bet · GQ01KU27 · 2003-03-25 00:00:00 — Offentlighet, integritetsfrågor, m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlas 27 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden om data- ochintegritetsfrågor och om offentlighet och sekretess.Samtliga motioner avstyrks med hänvisning till bl.a.att pågående utredningar bör avvaktas och attutskottet inte funnit tillräckliga skälatt förespråka föreslagna förändringar.I betänkandet finns 14 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Införande av en generellintegritetslag avslår motion 2002/03:K241 yrkande25.Reservation 1 (c)2. Förstärkning av integritetsskyddetoch utredning om teknikoberoendeintegritetslagstiftningRiksdagen avslår motion 2002/03:K254 yrkandena6 och 7.Reservation 2 (m, fp)3. Utredning rörande tekniskaapplikationer och den personligaintegriteten avslår motion 2002/03:K354.4. Utredning om ett starkare skydd förden personliga integriteten avslår motion 2002/03:K350.5. Upphävande av 7 kap. 16 §sekretesslagenRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande30.Reservation 3 (c)6. Databas om barns tillväxt m.m. avslår motion 2002/03:K352 yrkandena1 och 2.7. Upphävande av PuL och BBS-lagenRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkandena26 och 27.Reservation 4 (c)8. Utsträckning avdataskyddsdirektivetRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande29.Reservation 5 (c)9. Översyn av registerlagstiftningenm.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:K254 yrkandena2 och 4.Reservation 6 (m)10. Avveckling av SPARRiksdagen avslår motion 2002/03:K254 yrkande 5.Reservation 7 (m)11. Förbud mot användning avpersonnummer vid hyra av filmRiksdagen avslår motion 2002/03:K298.12. OffentlighetsprincipenRiksdagen avslår motion 2002/03:K254 yrkande 1.Reservation 8 (m, fp)13. Försvårad ändring avsekretessbestämmelserRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande31.Reservation 9 (c)14. offentlighetsprincipen i EU-ärendenRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande33.15. Offentlighetsprincipens värnandeRiksdagen avslår motion 2002/03:K383 yrkande12.16. Rakt skaderekvisit ibrottsförebyggande och brottsbeivrandeverksamhetRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju282 yrkande2.Reservation 10 (v, mp)17. Sekretesslagstiftning kringpassfotografierRiksdagen avslår motion 2002/03:K292.18. Förtroendefull information iskolanRiksdagen avslår motion 2002/03:K389.Reservation 11 (m)19. Sekretesslagstiftning i förskolanRiksdagen avslår motion 2002/03:K405.20. Anmälningar om våld mot kvinnor avslår motion 2002/03:Ju234 yrkande9.21. Straffrelaterad sekretesstid ivissa fallRiksdagen avslår motion 2002/03:K227.Reservation 12 (m)22. Justitiekanslerns rollRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande34.Reservation 13 (c)23. Potentiella handlingarRiksdagen avslår motion 2002/03:K254 yrkande 3.Reservation 14 (m)den 25 mars 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (m), (), (), (),(), (), IngerJarl (), () och BertilKjellberg (m).2002/03KU27Utskottets övervägandenData- och integritetsfrågorGällande regler m.m.DataskyddsdirektivetDen antogs ochrådets direktiv /46/EG om skydd för enskildapersoner med avseende på behandlingen avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter (dataskyddsdirektivet). I hardirektivet genomförts genom personuppgiftslagen(1998:204) - PuL - som trädde i kraft den 24 oktober1998.EG-direktivets syfte är att skapa en gemensam, högnivå på integritetsskyddet för att därigenommöjliggöra ett fritt flöde av personuppgifter mellanmedlemsstaterna. Medlemsstaterna får inom den ramsom ges i EG-direktivet närmare precisera villkorenför när personuppgifter får behandlas. Dessapreciseringar får dock inte hindra det fria flödetav personuppgifter inom Europeiska unionen.Bestämmelserna i direktivet reglerar självahanteringen av personuppgifter. Direktivet byggersåledes på en vittomfattande hanteringsmodell. Viddirektivets genomförande anförde regeringen att enlagstiftning som reglerar i princip all hantering avpersonuppgifter måste införas på grund avdirektivet. I sitt förslag till personuppgiftslagvalde regeringen därför att i huvudsak låta lagenfölja direktivets text och struktur. Enligtregeringen fanns det dock starka skäl för att verkaför att det blir möjligt att gå ifrån enlagstiftning efter en vittomfattandehanteringsmodell. Regeringen avsåg att på lämpligtsätt utnyttja inflytande i EU för attpåverka i en sådan riktning (prop. 1997/98:44 s. ).PersonuppgifterMed personuppgifter avses enligt 3 § PuL all slagsinformation som direkt eller indirekt kan hänförastill en fysisk person som är i livet. Som exempel påpersonuppgifter kan nämnas namn på personer,personnummer, kundnummer osv. Även bild- ochljuduppgifter om fysiska personer omfattas (se punkt14 i ingressen till EG-direktivet). Enligtuttalanden i förarbetena till PuL krävs det bara atten fysisk person kan identifieras med hjälp avinformationen, inte att denpersonuppgiftsansvarige själv skall förfoga översamtliga uppgifter som gör identifieringen möjlig(SOU 1997:39 s. 338). Enligt punkt 26 i ingressentill dataskyddsdirektivet skall man för att avgöraom en person är identifierbar beakta alla hjälpmedelsom i syfte att identifiera vederbörande rimligenkan komma att användas antingen av denpersonuppgiftsansvarige eller av någon annan person.Så snart personuppgifter på något sätt hanteras ärdet fråga om en behandling som faller under PuL:stillämpningsområde, om behandlingen är helt ellerdelvis automatiserad eller avser ett manuelltregister. Detta följer av 3 och 5 §§ PuL. Begreppetbehandling är således inte särskiljande i denmeningen att det kan användas för att skilja utvissa hanteringsformer som inte omfattas av lagen.Alla former av hantering omfattas. När det gällerautomatiserad behandling krävs det inte att dehanterade personuppgifterna finns i något som kankarakteriseras som ett register eller att de annarsär ordnade på visst sätt. Även behandling av enstakapersonuppgifter, t.ex. namn, i löpande text omfattassåledes.I 9 § PuL slås vissa grundläggande krav påbehandling av personuppgifter fast. Denpersonuppgiftsansvarige skall se till bl.a. attpersonuppgifter behandlas på ett korrekt sätt och ienlighet med god sed, att personuppgifter bara fårsamlas in för särskilda, uttryckligt angivna ochberättigade ändamål och att de inte får behandlasför något ändamål som är oförenligt med det ändamålför vilket uppgifterna samlades in. I PuL angesvidare under vilka förutsättningar behandling avpersonuppgifter är tillåten. I 10 § PuL anges attpersonuppgifter bara får behandlas om denregistrerade har lämnat sitt samtycke tillbehandlingen, eller om behandlingen är nödvändig förolika i lagen uppställda ändamål, t.ex. ettberättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige,om detta intresse väger tyngre än den registreradesintresse av skydd mot kränkning av den personligaintegriteten. Behandling av personuppgifter ävenutan den registrerades samtycke kan således varatillåten efter en intresseavvägning (10 f § PuL).Inom ramarna för denna intresseavvägning är dettillåtet för medlemsstaterna att närmare preciseravillkoren för när personuppgifter får behandlas.Detta följer av artikel 5 i dataskyddsdirektivet.Bestämmelserna i skall intetillämpas i den utsträckning detskulle inskränka en myndighetsskyldighet enligt 2 kap.tryckfrihetsförordningen, rörandeallmänna handlingars offentlighet,att lämna ut personuppgifter (8 §första stycket PuL).IntegritetslagstiftningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden rörandeinförande av en generell integritetslag (c),förstärkning av skyddet för den personligaintegriteten (m), tillsättande av enutredning rörande en generell teknikoberoendeintegritetslagstiftning (m) och tillsättandeav en utredning rörandegränsdragningsproblematiken mellan teknik ochintegritet (c) med hänvisning till att denaviserade parlamentariskt sammansattakommittén med uppdrag att bl.a. kartlägga,analysera och utvärdera sådan lagstiftningsom berör den enskildes integritet böravvaktas.Jämför reservationerna 1 (c) och 2 (m, fp).MotionernaI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås ett tillkännagivande om införande av engenerell integritetslag (yrkande 25). Motionärernaanför att det behövs ett starkt skydd förintegriteten. Detta skydd bör omfatta hela denprivata sfären, inkluderande såväl personuppgiftersom t.ex. rätten till genetisk integritet. Det måstebeaktas att den personliga sfären är olika stor förolika människor. Offentliga personer måste såledesacceptera att granskas och kritiseras i betydligtstörre utsträckning än enskilda personer utanmotsvarande ställning. Integritetslagstiftningenmåste därför ge utrymme för tillämpning av en slagsproportionalitetsprincip. Lagstiftningen måste utgåfrån att förbjuda missbruk av personuppgifter ochotillbörliga intrång i den personliga integriteten,inte som från att reglera vad som är tillåtet.Regeringen bör tillsätta en utredningsyftande till att utforma en sådan lagstiftning.I motion 2002/03:K254 av Per m.fl. (m)föreslås förstärkning av skyddet för den personligaintegriteten och tillsättande av en utredningrörande en generell teknikoberoendeintegritetslagstiftning. Motionärerna anför bl.a.att den tekniska utvecklingen ökarmöjligheterna att blicka in i medborgarnas privatlivvilket innebär ett växande hot mot den enskildesintegritet. Motionärerna menar att det föreliggerett stort behov av en omfattande analys av grundernaför integritetsskyddets framtida utformning i syfteatt ta fram en allmän, teknikoberoendeintegritetslagstiftning. En central frågeställning idetta sammanhang är hur skyddet för den personligaintegriteten skall utformas utan att begränsamedborgarnas yttrandefrihet och insyn imyndigheternas verksamhet och gebetryggande vägledning för det framtida bruket avpersonuppgifter. En annan frågeställning rör denpersonliga integriteten och det faktum att den intealltid kan lämnas orubbad, men att intrång, antingendet sker frivilligt eller av tvång, bör utgöraundantaget och att skyddet för integriteten därmedalltid skall vara huvudregel. Ytterligare enfrågeställning som måste beaktas är hur och av vemdylika avvägningar skall göras. Även de processuellaoch skadeståndsrättsliga frågorna itryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen bör ses över med syftetatt stärka ställningen för den person som kränkts.Det sagda utesluter enligt motionärerna inte att ensådan lagstiftning kan behöva kompletteras med enförstärkning av det nuvarande grundlagsskyddet ochsäkerhetsmässiga och praktiska åtgärder som på vissaområden kanske till och med kan ersättalagstiftningen. Motionärerna anser att regeringenbör lägga fram förslag om förstärkning av skyddetför den personliga integriteten och att regeringensnarast tillsätter en utredning rörande en generellteknikoberoende integritetslagstiftning (yrkandena 6och 7).I motion 2002/03:K354 av m.fl. (c)föreslås en offentlig utredning för att klargöragränsdragningen mellan nya tekniska applikationeroch skyddet av den personliga integriteten.Motionärerna anför att den tekniska utvecklingen gåroerhört fort och att användningen av tekniskahjälpmedel ökar dramatiskt, liksom tillgänglighetentill information. Som exempel på varinformationssystem byggs ut och tekniskaapplikationer och register kopplas ihop kan nämnasföretag, kreditinstitut, myndigheter, arbetsgivareoch polisen. Planeringen för att använda tekniskutrustning i övervakande och informativt syfte harav olika skäl intensifierats . Många avåtgärderna och applikationerna kränker grovt rättentill integritet och . Det är mot dennabakgrund viktigt att genom en offentlig utredningklargöra gränslinjen för när nya tekniskaapplikationer och informationshjälpmedel närmar sigden gräns som måste dras för att garanteraindividens integritet.BakgrundArbete i RegeringskanslietUnder presenterade Justitiedepartementetett utkast med förslag till ändring i EG-direktivet.Den föreslagna ändringen syftar till en förenkladreglering av skyddet för personuppgifter och ärinriktad på att förhindra missbruk av sådanauppgifter. bjöd departementet inrepresentanter för riksdagspartierna att ingå i ensamrådsgrupp om EG-direktivet. För att få insynpunkter på eventuella tillämpningsproblem som EG-direktivet orsakat utarbetade Justitiedepartementetvidare en enkät för en offentlig utvärdering av EG-direktivet och utkastet till missbruksmodell.Enkäten remitterades tillmyndigheter, organisationer och företag och kundeockså besvaras av var och en via Internet.Enkätsvaren har sammanställts i promemorian EG-direktivet om personuppgifter - En offentligutvärdering, Ds 2001:27. Av sammanställningenframgår bl.a. att utkast tillmissbruksmodell fick ett överväldigande positivtgensvar. Den offentliga utvärderingen visade ocksåatt det finns en betydande osäkerhet om hurbestämmelserna skall tillämpas. Regeringen gavdärför Datainspektionen i uppdrag att under år 2002publicera konkret vägledning på väsentliga punkter.Datainspektionen har publicerat skrifterom intresseavvägning enligt PuL, samtycke enligt PuLoch om hur länge man får spara personuppgifter.Regeringen avvaktar den rapport om genomförande avEG:s dataskyddsdirektiv, eventuellt försedd medlämpliga ändringsförslag, som kommissionen skalllämna enligt artikel 33 i direktivet. Rapporten harblivit försenad och kommer enligt uppgift frånJustitiedepartementet sannolikt att lämnas undervåren 2003. Vid tillfälle då rapporten aviseradeskomma uppgav regeringen att dessföresats var att använda tiden fram till dess rap-porten lades fram för att främja att ett förslagtill revidering läggs fram och för att ökaförståelsen för de förändringar som enligt svenskuppfattning är önskvärda.Sverige tog vid ett ministerrådsmöte i november2001 med upp frågan om rapporten ocheventuella ändringar i EG-direktivet. Sverigeframförde därvid sin syn på behovet av att ändra EG-direktivet till en mera missbruksinriktadregleringsmodell. har också tagit uppbehovet av ändringar mot en mer missbruksinriktadmodell inom ramen för arbete.Regeringen beslutade (dir.2002:31) att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över personuppgiftslagen i syfte attåstadkomma ett regelverk som mera tar sikte påmissbruk av personuppgifter. Enligt direktiven skallutredaren närmare analysera förutsättningarna - inomramen för dataskyddsdirektivet - för en regleringsom tar sikte på missbruk av personuppgifter snarareän varje slags hantering av sådana uppgifter. Syftetär i första hand att underlätta vardaglig hanteringav personuppgifter och opinionsbildning samtkommunikation som enskilda ges etteffektivt skydd mot missbruk av uppgifterna ochandra obefogade intrång i den personligaintegriteten. Regleringen skall liksom varateknikoberoende. I den utsträckning det med hänsyntill EG-direktivet är möjligt med lättnader ihanteringsreglerna skall utredaren föreslå debestämmelser som är nödvändiga för att förhindramissbruk av personuppgifter och andra obefogadeintrång i den personliga integriteten. I frågor somhar anknytning till sekretess skall utredaren ävensamråda med Offentlighets- och sekretesskommittén(dir. 1998:32). Utredaren skall vidare samråda medden kommitté som får i uppdrag att göra en bredkartläggning avseende skyddet för den personligaintegriteten i det moderna samhället. Utredarenskall också hålla sig underrättad omDatainspektionens arbete med att utforma konkretvägledning för tillämpningen av vissa bestämmelser ipersonuppgiftslagen. Utredningen beräknas avslutasitt arbete den 31 mars 2003.Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06)skall bl.a. göra en allmän översyn avsekretesslagen. I denna översyn ingår att undersökai vilken utsträckning lagen kan förbättras, t.ex.genom att onödiga bestämmelser upphävs och att lagengörs mer överskådlig, med bibehållen balans mellanintresset av offentlighet och insyn å ena sidan ochintegritetsskyddsintressen och andrasekretesskyddsintressen å andra sidan (dir.1998:32). Kommittén beräknas avsluta sitt arbete den31 december 2003.I skriftligt svar på fråga 2002/03:333 från IngerRené (m) om integritetsskyddets framtida utformninguppgav justitieminister den2 bl.a. följande. Han avser att verkaför att den av regeringen planeradeparlamentariskt sammansatta kommittén med uppdragatt bl.a. kartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskildes integritettillsätts så snart det är möjligt och att utkasttill kommittédirektiv har utarbetats inomJustitiedepartementet.Tidigare behandlingVåren 2000 behandlade justitieutskottet i betänkande1999/2000:JuU8 frågan om en begäran om en utredningrörande förhållandet mellan integritet ocheffektivitet i brottsbekämpningen. Utskottethänvisade till att det i betänkande 1999/2000:JuU5framhållit att det då liksom var avuppfattningen att det var viktigt attintegritetsfrågorna uppmärksammades ilagstiftningsarbetet. Det var därför positivt attregeringen övervägde en samlad analys avtvångsmedelslagstiftningen från integritetssynpunkt.Justitieutskottet, som tagit upp fråganom integritetslagstiftning hade hållit en utfrågningmed en företrädare för , somanfört bl.a. att det naturligtvis alltid ärnödvändigt att i varje lagstiftningsärendegör en självständig avvägning mellan hänsynentill den personliga integriteten å ena sidan ochdet motstående intresse, t.ex. yttrandefrihet ellerbrottsbekämpning, som aktualiseras i ärendet å denandra. Regeringen ansåg att tiden nu var mogen attta ett samlat grepp om integritetsfrågorna ilagstiftningen och avsåg därför att tillsätta enparlamentarisk utredning med uppgift att kartlägga,analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berörden enskildes integritet. Utredningen skulle sträckasig över ett vidare område än enbart detstraffprocessuella. Direktiven till utredningenförväntades bli färdigställda under senvåren 2000.Utredningens arbete beräknades bli omfattande ochkomma att ta i anspråk.Justitieutskottet hälsade med tillfredsställelseatt regeringen skulle komma att tillsätta enutredning rörande dessa frågor. somutskottet var medvetet om utredningsuppdragetssvårighetsgrad ville utskottet framhålla vikten avatt utredningen tillsattes och att dess arbetebedrevs utan onödig tidsutdräkt.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU15 tre motionsyrkanden (m, c resp. mp)rörande utredning i syfte att förstärka denpersonliga integriteten. Utskottet avstyrktemotionerna med hänvisning till att den av regeringenaviserade utredningen, med uppgift att kartlägga,analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berörden enskildes integritet, borde avvaktas.Konstitutionsutskottet avstyrkte i betänkande2001/02:KU22 ett motionsyrkande (m) om analys avgrunderna för integritetsskyddets framtidautformning i syfte att ta fram en allmän,teknikoberoende integritetslagstiftning medhänvisning till att regeringen avsåg att inom korttillsätta en parlamentarisk utredning med uppgiftatt kartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskildes integritet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den parlamentariskt sammansattakommittén med uppdrag att bl.a. kartlägga, analyseraoch utvärdera sådan lagstiftning som berör denenskildes integritet, vilken aviserats snart skalltillsättas, bör avvaktas. Motionerna 2002/03:K241(c) yrkande 25, 2002/03:K254 (m) yrkandena 6 och 7och 2002/03:K354 (c) avstyrks därför.Försäljning av personuppgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion (m) vari föreslåsatt formerna för ett starkare skydd för denpersonliga integriteten bör utredas, dettamed hänvisning till att den aviseradeparlamentariskt sammansatta kommittén meduppdrag att bl.a. kartlägga, analysera ochutvärdera sådan lagstiftning som berör denenskildes integritet bör avvaktas.MotionenI motion 2002/03:K350 av och () föreslås tillkännageför regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om behovet av insatser för att stärka denpersonliga integriteten. Motionärerna anför att detav det helstatliga bolaget ägdadotterbolaget hyrde ut mottagare till detdigitala marknätet för TV, och att en del av deninkomstbringande verksamheten skulle bestå avförsäljning av detaljerad information om hurkunderna använde Boxers tjänster. Boxer startade enportal, Boxer.tv. Boxer ville dels säljareklamplats, dels registrera kunderna och derasagerande. Varje gång kunderna besökte reklaminslagoch hemsidor via portalen skulle detta registreras.Bolaget hade tillgång till namn- och adressregister.För att klara de legala kraven infördes vissaparagrafer i bolagens allmänna villkor. Bland Boxersallmänna villkor fanns bl.a. en passus om samtycketill behandling av personuppgifter m.m. Hade Boxervarit en teleoperatör hade verksamheten varitförbjuden via telelagen. Lagstiftningen är inteanpassad till att även andra än teleoperatörererbjuder Internettjänster. Det kan ske på flera sätt, antingen genomatt dagens förbud för teleoperatörer utvidgas ellergenom att starkare krav på information till kundeninförs. Formerna för ett starkare skydd för denpersonliga integriteten behöver därför snabbtutredas.BakgrundFörsäljning av register över programval m.m. tordeinnefatta behandling av personuppgifter ipersonuppgiftslagens mening (se t.ex. betänkande2001/02:KU22).Enligt uppgifter inhämtade från Boxer har ingauppgifter om kundernas agerande i det digitalamarknätet sålts, och Boxerportalen kommer att varahelt avvecklad den 31 mars 2003.Tidigare behandlingKulturutskottet berörde frågan om försäljning avpersonuppgifter av och Boxer i betänkande2001/02:KrU11. Utskottet avstyrkte motionen (m) omatt borde ge ägardirektiv tillTeracom AB som syftade till att varken som delägs av fick försäljapersonuppgifter. Motionen avstyrktes med bl.a.följande motivering. Boxerportalen, som omnämns imotionen, är en digital-TV-portal, som i likhetmed Internets portaler innehåller information,tjänster och underhållning som är åtkomlig för densom har tillgång till marksänd digital TV.Avveckling av Boxerportalen har påbörjats.Kunderna har emellertid tillgång till portalen sålänge det finns giltiga kundavtal om denna tjänst,vilket troligen innebär t.o.m. första kvartalet2003, varefter portalen stängs. I ettpressmeddelande informeradeBoxers vd om att företaget inte kommer att säljainformation om hur deras kunder agerar i detdigitala marknätet samt att företaget aldrig såltnågon sådan information. Enligt utskottetsuppfattning fanns det inte någon grund för defarhågor som motionärerna bakom motionen haderörande försäljning av personuppgifter från Boxer.Det saknades därför skäl för att göra etttillkännagivande av det slag som föreslogs.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motion 2002/03:K350 (m) medhänvisning till att den parlamentariskt sammansattakommittén med uppdrag att bl.a. kartlägga, analyseraoch utvärdera sådan lagstiftning som berör denenskildes integritet, vilken aviserats snart skalltillsättas, bör avvaktas.Ändringar i sekretesslagen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkandenrörande förändringar isekretesslagstiftningen ochpersonuppgiftslagen (c, s), med hänvisningtill att resultaten av den översyn avpersonuppgiftslagen som pågår, och denaviserade utredningen med uppgift attkartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskildesintegritet, bör avvaktas.Jämför reservation 3 (c).Gällande reglerEnligt 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess för personuppgift, om det kan antas attett utlämnande skulle medföra att uppgiftenbehandlas i strid med PuL.Enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess, om inteannat följer av 2 §, inom hälso- och sjukvårdenför uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider men. Detsamma gäller iannan medicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk ochrättspsykiatrisk undersökning, insemination,befruktning utanför kroppen, fastställande avkönstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering,omskärelse, åtgärder mot smittsamma sjukdomar ochärenden hos nämnd med uppgift att bedrivapatientnämndsverksamhet.