bet · GR01MJU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Delmål som har betydelseför detta miljökvalitetsmål finns även inomMyllrande våtmarker och Hav i balans samt levandekust och skärgård. För att uppnå ett långsiktigtbevarande av värdena kan åtgärder utanförjordbrukspolitiken bli nödvändiga, framför allt inomregionalpolitiken.Utskottet instämmer i att det finns behov av attutvärdera om ersättningarna på ett lämpligt sättsäkerställer ett långsiktigt bevarande av värdefullängs- och hagmark. Regionala skillnader finns trotsatt utvecklingen går åt rätt håll avseende ökadareal hävdad mark.Storslagen fjällmiljöRegeringen redovisar att det ännu inte finnstillräckliga uppgifter om tillståndet i fjällmiljön.Riskerna för skador på mark och vegetation kanendast bedömas indirekt i relation till antaletterrängfordon och antalet renar. Antaletterrängfordon har ökat obetydligt de senaste åren.Renantalet har ökat , och nästan helaökningen gäller Norrbotten.Utskottet instämmer med regeringen i att ettflertal åtgärder har påbörjats, men att ytterligareåtgärder måste beslutas och påbörjas. Olikaverksamheter påverkar utvecklingen i fjällen.Utskottet delar regeringens uppfattning attstorslagen fjällmiljö förutsätter renskötsel för attett betespräglat landskap skall upprätthållas.Renskötseln bör fortsätta att bedrivas och utvecklaspå ett sätt som är hållbart för miljön. Utbyggnad avvindkraften i fjällen såväl som i havsområden kanpåverka både natur- och kulturmiljövärdena ochmöjligheterna att utöka arealen ostörda områdennegativt, om inte utbyggnaden föregås av omsorgsfullfysisk planering.Regeringen redovisar att harutvärderat det lokala och regionala arbetet med attreglera färdsel med fordon i fjällen. Verkets analysav färdselfrågan visade att endast fyra av femtonberörda kommuner utnyttjat möjligheten att regleraterrängkörningen i fjällen. Det visade sig ocksåvara svårt för länsstyrelserna att tillgodosenationella mål när de fattade beslut om skoterlederoch undantag för terrängkörning.Enligt finns storaskyddade områden i fjällen som innehåller både högakulturvärden och naturvärden. Dock behöverrepresentativiteten i skyddet ses över, och behovetav ytterligare medel till skötsel och restaureringutredas. Dessutom behöver kunskapen om fjällvärldenskulturmiljöer, fornlämningar och bebyggelsekompletteras. Utskottet delar regeringens ochMiljömålsrådets bedömning.God bebyggd miljöUtskottet instämmer i att kommuner och länsstyrelserär viktiga aktörer i arbetet att nå målet Godbebyggd miljö. För att målet skall kunna nås behövsenligt rådet mer resurser eller omprioriteringar pålokal och regional nivå.Enligt regeringens redovisning är bl.a. resurs-och kompetensbrist allvarliga hinder för att nådelmålet om planeringsunderlag. Mindre ochresurssvaga kommuner kan enligt rådet komma attbehöva extra stöd från staten för att delmålet skallkunna nås. Delmålet för planeringsunderlag gällerockså andra planerings- och beslutsunderlag än dekommunala, exempelvis trafikverkensinfrastrukturplanering. Det behövs utvecklingsarbeteför att följa upp den privata sektornsbeslutsunderlag. Regeringen anför att det ankommerpå berörda myndigheter att lämna det stöd som behövstill den lokala nivån i arbetet med att nå delmålet.Åtgärder längs det statliga vägnätet under år 2002medförde att antalet bullerutsatta personer vidljudnivåer överstigande ekvivalentnivåutomhus minskade med 3 300. Trots det ökade antaletbullerutsatta personer från ca 18 500 till ca 20200. Ökningen beror bl.a. på ökad trafik, högrehastigheter och typ av beläggning. Utskottetkonstaterar att med nuvarande åtgärdstakt bedömsmålet för buller från vägtrafik inte uppnås 2005.Omhändertagande av avfall är en av de nödvändigainfrastrukturerna i samhället. Utskottet delarregeringens uppfattning att avfallsplaneringen pålokal, regional och nationell nivå behöver stärkasför att man skall uppnå ett väl fungerandeomhändertagande. Vidare finns behov av ett utvecklatsamarbete mellan olika aktörer inom avfallsområdet.Regeringen avser därför att inrätta ett råd föravfallsfrågor vid för att biståverket i genomförandet av avfallspolitiken.Som regeringen anfört medför fortsatt utbyggnad avfjärrvärmenätet samt höjda skatter och energiprisertroligen att ännu fler fastighetsägare byterenergikälla för uppvärmning så attenergianvändningens miljöbelastning minskar.Flera studier visar på samband mellan dåligventilation och ohälsa. Utskottet instämmer i attåtgärder för att öka efterlevnaden av redan gällandelagstiftning på området kan komma att behövas föratt bidra till att delmålet om inomhusmiljö nås.Utgiftsramen m.m.Riksdagen har bestämtutgiftsramen för utgiftsområdet till 3 770 566 000kr i enlighet med finansutskottets förslag. Dentotala resursförstärkningen inom utgiftsområde 20uppgår till ca , ca 320miljoner kronor och ca 350 miljoner kronorår 2006 i jämförelse med utgiftsnivå.När det gäller skogsmarkskalkning redovisadeutskottet vid behandlingen av 2003 årsbudgetproposition (bet. 2002/03:MJU1 s. 28) attSkogsstyrelsen har utarbetat ett åtgärdsprogram,Åtgärder mot markförsurning och för ett uthålligtbrukande av skogsmarken (meddelande 4-2001).Utskottet har inhämtat att den försöksverksamhet sompågått nu är avslutad.Den 11 november 2003 anförde miljöministern i svarpå interpellation 2003/04:31 om den avbrutnaskogsmarkskalkningen att markförsurningen beror påsåväl atmosfärisk deposition av sura ämnen somskogsbrukets uttag av basiska ämnen med skörden.Vidare anfördes följande. harbedrivit ett utmärkt projekt i Lygnern ochNissandalen. Projektet har givit värdefullaresultat, och har utifrån bl.a. dettaprojekt föreslagit en mer övergripande strategiinkluderande bl.a. viss skogsmarkskalkning ochutökade fältförsök. Frågan om utformningen av enfortsatt skogskalkning och dess finansiering kommeratt aktualiseras i samband med den fördjupadeutvärdering av miljömålsarbetet som kommer attpresenteras för 2005. Eftersommiljömålsarbetet bedrivs integrerat, och bådeåtgärder och effekter är ömsesidigt beroende avvarandra också mellan olika miljömål, är dettanödvändigt. Även om jag vet att effekter avskogsmarkskalkning tar långt tid att uppnå så har viännu tid att analysera detta problem och skapa deåtgärder som på det mest kostnadseffektiva sättetuppnår uppsatta miljömål. Jag tror att vi i hög gradär eniga om försurningsproblemens stora betydelseoch att vi vill bedriva kalkning i en så storomfattning som möjligt. Jag försäkrar er att jag skagöra vad jag kan som miljöminister tillsammans medUlrica , som har hand om skogsfrågorna ochSkogsstyrelsen för att vi ska kunna gå vidare ienlighet med de förslag som harlagt fram. Min bedömning är att det ärnaturligt att göra det i samband medmiljömålsarbetet.Som regeringen anfört i budgetpropositionen för år2004 har pekat på att åtgärderbehöver vidtas för att minska skogsbruketsförsurande verkan. Utskottet anser, bl.a. motbakgrund av vad som anförts i motionerna MJ400 (kd)yrkande 4, MJ431 (fp) yrkande 16 och MJ472 (fp)yrkande 20, att frågan om skogsmarkskalkning sommedel mot markförsurning kan vara en sådan åtgärd.Utskottet har ingen erinran mot redovisningen avpolitikens inriktning och avstyrker därmed förslagentill nya anslag i motionerna MJ334 (c) yrkandena 6och 17, MJ400 (kd) yrkandena 4 och 27 delvis, MJ431(fp) yrkande 16, MJ469 (c) delvis, MJ472 (fp)yrkandena 7, 20 och 32 delvis samt Fi240 (fp)yrkande 26 delvis. Motionerna MJ334 (c) yrkandena 6och 17 och MJ469 (c) delvis avstyrks även på dengrunden att yrkandena inte ryms inom den avriksdagen fastställda ramen.34:1 NaturvårdsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag.PropositionenAnslaget disponeras för Naturvårdsverketsförvaltningskostnader, inkl. verkets kostnader föratt administrera den verksamhet som finansieras viasakanslagen.Från och med 2004 överförs 3miljoner kronor till anslag 34:2Miljöövervakning m.m. för Aktiebolaget arbete med miljökrav vidoffentlig upphandling.Regeringen föreslår att anslaget 34:1Naturvårdsverket för uppgår till 323 434 000kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör samma bedömning som regeringen när detgäller medelsbehovet under anslaget.34:2 MiljöövervakningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motioner om ytterligare medel tillideella organisationer (c) och omprioritering av miljöforskning ochmiljöövervakning (m). Utskottet tillstyrkeräven regeringens förslag om bemyndigande.PropositionenFör att ge goda förutsättningar för planering,upphandling och genomförande av miljöövervakningenföreslås att regeringen bemyndigas att under 2004ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 30miljoner kronor högst 20 miljoner kronorunder 2006 och högst under 2007.För att skapa goda förutsättningar för upphandlingav bilavgasverksamhet (hållbarhetskontroller)föreslås regeringen bemyndigas att ingåekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigareåtaganden, innebär utgifter på högst 16 miljonerkronor under 2005.Regeringen föreslår att anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. uppgår till 238 994000 kr.MotionernaEnligt motion MJ370 (m) bör miljöövervakningprioriteras. Med en bra miljöövervakning kanmiljöförstöring särskiljas från naturligavariationer (yrkande 6 delvis).Centerpartiet framhåller i partimotion MJ469 (c)delvis att anslagen till ideella organisationerverksamma inom natur- och kulturmiljöområdet börräknas upp med . I motion MJ474 (c)framhålls vidare att om bör vara enpådrivande kraft och ett föregångsland förekologiskt hållbar utveckling är det nödvändigt attta till vara det engagemang som redan finns iverksamma organisationer (yrkande 22).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört disponeras anslaget föruppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen,för miljöövervakning, för bilavgasverksamhet, förbidrag till vissa ideella organisationer samt förbidrag till projektet vidStockholm . Medlen tilluppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålenoch till miljöövervakning fördelas av Miljömålsrådetvid . Rådet fattar beslut om dennationella miljöövervakningens inriktning samtfördelar även medel till viss regionalmiljöövervakning. En del av anslaget används ocksåför internationellt miljöövervakningsarbete ocharbete med internationell rapportering som en följdav EG-direktiv och andra internationella åtaganden.Utskottet har beträffande stöd till ideellaorganisationer framhållit (jfr bet.2002/03:MJU1 s. 24) att regeringen för kommandebudgetår avser att behandla frågor omfördelning av medel till ideella organisationersmiljöarbete i regleringsbrevet. Även för år 2003reglerades fördelningen av dessa medel i regle-ringsbrevet under anslaget 34:2 Miljöövervakningm.m. Regeringen fördelade tillInternationella försurningssekretariatet, 2 miljonerkronor till och 600 000 krtill . För ideellaorganisationers internationella arbete anslogs 2,5miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget och avstyrkermotionerna MJ370 (m) yrkande 6 delvis, MJ469 (c)delvis och MJ474 (c) yrkande 22. Utskottettillstyrker de bemyndiganden som regeringenföreslår.34:3 Åtgärder för biologisk mångfaldUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motioner om förstärkning avanslaget (fp) och om minskadmedelstilldelning (m, kd, c), omnaturvårdsavtal (m, c) och om kalkning avskogsmark (kd). Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för insatser för bevarande ochrestaurering av värdefulla naturmiljöer ochbiologisk mångfald med särskild inriktning på frågorom områdesskydd, artbevarande, naturvårds- ochfastighetsförvaltning, viltförvaltning samt kalkningav sjöar och vattendrag enligt bidragsbestämmelsernasom regleras i förordningen (1982:840) omstatsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag.Anslaget används för ersättningar enligt 31 kap.miljöbalken (1998:808) såvitt avserNaturvårdsverkets ansvarsområde, kostnader förförvärv för statens räkning av värdefullanaturområden för biologisk mångfald och friluftsliv,statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelserför skydd och förvaltning av värdefullanaturområden, kostnader för artbevarandeåtgärder ochförvaltning av skyddade områden samt kostnader förutredning, förhandling och värdering i samband medsäkerställande av ur naturvårdssynpunkt värdefullanaturområden.Under år 2004 beräknas för berördalänsstyrelsers arbete med ett regionalt miljö- ochhushållningsprogram för fjällområdet.Regeringen föreslår att överförs tillutgiftsområde 23 anslaget 43:1 Statens jordbruksverkför insatser till följd av miljömålspropositionen(prop. 2000/01:130) inom det nationella programmetför växtgenetiska resurser.I enlighet med beräkningar 2002 och som följer av beslut medanledning av regeringens förslag i propositionenSvenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36) och propositionen om Sammanhållenrovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet.2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174) ökar anslagetfr.o.m. 2004.Regeringen föreslås bemyndigas att ingåekonomiska förpliktelser i samband med förvärv aveller intrångsersättning i ur naturvårdssynpunktvärdefulla naturområden som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst 120 miljonerkronor under 2005.Regeringen föreslår att anslaget 34:3 Åtgärder förbiologisk mångfald uppgår till 1 441 197000 kr.MotionernaEnligt motionerna MJ215 (m) yrkande 4, MJ404 (m)yrkande 3 och MJ450 (m) yrkande 2 bör regeringenverka för fler frivilliga skötselavtal mellanmarkägare och staten. Skötselavtal innebär att maninte kommer i konflikt med äganderätten, utanmarkägaren får betalt för att producera naturvärden.Markinlösen är enligt motionärerna fel väg attbevara vissa naturtyper och biotoper, utan i ställetbör långsiktiga skötselkontrakt upprättas mednuvarande markägare. Markägaren bör också få rimligersättning för sitt arbete. En större andel anslagnamedel bör enligt motion MJ307 (c) andvändas förtecknande av naturvårdsavtal.I motion MJ400 (kd) föreslås att anslaget minskasmed . En långsammare ökningstaktoch ett ökat inslag av frivilliga skogsvårdsavtalföreslås i arbetet med att bevara nyckelbiotoper iskogsmark (yrkande 27 delvis).Moderaterna anför i motion MJ450 (m) att anslagetbör minska med . Motionärerna ärkritiska till omfattningen av de statliga markköpenoch till omfattningen av de stora markavsättningardär ägandet inte övergår till staten.Avsättningarnas påverkan på t.ex.virkesförsörjningen bör analyseras bättre. Deanslagna medlen bör omfördelas så att skötseln avobjekt blir bättre än (yrkande 1).Centerpartiet förordar i motion MJ469 (c) delvisen annan modell för bevarande av skyddsvärdskogsmark genom upprättande av naturvårdsavtal m.m.och föreslår att anslaget minskas med 150 miljonerkronor.Folkpartiet vill anslå medel dels för utökadkalkning i bl.a. skogsområden, dels för ökaderesurser inom området biologisk mångfald, framförallt för att ge fler områden kvalificerat skydd somnaturreservat. I motionerna MJ472 (fp) yrkande 32delvis och Fi240 (fp) yrkande 26 delvis föreslås attanslaget förstärks med 20 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört är de statliga insatserna föratt säkerställa ett långsiktigt skydd av värdefullanaturområden och bevara biologisk mångfald ett avden statliga naturvårdspolitikens viktigasteinstrument. Statens ansvar för skydd av värdefullskogsmark har uppskattats till , varavomkring bör avsättas somnaturreservat (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). Regeringen haräven bedömt att skyddet av miljöer ochvåtmarker bör öka, liksom skyddet av värdefullaområden i fjällen, vid kusterna och kring sjöar ochvattendrag. Kostnaderna för investeringar förnaturvård och skötsel av skyddade områden uppgick år2002 till totalt , varavskötselkostnader uppgick till 118,2 miljoner kronor.En särskild satsning på kommunala och lokalanaturvårdsprojekt genomförs som ett program under entreårsperiod med start . Utskottet delarregeringens bedömning att satsningen bör omfatta 85miljoner kronor , varav högst 4,2 miljonerkronor får användas för länsstyrelsernas hanteringav ansökningar till naturvårdsprogrammen. För år2005 skall satsningen omfatta 100 miljoner kronoroch 115 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker att ytterligare 25 miljonerkronor förs över till anslaget 41:2 Insatser förskogsbruket för ersättning till markägare vidinrättande av biotopskydd eller naturvårdsavtal.Därmed överförs totalt förändamålet (jfr även prop. utg.omr.23 s. 27).Utskottet delar uppfattningen att kalkning avsjöar och vattendrag även fortsättningsvis bör varaen viktig åtgärd för att motverka det försurandenedfallets effekter på biologisk mångfald ochmöjligheten att långsiktigt nyttja sjöar ochvattendrag. Utskottet instämmer i att den nationellakalkningsverksamheten bör fortlöpa i enlighet meduttalanden i budgetpropositionen för (prop.2000/01:1, bet. 2000/02:MJU1, rskr. 2000/01:85).Utskottet instämmer även i att nivån påkalkningsverksamheten för bör varaoförändrad i förhållande till år 2003.Utskottet finner regeringens bedömning avmedelsbehovet väl avvägd och tillstyrker regeringensförslag till medelstilldelning under anslaget.Motionerna MJ307 (c), MJ400 (kd) yrkande 27 delvis,MJ450 (m) yrkande 1, MJ469 (c) delvis, MJ472 (fp)yrkande 32 delvis, Fi240 (fp) yrkande 26 delvisavstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill bemyndigande.Utskottet har tidigare i detta betänkanderedovisat att regeringen har aviserat att för attdelmålet om långsiktigt skydd av skyddsvärdskogsmark skall kunna uppnås krävs atttempot när det gäller skydd av skogsmark ökas.Utskottet delar regeringens uppfattning attlångsiktigheten och kvaliteten i många frivilligaavsättningar är osäker, vilket innebär attbedömningen av om delmålet nås blir osäker och attytterligare uppföljning är nödvändig.Regeringen anför (utg.omr. 23 s. 24) att arbetetmed biotopskydd och naturvårdsavtal i syfte attuppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar harutvecklats mycket positivt. Den ökademedelstilldelningen har givit högre änförväntad utdelning i form av ökad areal skogsmarksom omfattas av någon av dessa bådanaturvårdsverktyg. Bland annat har naturvårdsavtalkunnat träffas med större markägare utan andrakostnader än ren administration förskogsvårdsorganisationen. Vidare anförs attskogsvårdsstyrelsernas lokala anknytning, godalokalkännedom och regelbundna kontakter medskogsägarna även i andra sammanhang antas vara deviktigaste framgångsfaktorerna, vilket även denskogspolitiska utvärderingen antyder. Skogsägarna ärsärskilt positiva till instrumentet naturvårdsavtal.Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skyddför marken på samma sätt som biotopskydd ellernaturreservat, utan det handlar om avtal som normalttecknas på 50 år.Utskottet instämmer i att de ökaderesurserna för skydd av värdefulla naturmiljöer ochbiologisk mångfald bör ge förutsättningar för attöka takten i bildandet av naturreservat.Måluppfyllelsen är i denna del också beroende avresultaten för Myllrande våtmarker. Utskottet vill ilikhet med regeringen framhålla att det också är avbetydelse att de olika styrmedel som samhälletförfogar över för att verkställa politiken intemotverkar varandra. ochSkogsstyrelsen har i uppdrag att gemensamt och isamråd med länsstyrelserna och Riksantikvarieämbetetanalysera i vad mån regelverket eller den praxis somutvecklats vid tillämpningen av de olikaskyddsinstrumenten naturreservat, biotopskydd ochnaturvårdsavtal utgör hinder för ett effektivtgenomförande av ett långsiktigt skydd av värdefullskogsmark. Uppdraget och förslag till eventuellaförändringar som kan behöva beslutas av riksdageneller regeringen skall avrapporteras senast den1 december 2003.Utskottet delar regeringens uppfattning av att detbehövs en samhällsekonomisk analys avkostnadseffektiviteten med avseende pånaturvårdsnyttan för de olika bevarandeinstrumenten.Utskottet föreslår att motionerna MJ215 (m) yrkande4, MJ404 (m) yrkande 3 och MJ450 (m) yrkande 2 iavvaktan på det arbete och de överväganden som pågårlämnas utan vidare åtgärd.34:4 Sanering och återställning av förorenadeområdenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning och avstyrker motionerom förstärkning av anslaget (kd, c) ochminskad medelstilldelning (m). Utskottettillstyrker regeringens förslag tillbemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för inventeringar,undersökningar och åtgärder för att sanera ochefterbehandla förorenade områden samt förframtagande av underlag för prioriteringar avframtida sanerings- och återställningsinsatser ilandet. Anslaget får användas till att åtgärda urrisksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samttill eventuella akuta saneringsinsatser.Under anslaget beräknas 2004 förberörda myndigheters arbete med att utveckla enhandbok för vatten.Prognosen för är låg i förhållande tillanslagna medel på grund av vidtagnautgiftsbegränsande åtgärder.För att skapa goda förutsättningar för planering,upphandling och genomförande avefterbehandlingsprojekt föreslås regeringenbemyndigas att ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med genomförande avsaneringsinsatser, som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst underår 2005, högst ochhögst under år 2007.Regeringen föreslår att anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden för år 2004uppgår till 329 850 000 kr.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motionerna MJ400 (kd) yrkande 27delvis och Bo260 (kd) yrkande 4 att anslagetförstärks med . Motionärernamotsätter sig de neddragningar som föreslås. Ikommuner med stort exploateringstryck finansierasmarksanering av exploatören, men i små kommuner därbebyggelsetryck saknas finns inte samma möjlighet.Kommunerna kan då genom ansöka ommedel för marksanering som ansvararför. Det finns emellertid inga klara regler för hurmedel för sanering skall fördelas annat än för att"åtgärda från rikssynpunkt angelägna objekt".Enligt motion MJ450 (m) bör anslaget minskas med186 . Behovet av att återställaförorenad mark är stort, men inte akut. Sanering ären långsiktig åtgärd som bör vägas mot andraangelägna uppgifter, och prioriteringar bör grundaspå vetenskapliga riskbedömningar avsaneringsobjekten (yrkande 3).Centerpartiet föreslår i partimotion MJ469 delvisatt anslaget förstärks med . Det ärangeläget att sanera markområden så att de framtidakostnaderna inte ökar.Utskottets ställningstagandeAnslaget har ökat väsentligt sedan år 1999.Verksamheten har koncentrerats till ettsystematiskt uppbyggnadsarbete. Bland annat harlänsstyrelsernas kompetens på området byggts upp.Det har lett till att samtliga län nu har kommit igång med att inventera och undersöka förorenadeområden. Med bidrag (helt eller delvis) frånanslaget är 193 objekt i olika skeden avundersökning medan 21 objekt är i åtgärdsfas. Femstycken har avslutats men inte genomgåttefterföljande miljökontroll, och 14 stycken harslutförts. har fått i uppdrag avregeringen att tillsammans med länsstyrelserna verkaför att arbetet med att sanera och återställa sådanaområden ökar i såväl offentlig som privat regi.Prognosen för är låg i förhållande tillanslagna medel på grund av vidtagnautgiftsbegränsande åtgärder. I enlighet medberäkningar i budgetpropositionen för ochden ekonomiska vårpropositionen ökaranslaget fr.o.m. år 2004.Utskottet har inhämtat att harunderrättats om ett förslag till förordning omstatsbidrag till efterbehandling av förorenadeområden. Enligt förslaget får bidrag tillundersökning och efterbehandling lämnas bara omansvar att utföra eller bekosta sådan verksamhetenligt eller äldre lagstiftning inte kanutkrävas eller endast kan utkrävas delvis eller deneller de som är ansvariga för att bekosta sådanverksamhet inte kan betala och ersättning inteheller kan betalas från saneringsförsäkringen ellerom det finns synnerliga skäl (jfr bet. 2002/03:MJU1s.