bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Utskottettillstyrker förslaget.SocialavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om sänktasocialavgifter, regional nedsättning avsocialavgifter, socialavgifter för företagmed säsongsanställd personal ochavgiftsskyldighet för andra föreningar änidrottsföreningar.Jämför reservationerna nr 71 (fp), 72 (kd),73 (kd, c), 74 (kd) och 75 (c).Gällande bestämmelserSocialförsäkringarna finansieras av allmänpensionsavgift, socialavgifter, statligålderspensionsavgift och allmänna skattemedel.Den nya socialavgiftslagen (2000:980) (), somträdde i kraft , innebär främst enlagteknisk och språklig bearbetning av de tidigarebestämmelserna om socialavgifter samt en anpassningtill den nya socialförsäkringslagen (1999:799).Socialavgifter utgörs av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter och tas ut för att finansiera systemenför social trygghet.Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare ochandra personer som ger ut ersättning som äravgiftspliktig enligt 2 kap. socialavgiftslagen.Avgiftspliktig ersättning är främst löner, arvodenoch andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlagetför beräkning av arbetsgivaravgifter består avsumman av de avgiftspliktiga ersättningar som harutgetts under en kalendermånad.Arbetsgivaravgifterna uppgår till avavgiftsunderlaget.Egenavgifter betalas av fysiska personer som haravgiftspliktig inkomst enligt 3 kap.socialavgiftslagen. I första hand betalasegenavgifter för överskott av näringsverksamhet ivilken den som har inkomsten har arbetat i inteoväsentlig utsträckning. Egenavgifterna uppgår till27,av avgiftsunderlaget.Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller atten arbetsgivare får göra avdrag med 5 %av avgiftsunderlaget, dock högst med ,vilket motsvarar en årlig lönesumma på 852 000 kr.När det gäller beräkning av egenavgifter får avdraggöras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlagpå 180 000 kr.Arbetsgivare och egenföretagare skall också enligtlagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmänlöneavgift . Från och med den 1 januari2004 skall allmän löneavgift betalas (bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42).Genom lagen (2001:1170) om utvidgning av desärskilda avdragen enligt socialavgiftslagen(2000:980), som trädde i kraft ,infördes en regional stimulans för företagandet istödområde A. Lagen är utformad så att den ryms inomramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. Företag inom sektorerna jordbruk, vattenbrukoch fiske samt transport är därmed uteslutna.Stimulansen lämnas genom utvidgade avdrag på ,utöver avdragen på , vid beräkningen avarbetsgivaravgifter och egenavgifter. Det utvidgadeavdraget avseende arbetsgivaravgifter är maximerattill och avseende egenavgiftertill per år.Enligt 2 kap. 14 § är en ersättning till enperson fri från arbetsgivaravgifter om ersättningentill den personen har understigit 1 000kr. Enligt 2 kap. 19 § är en ersättning till enidrottsutövare från en sådan ideell förening somavses i 7 kap. 7-13 §§ inkomstskattelagen(1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte attfrämja idrottslig verksamhet fri frånarbetsgivaravgifter om ersättningen från föreningenunder året inte har uppgått till ett halvtprisbasbelopp.MotionerSänkta socialavgifterI motion Sf229 av Per och ()anförs att behöver fler företagare förframåtskridande. Det största hindret härför är högaskatter, varför egenavgifterna bör halveras. Imotionen begärs ett tillkännagivande härom.Lars m.fl. (fp) begär i motion Fi305yrkande 9 ett tillkännagivande om sänktaarbetsgivaravgifter. Detta skulle göra det lättareför företagen att anställa, inte minst inomtjänstesektorn. Motionärerna anser att på lång siktbör den del av arbetsgivaravgifterna som är en renskatt tas bort.I motionerna Fi304 av m.fl. (kd)yrkande 24, Fi308 av Per m.fl. (kd) yrkande5 och N345 av m.fl. (kd) yrkande 5begärs tillkännagivanden om sänktaarbetsgivaravgifter. I motionerna anförs attarbetsgivaravgifterna fungerar som en löneskatt somdriver upp lönekostnaden och försämrar näringslivetskonkurrenskraft med omvärlden och därmed minskarsysselsättningen i . I motionerna föreslåsatt arbetsgivaravgifterna bör sänkasmed på lönesummor upp till 900 000kr . För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till 250 000 krper år. Förslaget gäller alla företag(arbetsgivare), men gynnar enligt motionärernafrämst småföretagen.Även i flerpartimotionen Sf383 av . (m, fp, c) anförs att en sänkning avarbetsgivaravgifterna skulle stärka svenska företagskonkurrenskraft och skapa nya jobb i småföretag.Lägre avgifter gör att fler kan försörja sig självavilket leder till högre skatteinkomster och lägrebelastning på bidragssystemen menar motionärerna.Eftersom socialavgifter skall ha direkt kopplingtill försäkringsskyddet bör, som ett första steg,den allmänna löneavgiften tas bort. I motionenbegärs ett tillkännagivande om sänktaarbetsgivaravgifter.Regional nedsättning av socialavgifterI motion Sf342 av () begärs etttillkännagivande om att arbetsgivaravgiften skallavskaffas för nyanställningar av ungdomar mellan 18och och att därvid görs tillett försöksområde. Motionären framhåller attarbetslösheten i länet är hög och att många somflyttar är ungdomar.Hans Backman m.fl. (fp) begär i motion Ub397yrkande 5 ett tillkännagivande om att småföretag somanställer akademiker skall befrias frånarbetsgivaravgift samt ges vissreduktion andra året. Motionärerna menar att enbegränsad försöksverksamhet kan bedrivas.I motion Sf292 av och () begärs ett tillkännagivande om enutredning om geografisk differentiering avarbetsgivaravgifterna. Generellt nedsattasocialavgifter bör införas som ett regionalpolitisktstyrmedel i norra delen av landet.Socialavgifter för företag med säsongsanställdpersonalI motion Sk401 av m.fl. (kd) yrkande 5begärs ett tillkännagivande om minskadesocialavgifter för företag med säsongsanställdpersonal. Motionärerna efterlyser ett förslag omminskade socialavgifter samt att företag inomträdgårdsnäringen skall ges möjlighet att utnyttjaden tidigare beslutade nedsättningen.Avgiftsskyldighet för andra föreningar änidrottsföreningarI ett antal motioner yrkas att också andraföreningar än idrottsföreningar bör befrias frånarbetsgivaravgifter för ersättning som under årethar understigit ett halvt prisbasbelopp.I motion Kr232 yrkande 9 av m.fl. (m)anförs att sociala avgifter måste utformas så attföreningar som arbetar med ungdomskultur, dans,teater, musik, konst m.m. likställs medidrottsföreningar.Helena Höij m.fl. (kd) anför i motion Kr329yrkande 10 att regeln bör gälla ävenamatörkulturföreningar. I motion Sk256 av IngerDavidson och () yrkande 3 villmotionärerna låta hela den ideella sektorn omfattas.Yvonne () anser i motion Sf274 attregeln bör gälla för dem som arbetar i folkrörelser.Motionären anser att detta bör utredas trots attpensionsdelen naggas i kanten.I motion Kr326 yrkande 2 av m.fl.(c) anser motionärerna att regeln bör gälla förideella kultur- och ungdomsorganisationer.Lars U () poängterar i motion Sf333vikten av stöd till ungdomsorganisationerna ochanser att fler ideella organisationer och föreningarskulle få samma förutsättningar som idrottsrörelsen.Utskottets ställningstagandeMotioner om socialavgifter som avser statensinkomster har behandlats avfinansutskottet i betänkande 2003/04:FiU1.Socialförsäkringsutskottet har yttrat sig över dessai yttrande 2003/04:SfU1y. Här behandlasmotionsyrkanden om socialavgifter som inte påverkarinkomsterna under 2004.Utskottet anser att när det gäller krav pågenerellt sänkta sociala avgifter är detta något somregelmässigt prövas i samband med det sedvanligabudgetarbetet.Utskottet vill därutöver tillägga beträffande kravpå en nedsättning av socialavgifterna att Riksdagensrevisorer på förslag av socialförsäkrings-utskottethar utfört en granskning av den nedsättning avsocialavgifterna om som infördesden . Revisorerna konstaterade iförslag till (2001/02:RR2) att syftet medstödet är att stimulera nyanställningar ochuppmuntra egenföretagande. Konstruktionen av stödetinnebar dock att sysselsättningseffekterna blevbegränsade, medan de statsfinansiella konsekvensernablev stora. Orsaken härtill var framför allt attnedsättningen endast i begränsad omfattningpåverkade företagens anställningsbeslut. Revisorernaansåg att regeringen borde ges i uppdrag att inomett år redovisa effekterna av nedsättningen avsocialavgifterna och att utvärderingen i första handborde avse sysselsättningseffekter. Revisorernaföreslog att som sin mening skulle geregeringen detta till känna.Finansutskottet behandlade förslaget i betänkande2001/02:FiU1. gjorde mot bakgrund avatt denna nedsättning av socialavgifterna varit ikraft en relativt begränsad tidsperiod samt attregeringen föreslagit förändringar i nedsättningen(utökad nedsättning av socialavgifterna i stödområdeA) bedömningen att en sådan utvärdering somrevisorerna efterlyste inte varpåkallad. En utvärdering borde ske när det utvidgadesystemet varit i kraft . Därmed avstyrktefinansutskottet revisorernas yrkande.Utskottet anser att det inte finns skäl förriksdagen att nu göra något uttalande i aktuellafrågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf229,Sf383, Fi304 yrkande 24, Fi305 yrkande 9, Fi308yrkande 5 och N345 yrkande 5.Vad gäller motionsyrkandena om regional nedsättningav socialavgifterna konstaterade utskottet i sittyttrande 2003/04:SfU1y till finansutskottet attlagen om utvidgning av de särskilda avdragen enligtsocialavgiftslagen faller inom ramen för det s.k.försumbara stödet enligt EG-regler. I lagen undantasdärför företag inom bl.a. jordbruk, vattenbruk ochfiske. Enligt utskottets mening var det viktigt attstödet gavs en utformning som var förenlig med deregler som gäller inom EU för statsstöd. Vidareanförde utskottet att det är utskottets principiellainställning att det bör finnas ett tydligt sambandmellan de socialavgifter som erläggs och de olikaförmåner som dessa avgifter skall finansiera. Ettsådant samband är lagfäst i den nya lagen omfördelning av socialavgifter. En regionalnedsättning av socialavgifter avsedd att bl.a.stimulera småföretagandet i det aktuella stödområdetmåste betraktas som en del av regionalpolitiken. Motbakgrund av detta och att det dessutom finnsavgifter/löneskatter som inte har till syfte attfinansiera förmåner inom socialförsäkringen kan detifrågasättas, och särskilt vid en eventuellutvidgning av avdraget, om det är lämpligt att fören regional åtgärd ta i anspråk avgifter som äravsedda att finansiera vissa preciserade socialaförmåner som sjukpenning och föräldrapenning.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf292, Sf342 och Ub397 yrkande 5.När det gäller företag med säsongsanställd personal,t.ex. inom trädgårdsnäringen, vill utskottet hänvisatill sin ovan redovisade principiella inställningatt det bör finnas ett tydligt samband mellan desocialavgifter som erläggs och de olika förmåner somdessa avgifter skall finansiera och att det kanifrågasättas om det är lämpligt att för en regionalåtgärd ta i anspråk avgifter som är avsedda attfinansiera vissa preciserade sociala förmåner.Liksom i betänkande 2002/03:SfU1 är utskottet, ilinje med vad sagts, inte berett att ställa sigbakom en nedsättning av socialavgifterna i syfte attkomma till rätta med t.ex. konkurrensproblem inom ensärskild bransch eller för särskildapersonalkategorier. Utskottet konstaterar dock attde särskilda reglerna om nedsättning avsocialavgifterna innebär enviss lättnad även för företag med säsongsanställdpersonal.I motion Sf401 väcks även frågan om möjlighetenatt utnyttja de tidigare beslutade särskildareglerna om nedsättning av socialavgifterna med 5procentenheter då reduktionen avarbetsgivaravgifterna skall beräknas på denmånatliga lönesumman. Utskottet behandlade ibetänkande 2000/01:SfU5 regeringens proposition2000/01:8 Ny socialavgiftslag, vari anfördes attbetalningsperioden för arbetsgivaravgifter enligtsocialavgiftslagen av både systematiska ochpedagogiska skäl borde vara densamma som iskattebetalningslagen. Utskottet ansåg attbestämmelserna om beräkning och betalningav arbetsgivaravgifterna av administrativa skäl intekunde ändras. Utskottet intar nu samma ståndpunktoch avstyrker med det anförda motion Sk401yrkande 5.Utskottet har tidigare vid en rad tillfällenbehandlat motioner om att ersättningar från ävenandra ideella föreningar än idrottsföreningar iavgiftshänseende bör likställas med ersättningarfrån idrottsföreningar. Utskottet har därvidutförligt redogjort för bakgrunden till dennuvarande bestämmelsen och sina tidigareställningstaganden. I regeringens proposition1997/98:151 med förslag om ett reformeratålderspensionssystem angavs (s. 203) att regeln omatt ersättningar upp till ett halvt basbelopp intevar pensionsgrundande kunde införas i ATP-systemetutan att det uppstod någon mer påtaglig risk för attidrottsutövarnas framtida ålderspension skullepåverkas. ATP grundades i princip på inkomsteröverstigande ett basbelopp , samtidigtsom det i normalfallet var långt ifrån alla år somblev avgörande för ålderspensionens storlek. I detreformerade pensionssystemet, där i princip varjekronas inkomst under hela livet skulle få betydelseför det framtida pensionsutfallet, kunde däremotregeln ifrågasättas. Regeringen ansåg emellertid attett slopande av särregeln skulle kräva särskildaöverväganden bl.a. när det gällde idrottsföreningarsekonomiska situation och därutöverställningstaganden till rimligheten av eventuellakompenserande stödformer. Frågan borde därför, i denmån så bedömdes som lämpligt, tas upp i ett annatsammanhang. Regeringen föreslog därmed att särregelnrörande ersättning till idrottsutövare skulleöverföras till det reformerade pensionssystemet.Utskottet hade inte någon annan uppfattning i dennafråga (bet. 1997/98:SfU13). I proposition 2000/01:8Ny socialavgiftslag föreslogs ingen ändring avseendeundantaget för idrottsföreningar. I utskottetsbetänkande /01:SfU5 om ny social-avgiftslagbehandlades även motionsyrkanden om ett vidgatundantag. Utskottet anförde därvid att undantag frånavgiftsskyldigheten riskerade att urholkapensionsskyddet och att det var viktigt attupprätthålla principen om att inkomster som grundaderätt till socialförsäkringsförmåner borde föranledaatt socialavgifter erlades. Utskottet, som ävenerinrade om att undantaget från skyldigheten attbetala arbetsgivaravgifter hade uppkommit i förstahand för att förenkla möjligheten till avdrag iavgiftssammanhang för idrottsutövareskostnadsersättningar, kunde inte ställa sig bakomett förslag till utvidgning av undantaget. Ibetänkande 2002/03:SfU1 uttalade utskottet som sinuppfattning att frågan om särregeln avseendeidrottsföreningar borde övervägas i varje fallsenast vid den s.k. kontrollstationen 2004 avseendefrågor om medel i pensionssystemet m.m.Utskottet finner således inte heller nu skäl utvidgning av det aktuella undantaget ochavstyrker med det anförda motionerna Sf274, Sf333,Sk256 yrkande 3, Kr232 yrkande 9, Kr326 yrkande 2och Kr329 yrkande 10.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf340 och avslår motionerna2003/04:Sf327 yrkandena 1, 2 och 6 samt2003/04:Sf397 yrkande 1.StällningstagandeI en frågestund i harstatsministern till företrädare för Folkpartietliberalerna aviserat att en parlamentarisk kommittéskall tillsättas för att utreda om ensocialförsäkringsreform bör genomföras efter denmodell som gjorts i pensionssystemet. Vi välkomnaren sådan översyn av socialförsäkringarna, som ävenhar begärts i motion Sf340. Vi vill också hänvisatill att , i en gemensam reservation ibetänkande 2003/04:FiU1 har angivit att dagenssocialförsäkringssystem behöver reformeras samtvilka principer som därvid bör gälla.Vi anser emellertid att bör göra etttillkännagivande till regeringen om att enparlamentarisk arbetsgrupp med företrädare för desju riksdagspartierna bör tillsättas för att gåigenom problem kring socialförsäkringarna. Avsiktenskall vara att eftersträva en samsyn kring hållbaraprinciper för en stor socialförsäkringsreform somomfattar främst sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring.Följande, som utförligare redovisas i motionSf340, utgör ett bidrag till diskussionen om hursocialförsäkringarna kan utformas.Det skall vara obligatoriska försäkringar motinkomstbortfall som innebär en fördelning avriskkostnader. Försäkringarna skall utformas så attde främjar arbete och företagande. Det bör så långtsom möjligt finnas ett direkt samband mellaninbetalda avgifter och förmåner. Det är viktigt atttaket i socialförsäkringarna sätts så att det storaflertalet inkomsttagares inkomster ligger undertaket. Vidare bör en övergång till "lönebasbelopp"övervägas så att taket kan räknas upp medstandardhöjningen i samhället.Kostnaderna för fördelningspolitiska inslag börfinansieras med anslag över statsbudgeten.Avgifterna skall vara oberoende av den enskildamänniskans risk. Försäkringarna förses medmekanismer som gör att deras finansiella stabilitetupprätthålls. De bör få buffertfonder.De tre stora socialförsäkringssystemen - förålderspensioner, för arbetslöshetsförsäkring och försjukförsäkring (sjukpenning, rehabilitering ochmotsvarigheten till förtidspension) - ges enfristående ställning med egna styrelser ochredovisas vid sidan av statsbudgeten.2. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf397 yrkande 1 och avslårmotionerna 2003/04:Sf327 yrkandena 1, 2 och 6 samt2003/04:Sf340.StällningstagandeStatsministern har aviserat att en parlamentariskkommitté skall tillsättas för att utreda om ensocialförsäkringsreform bör genomföras efter denmodell som gjorts i pensionssystemet. Vi välkomnaren sådan översyn av socialförsäkringarna. Vi villockså hänvisa till att , i en gemensamreservation i betänkande 2003/04:FiU1 har angivitatt dagens socialförsäkringssystem behöverreformeras samt vilka principer som därvid börgälla.Vi anser att nu bör uttala följandeprinciper som i enlighet härmed bör gälla försocialförsäkringssystemets utformning.Huvudtanken är att ett statligt generellt systembäst försäkrar människor mot vissa mer eller mindrepåverkbara inkomstbortfall men att dessa system ävenbör ge utrymme för egna lösningar och personligtansvarstagande. Detta gäller i första hand vidsjukdom, arbetslöshet, barnafödande och pension. Medundantag för pensionssystemet är dagenssocialförsäkringar dock varken särskilt robusta,överskådliga eller träffsäkra och behöver därförreformeras.I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna,utöver pensionssystemet, renodlas och samordnas. Ettbättre samband mellan avgifter och förmåner måsteupprättas genom någon form av löne- ochavgiftsväxling då det är fråga om att försäkra ettinkomstbortfall. I ett längre perspektiv är detönskvärt att hela skatte-, avgifts- ochtransfereringssystemet effektiviseras. Därtill böräven incitamenten för enskilda individer förbättrasvid givna förmåner. Därigenom skulle den svenskaekonomiska tillväxtkraften stärkas. Reformerna kangenomföras utan att den offentliga sektornsomfördelande funktion behöver ändras.3. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1, motiveringen)av ().StällningstagandeJag anser att näst sista stycket under Utskottetsställningstagande i avsnittet Allmänna principer försocialförsäkringarna borde ha följande lydelse:Statsministern har i frågestund i den 13november 2003 aviserat en kommande översyn avsocialförsäkringssystemen. Vi anser inte att detfinns något skäl för en översyn med den utgångspunktsom föreslagits. En sådan privatisering avsocialförsäkringarna skulle hota den generellavälfärdens grundtanke, där skyddet vid sjukdom,föräldraskap och arbetslöshet är skattefinansieratoch omfattar alla. Socialförsäkringarna bör ävenfortsättningsvis vara allmänna och obligatoriskaförsäkringar som finansieras solidariskt medsocialavgifter och allmänna skattemedel. Endastgenom en skattefinansierad välfärd uppnås nödvändigaomfördelande effekter så att tillgången till socialtrygghet inte skall vara beroende av kön, hälsaeller ekonomiska resurser. Vi motsätter oss särskiltatt översynen avses ske efter den modell som gjortsi pensionssystemet, en modell som enligt vår meningvarit odemokratisk och sluten och lett till ettojämlikt och orättvist pensionssystem. Att användapensionssystemet som modell skulle också innebäraatt sänkningar av ersättningsnivåerna kan komma tillstånd utan politiska ställningstaganden. En översynmed utgångspunkten att ersätta stora delar av dagenssystem med avtalsförsäkringar och privataförsäkringar skulle missgynna låginkomsttagare,kvinnor och personer med dålig hälsa och riskerardärmed att allvarligt hota solidariteten ochsammanhållningen i samhället. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf327 yrkandena 1, 2och 6, Sf340 och Sf397 yrkande 1.4. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2003/04:Sf327 yrkandena 1, 2 och 6samt avslår motionerna 2003/04:Sf340 och2003/04:Sf397 yrkande 1.StällningstagandeStatsministern har aviserat att en parlamentariskkommitté skall tillsättas för att utreda om ensocialförsäkringsreform bör genomföras efter denmodell som gjorts i pensionssystemet. Vi välkomnaren sådan översyn av socialförsäkringarna, som ävenhar begärts i motion Sf327. Vi vill också hänvisatill att , i en gemensam reservation ibetänkande 2003/04:FiU1 har angivit att dagenssocialförsäkringssystem behöver reformeras samtvilka principer som därvid bör gälla.Vi anser emellertid att bör göra etttillkännagivande till regeringen om att enparlamentarisk utredning om de ekonomiskatrygghetssystemen bör tillsättas.Socialförsäkringarna är inte anpassade efter dagensanställnings- och sysselsättningsformer. Många stårutanför dagens socialförsäkringssystem. De som intekommit in på arbetsmarknaden har vare sig rätt tillsjukpenning, a-kassa eller tjänstepension. För attett framtida ekonomiskt trygghetssystem skall varalångsiktigt hållbart är det viktigt att det stöds aven bred politisk majoritet, i likhet med denöverenskommelse som ingicks i samband medreformeringen av pensionssystemet.Riksdagen bör också göra ett uttalande om attföljande principer bör gälla för det framtidaekonomiska trygghetssystemet.Trygghetssystemet skall vara långsiktigt hållbartoch klara svängningar i konjunkturen liksomförändringar i demografin. Det skall syfta till atthjälpa människor, som på grund av sjukdom ellerarbetslöshet förlorar sin arbetsinkomst, tillbakatill arbetslivet. Genom att renodlatrygghetssystemets olika ersättningsnivåer och skapaett enhetligt system blir det också mer förutsägbartsåväl för den enskilde som för staten.Alla människor skall garanteras en ekonomiskgrundtrygghet. Människor måste kunna lita påsystemet och kunna påverka sin egensituation genom aktivitet. Riskerna måste spridas såatt människor kan delta på lika villkor. Inomsystemet skall kunna ske en rimlig omfördelningmellan individer men också över livet.Både rättvisa och effektivitet talar förinförandet av en samordnad arbetslivsförsäkring, därsjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring ingår och därersättningsnivåerna harmoniseras ochmyndighetsstrukturerna slås ihop.5.