bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Men vi tycker nog attregeringen, med det utredningsmaskineri som finns bakom, skulle kunnatbemöda sig om att göra det lite mer utförligt än vad man nu har gjort,till exempel på miljöområdet där skrivningarna är väldigt allmänna ochsvepande.Vi har lämnat en lång rad förslag inom miljöpolitiken,den internationella ekonomiska politiken och handelspolitiken. Vi hargjort det bland annat tillsammans med de andra organisationerna somtalade tidigare här - Forum Syd, och - just omhandelsfrågorna.Visst är det bra att det finns en förväntan tillbaka från påfrivilligorganisationerna. Det vore beklagligt om det inte fanns, räcker inte för att diskutera igenom alla de här problemenoch kanske heller inte vattenfrågan, men jag återkommer gärna till denefter pausen.Låt mig bara säga något om den första frågan. Att särskilt prioriteramiljöbistånd kanske vore ett steg tillbaka från en bredd, samstämmighet,koherens och så vidare.Vi måste väga de olika perspektiven gemensamtför att säkra den fulla innebörden i hållbar utveckling.7. kristna rådEva : Tack för inbjudan att komma hit.Under lång tid gick Globkom under namnet Biståndspolitisk utredning,men den blev alltmer den globalpolitiska utredningen. Vi är inte längrebetraktarna som förlägger problemen någon annanstans i världen. Globalutveckling skapas också här. Därför välkomnar vi mycket av innehålleti propositionen. Där finns oerhört många nya perspektiv som är viktiga.Jag vill ge några kommentarer från kristna råd, som är ettsamarbete mellan 28 kyrkor och som därmed representerar praktiskt tagetalla kristna kyrkor och samfund i Sverige.Länge har vi diskuterat innehåll och kvalitet på av BNI, detvill säga biståndet. Det avgörande nu är insikten om den roll som övriga99 % spelar för en rättvis och hållbar utveckling.Det övergripande målet för politik för global utvecklingföreslås bli en rättvis och hållbar utveckling. Det är om detta mål somalla politikområden måste vara samstämmiga. Det är till detta mål somalla politikområden måste bidra. Men det kommer alltid att finnasmotstridiga intressen liksom målkonflikter och även värdekonflikter.Vilka värderingar är det som i grunden styr när vi skyddar svenska bönderpå bekostnad av bönder i syd, vilket de facto sker? Är det så att detfinns ett intresse av att skydda svenska intressen med konsekvens attbönder i syd missgynnas? Det måste väl finnas lösningar som samtidigtstöder svenskt jordbruk och gynnar lokal försörjning i utvecklingsländer.Det här är ett politiskt problem, och det måste lösas politiskt. Mendet måste ske på en värdegrund som är tydligt präglad av solidaritetoch gemensamt ansvar - de grundläggande motiv som propositionen anger.För att en framväxande samstämmighet ska bli framgångsrik krävs därföratt målen för politiken för global utveckling och de värderingar denbygger på sorteras i tydliga hierarkier samt att inte heller mål förväxlasmed medel.Det måste vara en öppen diskussion och tydliga politiska beslut närgrunderna är kända. Samstämmighet som gynnar fattigdomsbekämpning ochmöjliggör ett liv i värdighet avgörs genom politisk vilja.För att detta avgörande synsätt som propositionen lyfter fram ska fågenomslag krävs det instrument på olika nivåer. Samstämmighetsfrågornamåste hanteras på högsta politiska nivå för att få en politisk tyngd.Koordinering, instruktioner, styrning etcetera måste vara ennaturlig del av det dagliga arbetet, då många beslut som har betydelseför de stora politiska dragen fattas i början av en process på vanlighandläggarnivå. Men de olika instrumenten måste finnas med från börjanom propositionens intentioner verkligen ska få genomslag.Som ett ytterligare instrument för att stärka samhörigheten välkomnarvi förslaget om att inrätta ett . Vi menar att ett sådantmedborgarforum ska vara en från regeringen oberoende instans, beståendeav ett begränsat antal forskare, parlamentariker och personer frånenskilda organisationer och näringslivet. Poängen med ett medborgarforumär att det skapas ett instrument som har till uppgift att följa ochbevaka samstämmigheten i politiken och regelbundet rapportera sinaslutsatser. Däremot behövs inget nytt diskussionstorg.Det finns intressanta erfarenheter från Inspection panelsomskulle kunna tas till vara här. Panelens prövning gäller just om beslutadepolicyer har följts i verksamheten.Vad som sägs om deltagande i propositionen är angeläget. Det är positivtatt både IMF och har lagt en större tyngdpunkt påfattigdomsbekämpning genom stödet till nationellafattigdomsstrategier och att dessa utarbetas i bred konsultation med parlamentoch det civila samhällets organisationer. Men kyrkornas samarbetspartnerhar gjort oss uppmärksamma på att deltagandeprocesserna inte fungerartillfredsställande. Ska propositionens intentioner om ökat nationelltägarskap förverkligas måste tydliga kriterier för deltagandeprocesserutarbetas i berörda länder.Vi konstaterar att propositionen till skillnad från utredningen inteuppmärksammar religionens roll för ekonomisk och social utveckling.Svensk utrikespolitik har alltför ofta behandlat omvärlden som om denvore lika sekulariserad som . Därmed har risken varit stor förfelbedömningar av till exempel konflikters orsaker och lösningar. Denrisken är fortsatt stor.Religionen - och jag talar inte enbart om den kristna - är inget entydigtfenomen. Den kan vara både en befriande och kreativ kraft och reaktionäroch destruktiv i händerna på ledare som utnyttjar religionen i speciellasyften.Det behövs mer studier och dialog kring religionens bidrag tillvärdegrunden. Religion, etnicitet och identitet är viktiga faktorer för attfrämja eller bromsa utvecklingen i både fattiga och rika länder. Religiösfundamentalism och aggressiv etnicitet är på många håll hinder förutveckling. Men vi ser också den betydelse som folkreligiositet kan hai mobiliseringen av människor för demokrati och lokal utveckling.Analyser och bedömningar riskerar att leda fel om inte de härfaktorerna räknas in och om inte kunskapen ökar.Avslutningsvis har kyrkorna i kristna råd en mycket positivförväntan på att denna proposition också i praktiken ska stå för enförnyelse, att svensk politik ska leda till ökad solidaritet och ettgemensamt ansvar utifrån insikten om vårt ömsesidiga beroende i dennavår gemensamma värld. (Paus)Ordföranden: Då kör vi i gång andra halvlek av denna utfrågning somutrikesutskottet har. Vi fortsätter där vi slutade före pausen. Det varEva från kristna råd som just hade redovisatSveriges kristna råds synpunkter, och ska vi ha frågor utifrån detta.Låt mig också säga att vi ligger något efter i tidsschemat, i och försig av glädjande skäl. Det har varit mycket frågor, och det är ju bra.Det är ju själva syftet med den här övningen. Möjligtvis kan vi försökaspeeda upp tempot något lite grann. Jag ber därför båda parter, den somsvarar och den som ställer frågor, att kanske skärpa sig lite mer såatt vi håller tidsschemat.Rosita Runegrund (kd): tog upp det här meddeltagarprocessen. Min fråga är hur kyrkans delaktighet i den demokratiskaprocessen ska kunna bli bättre. Jag har bott i utvecklingsländer ettantal år och besökt kyrkor med olika trosinriktningar, och jag har settatt de står utanför den demokratiska processen i samhället.Min fråga är alltså: Hur ska kyrkan få en större delaktighet i dendemokratiska processen?Ewa (): Min fråga är lite annorlunda. Ser ni inte att detockså är väldigt stora problem med religionstillhörighet? Egentligenskulle jag fråga så här: Är kristna råd verkligen helt öppetför andra kulturer? Ni säger att man ska stärka samhörigheten, men detär minst lika viktigt att också våga se olikheten och att låta en annankultur växa. Det kanske är något helt annat än just kristna värderingar.Lars (): Nästan alla pratar om samstämmighet och vikten avsamstämmighet, och det gör även regeringen i sin proposition. Men om manär tveksam till hur den här samstämmigheten ska kunna fungera måste manockså fråga sig på vilka områden målkonflikter kan uppstå. Vad ser duför tänkbara konflikter mellan svensk politik som den bedrivs påolika områden och den samstämmighet om de övergripande utvecklingspolitiskamålen som beskrivs i propositionen?Lotta N (): Jag tänkte återanvända en fråga till, och dengäller personbiståndet. Hur ser kristna råd på att de frågornainte berörs särskilt mycket alls, närmare bestämt ingenting, och har ninågon egen syn på det ideala framtida person- eller personalbiståndet?CarinaHägg (s): Utskottet har att behandla motioner som berör ett ökat fokuspå sexuell och reproduktiv hälsa samt rättigheter. Det handlar både omengagemang på området och om att öka den andel av biståndet som gårtill det här området till . Det är vad vi har att behandla i utskottet.Utifrån kommer ett hot mot kvinnors rättigheter, ytterst från presidentBush, som lägger ett lock på väldigt mycket av det konstruktiva arbetepå det här området som behövs för att effektivt bekämpa hiv/aids ochförbättra kvinnors villkor och hälsa.Jag uppfattar att har en väldigt positiv och ur den härsynvinkeln bra inställning och försöker påverka sina kristna kollegerruntom i världen. Men hur är det med kristna råd i dess helhet?Vilken inriktning står man bakom i de här frågorna?Eva : Det var olika frågor. Hur kan kyrkans deltagandei den demokratiska processen öka? Jag tror att man kan få fram väldigtmånga olika bilder beroende på var och i vilka sammanhang man finns.Det finns också mycket erfarenhet av att kyrkorna deltar i samhällsdebattenoch är pådrivande i olika frågor. Vi har många partner som vi stöder ideras arbete. Det kan gälla ansvarsutkrävande av deras regeringar iolika frågor som fördelningen av statsbudgeten, hur jämställdhetenefterlevs, barns rättigheter och mycket annat. Jag skulle alltså viljapåstå att det finns olika bilder där men att en förändringsker. Deltagandet ökar.Nästa fråga gällde religionstillhörighet och problem med detta. Jagtror att vi måste konstatera att religionen är en levande del av mångamänniskors liv. Det kan vi aldrig bortse från om vi ser det globalt. Vivet att det finns olika inriktningar och olika kännetecken. Sverigeskristna råd representerar i sig en väldigt stor bredd med denromersk-katolska kyrkan, tolv - tror jag - ortodoxa kyrkor, orientaliska kyrkor,frikyrkor och den lutherska kyrkan. I SKR självt finns alltså dessaolika kulturer. Detta ska hanteras, och det sker bäst genom en öppenhet.Det är detta vi möter runtom i världen. Det pågår mycket av religionsdialogoch religionsmöten där det handlar om att dra åt samma håll och att seoch förstå varandra.Var kan målkonflikter uppstå? Jag tror inte att jag ska göra någon listahär, men detta är viktigt att tydliggöra. Jag tror att det kan uppståmånga tillfällen när det som är gynnsamt i ett begränsat svenskt perspektiv,och kanske också ett kortsiktigt perspektiv, kommer att missgynnamänniskor runtom i världen. Det viktiga är en tydlighet och en öppenhet,att det inte är någon grumlighet i förklaringarna utan att man kännertill vad värdegrunden är och varför vi gör på detta sätt.Jag tror att de kommer att uppstå på en rad områden. Men det viktiga ärjust öppenheten och tydligheten och att man också inser att vi måste hamålhierarkier. Så komplicerad tror jag nämligen att denna verklighet är.När det gäller personalbistånd kan jag se att det inom det sammanhangsom kyrkorna utgör har skett en väldigt stor förändring. Där det engång i tiden var experter som åkte i väg och skulle lösa problem åtandra är de människor som ingår i detta personalbistånd en länkmellan olika sammanhang som kan föra ihop erfarenheter. Det finns numeraockså stor erfarenhet av att människor kommer hit och jobbar i svenskakyrkor. Det måste finnas en ömsesidighet i detta. Det måste finnas ettömsesidigt lärande. Här har skett en stor förändring, skulle jag viljapåstå.När det gäller sexuella rättigheter och reproduktiv hälsa finns detnaturligtvis i det breda kristna sammanhanget en rad olika åsikter. Serjag det från svenskt perspektiv skulle jag inte vilja påstå att Sverigeskristna råd skulle säga något annat än vad en av dess medlemmar gör,nämligen . Här handlar det i grunden om människosyn ochmänniskors rättigheter som måste lyftas fram.Ordföranden: för det, och kristnaråd. Då går vi vidare, och då säger jag välkommen till frånSvenskt Näringsliv.8. Svenskt NäringslivGöran : Jag börjar med att tacka för inbjudan. Den här propositionenspänner över ett enormt brett fält. Den tar upp ett mycket stort antalfrågor och uttrycker ganska tydligt en ambition att hålla ihop en politik.Det finns väldigt många formuleringar i propositionen som vi kännermycket stark sympati för. är det så att vi genom denna oerhörtbreda beskrivning av områden, frågor och företeelser som är viktiga fårväldigt mycket svar på vad som är viktigt och varför det är viktigt,men vi får väldigt lite svar på hur man ska hantera frågorna och vadman i praktiken ska göra. För den som är oinvigd i den här världen blirdet svårt att se prioriteringarna - om allt är viktigt är inget viktigt,på något sätt. Det är väl ett litet minustecken. Plustecknet är attalla givetvis hittar någonting som man kan ta fasta på, som är bra ochsom man känner igen sig i.Jag vill från vår sida peka på sex punkter, eller snarare fem punkter,som vi känner igen oss i och känner stark sympati för. Sedan ska jaglite grann gå emot min egen policy och på slutet peka på en punkt somjag tycker att man borde lägga till, för att ytterligare förvirra.Någonting som vi känner väldigt stark sympati för är naturligtvis attnäringslivets betydelse understryks i propositionen. Den betydelsenäringslivet kan ha för att skapa global utveckling finns väldigt tydligtomnämnd på många ställen. Jag tänker på sysselsättningseffekter, skattebas,innovation och sådant som har med tillväxt att göra. Det är väldigtklart uttryckt i propositionen.Tillväxten som sådan finns också väldigt tydligt uttryckt. Den ser visom en nödvändig, men inte tillräcklig, faktor för att få global utveckling.Någonstans är det dock så att innan kakan kan delas så måste den bakas.Tillväxten skapar resurser som är nödvändiga för att hantera miljöfrågor,sociala frågor och så vidare.Punkten handels- och jordbrukspolitik har flera varit inne på. Här kanjag bara säga att vi har en väldigt bred samsyn med den syn som uttrycksi propositionen. Vi delar synen på handelspolitikens betydelse. Vi delarsynen på att den jordbrukspolitik som förs är djupt orättfärdig.En fråga som jag särskilt skulle vilja lyfta fram är frågan om utländskainvesteringar. Den nämns på några håll i propositionen. Som fakta kanjag säga att hade svenska företag så stora investeringari fattiga länder som det samlade biståndet det året, så man förstår attdetta är en viktig företeelse. Svenska företag har styvt 170 000 direktanställda i fattiga länder. Indirekt berörs naturligtvis oerhört mångafler.Här saknar jag dock lite grann frågan: Om detta är en viktig faktor,hur utvecklar vi det då ytterligare? Hur får vi företag att ta stegetatt investera i de här länderna, väl medvetna om att de kommersiellaförutsättningarna ofta är sämre och riskerna ofta större? Vad gör vi åtdet? Riskkapitalfrågor är någonting som man tänker på.En punkt som nämns i propositionen som jag själv känner stor sympatiför är frågan om migrationspolitiken. Det är väl känt att de pengar somfolk som arbetar i andra länder överför tillbaka till sina hemländerfaktiskt utgör ett större belopp än det samlade globala biståndet. Härtror vi att det finns ett betydande utrymme att öka personrörlighetenglobalt. Inte minst innebär den demografiska utvecklingen i de rikaländerna att vi kommer att ha ett akut behov inom bara 10, 15 eller 20år av att kraftigt öka invandringen.Min avslutande punkt, som går emot mina egna regler, är en ytterligarefaktor som jag tycker i viss mån saknas, nämligen frågan om arbetsmarknadenoch den dimensionen. I är vi inte alltid ense i sak medkollegerna på den fackliga sidan, men vi är totalt ense om vikten avatt detta är en enormt viktig fråga för att skapa demokrati, för mänskligarättigheter samt för utveckling och tillväxt.Någon sade att det bästa som EU har åstadkommit var att gåfrån bom bom bom till bla bla bla. Det är rätt vanvördigt, men jag skullevilja säga att arbetsmarknadsrelationer på den grunden - att inte kivasutan att hitta ett vettigt samtal och kunna lösa frågor i fredligsamverkan och dialog - är oerhört centralt. Det skulle vi gärna vilja semer av i den här propositionen. Det är en dimension som vi tycker saknaslite.Birgitta (): För det första gläder det oss i Folkpartietväldigt mycket att talar så pass positivt om en öppnareoch friare invandring. Det tycker vi är väldigt glädjande.Min fråga gäller egentligen organiseringen av företagare i . Vipratar ofta och med rätta om att man ska satsa på fackföreningar iu-länder, och det är väldigt bra att de byggs upp och blir starka.Samtidigt talar man inte så mycket om hur svårt det är att driva ettföretag i länder som är korrumperade och där lagar ändras från dag tilldag. Vad gör ni konkret för att stötta dem som startar företag, inteminst bland den inhemska befolkningen? Finns det någon form avsamarbeten?Lotta N (): Du nämnde hur-frågorna i början, och vi hållerverkligen med om att de är svåra. Hur menar att viska handskas med svensk vapenexport i ljuset av en hållbar och rättvisglobal utveckling?Rosita Runegrund (kd): Jag har en fråga när det gäller avbindningen avbiståndet. Det kom inte upp i de här olika målen. Hur ställer ni ertill det?Björn (): Jag håller med om att det är en väldigt omfattandeproposition och att allt på något sätt är viktigt, som du sade. Mansaknar kanske prioriteringarna. Då undrar jag: Hur skulle SvensktNäringsliv vilja prioritera? Du angav några saker här, men du kanske kanutveckla det.Sedan är ju detta med hur också väldigt viktigt. Har ni några specifikasynpunkter på hur man mer i detalj skulle kunna hantera de här frågorna,utöver det du har sagt?Göran : Organisationen av företagare i - så uppfattadejag den första frågan. Jag kan glädja med att vi precisför tillfället håller på, tillsammans med våra fackliga kamrater, attförsöka starta ett projekt som har just det som syfte: att diskuteraarbetsmarknadsrelationer och visa hur det fungerar. Från vår sida handlardet naturligtvis också om att hjälpa till med att bygga upp partsrelationeroch parter i länderna. It takes two to tango. Det behövs två styckensom har den här relationen.Vi har ambitionen att tillsammans med våra fackliga kolleger bygga uppett program just för insatser i tredje världen på det här området.Vapenexporten är en knepig fråga. Jag ska göra det enkelt för mig genomatt säga så här: Enligt är självklart självförsvar ivissa former helt tillåtet. Därmed behövs det också någon som någonstanstillverkar vapen. Svensk politik är restriktiv och har vissa regler förvem man får sälja vapen till. Du känner till allt detta med att man skaundvika krigszoner, riskområden och sådant. Det är en politik som vitycker är rimligt balanserad.I avbindningsfrågan säger vi enkelt uttryckt så här: Konkurrens ärväldigt bra. Vi är för det. Vi är också för att denna utveckling får skei en takt som är harmoniserad med resten av världen. Det finns ingenpoäng i att springer före här. Där ser vi vissa risker. Densvenska resursbasen, som används i rätt stor utsträckning i det svenskabiståndet , innebär också att det finns en koppling tillbaka. Detfinns en koppling till , det finns en koppling tillnäringslivet och det finns en koppling till fackföreningarna. Det skaparett slags legitimitet för biståndet och för utvecklingspolitiken. Skärman av den strängen alltför abrupt i en utveckling där vi inte hängermed den globala utvecklingen och vad andra länder gör ser vi en riskatt man tappar legitimitet också i biståndet.Den sista frågan var den knepigaste: Hur gör vi? Vilka frågor ärprioriterade från vår sida? Hur svarar vi på hur-frågan? Om jag skulleförsöka prioritera ytterligare några utöver dem som jag nämnde somviktiga skulle jag peka på väldigt mycket av det som Sida har jobbat medunder senare år och som handlar om good governance, fungerande infrastrukturoch fungerande samhällsinstitutioner. Inte minst i ett näringslivsperspektivär rättssäkerheten viktig - att man kan lita på att få rätt i en domstol,att det finns ett konkursväsende som fungerar, att det finns någotslags rimlig legal säkerhet. Detta är helt centralt för att man skavåga ta risker, och företagande handlar väldigt mycket om att ta riskerpå ett kalkylerat sätt. Den frågan tror jag är oerhört viktig.Jag vill också nämna uppbyggnaden av ett lokalt näringsliv, något somofta kan ske i bra former, kanske i partnerskap med företag från andraländer. Det kan vara svårt för ett företag i ett u-land att komma igång ordentligt på egen hand. När man pratar med folk som kommer frånsådana företag visar det sig ofta att medan vi i i-världen har vårahinder ligger hos dem ett ännu större problem på utbudssidan. Företagenhar svårt att leverera tillräckligt mycket och tillräckligt god kvalitetav det som våra företag i i-världen vill ha. Ta till exempel kaffeexportoch sådana saker. Det finns mycket bra sådant, men då måste man kunnasälja regelbundet, punktligt och med tillräcklig kvalitet till de kundersom finns i till exempel . Det är inte så många som klarar av deti dag. Där behövs det en uppbyggnad av strukturen.Nu är det säkerligen en massa saker jag har glömt. Good governance,skrev jag ned här. Hur-frågan.Vår erfarenhet är att väldigt mycket av samhällets positiva utvecklinghar en ganska tydlig ekonomisk koppling. Det är ingen automatik i får demokrati och bra miljö bara för att man får en ekonomisktillväxt, men på något sätt hänger dessa väldigt starkt ihop. Vi ser alltsåen väldigt tydlig funktion i just frågan om att skapa en ekonomisktillväxt. Med denna skapar man resurser som ger samhällena möjlighet attbygga upp den här strukturen. Vi vet erfarenhetsmässigt att handeln ären viktig faktor, att villkoren för utländska investeringar är en viktigfaktor och att utbildning är en mycket viktig faktor i de här länderna.Det var inte särskilt konkret men så konkret som jag kan bli här.Ordföranden: för det, och . Då gårvi raskt över till den andra delen av arbetsmarknadens parter, nämligenKeth Tapper och från LO/TCO:s biståndsnämnd.9. LO/TCO:s biståndsnämndKeth Tapper: Jag representerar LO. Jag vill också tacka för inbjudanatt få komma hit till denna hearing.Jag vill börja med att säga att vi tycker att regeringens förslag tillny utvecklingspolitik är ett stort steg framåt. Det innehåller mycketnytänkande. Vi delar fullt och fast målet om att rättighetsperspektivetska vara överordnat allt och vara i centrum för våra biståndsinsatser.Men vi menar också att förslaget innehåller en stor utmaning, inteminst när det gäller att samordna den svenska politiken på våra olikapolitikområden.Vi har pratat väldigt mycket om mänskliga rättigheter, något som juligger i rättighetsperspektivet. Det är en mänsklig rättighet att haett jobb - ett anständigt jobb med en anständig lön, med en anständigarbetsmiljö och med ett inflytande i den egna arbetssituationen.ILO, för arbetsmarknadsfrågor, beräknar att någonstans mellan1 ½ och 2 miljarder människor antingen står helt utanför möjlighetentill arbete, är undersysselsatta i väldigt hög grad, är barnarbetareeller finns inom den informella sektorn. Vi menar att det är ett ofantligtresursslöseri med människor när vi inte kommer åt den problematiken. Vimenar att detta måste stå i centrum.ILO säger också i sina konventioner om mänskliga rättigheter att gradenav ekonomisk utveckling inte ska vara avgörande för respekten för degrundläggande mänskliga rättigheterna i arbetslivet. Det betyder attockså utvecklingsländer ska kunna respektera de grundläggande mänskligarättigheterna i arbetslivet. Detta ska inte vara avhängigt av en vissekonomisk nivå.Jag tror att det var min kollega från som sadeatt "hållbar och rättvis" är lite kaka på kaka, och jag håller med omdet.