bet · GQ01KU25 · 2003-03-13 00:00:00 — Då möjliggörsläsning av innehållet för alla och inte endast denegna kulturkretsen.I motion 2002/03:K406 av Per m.fl. (m) yrkasatt beslutar att presstödet avvecklas heltfr.o.m. i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 2). Motionärerna åberoparsamma skäl härför som i ovan redovisade motion K333.I motion 2002/03:K412 av m.fl. (s)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om kostnader fördistribution av dagstidningar. Enligt motionären bördet i uppdrag att utvärderadistributionsstödet för dagstidningar ingå att ocksånoggrant följa kostnadsutvecklingen. Motionärernaanser det dessutom vara nödvändigt att föreslååtgärder för att garantera utdelning av dagligatidningar i glesbygden.I motion 2002/03:K423 av () yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se överpresstödsreglerna. Motionären framhåller atttidningsmarknaden håller på att radikalt förändrasoch att det börjar uppstå en monopolsituation. Detär därför av stor vikt att presstödsreglerna sesöver för att också framöver garantera en mångfald.Enligt motionären behöver presstödet också bli merflexibelt, t.ex. borde veckoslutstidningar kunnaomfattas. finns också andra tidningar sombehöver stöd. Motionären nämner som exempel att ettfåtal av invandrar- och minoritetstidningarna uppbärpresstöd.I motion 2002/03:Sf289 av m.fl. (mp)yrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om presstöd ochs.k. invandrartidningar (yrkande 26). Enligtmotionärerna bör regeringen, utifrån ettdemokratiperspektiv, i hanteringen av presstödsäkerställa att s.k. invandrartidningar inte drabbasav ett neddraget presstöd.Vidare yrkas i motionen att tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförsom tvåspråkiga medier (yrkande 27). Enligtmotionärerna är tvåspråkiga medier en förett mångkulturellt samhälle. Regeringen bör därförse över hur detta bäst kan finansieras,administreras och distribueras.I motion 2002/03:Kr372 av m.fl.(fp) yrkas att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om minskatpresstöd (yrkande 2). Motionärerna anser att desärskilda skäl som fanns för att införa presstödetinte längre är aktuella. Ett minskat anslag tillpresstöd bör därför införas.BakgrundGällande regler, m.m.Presstöd utgår enligt bestämmelserna ipresstödsförordningen (1990:524). Förordningeninnehåller bestämmelser om statens direkta stöd tillföretag som ger ut dagstidningar samt bestämmelserom stöd i vissa fall till företag som ger ut andratidningar.Enligt 3 § förordningen lämnas presstöd i form avdriftsstöd och distributionsstöd.Vidare ges särskilt distributionsstöd ut enligtförordningen (2001:898) om sådant stöd. Enligt 1 §förordningen kan särskilt distributionsstöd lämnasunder till företag som gerut dagstidningar.Stöd kan lämnas för utdelning av dagstidningar pålördagar i gles- och landsbygdsområden (2 §).I budgetpropositionen framhöll regeringenatt tidningsföretagens kostnader för utdelning avdagstidningar i framför allt glesbygds-och landsbygdsområden har ökat kraftigt under senareår (prop. 2002/03:1, utg.omr. 17, s. 102). Därförinfördes det särskildadistributionsstödet för sådan utdelning. Regeringenanförde att har fått i uppdrag attutvärdera stödet respektive 2004.Enligt förordningen (2002:739) om tillfälligtutvecklingsstöd kan sådant stöd under 20022004beviljas företag som ger ut dagstidningar (1 §).Stöd kan enligt 3 § lämnas för investeringar iteknisk utrustning och programvaror samt förinvesteringar i utbildning som har ett direktsamband med detta. Investeringarna skall vara ettled i en långsiktig strategi som bidrar tilltidningens fortlevnad.Uppdrag till PresstödsnämndenRegeringen beslutade att uppdra åtPresstödsnämnden att kartlägga och analyserasituationen för medier som riktar sig till främstinvandrare och nationella minoriteter i (Ku2001/1542/Me). Arbetet skulle ske i närasamverkan med Radio- och och Statenskulturråd. Enligt uppdraget skulle kartläggningen iförsta hand inriktas på dagstidningar, tidskrifter,radio och TV, men även publicering på Internet bordeingå. Kartläggningen borde främst belysa området urett produktionsperspektiv, ett användarperspektivoch ett ekonomiskt perspektiv.Presstödsnämnden har avlämnatrapporten . Som sammanfattandeslutsats anförs bl.a. att minoriteternas medier harviktiga funktioner i det svenska samhället. De harenligt rapporten behov av utökat stöd, inte enbartekonomiskt utan även i form av samordning utvecklingoch utbildning. Bland annat är det viktigt attmedierna i större utsträckning lär sigmarknadsföring och annonsförsäljning. Vidare anförsatt minoriteternas medier är på stark frammarsch ide flesta industriländer inom och utanför EU.Utredningen finner det angeläget att Sverigeansluter sig till de samarbetsformer som redanbildats samt tar egna initiativ till praktisktsamarbete på området, framför allt inom ochEU.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade senast under föregåenderiksmöte motioner med yrkanden om en avvecklingeller en minskning av presstödet (bet. 2001/02:KU1s. 24 f.). Härvid hänvisade utskottet till sinbehandling av motionerna vid dessförinnan.Utskottet hade då konstaterat att det skett storaförändringar i medielandskapet sedan presstödetinfördes (bet. 2000/01:KU1 s. 18). Enligt utskottetsuppfattning fanns det vidare, och skulle underöverskådlig tid alltjämt finnas, ett stort behov avstatligt stöd till dagspressen för att värnamångfalden och främja en allsidig nyhetsförmedlingoch opinionsbildning. Utskottet, som vid dåvaranderiksmöte inte fann skäl att göra någon annanbedömning, avstyrkte motionerna i berörda delar.Under föregående avstyrkte utskottetvidare, liksom , ettmotionsyrkande som tog upp frågan om reglerbeträffande tröskeleffekt för lågfrekventa tidningaroch riksspridning (bet. 2001/02:KU1 s. 22).Utskottet anförde att det är olämpligt att man genomatt införa alltför många undantagsregler rubbar degenerella principer som ligger till grund förreglerna om ekonomiskt stöd till dagspressen.I fråga om motionsyrkanden som rörde frågor ominvandrar- och minoritetstidningar konstateradeutskottet att regeringen hade gett Presstödsnämndeni uppdrag att kartlägga och analysera situationenför medier som riktar sig till främst invandrare ochnationella minoriteter i . Detta arbete bordeenligt utskottet inte föregripas och därmedavstyrktes motionerna.ÖvrigtSom redovisats ovan har vid enmuntlig information inför utskottet upplyst om attbehovet av en massmedie- eller en presstödsutredningövervägs inom departementet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om en avveckling eller enminskning av presstödet vidhåller utskottet sintidigare bedömning att det finns ett stort behov avstatligt stöd till dagspressen för att värnamångfalden och främja en allsidig nyhetsförmedlingoch opinionsbildning. Enligt utskottets mening börmotionerna K333 (yrkande 7), K406 (yrkande 2) ochKr372 (yrkande 2) därför avslås.Som redovisats ovan kan ett särskiltdistributionsstöd lämnas för utdelning avdagstidningar i gles- ochlandsbygdsområden under åren 2002, 2003 och 2004.Vad som anförs i motion K289 synes därmed varatillgodosett. Motionen bör således avslås. Någonåtgärd med anledning av vad som anförs i motion K412rörande Presstödsnämndens uppdrag att utvärdera detsärskilda distributionsstödet synes enligtutskottets mening inte vara påkallad. Även dennamotion avstyrks därför.I fråga om regler beträffande tröskeleffekt förlågfrekventa tidningar och riksspridning anserutskottet alltjämt att det är olämpligt att mangenom att införa alltför många undantagsreglerrubbar de generella principer som ligger till grundför reglerna om ekonomiskt stöd till dagspressen.Motion K373 (yrkande 3) avstyrks därför.I motion Sf289 tas upp frågor som rör presstödtill invandrartidningar och utveckling avtvåspråkiga medier (yrkandena 26 och 27). Somredovisats ovan har i september2002 redovisat sitt uppdrag från regeringen attkartlägga och analysera situationen för medier somriktar sig till främst invandrare och nationellaminoriteter i . Utskottet utgår från attberörda frågor nu följs upp inom Regeringskansliet.Någon åtgärd från sida med anledning avvad som anförs i den nämnda motionen är enligtutskottets mening inte påkallad. Motionen avstyrksdärför i berörda delar.Utskottet vill framhålla att det är sedanden senaste översynen av presstödet presenterades.Under tiden därefter har medielandskapet genomgåttstora förändringar. Bilden av att storstädernasförorter befinner sig i medieskugga blir vidare allttydligare. Detta innebär att det i dessa områden iallt större utsträckning saknas egna medier ochlokal nyhetsbevakning. En annan oroande tendens ärenligt utskottets mening attdistributionskostnaderna kraftigt har ökat undersenare år, vilket framför allt drabbar landsbygds-och glesbygdsområdena. Utskottet vill understrykaatt detta är oroande tecken när det gällermöjligheterna att genom presstödet värna ommångfalden och främja en allsidig nyhetsförmedlingoch opinionsbildning. Utskottet förutsätter att vadsom nu anförts utgör sådana omständigheter sombeaktas i de överväganden som görsinom rörande behovet av enpresstödsutredning. Utskottet vill dock inteföregripa dessa överväganden och är därför inteberett att förorda en merövergripande översyn av presstödet. Motionerna K268,K399 (yrkande 4) och K423 avstyrks därför.Presstödsnämnden ochTaltidningsnämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om avvecklingav och Taltidningsnämnden.Jämför reservation 17.MotionenI motion 2002/03:K406 av Per m.fl. (m) yrkasatt beslutar att avvecklas fr.o.m. budgetåret 2004och att bevakningsuppgifter avseende ännuåterstående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 3).BakgrundPresstödsnämndens huvudsakliga uppgift är attfördela det statliga stödet till dagspressen.Taltidningsnämndens huvudsakliga uppgift är attfördela det statliga stödet till radio- ochkassettidningar.Utskottet behandlade senast under föregåenderiksmöte ett motionsyrkande om att avvecklaPresstödsnämnden (bet. 2001/02:KU1). Utskottetkonstaterade att förslaget var en följd av attmotionärerna ansåg att presstödet skulle avvecklas.Eftersom utskottet inte delade motionärernasuppfattning saknades enligt utskottet skäl attavveckla . Motionen avstyrktesdärför i denna del.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte uppfattningen i motion K406(yrkande 3) att bör avvecklas. Motionen avstyrksdärför i berörd del.Stöd till radio- och kassettidningarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner som rör stödettill radio- och kassettidningar.MotionernaI motion 2002/03:K303 av de () yrkas att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet avett gemensamt system för produktion, distributionoch konsumtion av dagstidningar på talkassett.Motionären anför att det är viktigt att statligasatsningar på områden som rör läshandikappadestillgång till digital information, talböcker,taltidningar, radioprogram, myndighetsinformationm.m., för att bli ekonomiskt försvarbara, sker isamverkan när det gäller både produktionsteknik ochuppspelningsteknik hos användarna. Enligt motionärenskall varje myndighet inte utveckla egna system.I motion 2002/03:K356 av () yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bidraget tillRadiotidningen räknas upp när regeringen lägger framnästa budgetförslag. Motionären framhåller attförutsättningarna när dagstidningarna började ge utRadiotidningen 1989 var att de skulle få fullkostnadstäckning för verksamheten som går ut på attge läshandikappade samma demokratiska rättighetersom andra. Schablonersättningen är enligt motionärenberäknad kostnader och har inte räknatsupp , trots löneökningaroch övriga ökade kostnader. Regeringen bör se överdessa kostnader och göra en uppräkning av bidragettill Radiotidningen.I motion 2002/03:K413 av och () framförs ett liknande yrkande som tarsikte på en översyn av det schablonsystem förradiotidningar som finns i dag.BakgrundBidrag för utgivning av radio- och kassettidningarlämnas enligt förordningen (1988:582) om statligtstöd till radio- och kassettidningar.Enligt 9 § bestämmer storlekenpå stödet för utgivning av en radio- ellerkassettidning. Stödet får även omfatta kostnader förmarknadsföring och abonnentutbildning.Stödet för radio- och kassettidningar skall, medundantag av radiosända talsyntestidningar försynskadade, bestämmas med användning av schablonersom beaktar skillnader mellan olika tidningar.Nämnden kan ge undantag från schablonen om enradiotidning på grund av geografiska förhållanden iutgivningsområdet är tvungen att använda mer än ensändare eller om det finns synnerliga skäl.Vidare sägs att stödet för utgivning av radiosändatalsyntestidningar för synskadade skall ge fullkostnadstäckning för det utgivandetidningsföretaget.Stödet till en radio- eller kassettidning får docklämnas med högst per abonnemang för endagstidning som utkommer med tre till sju nummer pervecka och med högst per exemplar för endagstidning som utkommer med ett eller två nummerper vecka.I budgetpropositionen anförde regeringenatt den, med hänsyn till de snabba tekniskaförändringarna på taltidningsområdet, kontinuerligtföljer frågan om hur taltidningar kan distribuerasoch tas emot (prop. 2002/03:1, utg.omr.17 s. 101). hade vid tretillfällen rapporterat om teknikutvecklingen påområdet. Regeringen anförde att en remissbehandlingav dessa rapporter hade avslutats. Ärendetbereds enligt regeringen fortsatt inomRegeringskansliet.Vidare påpekade regeringen att Taltidningsnämndenhar fått i uppdrag att följa upp den nyaersättningsmodellen för taltidningsutgivning sominnebär att ersättningen för taltidningar baseras påen schablonmodell i stället för, som tidigare, ennettokostnadsprincip (a. prop. s. 103). Övergångentill den nya ersättningsmodellen sker successivt ochkommer enligt regeringen att vara fullt genomfördefter utgången av 2002. Regeringen anförde attTaltidningsnämnden vid två rapporteringstillfällenkunnat konstatera att det inteföreligger någon risk för nedläggning avtaltidningar till följd av den nyaersättningsmodellen. Inget har enligt regeringenheller framkommit som tyder på att tidningarnaskvalitet har försämrats. kommeratt fortsatt följa utvecklingen och vid behovföreslå åtgärder.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan följer regeringen såväl fråganom teknikutvecklingen på taltidningsområdet somutvecklingen med anledning av den tillämpadeersättningsmodellen för taltidningar. Mot dennabakgrund är utskottet inte berett att med anledningav vad som anförs i motionerna K303, K356 och K413nu förorda någon ändring av reglerna om stöd tillradio- och kassettidningar eller att någon annanåtgärd bör vidtas. Motionerna avstyrks således.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Grundläggande principer och former förprogramföretags verksamhet (punkt 1)av (), (),(m), () ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen delvis motionen 2002/03:K333 yrkandena 3och 4 samt bifaller motion 2002/03:K379 yrkande 9.StällningstagandeVi vill framhålla att yttrandefriheten och rättentill fri åsiktsbildning utgör omistliga hörnstenar iett demokratiskt samhälle. I Europakonventionenkommer detta till uttryck genom artikel 10, vilkenstadgar att rätten att t.ex. sända radio eller TV ären civil rättighet, och genom artikel 6 enligtvilken en sådan rättighet inte får begränsas utanrättslig prövning. Enligt vår uppfattning framstårmot denna bakgrund den svenska regleringen, sombl.a. innebär att staten har monopol påsändningsrätter för radio och TV utan möjlighet förden enskilde till rättslig prövning, som oförenligmed konventionen. Vi anser att det är angeläget atti detta avseende stärka den enskildesrättighetsskydd så att det bättre stämmer överensmed konventionen.Enligt vår uppfattning skall det råda frihet attge ut och distribuera medieprodukter och att prövaderas ekonomiska bärkraft. Det skall varamediekonsumenterna som, inom ramen för de tekniskabegränsningarna som gäller för olika medier, genomsina val avgör vilka medier som skall ha framgång.Vi anser att det är diskutabelt från konstitutionellsynpunkt med en skyldighet för programföretag att isin redaktionella verksamhet hålla sig till en iförväg lämnad programförklaring. En sådan ordningkan innebära en obehörig styrning av vad som yttrasi radio eller TV. Politikens roll på medieområdethar således förändrats, eftersom det inte längrehandlar om vad som är tekniskt möjligt attåstadkomma utan vad mediekonsumenten vill ha. Dentekniska utvecklingen har också förändrat mediernaskommersiella villkor.Vi vill också framhålla att nödvändigheten av enstatlig reglering av frekvensfördelning minskargenom att den tekniska utvecklingen möjliggör etteffektivare utnyttjande av frekvensbanden. Därföranser vi att framtida koncessioner inom radio och TVskall fördelas genom ett auktionsförfarandemotsvarande det som ursprungligen tillämpades förden privata lokalradion. Staten bör inte lägga sig ihur frekvensbanden utnyttjas utöver de hänsyn sombehöver tas när det gäller användningsområden förnärliggande frekvensområden.Vad vi nu har anfört bör med delvis bifall tillmotionerna K333 (yrkandena 3 och 4) och med bifalltill K379 (yrkande 9) ges regeringen till känna.2. Rikstäckande kommersiell radio (punkt 2)av (), (),(), (m), TobiasKrantz (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K333 yrkande 5 och2002/03:K373 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att vidgayttrandefriheten genom att öppna för såväl nyaregionala radiokanaler som fria nationella kanaler.Enligt vår uppfattning saknas både tekniska ochdemokratiska skäl för att begränsa den fria radionsutveckling. Förbudet mot kommersiella rikstäckandekanaler motverkar möjligheten till mångfald,som de befintliga statliga rikstäckanderadiokanalerna inte utsätts för någon heltäckandekonkurrens. Vi vill också framhålla att det i mångaandra länder finns rikstäckande radiokanaler som ärkommersiellt finansierade. Det är enligt vår meningangeläget att det nu skapas förutsättningar för enfri nationell radio. Vad som har anförts bör medbifall till motion K333 (yrkande 5) och K373(yrkande 5) ges regeringen till känna.3. Massmedieutredning (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K399 yrkande 1.StällningstagandeEnligt min uppfattning tenderar utbudet påmediemarknaden att alltmer handla om teknik ochekonomi i stället för innehåll. En demokrati sombristfälligt granskar det mediala utbudet,kvaliteten och budbärarens avsikter underminerarsjälva folkstyret. I likhet med vad som anförs imotion K399 (yrkande 1) vill jag framhålla att det saknas en arena där den breda debatten kan förasom det journalistiska utrymmet i kommersiella medieroch i public service. Inom hela det tillgängligamedieutbudet, även i public service-kanalerna, kanen oroande trend skönjas med en sorts fast food-mentalitet i nyhetsutbudet. Vidare bör framhållasatt nya medier inte behöver innebära att den totalamångfalden ökar så att fler får möjlighet att ta delav samhällsdebatten eller i den lokalasamhällsutvecklingen. Mot denna bakgrund delar jagmotionärernas uppfattning att en bredmassmedieutredning behöver tillsättas . Vad som nuanförts bör med bifall till den nämnda motionen iberörd del ges regeringen till känna.4. EG:s TV-direktiv (punkt 6)av (), (),(m), () ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K333 yrkande 10.StällningstagandeVi vill framhålla att EU skall arbeta för enutvidgning av den inre marknaden och för att få bortoffentliga monopol. Det är därför oacceptabelt attEU ställer krav på en viss sammansättning av TV-bolagens program, t.ex. att dessa skall utgöras aven viss andel europeiska program. TV-bolag börenligt vår uppfattning fritt få förfoga överprograminnehållet i enlighet med respektive landsyttrandefrihetsrättsliga bestämmelser. Mot dennabakgrund bör regeringen verka för att TV-direktivetavskaffas. Vad som anförts bör med bifall tillmotion K333 (yrkande 10) ges regeringen till känna.5. Reklamtid i radio och TV (punkt 7)av (), (),(m), () ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:K333 yrkande 9.StällningstagandeEnligt vår uppfattning visar den senastefördelningen av sändningstillstånd för marksänddigital TV, vilken inneburit att programföretag iandra länder har fått tillstånd att sända, att desvenska reklamreglerna är absurda. Programföretagenlyder under respektive lands reklamregler. Detinnebär att såväl andra länders lagar som svensk lagkommer att tillämpas inom samma sändningsform iSverige. Vi anser att en översyn av de svenskareklamreglerna därför är nödvändig. Utvecklingen påmedieområdet visar vidare enligt vår mening att helalagstiftningen är föråldrad. Det bör framhållas attden kanal som väljer att sända för mycket reklamkommer att förlora sina tittare. Programföretagenkommer därför att själva anpassa sig till vad som ären rimlig kombination av reklam, avgifter ochmotsvarande. Vi anser därför att regleringen avreklamtid i radio och TV bör avvecklas. Vad som nuanförts bör med delvis bifall till motion K333(yrkande 9) ges regeringen till känna.6. Reklamtid i kommersiella lokalradion(punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K373 yrkande 6.StällningstagandeJag delar uppfattningen i motion K373 att enkommersiell lokalradio inte kan utöka sin reklamunder sändningarna i alltför hög grad utan attsamtidigt förlora lyssnare. Det finns således ensjälvreglerande nivå för hur mycket reklam som kansändas. I enlighet vad som anförs i motionen bördärför reglerna på området lättas upp. Vi anser atten generell regel om av sändningstidenkombinerad med en möjlighet att sända upp till 12minuter reklam per dygnbör kunna tolereras. Vad som har anförts bör medbifall till den nämnda motionen (yrkande 6) gesregeringen till känna.7. Koncessionsavgift för kommersiell lokalradio(punkt 10)av (), (),(), (m), TobiasKrantz (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K373 yrkande 7.StällningstagandeEtt nytt system för tilldelning av tillstånd attsända kommersiell lokalradio har trätt i kraft.Enligt vår uppfattning är det därför rimligt att mannu avvecklar de genomgående högakoncessionsavgifterna för de befintliga tillståndenned till en rimlig nivå. Regeringen bör därför, ienlighet med vad som anförs i motion K373 (yrkande7), återkomma till med förslag till enavvecklingsplan ned till en rimlig nivå för deursprungliga tillstånden för den kommersiellalokalradion. Vad som anförts bör med bifall tillden nämnda motionen i berörd del ges regeringen tillkänna.8.