bet · GR01SOU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Vidare skall samordnaren redovisaförslagens betydelse för brottsligheten och fördet brottsförebyggande arbetet.Psykiatrisamordnarens arbete skall genomförasmed ett tydligt jämställdhetsperspektiv.Psykiatrisamordnarens uppdrag upphör senast den1 november 2006.Utskottets ställningtagandeUtskottet ser, som tidigare nämnts, positivt påregeringens initiativ att tillsätta en nationellpsykiatrisamordnare och konstaterar medtillfredsställelse att samordnaren har fått ettmycket omfattande och brett uppdrag. Ambitionen äratt skapa förutsättningar för en kraftsamling hossamtliga berörda aktörer för att utveckla kvaliteteni vården av och omsorgen om människor med psykiskasjukdomar och psykiska funktionshinder. Efter engenomgång och analys av situationen inom vården, densociala omsorgen och rehabiliteringen av psykisktsjuka och psykiskt funktionshindrade skallsamordnaren föreslå åtgärder som kan ge positivaeffekter på området. Ett brett spektrum av angelägnafrågor tas upp i motionerna under detta avsnitt.Utskottet kan emellertid inte se annat än attsamtliga dessa frågor i huvudsak omfattas av de vidadirektiv som psykiatrisamordnaren har fått. När detsärskilt gäller barn- och ungdomspsykiatrin kanutskottet konstatera att enligt direktiven (s. 15)skall psykiatrisamordnaren snabbt redovisaeffekterna av de medel som har ställt tillförfogande för kommuner och landsting i enlighet medden nationella handlingplanen för utveckling avhälso- och sjukvården. Avsikten i handlingsplanenoch anslutande utvecklingsavtal var att dessaresurser bl.a. skulle användas för att stärka stödettill barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Motbakgrund härav utgår utskottet från attpsykiatrisamordnaren analyserar och ger förslag tillåtgärder även när det gäller barn- ochungdomspsykiatrin. Enligt utskottets mening börsamordnarens kommande analyser och förslag tillåtgärder inte föregripas. Motionerna 2002/03:So322(s), 2002/03:So342 (s), 2002/03:So483 (s),2002/03:So507 (kd) yrkande 3, Ju292 (m) yrkande 3,Ju449 (kd) yrkande 3, So211 (c) yrkandena 1-3, So226(m), So262 (c), So307 (c) yrkandena 2 och 3, So312(v) yrkande 2, So325 (m, s, fp, kd, v, c, mp), So335(s), So342 (m) yrkandena 2-4 och 6-9, So356 (s),So370 (c, m, fp, kd, v, mp), So394 (v) yrkandena 6och 7, So395 (v) yrkande 9, So407 (v) yrkande 2,So412 (mp, fp, kd, v, c) yrkande 1, So415 (m)yrkandena 1, 3, 4, 6-9, 11, 13 och 14, So434 (s),So438 (s) yrkandena 1 och 2, So502 (fp) yrkandena 3,4, 6-9, 11-14 och 17, So517 (kd), So527 (s), So528(s), So542 (m), So547 (s), So551 (s), So555 (m),So558 (s), So560 (s), So570 (s) yrkande 1, So574(mp) yrkandena 1-14, 16 och 17, So592 (kd) yrkandena1, 2, 4, 5, 7-10 och 12, So594 (s), So601 (s), So637(c) yrkandena 6, 7, 9, 10 och 12-16, So643 (kd)yrkande 1, Ub271 (mp) yrkande 2 och Ub398 (fp)yrkande 11 får anses i stor utsträckning varatillgodosedda med direktivens utformning.Abort i för utländska kvinnorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att geutländska kvinnor rätt att få abort utförd iSverige. Utskottet hänvisar till en nyligentillsatt utredning på området, varsslutsatser bör avvaktas. Jämför reservation 9(m, fp, c och mp).MotionerI motion So455 av m.fl. (m, fp, v, c, mp)yrkas att beslutar om rätt till abort förutländska medborgare. Motionärerna begär attabortlagen ändras så att utländska kvinnor kan fåabort utförd i på samma villkor som gällerför annan sjukvård.Liknande yrkanden finns i motionerna U276 avBirgitta () (yrkande 5), So242 av IngridBurman m.fl. (v) (yrkande 2), So250 av () och So437 av HilleviLarsson m.fl. (s).AktuelltEnligt 5 § abortlagen (1974:595) får abort utförasendast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatthär i riket eller om i annat fall avsärskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden.Regeringen har beslutat att ensärskild utredare skall analysera förutsättningarnaför och konsekvenserna av att utländska kvinnor, sominte är bosatta i och som inte ärasylsökande, får rätt att göra abort i underförutsättning att de själva står för kostnaderna(dir. 2003:134). I direktiven anges följande underrubriken har framhållits i debatten att abort börlikställas med annan vård och behandling. När detgäller all annan sjukvård i finns, pekarman på, möjligheten att ta emot människor frånandra länder under förutsättning att de självastår för kostnaderna.När medborgare från något annat land får vårdeller behandling i är det oftasthemlandets hälso- och sjukvård som står förkostnaderna. Man får emellertid förmoda att enkvinna från ett land med en mer restriktivabortlagstiftning än den svenska inte skulle fåingreppet betalt av sitt hemlands hälso- ochsjukvård.Det förekommer även att utländska medborgaresom får vård eller behandling här själva står förkostnaderna. Enligt uppgift frånLandstingsförbundet är omfattningen av dennaplanerade vård av utländska medborgare mycketliten.Utredaren skall utreda om utländska kvinnor,som inte är bosatta i landet och som inte ärasylsökande, skall ges rätt att få abort iSverige under förutsättning att de själva stårför kostnaderna.Samtidigt som det kan finnas en önskan att visakvinnor från andra länder medkänsla och ge demmöjlighet att få abort i står det heltklart att det här rör sig om en rad komplexafrågor där konsekvenser av olika slag behöverbelysas.Att andra länder har en mer restriktivabortlagstiftning har i många fall sin grund ikulturella och religiösa betingelser. I vissaländer har detta resulterat i att abort är enbrottslig gärning. Som underlag för sinaställningstaganden skall utredaren redovisa vilkaregler, bl.a. straffrättsliga, som gäller i andraländer samt mot vilken kulturell och religiösbakgrund dessa regler har kommit till. Utredarenskall belysa de konsekvenser andra länders merrestriktiva abortlagstiftning kan få på kvinnorsreproduktiva hälsa. Utredaren skall ocksåredovisa i vilken mån frågan om abort tas uppinom EU.En annan konsekvens som skall belysas är destraffrättsliga. De stater som kriminaliseratabort kan komma att begära rättsligt bistånd frånSverige, t.ex. hjälp med husrannsakan och beslag.Sverige har i flera internationella instrumentåtagit sig, särskilt i förhållande till EU:smedlemsstater, att lämna sådant bistånd.I uppdraget ingår också att belysa frågan urett historiskt perspektiv. Hur såg man på fråganpå när vi ännu inte hade den liberalaabortlagstiftning vi har och svenskakvinnor reste till för att få abort där?Vilken omfattning hade detta och vad krävdes föratt en kvinna skulle kunna göra så?Utredaren skall också överväga hur opinionen iandra länder skulle kunna påverkas om utländskakvinnor ges möjlighet att få abort i Sverige.Skulle det bidra till att påskynda en ändring avandra länders abortlagstiftning eller skulle detkunna ha en konserverande inverkan påutvecklingen?Vidare skall utredaren redovisa en uppskattningav de kostnader av olika slag som skulle drabbaen kvinna från ett annat land om hon skulle få enabort utförd i Sverige.Som underlag för sitt ställningstagande skallutredaren närmare redovisa och analysera deregler som gäller för annan vård och behandlingav utländska medborgare i samt belysaomfattningen av denna. Utredaren skall ocksåöverväga och bedöma om abortingrepp kan sägasskilja sig från annan vård och behandling ochvilka konsekvenser detta i så fall skulle kunnaha.När annan planerad vård och behandling i dagges i till utländska medborgare inom denoffentliga vården bedöms det i varje enskilt fallom har kapacitet och möjlighet att gesådan vård. Motsvarande förhållande finns inteinom privat verksamhet. Utredaren skall analyseraoch överväga vilka konsekvenserna skulle bli förden svenska hälso- och sjukvården om det öppnasmöjlighet för utländska kvinnor att få abort iSverige. Denna analys skall göras även motbakgrund av de kommunalrättsliga bestämmelser somfinns. En fråga i sammanhanget är om det kanfinnas risk att privat verksamhet expanderar påett sådant sätt att det får konsekvenser förtillgången på personal inom den offentligavården.En komplikation som måste beaktas här är att enabort inte kan vänta. Om en abort skall göras ärdet av flera skäl angeläget att det sker såtidigt som möjligt i graviditeten. Det finnsockså en bortre gräns för när en abort kan ochfår utföras, något som i många fall skiljer abortfrån annan vård och behandling.Om utredaren finner att abort skall kunna gestill utländska kvinnor som inte är bosatta ilandet och som inte är asylsökande, skallutredaren lämna förslag till nödvändigaförfattningsändringar.Uppdraget skall redovisas senast den 31 december2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att regeringennu beslutat att utreda frågan huruvidautländska kvinnor, som inte är bosatta ilandet och inte är asylsökande, bör gesrätt att få abort här i landet. Utskottetdelar motionärernas medkänsla för dessakvinnor. Såsom anges i direktiven tillutredningen är emellertid frågan om ensådan rätt till abort komplex. En radkonsekvenser av exempelvis kulturell,religiös, straffrättslig, organisatoriskoch kostnadsmässig karaktär bör belysasinnan någon lagändring görs. MotionernaU276 (fp) yrkande 5, So242 (v) yrkande 2,So250 (s), So437 (s) och So455 (m, fp, v,c, mp) får anses åtminstone delvistillgodosedda med den beslutadeutredningen.Politikområde FolkhälsaInsatser mot aids (14:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 14:1 Insatser motaids. bör därmed avslå ettmotionsyrkande om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare avslå motionersom avser att organisationsstödet till HBT-organisationer bör ses över. Jämförreservation 10 (fp, c, mp).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 58 122 000 kranvisas under anslag 14:1 Insatser mot aids.Anslaget disponeras av Statens folkhälsoinstitut.Medlen skall användas för insatser mot hiv/aids.Institutet skall samverka med ,, smittskyddsläkarna ochLandstingsförbundet och stimulera till regionala ochlokala aktiviteter. De största stöden lämnas tillNoaks Ark-Röda Korset, RFSL och . Ekonomisktstöd lämnas också direkt till de hivsmittadesfrivilligorganisationer på riksnivå. Regeringen hartillsatt en särskild utredare med uppdrag att göraen samlad översyn av samhällets insatser mothiv/aids. Utredarens huvuduppgift är att lämnaförslag till en nationell handlingsplan i syfte attbegränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids.Utredaren skall bl.a. utvärdera de insatser somvidtas inom ramen för de särskilda statliga medelsom avsatts för insatser mot hiv/aids. Mot bakgrundav ovanstående skall utredaren lämna förslag tillframtida inriktning av medlen under anslaget 14:1Insatser mot aids och till hur medlen skall admi-nistreras. Uppdraget skall redovisas den 31 januari2004.Regeringen anför att en rad insatser har vidtagitsunder året för att komma till rätta med det ökadeantalet fall av hiv/aids och andra sexuelltöverförbara sjukdomar. Regeringens bedömning är attde förebyggande insatser som har gjorts med de medelsom har tillförts anslaget har bidragit till attSverige har lyckats hålla hiv/aids-epidemin på enmycket låg nivå med internationella mått mätt. Detarbete som bedriver isamverkan med berörda myndigheter och andra aktörerför att utveckla det nationella förebyggande arbetetmot hiv/aids och andra sexuellt överförbarasjukdomar har regeringens fortsatta stöd. skall även fortsättningsvissamarbeta med frivilligorganisationerna i detförebyggande arbetet.Motion med anslagseffekt för budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till anslaget 14:1 Insatsermot aids för anvisar (yrkande9). Motionärerna anser att satsningarna på arbetetmot hiv/aids måste öka i stället för att stagneraeller urholkas och vill därför satsa ytterligare 25miljoner kronor för att kunna säkerställa ettfortsatt kraftfullt hivpreventivt arbete.Övriga motionerI motion K418 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om stöd till frivilligorgani-sationer för homosexuella, bisexuella ochtranspersoner (yrkande 25). Motionärerna efterlyseren översyn som bör syfta till att skapa enhetligaregler som underlättar långsiktig planering för deberörda organisationerna. Enligt motionärerna böräven nivån på det samlade stödet, liksom möjlighetenför inte bara homosexuellas organisationer, utanäven för bisexuellas och transpersonersorganisationer att ansöka om stöd, ingå i översynen.I motion L350 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om det ekonomiska stödet till HBT-organisationers verksamhet (yrkande 15). Motio-närerna pekar på att de offentliga subventionernatill HBT-organisationer och social infrastruktur förHBT-personer traditionellt till stor del harutbetalats som hivpreventionsmedel. Det offentligastödet till HBT-organisationernas verksamhet är dockangeläget också av psykosociala och regionalpoli-tiska skäl, och det är önskvärt att HBT-rörelsenbekräftas offentligt i någon annan funktion än somett smittskyddspolitiskt instrument.I motion So568 av m.fl. (mp) begärsatt regeringen låter se över på vilket sättorganisationsbidrag ges till organisationer somverkar på HBT-området och kommer med förslag påbättre och mer varaktiga lösningar (yrkande 23).Enligt motionärerna är det viktigt attorganisationer som arbetar inom HBT-området inte ärhänvisade till hivpengar för sin verksamhet, vilketi dag är fallet. Organisationerna behöver ettbasstöd till den reguljära verksamheten för attkunna ta på sig de uppgifter de vill och skullekunna om resurserna fanns. I motion So624 av GustavFridolin (mp) framställs ett i stort likalydandeyrkande.AktuelltFrån har inhämtats attorganisationer som företräder bi- och transsexuellaär oförhindrade att ansöka om organisationsstöd.Stödet till homosexuellas organisationer har underde betalats ut från anslag 14:1.I proposition 2000/01:99 Statens folkhälsoinstitutsroll och uppgifter uttalades att det borde övervägasom inte administrationen av organisationsstödet påsikt borde flyttas över till som ansåg att regeringens förslag påområdet borde avvaktas avstyrkte en motion (c) omatt skulle fortsattansvara för denna administration (bet.2000/01:SoU16, rskr. 2000/01:233).Utskottets ställningstagandeDen av regeringen föreslagna medelsanvisningen är väl avvägdoch tillstyrks därför. Motion So586 (m) yrkande 9avstyrks.Utskottet konstaterar inledningsvis attorganisationer som företräder bi- och transsexuellaär oförhindrade att ansöka om organisationsstöd.Vidare noterar utskottet att frågan om hurorganisationsstödet skall administreras har varitföremål för överväganden inom Socialdepartementetallt sedan fick en ny rollinom folkhälsoområdet. Utskottet, som i och för sighar förståelse för de synpunkter som framförs imotionerna K418 (fp) yrkande 25, L350 (c) yrkande15, So568 (mp) yrkande 23 och So624 (mp), anserdock inte att regeringens arbete på området börföregripas. Motionerna avstyrks.Statens folkhälsoinstitut (14:4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 14:4 . bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare bifalla det avregeringen under anslaget begärda be-myndigandet. bör också, medhänvisning till tidigare ställningstagande isaken, avslå motionsyrkanden gällande attStatens folkhälsoinstitut skall återfå sinatidigare arbetsuppgifter. bör ocksåavslå övriga motioner. Jämför reservationerna11 (fp) och 12 (v, mp).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 129 596 000 kranvisas under anslag 14:4 Statens folkhälsoinstitut.Statens folkhälsoinstitut () fick den 1 juli2001 en ny roll och nya uppgifter. FHI skall ansvaraför sektorsövergripande uppföljning och utvärderingav insatser inom folkhälsoområdet, vara nationelltkunskapscentrum för metoder och strategier påområdet samt ansvara för övergripande tillsyn inomalkohol, narkotika- och tobaksområdena. Institutetskall även kunna genomföra nationellt samordnadeinsatser på folkhälsoområdet efter beslut avregeringen. har arbetet med attomorganisera myndigheten fortsatt. Verksamhet sominte faller under den nya organisationen nya aktiviteter har tillkommit.Regeringens proposition Mål för folkhälsan, som an-togs av , har givit FHIförutsättningarna för att fortsättautvecklingsarbetet.Regeringens bedömning är att FHI gjortvärdefulla insatser inom folkhälsoområdet och iväsentlig utsträckning uppfyllt sina verksamhetsmål.Omorganisationen har genomförts väl. FHI har även påett förtjänstfullt sätt bistått regeringen medexpertkunskap i arbetet med att forma en nationellfolkhälsopolitik.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att , för ramanslaget 14:4Statens folkhälsoinstitut, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 25 000 000 krefter 2004.Motioner med anslagseffekt för budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till anslaget 14:4 för anvisar ,dvs. mindre än vad regeringenföreslagit (yrkande 10). Motionärerna anser att detstatliga engagemanget bör minska kraftigt tillförmån för regionalt och lokalt folkhälsoarbete samtriktade specialinsatser. bör därför successivt sänkas -med . Inriktningenbör vara att är heltavvecklat vid utgången av år 2006.I motion So640 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen till anslaget 14:4 anvisar mindreän regeringen föreslagit (yrkande 34 delvis).Motionärerna föreslår besparingar och effektivise-ringar av en rad myndigheters administration.I motion So623 av m.fl. (c) yrkasatt till anslaget 14:4 anvisar mindreän regeringen föreslagit (yrkande 2 delvis).Motionärerna föreslår besparingar inom administra-tionen vid vissa myndigheter med sammanlagt 64miljoner kronor (anslagen 13:6, 14:4 och 14:5).Övriga motionerI motion Sf358 av m.fl. (fp) begärsatt beslutar om att på nytt skall tilldelas arbetsupp-gifter i enlighet med tidigare beslut medanledning av proposition 1990/91:175 (yrkande 17).Motionärerna anför att bör besluta attåterge institutet de uppgifter det hade enligtriksdagens tidigare beslut då proposition1990/91:175 bifölls. Enligt motionärerna kan nämndaproposition i huvudsak utgöra underlag även för ettnytt principbeslut. Vidare yrkas att begäratt regeringen, i enlighet med vad som anförs imotionen, återkommer med förslag till de följdbeslutsom föranleds av ett principbeslut om att återgeStatens folkhälsoinstitut tidigare arbetsuppgifter(yrkande 18).I motion MJ410 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att Statens folkhälsoinstitutbör få i uppdrag att se över sambanden mellan livs-medelsproduktionens och livsmedelshanteringenseffekter på den slutliga produktens miljö- ochhälsopåverkan samt hur i detta sammanhang de nega-tiva hälsoeffekterna kan motverkas (yrkande 12).Motionärerna pekar på att det är svårt att räkna utvad samhället får betala för de kostrelateradesjukdomarna. Bara sjukvård och sjukfrånvaro orsakadeav övervikt beräknas till per år.Det finns behov av en studie över relationen mellankost, hälsa och miljö.I motion So482 av och (båda c) begärs tillkännagivande om attföreningar som arbetar med folkhälsofrågor för vuxnaskall kunna erhålla ekonomiska bidrag för attstimulera sin verksamhet.Bakgrund och tidigare behandlingVid fjolårets behandling av budgetpropositionen,betänkande 2002/03:SoU1, behandlades ettmotionsyrkande likalydande med MJ410 (v) yrkande 12.Motionsyrkandet avstyrktes och följdeutskottet (rskr. 2002/03:81). I sin bedömning (s.37) anförde utskottet följande.Ett motionsyrkande rör behovet av en studie avrelationen mellan kost, hälsa och miljö. När detgäller frågor om kost konstaterar utskottet attStatens folkhälsoinstitut i samarbete medLivsmedelsverket arbetar med kunskapsspridning,policyutveckling både nationellt ochinternationellt samt stöd till det lokala ochregionala nutritionsarbetet. Vidare kan kon-stateras att ,tillsammans med som har ettöverordnat ansvar för att leda och samordnakontrollen av livsmedel, inklusive dricksvatten,bedriver arbete inom de områden som motionärernaberör. Utskottet har förståelse för motionärernasuppfattning men är inte berett att föreslå ettsärskilt uppdrag på området.Motionsyrkandet avstyrktes (s. 37; res. v).Socialutskottet prövade , i samband medbehandlingen av regeringens proposition 2002/03:35Mål för folkhälsan, motionsyrkanden likalydande medyrkandena 17 och 18 i motion Sf358 (fp). Ibetänkande 2002/03:SoU7, med samma namn sompropositionen, ansåg utskottet det positivt att i sin nya roll tillförtstillsynsuppgifter inom alkohol- och tobaksområdenaeftersom institutet härigenom kan ta ett helhets-grepp om några av de viktigaste bestämnings-faktorerna för folkhälsan. Motionsyrkandenaavstyrktes (s. 57; res. följdeutskottet (rskr. 2002/03:145).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrkerdärför medelstilldelningen och avstyrker motionernaSo586 (m) yrkande 10, So623 (c) yrkande 2 (delvis)och So640 (kd) yrkande 34 (delvis).Utskottet tillstyrker att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslaget14:4 , ingå ekonomiska för-pliktelser som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst efter 2004.Utskottet har inte ändrat inställning i fråga omStatens folkhälsoinstituts arbetsuppgifter. MotionSf358 (fp) yrkandena 17 och 18 avstyrks.Utskottet har inte heller ändrat inställning närdet gäller behovet av en studie av relationen mellankost, hälsa och miljö. Utskottet är således inteberett att föreslå ett särskilt uppdrag på dettaområde. Motion MJ410 (v) yrkande 12 avstyrks.Vad beträffar motion So482 (c) konstaterarutskottet att i samband medbehandlingen av propositionen Mål för folkhälsanbeslutat om ett särskilt målområde benämnt fysiskaktivitet (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7,rskr. 2002/03:145). Mot denna bakgrund och dåföreningar som arbetar med folkhälsofrågor för vuxnagenerellt sett inte kan sägas vara betagna rättenatt erhålla organisationsstöd för sin verksamhetanser utskottet att samhället på ett godtagbart sättäven beaktar behovet av fysisk aktivitet för vuxna.Vilka organisationer som skall erhållaorganisationsstöd är dock inte en fråga förriksdagen. (14:5)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 14:5Smittskyddsinstitutet. bör därmedavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 179 642 000 kranvisas under anslag 14:5 () är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka detepidemiologiska läget i fråga om smittsammasjukdomar bland människor och främja skyddet motsådana sjukdomar.Det nya djurhuset på , , har undervåren 2003 tagits i bruk. Genom tillkomsten avdjurhuset och säkerhetslaboratoriet har fåttkapacitet att hantera alla farliga smittämnen ochatt bedriva forskning om sådana smittämnen i olikaformer av djurmodeller. Därmed finns en god grundför att även fortsättningsvis skall ha ettgott smittskydd och kunna ha en framträdande roll iforskningen inom smittskyddsområdet.Fagraeuslaboratoriet kommer tillsammans medsäkerhetslaboratoriet att utgöra en resurs för denhär typen av försök inte enbart i utan ocksåi omvärlden. Byggnationen av det nya djurhusetmedför en mycket stor satsning på en god djurmiljövid försök på infekterade djur.Regeringens bedömning är att Smittskyddsinstitutethar kunnat uppfylla uppställda mål för verksamhetenväl trots störningar, främst i form av demögelproblem som drabbat myndighetens lokaler. Denverksamhet som bedrivs vid myndigheten är avavgörande betydelse för att smittskyddet i landetskall fungera och kanske särskilt denepidemiologiska övervakningen och den diagnostik sommyndigheten bedriver. har SMI ävenfått tillgång till ytterligare faciliteter i form avsäkerhetslaboratoriet och det nya djurhuset, vilketytterligare förbättrar SMI:s möjligheter att bidratill ett effektivt och ändamålsenligt smittskydd iSverige.Motioner med anslagseffekt för budgetåret 2004I motion So640 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen till anslaget 14:5 Smittskyddsinstitutetanvisar mindre än regeringenföreslagit (yrkande 34 delvis).