bet · GQ01FÖU5 · 2003-05-06 00:00:00 — Vissa frågor om och verksamhet SammanfattningI detta betänkande behandlasmotionsyrkanden från allmännamotionstiden.I motionerna tas frågor upp om skjutfält(och Ravlunda),hemvärnspersonalens vapenförvaring,civilt utnyttjande av militära resurser,Försvarsmaktens underhållstjänst,Vidselanläggningen samt flygutbildning iUppsala och Ljungbyhed.Utskottet§ understryker de gynnsammaförutsättningar som gäller vid Älvdalensskjutfält och Vidsel§ konstaterar att Ravlunda ärhuvudskjutfältet för P 7 och att någralämpliga alternativ inte finns§ konstaterar att ett antalåtgärder genomförts och ytterligaregenomförs för att höja säkerheten kringhemvärnspersonalens vapenförvaring§ förutsätter att det i denfortsatta beredningen av 11 september-utredningen kommer upp frågor omFörsvarsmaktens stöd till polisen§ förutsätter att frågor omredovisningssystem ochfaktureringsrutiner i Försvarsmaktensunderhållstjänst kommer att aktualiserasvid återrapporteringen av uppdrag enligtregleringsbrev§ konstaterar att det rådergynnsamma förutsättningar förflygverksamhet vid och att detflygplatsbolag som driver flygplatsen kanarbeta för ytterligare verksamhet därutan att fattar beslut därom§ erinrar om att det tidigareframhållit att det inte är någonlångsiktig lösning med militärflygverksamhet i Uppsala.Utskottet föreslår att avslårsamtliga motionsyrkanden.Vänsterpartiet har lämnat särskildayttranden om hemvärnets vapenförvaringoch Försvarsmaktens stöd till polisen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. skjutfältRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fö201 och 2002/03:Fö233yrkandena 1 och 2.2. Ravlunda skjutfältRiksdagen avslår motion2002/03:Fö242.3. HemvärnspersonalensvapenförvaringRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fö214 och 2002/03:Fö247.4. Civilt utnyttjande avmilitära resurserRiksdagen avslår motion2002/03:Fö217.5. FörsvarsmaktensunderhållstjänstRiksdagen avslår motion2002/03:Fö254 yrkande 14.6. VidselRiksdagen avslår motion2002/03:Fö257.7. Civil flygutbildningLjungbyhedRiksdagen avslår motion2002/03:Ub399.8. Militär flygutbildningUppsalaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub523.Stockholm den 6 maj 2003På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), ToneTingsgård (s), (), OlaSundell (m), (), (), (), BeritJóhannesson (v), (),(), Britt-MarieLindkvist (s), (), ÅsaLindestam (s), (), PeterJonsson (s) och ().2002/03FöU5Utskottets övervägandenSkjutfältUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet understryker den storabetydelse och de gynnsammaförutsättningar för övningar ochskarpskjutning som råder på Älvdalensskjutfält.Utskottet konstaterar att Ravlunda ärhuvudskjutfältet för P 7 och att någralämpliga alternativ inte finns.Utskottet föreslår att avslårmotionerna Fö201, Fö233 yrkandena 1 och2 samt Fö242.MotionsförslagI olika motioner behandlas skjutfälten iÄlvdalen och Ravlunda.Rolf framhåller i motionFö201 (m) att det finns en klaröverkapacitet vid skjutfält.Fältet i borde vara en lämpligplats för övningar ingående i etteuropeiskt samarbete. Motionären pekar påatt det finns en framtidsvision framtagensom visar vilka investeringar som behövs.Det finns dock en stark oro för vad somskall hända med fältet efter denöverenskommelse som Socialdemokraternagjort på regeringsnivå med Miljöpartietom kraftiga neddragningar inom försvaret.Motionären föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om högreutnyttjande av skjutfältet i Älvdalen.Runar understryker i motionFö233 (fp) att EU:s krishanteringsstyrkorbehöver samövas, och för dem bordeÄlvdalens skjutfält vara ett braalternativ som plats för samövning försvenska styrkor i samverkan med övriga EU-styrkor. Här bör regeringen ageragentemot EU:s administration (yrkande 1).Motionären menar vidare att harbehov av ett nytt övningsfält och detnorska försvaret borde erbjudaspermanenta möjligheter att användaÄlvdalens skjutfält som sitt egetövningsområde (yrkande 2).Sven-Erik och i motion Fö242 (v) att de boendevid Ravlunda skjutfält under många årtagit upp problemen med buller frånskjutfältet. Verksamhet vid fältet hämmarockså enligt motionärerna kommunensutvecklingsmöjligheter, bl.a. när detgäller nybyggnation. Miljöorganisationer,agendaföreningar m.fl. har protesteratmot en planerad utökning av antaletskjutdagar på fältet, men ingen vet i dagriktigt hur det blir. Oron är stor föratt de orter som ligger nära skjutfältetinte utvecklas utan snarare kommer attavvecklas. Oron är också stor för hur detgår med havsvattnet i , fisken,badstränderna, den säregna ochfågellivet. Det finns också en oro föratt skall användas förinternationellt gemensamma övningar. Detbästa för området och de boende vore attRavlundafältet avvecklades. Medhänvisning till det anförda ansermotionärerna att skall geregeringen i uppdrag att bemyndigaFörsvarsmakten att avveckla Ravlundaskjutfält. Detta bör enligt motionärernages regeringen till känna.Utskottets ställningstagandeI motionerna Fö201 (m) och Fö233 (fp)pläderas för ett högre utnyttjande avÄlvdalens skjutfält, bl.a. för utländskaförband. Utskottet har tidigare vid olikatillfällen behandlat liknandemotionsyrkanden om skjutfält.I försvarsutskottets betänkande2001/02:FöU2 anförde utskottet följande.I betänkande Vissaorganisationsfrågor i Försvarsmakten(bet. 2000/01:FöU10) underströkutskottet den stora betydelse och degynnsamma förutsättningar för övningaroch skarpskjutning som finns påÄlvdalens skjutfält. Utskottetframhöll att det torde finnas fåplatser i som har liknandeförutsättningar. Utskottet påpekadeatt regeringen har möjlighet att utanriksdagens närmare hörande besluta omtillstånd till främmande makt attt.ex. bedriva materielförsök ellerövningar på svenskt territorium.Utskottet anförde vidare attregeringen och Försvarsmakten börbedöma om det - utöver det behov avskjutfält som Försvarsmakten har -finns praktiska förutsättningar attlåta främmande förband, t.ex. frånNorge, öva på skjutfält.Utskottet har inte haft anledning attändra sitt tidigare ställningstagandevarför motionerna Fö201 (m) och Fö233(fp) yrkandena 1 och 2 avstyrks.I motion Fö242 (v) yrkas att Ravlundaskjutfält skall avvecklas. Utskottet ärmedvetet om de miljöproblem i form avbl.a. buller som kan uppkomma ianslutning till Försvarsmaktensskjutfält. Utskottet har inhämtat harinrättats för att hantera sådana frågorvid Ravlunda skjutfält. Utskottet kan försin del konstatera att Ravlunda ärhuvudskjutfältet för Södra skånskaregementet (P 7) vid skarpskjutning medpansarförband. Fältet medger manövreringmed mekaniserade förband och skjutningmed långräckviddiga vapen. Några lämpligaalternativ till finns inteför detta i . Det är därförnödvändigt att behålla och utnyttjaRavlundafältet för att kunna utbilda demekaniserade förbanden i södra anledning av det anförda anserutskottet att motion Fö242 (v) böravslås.Hemvärnspersonalens vapenförvaringUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet konstaterar att ett antalåtgärder genomförts föratt öka säkerheten kringhemvärnspersonalens vapen-förvaring.Den genomförda utredningen omvapen-förvaringen leder nu också tillatt säkerheten höjs ytterligare.Utskottet föreslår att avslårmotionerna Fö214 och Fö247.MotionsförslagI ett par motioner behandlas frågan omskärpta krav för hemvärnspersonalensvapenförvaring.I kommittémotion Fö214 (v) av BeritJóhannesson m.fl. påpekar motionärernaatt har relativt hårda regler vadgäller att tillåta privatpersoner att fåbruka och äga skjutvapen. Det finns,förutom jägarna, en grupp människor somhar tillåtelse att förvara skjutvapen isina hem, nämligen hemvärnskåren, ochbestämmelserna är inte alls lika strängaför hur denna grupp skall förvara sinavapen. Under efterkrigstidensförsvarsdoktriner har invasionshotetvarit en utgångspunkt. Det var då avnöden att hemvärnsmännen hade tillgångtill fullständig personlig militärutrustning i sina hem, inkluderandeskjutvapen. Sedan det tagitslut, finns inte invasionshotet. I detnya försvaret finns fortfarande uppgifterför ett hemvärn men de kommer mer sällanatt vara av så akut karaktär att det ärnödvändigt med förvaring av helautrustningen i hemmen. Att skjutvapen ochammunition finns i hembygden, t.ex. påregemente eller på polisstation, torderäcka. Motionärerna är dock medvetna omatt det kan finnas skäl till dispenserför dessa hårdare regler. I de falldispenser beviljas kan det dock varanödvändigt att skärpa bestämmelserna såatt de kommer i paritet med jägarkårens.Vänsterpartiet anser att de skjutvapensom får förvaras i hemmet bordeförvaras under betydligt mer skyddadeförhållanden. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Alf föreslår i motion Fö247(s) en bättre kontroll avhemvärnspersonalens vapen. Motionärenpåpekar att det försvinner ettantal vapen från hemvärnsmän. Det finnsdärför anledning att se över säkerhetenvad gäller hemvärnsmännens vapenhållande.I dag finns det inte några krav på atthemvärnsmännens vapen skall hållasinlåsta i vapenskåp, endast att vapnensolika delar skall hållas särade frånvarandra och gömda. Vapenskåp bör varaett krav för hemvärnsmännen såsom det ärett krav för övriga privatpersoner sominnehar vapen. Besiktning av militäravapen och kontinuerlig kontaktmed hemvärnsmännen bör vara ensjälvklarhet. Motionären föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförs omökad säkerhet vid vapenhållande avhemvärnsmän.Utskottets ställningstagandeI kommittémotion Fö214 (v) och Fö247 (s)förordas en skärpning av reglerna förvapenförvaringen hos hemvärnspersonalen.Utskottet har vid sin beredning avärendet fått en särskild föredragning avFörsvarsmakten om hemvärnspersonalensvapenförvaring.Enligt vad utskottet erfarit fårhemvärnspersonal som tilldelatsskjutvapen förvara vapnet med ammunitioni bostaden om chefen för ettmilitärdistrikt eller den denne bestämmerhar godkänt bostaden som förvaringsplatsoch lämnat skriftligt tillstånd till ensådan förvaring. Före antagning tillhemvärnet kontrolleras personalens hem.Skjutvapen som förvaras i bostadenskall vara delat med vital vapendel påett annat ställe än vapnets huvuddel.Förvaringsstället skall väljas så att detblir svårt att upptäcka för en obehörig.Om det finns säkerhetsskåp som är godkäntför vapenförvaring, skall vapnetshuvuddel förvaras i detta.Försvarsmakten har anskaffatpatronlägeslås till automatkarbinen (Ak4) för att göra vapnet obrukbart vidtillgrepp. Patronlägeslåset lämnades uttill hemvärnspersonalen 2001.Patronlägeslåset skall alltid varamonterat på vapnets huvuddel då vapnetinte är i bruk.Försvarsmakten har genomförten utredning om hemvärnets förvaring aveldhandvapen. Utredningen har lett tillatt ett antal åtgärder skall vidtas.Bl.a. skall nuvarande kontrollformer ochrutiner utvecklas när det gällerhemvärnspersonalens vapenförvaring.Vidare skall förberedelser vidtas så attvapen eller nycklar till patronlägeslås,med mycket kort varsel, kan samlas in ochförvaras på ett säkert sätt vid en ökningav den kriminella hotbilden. Dekulsprutepistoler som avtalspersonalen(lottor, FBU-personal etc.) inomhemvärnet har skall centralförvaras ochsåledes inte förvaras i hemmen.Utskottet kan konstatera att ett antalåtgärder genomförts föratt öka säkerheten kringhemvärnspersonalens vapenförvaring. Bl.a.har personalen tilldelats patronlägeslåstill automatkarbinerna. Den utredning somgenomförts om vapenförvaringen leder nuockså till att säkerheten höjsytterligare. Utskottet kan ocksåkonstatera att hemvärnspersonal ickesällan förvarar sina vapen på annan platsän i bostaden, dvs. i vapenkassun ellerförråd. Utskottet har för sin del ingetemot om förvaringen av vapen sker i änhögre grad i kassuner och förråd. Dettaskulle ytterligare förhindra att vapnenkommer i händerna på obehöriga. Det ärutskottets bedömning att Försvarsmaktenm.fl. ägnar frågor om säkervapenförvaring stor uppmärksamhet. Någotuttalande från sida synes intevara nödvändigt. Med det anförda behövermotionerna Fö214 och Fö247 inte bifallas.Civilt utnyttjande av militära resurserUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet förutsätter att frågor av detslag som motionärerna väcker kommer atttas upp i den fortsatta beredningen av11 september-utredningen.Utskottet föreslår att avslårmotion Fö217.MotionsförslagI kommittémotion Fö217 (v) av BeritJóhannesson m.fl. tar motionärerna uppfrågan om civilt utnyttjande av militäraresurser. Regeringen har regleratmöjligheterna för Försvarsmakten attstödja det civila samhället. Det ärenligt bra att militäraresurser kan användas för att stödja detcivila samhället. har det enligtmotionärerna framkommit att det råder enviss tolkningsförvirring vad gällerbegränsningar i Försvarsmaktensmöjligheter att stödja det civilasamhället. Det har bl.a. påståtts attdet, så länge det finns personal medutbildning för den aktuella utrustningen,skulle vara möjligt för t.ex. polismaktenatt låna tunga militära vapen.Motionärerna menar att det måsteklarläggas för alla och envar attFörsvarsmaktens stöd till det civilasamhället inte inkluderar vapen ellerannan, för direkt strid, avsedd materiel.Vänsterpartiet anser att regeringenskyndsamt bör tillse att det tas framreglerande direktiv där det framgår påett tydligt sätt vilken typ av militärmateriel som ej kan komma i fråga för ettcivilt utnyttjande. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagandeFörordningen (2002:375) omFörsvarsmaktens stöd till civilverksamhet trädde i kraft så sent som den1 . Förordningen reglerar bl.a.Försvarsmaktens stöd till polisen. Av 7 §i förordningen framgår att när stödlämnas får Försvarsmaktens personal inteanvändas i situationer där det finns riskför att den kan komma att bruka tvångeller våld mot enskilda.I ett svar i i oktober 2002har försvarsministern framhållit atthuvudregeln enligt förordningen omFörsvarsmaktens stöd till civilverksamhet säger att begäran om stöd tillpolisen skall göras avRikspolisstyrelsen. Försvarsministernframhöll att för Försvarsmaktens delinnebär författningsregleringen attFörsvarsmakten får lämna stöd. Det ärenligt försvarsministern alltsåFörsvarsmakten själv som i varje enskiltfall avgör om stöd skall lämnas, medvilka resurser och på vilket sätt. Ettbeslut att lämna stöd fattas inom ramenför Försvarsmaktens ordinarie ansvar. Isvaret påpekades dessutom att vidtillämpningen av förordningen omFörsvarsmaktens stöd till civilverksamhet har således såväl polisen somFörsvarsmakten ett ansvar för attFörsvarsmaktens resurser används på ettför samhället godtagbart sätt.I mars 2003 lämnade 11 september-utredningen sitt betänkande Vår beredskapefter (SOU 2003:32). Enav huvudfrågorna i betänkandet rörFörsvarsmaktens roll vid omfattandeterroristattentat. Utredningen föreslåratt statsmakterna uttryckligen anslutersig till en grundlagstolkning som innebäratt regeringen får insätta riketsförsvarsmakt eller del därav i strid föratt möta ett väpnat angrepp mot riketäven när det inte härrör från enfrämmande stat. En sådan tolkning harenligt utredningen numera folkrättsligtstöd.Utredningen lämnar också förslag ny lag om vissa befogenheter förFörsvarsmakten under fredstid som byggerpå denna tolkning. Vid ett väpnat angreppmot riket eller överhängande hot omsådant angrepp och då regeringens beslutinte kan avvaktas utan omedelbar fara förrikets säkerhet, för människoliv ellerför omfattande förstörelse av egendom fårFörsvarsmakten enligt föreskrifter ilagen bruka det våld som är nödvändigtför att avvärja den omedelbara faranoberoende av om angreppet eller hotet kanantas härröra från främmande stat. Dennya lagen föreslås träda i kraft den 1januari 2004.Utredningen föreslår också- att Försvarsmakten tillfälligt fårmedverka vid bevakning av civilaskyddsobjekt efter begäran avlänsstyrelse,- att ochFörsvarsmakten har ett organiseratsamarbete för att kunna hanteraomfattande terroristangrepp där NBC-stridsmedel används samt hot om sådanaangrepp,- att nämnda myndigheter gemensamt prövarbehovet av och förutsättningarna för attspecialutbildad militär personal frånFörsvarsmakten i vissa situationerförstärker polisens nationellainsatsstyrka.Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Utskottet har ingen annan uppfattning änden som försvarsministern framfört i sittsvar i i denna sak ochförutsätter dessutom att frågor av detslag som motionärerna väcker kommer atttas upp i den fortsatta beredningen av 11september-utredningen. KommittémotionFö217 (v) avstyrks därför.Försvarsmaktens underhållstjänstUtskottets bedömning och förslag ikorthetRegeringen har i regleringsbrevet för2003 beslutat om återrapporteringskravför Försvarsmaktens logistik. Utskottetförutsätter att frågor omredovisningssystem ochfaktureringsrutiner i Försvarsmaktensunderhållstjänst kommer attaktualiseras i detta sammanhang.Utskottet föreslår att avslårmotion Fö254 yrkande 14.MotionsförslagI den kristdemokratiska kommittémotionenFö254 (kd) av m.fl.hänvisas till att (bet. 2000/01:FöU9) godkänt inrättandetav den nya organisationsenhetenFörsvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet. Vid behandlingen avförslaget betonade försvarsutskottetvikten av att de mycket storaförändringar som sker inomunderhållsorganisationen verkligen ledertill avsedda effektivitetsvinster ochkostnadsreduceringar. Kristdemokraternaanser att tydliga krav på bl.a.redovisningssystem ochfaktureringsrutiner bör fastställas förFörsvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet för att möjliggöra goduppföljning och ekonomi och verksamhet iförhållande till budget (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeI kommittémotionen Fö254 (kd) framhållsatt tydliga krav på bl.a.redovisningssystem ochfaktureringsrutiner bör fastställas förFörsvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet för att möjliggöra goduppföljning och ekonomi och verksamhet iförhållande till budget.Utskottet har inhämtat att regeringen iregleringsbrevet för beslutat omåterrapporteringskrav för Försvarsmaktenslogistik (FMLOG). Avåterrapporteringskraven framgår attFörsvarsmakten bl.a. skall redovisa hurFörsvarsmaktens målsättningar förrationaliseringar och besparingar inomunderhållstjänsten och stödverksamhetenhar uppnåtts. En jämförelse mellan de avFörsvarsmakten i budgetunderlaget för2003 budgeterade kostnadsreduceringarnaoch utfallet skall redovisas ochkommenteras. Utskottet förutsätter attfrågeställningar av det slag sommotionärerna tar upp kommer attaktualiseras i detta sammanhang.Enligt utskottets bedömning bör därmedkommittémotion Fö254 (kd) yrkande 14 tillhuvudsaklig del bli tillgodosedd ochavstyrks därmed.VidselUtskottets bedömning och förslag ikorthetEnligt utskottet råder utomordentligtgynnsamma förutsättningar för provningoch testning vid Vidselanläggningen. genomförd utredning föreslåsolika åtgärder för att utvecklaverksamheten i inland.Utskottet föreslår att avslårmotion Fö257.MotionsförslagAnders och i motion Fö257 (s) att det för attframgångsrikt utveckla ny teknik inom detmilitära och civila flyget krävs godatillgångar till provning och testning. INorrbotten finns vid Vidselanläggningenkanske EU-ländernas bästa anläggning förprovning och testning av flyg- ochrobotsystem. Ingen annanstans inom EUfinns ett så stort sammanhängande områdesom kan användas för sådan verksamhet.Det är nu angeläget att omvandla dennaanläggning från att huvudsakligen vara endel av det svenska försvaret till att bliett företag som ges möjligheter attaktivt sälja sina tjänster på en störremarknad. Regeringen bör därför ta ettinitiativ i denna riktning. Motionärernaföreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökad testverksamhet vidprovnings- och testplatsen i iNorrbotten.Utskottets ställningstagandeVerksamheten vid bedrivs . Materielverketfår enligt sin instruktion inom sittverksamhetsområde tillhandahålla tjänsteräven åt andra än försvarets myndigheter(förordning (1996:103) med instruktionför ).I februari 2002 tillsatte regeringen ensärskild förhandlingsman för att föreslååtgärder som stöder, stimulerar,utvecklar och kompletterar bil- ochkomponenttestklusterverksamheten i övreNorrlands inland. Utredningsmannenöverlämnade rapporten tillNäringsdepartementet i början av april2003. Rapporten bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Utskottet delar motionärernasuppfattning om de utomordentligtgynnsamma förutsättningar som gäller förprovning och testning vidVidselanläggningen. Utskottet har ingenerinran om verksamheten utvidgas vidanläggningen som en följd av åtgärderinom ramen för Försvarets materielverksbefogenheter. Utskottet kan ocksåkonstatera att i ovannämnda rapportbehandlas frågor av det slag som tas uppi motionen. Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet att motion Fö257 (s),vari yrkas att testverksamheten vidVidselanläggningen skall utökas, intebehöver bifallas.Gemensam europeisk flygutbildningUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet anser att det råder utmärktaförutsättningar för flygverksamhet vidLjungbyhed och att det flygplatsbolagsom driver flygplatsen kan verka föratt ytterligare civil pilotutbildningetableras där utan att fattarbeslut därom.Utskottet erinrar om att det tidigareframhållit att det inte är någonlångsiktig lösning med militärflygverksamhet i Uppsala.Utskottet föreslår att avslårmotionerna Ub399 och Ub523.MotionsförslagI ett par motioner behandlas placering avgemensam europeisk flygutbildning.Margareta framhåller i motionUb399 (m) att F 5-området i Ljungbyhedbåde genom sitt läge, den befintligainfrastrukturen och övriga tillgångar ären nationell och internationell resurs,som inte bör gå till spillo. Underöverskådlig tid kommer kvalificeradflygutbildning, dels för att tillgodosebehovet av piloter, dels för att ökaflygsäkerheten, att behövas både i ettsvenskt och i ett europeiskt perspektiv.Ljungbyhed har enligt motionären även iett internationellt perspektiv unikaförutsättningar. Här ligger en svenskexportprodukt och väntar. Tänkbarautvecklingsmöjligheter är att denstatliga flygutbildningen (TFHS)utvecklas, initiativ tas till attlokalisera även icke statligflygutbildning till ,flygrelaterade verksamheter som forskningoch utveckling knyts ytterligare tillområdet samt att annan utbildning såsomutbildning av flygtekniker och övrigmarkpersonal lokaliseras i störreutsträckning till Ljungbyhed.Förutsättningar skapas för attinternationella aktörer stimuleras tillatt nyttja de unika tillgångarna iLjungbyhed. Här kan ett europeisktcentrum för grundläggande flygutbildninglokaliseras med en utbildningskostnad perelev långt under de priser det kostar påandra sidan . Motionären föreslåratt tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omett europeiskt centrum för grundläggandeflygutbildning.Mikael och i motion Ub523 (kd, m) attSverige gått in i etteuropeiskt samarbete för en gemensamflygskola. Målsättningen är att det år2010 skall finnas två-tre gemensammaflygskolor för hela . måstenu arbeta för att en av dessa flygskolorplaceras i vårt land. Det finns mångaskäl till varför flygflottilj dåskulle vara det bästa stället attlansera. Här finns start- ochlandningsbanor, logement, stort bergrumsamt närhet till huvudstaden och Arlanda.Dessutom finns närhet tillflygövningsområde både över hav och land.Motionärerna föreslår att regeringen böragera för att en av de planeradegemensamma europeiska flygskolornaplaceras på flygflottilj.Utskottets ställningstagandeI motion Ub399 (m) lämnas förslag om etteuropeiskt centrum för grundläggandeflygutbildning i Ljungbyhed.Utskottet delar motionärens uppfattningatt det råder utmärkta förutsättningarför flygverksamhet av olika slag vidLjungbyhed. Staten har därför lokaliseratTrafikflyghögskolan (TFHS) dit. Skolanbedriver civil pilotutbildning numeraunder Lunds universitets huvudmannaskap.Ansvaret för flygplatsen har övergåttfrån staten till Klippans kommun i ettflygplatsbolag. Detta bolag kan enligtutskottet utan att fattarbeslut därom verka för att ytterligarecivil pilotutbildning etableras vidLjungbyhed.