarbete utifrån sina yrkeskunskaper om lärande ochundervisning. anser attansvarsfördelningen måste förtydligas och detpolitiska inflytandet över skolans verksamhetavgränsas och förtydligas. Även i motion2002/03:Sf332 yrkande 11 framhåller attlärare och rektorer skall sköta skolan och också attföräldraföreningar, områdesföreningar ellerförsamlingar skall få driva dem. Alla skall frittkunna välja den skola vars profil passar dem bästoch ha makten att välja bort dåliga skolor. Liknandeyrkanden finns i motion 2002/03:Ub204 yrkande 1 (m)där motionären menar att ansvaret och möjlighetenatt ta beslut måste flyttas till skolorna, därskolledning och lärare, tillsammans med barn ochföräldrar kan forma verksamheten. För att åstadkommadetta måste kommunfullmäktige, barn- ochungdomsnämnder, kommundelsnämnder och politisktframmanade brukarstyrelser lyftas bort från styrningav skolan. Enligt motionären skall läggafast nationella riktlinjer och mål för skolansverksamhet (yrkande 2). Det skall finnas ennationell målbaserad läroplan men hur målen nåsskall avgöras av respektive skola. Skolorna måstefrigöras från politiken, göras till självständigaenheter med fullt ansvar för verksamhetensutveckling och fulla beslutsmöjligheter över skolansangelägenheter placerade hos skolans medarbetare ochledning.Kristdemokraterna menar i motion 2002/03:Ub417yrkande 19 att intentionerna med kommunaliseringenav skolan ännu inte har förverkligats. Både roll-och ansvarsfördelning måste bli tydligare. Dekommunala skolorna måste få större frihet attbesluta om sina egna angelägenheter.Kristdemokraterna vill att varje skola skall ha enstyrelse som leds av rektor och med representanterfrån t.ex. personal, elever, föräldrar,näringslivsrepresentanter eller elever som tidigaregått på skolan. Kommunen är ansvarig för deekonomiska ramarna samt för uppföljning ochutvärdering medan staten ansvarar för lagar ochstyrdokument samt har ett tillsyns-, uppföljnings-och utvärderingsansvar på ett nationellt plan.Centerpartiet framhåller i motion 2002/03:Ub336yrkande 1 i denna del att politikerna måste våga gestörre utrymme för den initiativkraft ochskaparförmåga som finns hos lärare, elever,föräldrar och närsamhället. Kommunen skall inte ägnasig åt detaljstyrning av skolans inre verksamhet.Lärare och rektorer skall ha stor frihet att läggaupp skolans arbete utifrån sina yrkeskunskaper omlärande och undervisning. anser attansvarsfördelningen skall förtydligas och detpolitiska inflytandet över skolans verksamhetminska.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet understryker vikten avatt skolan är likvärdig över hela landet och delardärmed regeringens uppfattning när det gäller attskolan skall ge samma möjligheter oberoende av var ilandet en skola ligger eller i vilken skola på enviss ort som en elev går i. Utskottet menar dock attden överföring av makt från centrala instanser tillansvariga nära verksamheten som genomfördes i ochmed decentraliseringen av skolan bör bestå. Skolansverksamhet beslutas och bedrivs bäst av dem som bästkänner till den, såsom skolledningen, lärare,föräldrar och elever. Utskottet anser dock attkvalitetsarbete skall bedrivas såväl nationellt somlokalt. Staten bör genom svara förkvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering ochgranskning av skolans resultat samt tillsyn. I detsammanhanget är det naturligt att analysera vilkenbetydelse de stora variationerna mellan olikakommuners satsningar på skolan har för ettlikvärdigt och gott utbildningsresultat. På lokalnivå har både skolhuvudmännen och de enskildaskolorna ansvar för att förbättra kvaliteten iskolan. Utskottet vill också peka på att den nyaskolutvecklingsmyndigheten kommer att stödja ochstimulera kommunerna i deras arbete med den lokalaskol- och verksamhetsutvecklingen. För att stödjakommunerna och därmed bidra till en extra satsningpå skolorna har utskottet beslutatom en förstärkning av skolornas ekonomi genom attanslå medel till bidrag till personalförstärkningari skola och fritidshem (bet. 2002/03:UbU1, rskr.62). Vidare stöds vissa kommuner genom det kommunalaskatteutjämningssystemet.Nationell skolpengUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende nationell skolpeng.Jämför reservationerna 8 (m) och 9 (fp).MotionerModeraterna och anser att nationellskolpeng skall införas.Moderaterna menar i motion 2002/03:Ub1 yrkande 7att det skiljer sig i ambitionerna mellan kommunernanär det gäller skolan, bl.a. när det gällermedelstilldelning. Enligt befinner sigkommunerna också i den besvärliga situationen attvara beställare och utförare på samma gång.Moderaterna vill skilja på dessa roller. Kommunernabör fortsätta vara huvudmän för skolor och skullegenom den nationella skolpengen få samma förmånligavillkor som friskolorna, till gagn för såväl eleversom verksamhet. För att säkerställa varje elevsmöjlighet till en likvärdig och fullgod skolgångmenar att det är nödvändigt att återförstatliga det ekonomiska ansvaret för skolan. Imotion 2001/02:Ub27 i denna del efterfrågarModeraterna en genomgripande frigörelse ochförnyelse av den svenska skolan och man förordarinförandet av en nationell skolpeng där statengaranterar ekonomiska resurser per elev direkt tillvald skola, oavsett huvudman.Folkpartiet menar i motion 2002/03:Ub2 yrkande 1att de offentliga skolornas behov av frihet är en avanledningarna till att en nationell skolpeng börinföras. Om det finansiella ansvaret för skolornaskulle lyftas från kommunerna till staten skullekommunpolitikernas och kommunala tjänstemänsinflytande över skolorna minska till förmån förrektorer, lärare och elever. Ett annat skäl tillförslaget är att likvärdigheten skulle öka. Genomskolpengen kommer tilldelningen av resurser att skepå samma sätt över hela landet. En fjärdedel avresurserna, eller ca , skallöronmärkas till elever med särskilda behov och tillskolor i utsatta områden. I motion 2001/02:Ub30yrkande 7 menar att skolpengen skallbetalas ut till den grund- eller gymnasieskola someleverna och föräldrarna väljer. Man menar också attskolpengen skall innehålla dels en elevpeng som ärlika stor för alla, dels en del som fördelas eftersocioekonomiska behov i en kommun eller stadsdel medstora sociala utmaningar och dels ytterligare en delsom fördelas efter individuella behov, t.ex.språkträning för elever med utländsk bakgrund ellerför elever med särskilda behov i form av olikafunktionsnedsättningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkandenom nationell skolpeng vid ett flertal tillfällen ochriksdagen har varje gång avslagit yrkandena. Ibudgetbetänkandet (bet. 2002/03:UbU1)uttryckte utskottet uppfattningen att en nationellskolpeng inte ger de grundläggande förutsättningarnaför att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitetskall kunna uppfyllas. Utskottet menade att resursertill skolans verksamhet skulle fördelas medutgångspunkt i de behov som enskilda, olika grupperav elever och skolor faktiskt har. Utskottet haringen annan uppfattning . Dessutom menarutskottet, liksom regeringen framhåller iutvecklingsplanen, att det med en nationell skolpengfinns risk för en utveckling med krav på en kopplingmellan skolpeng och prestation. Detta kommer attleda till att elever med behov som kräver merresurser kommer att betraktas som en belastning. Endrivkraft för skolorna att välja de mest lönsammaeleverna har därmed skapats.Specialdestinerade bidragUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårRiksdagens revisorers förslag och motionenangående specialdestinerade bidrag.Jämför reservationerna 10 (m, fp, kd, c) och11 (m).Revisorernas förslagRevisorerna konstaterar i skrivelsen angående ITiSatt deltagandet i ITiS har inneburit såväl direktasom indirekta utgifter för kommunerna. Frågan omsådana kostnader utreddes enligt revisorerna intenärmare vid beredningen av programmet. Revisorernapekar också på att trots att det var frivilligt förkommunerna att delta i ITiS är det väl känt att detär svårt för kommunerna att säga nej till statligapengar i den storleksordning som var aktuell i dettaprojekt. Förhållandet att kommunerna inte gärnatackar nej till statliga pengar, som dessapengar kan innebära att kommunerna drar på sigoplanerade merkostnader, gör enligt revisorerna attspecialdestinerade bidrag inverkar på kommunernasegna prioriteringar av sina utgifter. Därför börspecialdestinerade bidrag till kommunerna utformasmed beaktande av de merutgifter för kommunerna sombidragen kommer att medföra. Revisorerna föreslåratt regeringen inför en eventuell ny IT-satsning iskolan bör få i uppdrag att noggrant följa upp vilkamerkostnader ITiS har lett till i kommunerna. Ävenkommande kostnader för kommunerna av en sådannationell IT-satsning bör beräknas och beaktas(förs. 2001/02:RR20 punkt 1).Revisorerna pekar i skrivelsen om statens styrningav skolan på att andelen specialdestinerade bidraghar ökat . Enligt revisorerna betydermånga sådana bidrag, ibland tidsbegränsade,svårigheter att planera verksamheten. Mycket tid ochkraft ägnas åt bidragsadministration. Revisorernaanser att det inte är självklart att centralaprioriteringar överensstämmer med enskilda kommunersbehov. Revisorerna föreslår att regeringen skallanalysera hur kommunernas möjligheter att finansierasin verksamhet påverkas av den ökande andelenspecialdestinerade bidrag (förs. 2002/03:RR3 punkt2).MotionenModeraterna framhåller i motion 2002/03:Ub1 yrkande6 att de är skeptiska till tillfälliga nationellasatsningar av olika slag då dessa ofta är politisktjippobetonade och av kortsiktig karaktär.Moderaterna vill ge skolan långsiktiga ochförutsägbara förutsättningar, utan specialdestineradoch styrande medelstilldelning. Den administrativabördan för kommunerna har blivit orimligt stor iförhållande till de resurstillskott som satsningarnainnebär.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår Riksdagensrevisorers förslag och motionsyrkandet. Utskottetanser att huvudregeln självfallet skall vara, ochockså är, att ansvaret för skolan är decentraliserattill kommunerna. Därmed utgår statens stöd tillskolan i huvudsak genom det allmänna bidraget tillkommunerna. Utskottet menar dock attspecialdestinerade bidrag ger en möjlighet atttillfälligt stödja t.ex. kommunerna med angelägnauppgifter som man annars skulle haft svårt attklara. Medel till en IT-satsning i skolan, bidragtill personalförstärkningar i skola och fritidshemsamt maxtaxa i barnomsorgen är några exempel.Balansen mellan det allmänna bidraget och despecialdestinerade bidragen måste dockupprätthållas. De specialdestinerade bidragen fårinte heller användas så att det kommunalasjälvstyret kan sättas i fråga. Självfallet är detviktigt att kommunerna förbereder mottagandet ochanvändandet av de specialdestinerade bidragen väloch att man också har en sådan flexibel organisationatt det är meningsfullt att ta emot ett sådanbidrag. Utskottet utgår ifrån att regeringen i denfortsatta användningen av specialdestinerade bidragtar intryck av de erfarenheter som vunnits på olikaområden när det gäller planeringen och användningenav specialdestinerade bidrag.Individuella utvecklingsplanerUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende individuellautvecklingsplaner.Jämför reservationerna 12 (m) och 13 (c).Regeringens skrivelseRegeringen gör bedömningen att skolan bör ges entydligare skyldighet att informera föräldrar ochelever om elevens studieutveckling kontinuerligtunder hela grundskoletiden. Utvecklingssamtalen harhär en viktig roll och kompetensutvecklingsinsatserbör genomföras för att förbättra informationen.Formerna för hur de individuella utvecklingsplanernabör regleras bör dock av integritets- ochrättssäkerhetsskäl bestämmas först närsekretessfrågorna är klargjorda. Regeringen anseratt staten bör stödja kompetensutveckling av lärarenär det gäller genomförandet av utvecklingssamtalenoch utformningen av de individuellautvecklingsplanerna. Regeringen menar attinformationen bör grunda sig på en utvärdering avelevernas utveckling i relation till målen iläroplanen och i kursplanerna för år 5 och 9. Dettabör leda till en framåtsyftande individuellutvecklingsplan som visar vilka ytterligare insatsereleven behöver för att nå målen för utbildningen ochvilka överenskommelser som lärare, elev ochföräldrar ingått. Karaktären av den individuellautvecklingsplanen skall vara att stödja elevenskunskapsutveckling men den skall inte användas föratt bedöma den. Planen skall tydliggöra det stödalla elever har rätt att få.Slutligen menar regeringen att en skyldighet börinföras för skolan att utfärda skriftliga omdömenför alla elever som inte når målen i ett eller fleraämnen eller ämnesblock 9 och ispecialskolans år 10 och inte som endast på enelevs eller vårdnadshavares begäran.MotionernaModeraterna anser i motion 2002/03:Ub298 yrkande 2att varje elev skall ha rätt till en individuellstudieplan som anger en personlig väg tillkunskapen. Den individuella studieplanen ochskoltidens längd skall vägledas av varje elevs behovav tid för att nå den kunskap eleven behöver. Imotion 2002/03:Ub410 yrkande 6 finns liknanderesonemang. För att på ett tydligt sätt stödja varjeenskild elevs kunskapsutveckling menar skolans planering skall utgå från varje elev.Planeringen bör göras i samråd mellan lärare, elevoch föräldrar och skall klargöra vilket ansvar varoch en av dessa parter har för att främjakunskapsutvecklingen. I motion 2002/03:Ub209 yrkande 3 anser motionären att alla barn ochungdomar skall erbjudas möjlighet till enindividuellt anpassad utbildning. Motionärenunderstryker att barn med särskilda behov och barnmed funktionshinder behöver mer och annorlunda stödän andra barn. För att resultatet skall blinågorlunda lika för barn med olika förutsättningarmåste insatserna vara mycket olika.Centerpartiet menar i motion 2002/03:Ub336 yrkande3 att individuella utvecklingsplaner skall införasfrån år 1. För att på ett tydligt sätt stödja varjeenskild elevs kunskapsutveckling anser Centerpartietatt skolans planering skall utgå ifrån varje enskildelev. begär också ett tillkännagivandeom att kunskapskontrakt skall inrättas (mot.2002/03:Ub336 yrkande 14). Ett sådant innebär ettgemensamt åtagande för skola, lärare, elever ochföräldrar för att eleverna skall nå kunskapsmålen.Kontraktet skall utgå ifrån de individuellastudieplanerna och utvärderas successivt underarbetets gång.I motion 2002/03:Ub329 (s) menar motionären attdet är viktigt att slår fast att allaelever har rätt till en individuell utvecklingsplanför sin utbildning. En sådan plan skulle garanteraatt alla elever får det stöd och den utveckling debehöver för att nå målen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet anser att regeringensbedömning att skolorna bör ges en tydligareskyldighet att informera föräldrar och elever omelevens studieutveckling är ett viktigtförtydligande av skolans ansvar. Även den roll deindividuella utvecklingsplanerna kommer att spelavälkomnas av utskottet. Utskottet anser vidare attdet är angeläget att alla elever får en individuellutvecklingsplan och därmed också individuelltanpassad utbildning samt att studieutvecklingen föralla elever planeras noga och följs genom helaskoltiden. Utskottet vill erinra om den utredningsom tillsattes (dir. 2002:130Offentlighet och sekretess i skolan) som skallbehandla frågor som rör sekretess för olika formerav dokumentation som förekommer i skolan, bl.a. vadgäller planering, information om studieresultat samtutvärdering för den enskilde eleven. Utredaren skallanalysera i vilken utsträckning denna dokumentationutgör allmänna handlingar och om uppgifter som ingåri dessa handlingar är offentliga eller om de kanomfattas av sekretess. Med utgångspunkt från dennaanalys skall utredaren ta ställning till om detfinns behov av ändringar i sekretessregleringen och,om så bedöms vara fallet, framlägga sådana förslag.Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 1september 2003.KvalitetsredovisningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende förändradkvalitetsredovisning och utvärdering avfristående skolor.Jämför reservationerna 14 (kd) och 15 (m, fp,kd, c).Regeringens skrivelseRegeringen menar att för att varje elev ochstuderande skall ges bästa möjliga förutsättning attnå utbildningsmålen krävs ett kontinuerligtkvalitetsarbete. För att underlätta kvalitetsarbetetför skolor och kommuner bör kravet på arbetsplan ochskolplan tas bort. På så sätt koncentreraskvalitetsarbetet kring kvalitetsredovisningen ochansvarsfördelningen mellan stat och kommuntydliggörs. Regeringen anser att kommunen bör bliskyldig att följa upp och utvärdera verksamheten ifristående skolor som får offentliga bidrag.Fristående skolor bör bli skyldiga att lämna sinkvalitetsredovisning inte bara till utanäven till den kommun där skolan är belägen.Varje skola och vuxenutbildning måste enligtregeringen minst en gång utvärdera de egnaresultaten och bedöma i vilken utsträckning denationella målen har nåtts. Eftersom skolansverksamhet skall präglas av demokrati och inflytandeoch för att kvalitetsarbetet skall nå verkligtgenomslag och leda till verkliga förbättringar måstepersonal och elever eller studerande aktivt delta ikvalitetsarbetet. Slutligen ärkvalitetsredovisningen ett viktigt underlag fördialogen mellan skolan och kommunen om den enskildaskolans måluppfyllelse och kvalitetsarbete.Regeringen anser att en skyldighet att upprättakvalitetsredovisning skall finnas även förförskoleverksamheten och barnomsorgen. Attkvalitetsarbetet dokumenteras är ett stöd fördialogen mellan föräldrar och personal kringförskolans måluppfyllelse och behov av utveckling.Det är också ett stöd för dialogen mellan förskolanoch kommunen.Regeringen informerar också om att Skolverketkommer att ges i uppdrag att utveckla de enhetligaresultatmått för förskolan, skolan ochvuxenutbildningen som bör ingå i varjekvalitetsredovisning. Resultatmåtten bör sammantagetspegla verksamheternas hela uppdrag, dvs. målen iläroplanerna och för skolan kursplanerna.Resultatmåtten bör stödja kvalitetsarbetet genom attfungera som kvalitetsindikatorer som deunderlättar jämförelser mellan skolor.Revisorernas skrivelseRevisorerna föreslog i sin rapport att förordningenom kvalitetsredovisning samordnas med kraven påredovisning i kommunallagen. Enligt förordningen omkvalitetsredovisning (1997:702) skall varje kommunårligen sammanställa en kvalitetsredovisning. Kravpå att kommunerna skall utvärdera sin verksamhetfinns i skollagen, varför förordningen endastinnebär krav på att utvärderingarna skalldokumenteras. Även i kommunallagen 6 kap. 7 § finnsbestämmelser om att kommunerna skall redogöra försin verksamhet. För att undvika dubbelarbete och föratt göra redovisningen av kommuners verksamhet mersammanhållen bör kvalitetsredovisningen samordnasmed den kommunala årsredovisningen.I skrivelsen konstaterar revisorerna attremissinstanserna var splittrade till förslaget attsamordna kvalitetsredovisningen med den kommunalaårsredovisningen. Revisorerna anser därför attfrågan om samordning av kvalitetsredovisningen ochden kommunala årsredovisningen bör utredas närmare,lämpligen inom ramen för . Ettalternativ till sådan samordning som bör övervägasär att kvalitetsredovisningen skall ske genom ensärskild skrivelse som behandlas avkommunfullmäktige.MotionernaKristdemokraterna stöder i motion 2002/03:Ub3yrkande 3 revisorernas ursprungliga förslag attkvalitetsredovisningen skall samordnas medkommunernas årsredovisningar. Kvalitetsredovisningarär en viktig del av den målstyrda skolan. Den blirenligt ett kvitto på hur väl enhuvudman har lyckats med sin uppgift.Kristdemokraterna anser vidare att skolplanernaskall vara kvar som styrdokument för kommunerna.Skolplanerna lyfter fram hur skolorna i kommunenskall utvecklas utifrån de lokala förutsättningarna(mot. 2001/02:Ub28 yrkande 4). I motion 2002/03:Ub3yrkande 4 pekar på att det finnsen stor mängd styrdokument i skolan: lokalaarbetsplaner, skolplaner osv. Man menar att detfinns risk för att dokumentationerna överlapparvarandra och inte blir en del av verksamheten utanbara rena pappersprodukter. Den skriftligadokumentationen måste kännas meningsfull och varaändamålsenlig, och föreslår enöversyn av dokumentationen inom skolväsendet.Kristdemokraterna vänder sig vidare mot regeringensbedömning att kommunen bör bli skyldig att följa uppoch utvärdera verksamheten i fristående skolor.Huvudmannen på en skola ansvarar för utvärdering avverksamheten. Friskolorna ligger inte underkommunens ansvarsområde (mot. 2002/03:Ub28 yrkande10). Att kommunen dessutom bedriver konkurrerandeverksamhet är ytterligare ett skäl till attKristdemokraterna är negativa till en sådan ordning.I motion 2002/03:Ub387 (s) menar motionären attregeringen bör initiera ett arbete om en översyn avden administrativa bördan inom förskola och skolasamt om hur man på lokal, praktisk nivå kan förenklaformerna för uppföljning, kontroll och styrning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet menar att regeringensbedömning att det lagstadgade kravet på attarbetsplaner och skolplaner bör tas bort är rimlig.Den kommun som anser att arbetsplan och skolplan äranvändbara instrument för skolans verksamhet harsjälvfallet möjlighet att behålla dessa. Utskottetvill understryka den stora betydelsekvalitetsutvärderingarna har för möjligheterna förelever, lärare, föräldrar, personal samt stat ochkommun att följa och förbättra skolans utveckling.Redovisningarna fungerar som instrument för att mätaförbättringar, eller försämringar, av verksamhetenmellan åren.