bet · GR01JUU2 · 2003-10-16 00:00:00 — Hemliga tvångsmedel - offentliga ombud och en mer ändamålsenlig reglering SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2002/03:74Hemliga tvångsmedel - offentliga ombud och en mer ändamålsenlig regleringsamt fem motioner som har väckts med anledning av propositionen. Förslageni propositionen syftar huvudsakligen till att öka skyddet för den personligaintegriteten vid användande av hemliga tvångsmedel genom att införa ettsystem med offentliga ombud. Vidare föreslås en viss utvidgning avmöjligheterna att använda hemliga tvångsmedel.Lagförslagen föreslås träda i kraft, i dess materiella delar, den 1 oktober2004.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna.I ärendet finns sju reservationer och ett särskilt yttrande.1 2003/04. JuU2Rättelse: S. 23 högerspalt rad 6 nerifrånUtskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju12 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m)2. BuggningRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju14.Reservation 2 (fp)3. ÖverskottsinformationRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju11.Reservation 3 (c)4. Offentliga ombudRiksdagen antar regeringens förslag till dels lag om ändring irättegångsbalken såvitt avser 27 kap. 26-30 §§, dels lag om ändring isekretesslagen (1980:100), dels lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemligkameraövervakning såvitt avser 4 §. Därmed bifaller proposition2002/03:74 i denna del.5. Utseende av offentliga ombud i framtidenRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju15 yrkande 1.Reservation 4 (mp)6. En straffvärdeventilRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalkensåvitt avser 27 kap. 18 § andra stycket och lag om ändring i lagen(1995:1506) om hemlig kameraövervakning såvitt avser 2 §. Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:74 i denna del och avslår motionerna2002/03:Ju13 yrkande 1 och 2002/03:Ju15 yrkande 2.Reservation 5 (kd, mp)7. Teleadresser som den misstänkte kontaktarRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalkensåvitt avser 27 kap. 20 § första stycket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:74 i denna del och avslår motion 2002/03:Ju13 yrkande2.Reservation 6 (kd)8. Hemlig teleövervakning vid barnpornografibrott, m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalkensåvitt avser 27 kap. 19 § andra stycket 2 och 3. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:74 i denna del och avslår motion 2002/03:Ju15 yrkandena3 och 4.Reservation 7 (mp)9. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till a) lag om ändring irättegångsbalken i den mån det inte omfattas av utskottets förslag ovanoch b) lag om ändring i lagen (1995:1506) om kameraövervakning i denmån det inte omfattas av utskottets förslag ovan.Därmed bifaller proposition 2002/03:74 i denna del.Stockholm den 16 oktober 2003På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Johan (), () , () ,(), () , () ,() , () , () ,() , () , () ,() , () , () ,() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningBuggningsutredningen överlämnade betänkandet Om buggning ochandra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46). Utredningen hade i uppdrag attutreda ett antal frågor om kriminalpolisiära arbetsmetoder inom ramen förstraffprocessuella tvångsmedel, bl.a. om hemlig avlyssning, s.k. buggning,borde införas. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ju98/1450). förslag behandlades i lagrådsremissenHemlig avlyssning m.m.I propositionen behandlas några av förslagen i lagrådsremissen, bl.a.införande av offentliga ombud i ärenden om hemlig teleavlyssning och hemligkameraövervakning samt om en straffvärdeventil vid användning av hemligteleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Straffvärdeventilen innebäratt tvångsmedlen får användas även i de fall då minimistraffet inte uppgårtill fängelse , om gärningens straffvärde i det konkretafallet kan antas överstiga fängelse.Lagrådet har - såvitt gäller de frågor som behandlas i denna proposition- framfört synpunkter främst när det gäller den föreslagna straffvärdeventilenoch hur de offentliga ombuden utses. Regeringen har i huvudsak beaktatLagrådets synpunkter. Lagrådet har vidare föreslagit vissa justeringar avlagteknisk karaktär. Regeringen har i allt väsentligt följt dessa förslag.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.Tidigare behandlingI lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. föreslogs att möjligheterna attanvända hemliga tvångsmedel skulle utvidgas i olika hänseenden. Flertaletförslag behandlas inte i den här aktuella propositionen utan är alltjämtföremål för beredning.Ett nytt hemligt tvångsmedel, hemlig avlyssning, skulle införas i syfteatt förbättra möjligheterna att bekämpa den grövre kriminaliteten. I sittyttrande över förslaget uttalade Lagrådet att en förutsättning för attinföra hemlig avlyssning är att användningen av s.k. överskottsinformationregleras. På uppdrag av har en utredare nyligenutarbetat ett förslag till en reglering av användning av sådanöverskottsinformation som kommer fram vid bruk av hemliga tvångsmedel (Ds2003:13).När detta förslag övervägts avser regeringen att på nytt ta ställningtill frågan om hemlig avlyssning.Frågorna om ett utvidgat förbud mot att avlyssna vissa samtal och ettskärpt krav på samband mellan plats och en misstänkt vid hemligkameraövervakning hänger samman dels med frågan om överskottsinformation, delsmed förslaget om hemlig avlyssning. Dessa frågor tas därför inte upp ipropositionen.Förslaget att avskaffa möjligheten för brottsutredande myndigheter attinhämta uppgifter om ett telemeddelande direkt från teleoperatören kommeratt övervägas ytterligare inom ramen för en kommande översyn av vissafrågor rörande teleoperatörers anpassningsskyldighet m.m. Förslagetbehandlas inte i propositionen.Frågan om polisens användning av s.k. kroppsmikrofoner, pejlingsutrustningeller andra liknande förfaranden bör regleras har tagits upp av Beredningenför rättsväsendets utveckling (SOU 2003:74). Inte heller dessa frågorbehandlas i propositionen.Förslaget om en permanentning av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelserom tvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1995:1506) om hemligkameraövervakning kommer att bli föremål för ytterligare överväganden.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att det införs ett system med offentliga ombudi ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Detoffentliga ombudet skall ha till uppgift att bevaka enskildasintegritetsintressen.Ombudet skall ha tillgång till allt material som ligger till grund fördomstolens prövning och ha möjlighet att överklaga domstolens beslut.Vidare föreslås en mer ändamålsenlig reglering av de hemliga tvångsmedlen.Hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning skall få användasäven i fall då minimistraffet inte uppgår till fängelse ,om det enskilda brottets straffvärde kan antas överstiga fängelse.Hemlig teleövervakning skall få användas även vid barnpornografibrottoch dataintrång. Enligt förslaget skall hemlig teleavlyssning och hemligteleövervakning även få ske av teleadresser som det finns synnerliganledning att anta att den misstänkte kontaktar. Vidare skall dessa tvångsmedelfå omfatta redan befordrade meddelanden. Det föreslås också att hemligkameraövervakning i vissa fall skall få användas för att övervaka enbrottsplats eller dess nära omgivningar i syfte att fastställa vem somskäligen kan misstänkas för brottet.Förslagen föreslås i sina materiella delar träda i kraft den 1 oktober2004.Utskottets övervägandenPropositionen, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bifaller propositionen. Detta innebäratt utskottet också föreslår att avslår motionsyrkanden om avslagpå hela respektive delar av propositionen. Vidare föreslår utskottet medhänvisning till pågående arbete att motionsyrkanden om tillåtande av hemligavlyssning, s.k. buggning, och om en reglering av s.k. överskottsinformationskall avslås. Slutligen föreslår utskottet att ett motionsyrkande om attde offentliga ombuden inte skall utses av regeringen avslås.Jämför reservationerna 1-7 (m, fp, kd, c, mp).Allmänt om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemligkameraövervakningBeslut om hemliga tvångsmedel fattas av domstol utan att den misstänkteär närvarande. Att den misstänkte inte kallas till en sådan prövning ärsjälvklart, eftersom avsikten är att han inte skall känna till atttvångsmedlet används. Tillstånd till hemlig teleavlyssning och hemligkameraövervakning kan ges av rätten när förundersökningen rör ett brott förvilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två åreller försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott. Tillståndtill hemlig teleövervakning får meddelas av rätten vid förundersökning ombrott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , brott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64) eller brottenligt 6 § första eller tredje stycket lagen (2000:1225) om straff försmuggling. Vidare får tillstånd meddelas vid misstanke om försök,förberedelse eller stämpling till brott för vilket inte är föreskrivetlindrigarestraff än fängelse , om en sådan gärning är belagd med straff.Hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden som befordras till ellerfrån ett visst telefonnummer, en kod eller en annan teleadress får avlyssnaseller spelas in. Ett beslut om hemlig teleavlyssning får avse en teleadresssom den misstänkte innehar eller kan antas komma att använda. Beslutetfår inte avse en teleadress som den misstänkte kan förväntas att ringatill. Beslutet skall avse telemeddelanden som utväxlas under en i beslutetviss angiven tid, dock endast för tid efter det att tillstånd till åtgärdenmeddelats.Hemlig teleövervakning innebär att det hämtas in uppgifter om telemeddelandensom expedierats eller beställts till eller från en teleadress som denmisstänkte innehar eller som denne kan tänkas använda. Uppgifter ominnehållet i telemeddelanden omfattas inte av detta tvångsmedel.Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andraoptisk-elektroniska instrument eller därmed jämförbar utrustning används föroptisk personövervakning vid förundersökning i brottmål utan att upplysningom övervakningen lämnas. Hemlig kameraövervakning innefattar inteljudupptagning. Övervakningen får endast avse sådan plats där den misstänktekan antas komma att uppehålla sig.PropositionenInledningRegeringens förslag innebär att det införs ett system med offentliga ombudi ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Deoffentliga ombuden utses av regeringen för en treårsperiod, men förordnasav domstol i respektive ärende. Det offentliga ombudet, som inte företrädernågon särskild misstänkt eller någon annan person, skall ha till uppgiftatt bevaka enskildas integritetsintressen i allmänhet. Med uppdraget somoffentligt ombud följer också en rätt att överklaga beslutet.Vidare föreslås en viss utvidgning av möjligheterna att använda hemligatvångsmedel. Hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning skall fåanvändas även i fall då minimistraffet inte uppgår till fängelse , om det enskilda brottets straffvärde kan antas överstiga två årsfängelse. Hemlig teleövervakning skall få användas även vid dataintrångoch barnpornografibrott, som inte är att anse som ringa. Hemlig teleavlyssningoch hemlig teleövervakning skall enligt förslaget också få ske avteleadresser som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänktekontaktar. Även redan befordrade meddelanden kan omfattas av tvångsmedel.Slutligen föreslås att hemlig kameraövervakning i vissa fall skall fåanvändas för att övervaka en brottsplats eller dess nära omgivningar isyfte att fastställa vem som skäligen kan misstänkas för det brottet.Avslag på propositionen, m.m.I motion 2002/03:Ju12 (m) yrkandena 1 och 2 yrkas avslag på propositionenoch begärs att regeringen skall återkomma till med ett sammanhålletförslag rörande samtliga hemliga tvångsmedel. Här anförs att innan beslutfattas som möjliggör ytterligare användning av hemliga tvångsmedel bördels den av regeringen utlovade utredningen som skall kartlägga ochanalysera sådan lagstiftning som berör den enskildes integritet ha slutförtsitt arbete, dels vissa lagstiftningsåtgärder genomföras, bl.a. om huröverskottsinformation skall få användas.I motion 2002/03:Ju11 (c) begärs att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag på hur överskottsinformation skall hanteras i sambandmed tillämpning av nu aktuella tvångsmedel. Här anförs att avsaknaden aven reglering av hur överskottsinformation skall få användas leder tillmånga problem, bl.a. rörande integritetsaspekter.I motion 2002/03:Ju14 (fp) begärs att regeringen återkommer till riksdagenmed ett förslag om hemlig avlyssning, s.k. buggning. Här anförs att polisenmåste ges ytterligare möjligheter att använda modern teknik för att bekämpagrov och organiserad brottslighet. Motionärerna delar Lagrådets uppfattningatt en förutsättning för att införa hemlig avlyssning är att användningenav överskottsinformation regleras. Vidare anförs att buggning skallomfattas av de nu föreslagna reglerna om offentliga ombud.I motion 2002/03:Ju15 (mp) yrkande 1 begärs att regeringen skall återkommatill med förslag som innebär att de offentliga ombuden i framtideninte utses av regeringen. Motionärerna anför att de offentliga ombudeninte bör utses av regeringen på grund av den lojalitetskonflikt som kanuppstå eftersom ombuden skall värna den enskildes integritet gentemot detallmänna.Utskottet noterar först att skyddet för den personliga integriteten ärstarkt såväl i regeringsformen som i olika internationella konventioner.I 1 kap. 2 § regeringsformen anges bl.a. att det allmänna skall värnaden enskildes privat- och familjeliv. I regeringsformen föreskrivs vidare- i en rättsligt bindande föreskrift - att varje medborgare gentemot detallmänna är skyddad mot bl.a. "husrannsakan och liknande intrång" och mot"undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemligavlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligtmeddelande" (2 kap. 6 §). Det skydd som avses i 2 kap. 6 § kan begränsasendast genom lag och i övrigt enligt vad som föreskrivs i 2 kap. 12 §. Idet sistnämnda lagrummet anges att begränsningar får göras endast för atttillgodose ett ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Enbegränsning får heller aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyntill det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig sålångt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en avfolkstyrelsens grundvalar. - Enligt artikel 8:1 i den europeiska konventionenom skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna() har var och en rätt till respekt för sitt privat-och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Det sistnämnda omfattaröverföring av meddelanden med hjälp av telefon, telefax, radio och datorer.En inskränkning i dessa rättigheter måste ske med stöd av lag ochinskränkningen skall vara ägnad att tillgodose något av de i artikel 8:2uppräknade allmänna eller enskilda intressena, däribland statens säkerhet,den allmänna säkerheten och förebyggande av oordning eller brott.Inskränkningen måste anses vara nödvändig i ett demokratiskt samhälle föratt tillgodose detta intresse.I huvudsak innebär det nu sagda att det måste finnas ett angelägetsamhälleligt behov av varje inskränkning i den personliga integriteten ochatt inskränkningen måste stå i rimlig proportion till det syfte som skalltillgodoses genom ingreppet. Vidare måste undantaget vara utformat medsådan precision att inskränkningen av rättigheten i rimlig utsträckningär förutsebar. I praxis har slagits fast att hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning utgör intrång i såväl privatlivsom korrespondens. Sådana inskränkningar har ansetts godtagbara då det ärsträngt nödvändigt för att skydda den nationella säkerheten eller attförhindra oordning eller brott. Det måste dock finnas en effektiv kontrollav att systemet inte missbrukas.Utskottet anmärker här att regeringen planerar att tillsättaen parlamentariskt sammansatt kommitté som skall få i uppdrag att bl.a.kartlägga, analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berör denenskildes integritet.Frågan om att införa en motpart till åklagaren i form av en god man,offentligt ombud eller liknande i ärenden om hemliga tvångsmedel hartidigare behandlats i ett par sammanhang utan att leda till lagstiftning.Enligtutskottets bedömning finns det emellertid ett antal var för sig starkaskäl för att införa en motpart till åklagaren i ärenden om hemligatvångsmedel. Ett skäl är att enskildas rättsskydd i sådana ärenden förstärksom det i processen tillkommer en person som särskilt har till uppgift attbevaka enskildas intressen och att lyfta fram omständigheter till skyddför enskildas integritet. Ett annat argument är att offentliga ombud utgören ytterligare rättssäkerhetsgaranti redan i samband med tillståndsprövningen.I lagrådsremissen föreslogs att regeringen - med hänsyn till de sekretess-och säkerhetsfrågor som aktualiseras i dessa ärenden - skall utse ochentlediga de offentliga ombuden. Lagrådet kritiserade förslaget. Som skälangav Lagrådet bl.a. att det ur ett europakonventionsperspektiv är viktigtatt ombuden framstår som oavhängiga och att det därför inte är lämpligtatt regeringen eller någon regeringen underställd myndighet - som kan sessom statens företrädare gentemot de enskilda misstänkta - utser ochentledigar de offentliga ombuden. Lagrådet pekade särskilt på att det medden föreslagna regleringen inte finns någon garanti mot att regeringenentledigar ett ombud under pågående tvångsmedelsärende.Utskottet vill mot den här angivna bakgrunden framhålla att det är domstolensom fattar beslut om användning av hemliga tvångsmedel och att det ärdomstolen som - med sin grundlagsfästa självständighet och de ordinariedomarnas oavsättlighet - utgör garantin för att dessa ärenden avgörs påett i förhållande till statsmakterna oavhängigt sätt. Vidare bör påpekasatt det är domstolen som förordnar ett offentligt ombud i det enskildaärendet.I propositionen föreslås vidare att de offentliga ombuden utses enligtsamma modell som gäller för utseende av dem som skall tjänstgöra somekonomiska experter i domstol (4 kap. 10 a § ). Det innebäratt regeringen i sänder utser de personer som kan förordnastill offentligt ombud. Någon föreskrift som ger regeringen en särskildmöjlighet att entlediga ett offentligt ombud behövs inte med denna lösning.Om det offentliga ombudet är anlitat i ett ännu inte avslutat ärende vidden tidpunkt då regeringens förordnande upphör skall han få slutförauppdraget.Utskottet välkomnar förslaget att införa ett system med oberoende offentligaombud som har till uppgift att bevaka enskildas integritetsaspekter isamband med domstolsprövningen av hemliga tvångsmedel. De offentligaombudens rätt att överklaga tillståndsbesluten möjliggör att en tveksamfråga kan prövas i flera instanser. Därmed blir det möjligt att få vägledandeavgöranden.Den av regeringen aviserade utredningen med uppgift attkartlägga, analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berör den enskildesintegritet har ännu inte tillsatts. Enlig utskottets uppfattning vore deti och för sig önskvärt, som anförs i motion 2002/03:Ju12, med en samladbild avseende lagstiftning som påverkar den enskildes integritet. Avsaknadenhärav utgör dock inte skäl att underlåta att införa den föreslagnaregleringen med offentliga ombud, vilken på ett påtagligt sätt förbättrarmöjligheterna att bevaka enskildas integritet i samband med användningenav hemliga tvångsmedel. Utskottet avstyrker alltså bifall till motion2002/03:Ju12 om avslag på propositionen.Lagrådet anförde i sitt yttrande bl.a. att en förutsättning för att införahemlig avlyssning är att användningen av s.k. överskottsinformationregleras. En utredare avgav ett förslag till en reglering av användningav sådan överskottsinformation som kommer fram vid användning av hemligatvångsmedel (Ds 2003:13). När detta förslag övervägts avser regeringen,som framgår av propositionen, att på nytt överväga frågan om hemligavlyssning. Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet i dessa delar.Motionerna 2002/03:Ju11 och 2002/03:Ju14 avstyrks därför.När det gäller frågan om vem som skall utse de offentliga ombuden villutskottet framhålla att det är domstolen som i varje enskilt ärendeförordnar det offentliga ombudet. Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkterpå så sätt att de offentliga ombuden utses för en treårsperiod. Det finnsinte någon bestämmelse som ger regeringen rätt att entlediga ett offentligtombud under den tiden. Utskottet kan mot bakgrund härav inte nu se någrabärande skäl föreligga för att initiera en förändring i denna del. Motion2002/03:Ju15 avstyrks i här behandlad del.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionen och avstyrkermotionerna 2002/03:Ju11 och 12 respektive 2002/03:Ju14 och 15 i här behandladedelar.Till enskildheter i förslaget återkommer utskottet nedan.En straffvärdeventilSom tidigare redovisats föreslås i propositionen att det införs en möjlighetatt tillämpa hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning även ifall då minimistraffet inte uppgår till fängelse , om detenskilda brottets straffvärde kan antas överstiga fängelse(straffvärdeventil).I motion 2002/03:Ju13 (kd) yrkande 1 yrkas avslag på propositionen i dennadel. Här anförs att i stort sett samtliga myndigheter som tillfrågatsställt sig avvisande till förslaget mot bakgrund av att det är alltförsvårt att på ett så tidigt skede i en förundersökning göra en någorlundasäker bedömning av ett brotts straffvärde.I motion 2002/03:Ju15 (mp) yrkande 2 yrkas likaså, som utskottet tolkaryrkandet, avslag på propositionen i denna del. Här anförs att regelverkenkring hemliga tvångsmedel måste vara klara och entydiga för att säkra atttillämpningen blir förutsägbar. Vidare pekas på svårigheterna att fastställaett brotts straffvärde i det stadiet av förundersökningen.Ett liknande förslag diskuterades och avfärdades av Buggningsutredningen.Utredningen ansåg att de invändningar som framkom var alltför allvarligaför att det skulle vara möjligt att lägga fram ett förslag i den delen.I fråga om tillämpning av hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakningföreslog utredningen i stället att minimistraffet skulle sänkas tillfängelse . - nämnde som exempel på det nuvarandesystemets brister, dvs. att de stela gränserna för tillämpning av dessahemliga tvångsmedel kan leda till icke önskvärda resultat, tavelstöldenpå . Den förundersökningen avsåg brottet grovstöld, ett brott som har en straffskala som omfattar fängelse i lägst sexmånader och högst . Utredningen anförde att trots att det tämligenomedelbart stod klart att brottets straffvärde skulle komma att klartöverstiga fängelse var det inte möjligt att i den förundersökningenanvända hemlig teleavlyssning.Enligt utskottet övervärderade svårigheterna ochnackdelarna med att tillämpa en straffvärdeventil. Det torde inte varanågon avgörande skillnad mellan att på ett tidigt stadium bedöma om ettbrott skall rubriceras på sådant sätt att en minimistraffregel är uppfylldoch att göra en bedömning av detta brotts straffvärde. Utskottet villockså peka på att regeringens förslag om införande av ett system medoffentliga ombud i ärenden om hemliga tvångsmedel, som utskottet nysstillstyrkt, ger förutsättningar för en mer allsidig belysning av deomständigheter som inverkar på frågan om tvångsmedlets tillåtlighet och gerockså möjlighet att få beslut om tillstånd till hemliga tvångsmedelöverprövade. Att utredningen i vissa fall ändå kan vara mindre robust skallräknas den misstänkte till godo i form av ett lägre bevisvärde. Man skullekunna uttrycka det så att en marginal till förmån för den misstänkte måstevägas in. De offentliga ombuden har som redovisats ovan rätt att överklagadomstolens beslut.