bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Motionärerna menar att detta inte minst gälleri frågan om vilken bild som sprids genom medier och i skolan av respektivepart. måste verka för att internationellt bistånd till Palestinaav mottagaren inte används så att målet att uppnå en hållbar fred iområdet försvåras. Liknande krav framförs även i motion 2003/04:U206(kd) där motionären anser att bör ställa krav för bistånd tillden palestinska myndigheten och som villkor för att erhålla svensktstöd att den aktivt skall främja mänskliga rättigheter samt ta avståndfrån antisemitism.Enligt motion 2002/03:U257 (mp) yrkande 3 måste se över effekternaav biståndet till det krigsdrabbade och verka för att biståndsanslageninte används på ett sätt som förlänger lidandet för befolkningen.Inriktningen på det svenska biståndet till bör, enligt motion 2002/03:U266(fp) yrkande 3, vara ägnat att stärka demokratirörelsen för att möjliggöraen demokratisering av landet . Bistånd till demokratisktsinnade krafter på , i opposition mot det nuvarande förtrycket, börsåledes förmedlas genom enskilda organisationer medan något bilateraltbiståndssamarbete med inte bör äga rum. I motion 2002/03:U284(kd) ogillas att ger bistånd till statliga organ för attbl.a. påskynda ekonomiska och politiska reformer. Enligt motionärernaskall biståndet i stället kanaliseras via frivilliga organisationertill oppositionella kubaner som arbetar för ett pluralistiskt ochdemokratiskt med respekt för de mänskliga rättigheterna (yrkande 9).Även i motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 12 krävs att svenskt biståndtill skall kanaliseras via frivilligorganisationer till dem somarbetar för ett nytt och demokratiskt med respekt för de mänskligarättigheterna.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 7 framhålls att de goda erfarenheternaav Vitrysslandsprogrammet bör användas för utarbetandet av ett Kubaprogramsom har som främsta mål att stärka demokratirörelsen i Kuba.Enligt motion 2002/03:U273 (v) yrkande 7 lider befolkningen i norraIrak/irakiska brist på energi och infrastruktur. I den svenskabiståndsstrategin för irakiska bör medel ges för utbyggnadenav olika energikällor och infrastrukturen. I yrkande 8 hävdas attbiståndet till jordbruket i norra /irakiska fortfarande ärnödvändigt för att regionen skall bli självförsörjande vad gällerlivsmedel. bör medverka till att ett sådant stöd kommer till ståndsom även omfattar hjälp till sanering av marken. I motionens yrkande 9konstateras att befolkningen i irakiska inte har några gasmaskeroch att bristen på viktiga mediciner är stor. måste därför i FNdriva frågan om befolkningens säkerhet och skydd så att de får tillgångtill gasmasker, medicin och mat.I motion 2002/03:U290 (kd) yrkande 3 konstateras att strävanden för attförbättra styrelseskick och situationen för demokrati görs i flera länderoch att ett exempel är den antikorruptionslag som presenterades av Kenyasregering men som i två omröstningar röstades ned avparlamentet. Motionärerna menar att bör föra en dialog med båderegering och opposition samt sätta press på att ta bortklausulen om amnesti och lägga fram förslaget för ny omröstning.I motion 2002/03:U297 (mp) yrkande 3 konstateras att situationen iAfghanistan är extrem och att över två decenniers inbördeskrig har slagitsönder landet som var ett av de fattigaste och minstutvecklade i . Det svenska biståndsorganet omfattar både ettlångsiktigt utvecklingsarbete och en beredskap för akuta katastrofsituationeroch den svenska landramen för bör ges särskild uppmärksamhet.I yrkande 4 konstateras att det finns parallella behov av omedelbar,fortsatt och förstärkt katastrofhjälp samt ett långsiktigt utvecklings-och demokratiuppbyggnadsbistånd.När det gäller bristsituationen i de västsahariska flyktinglägren iAlgeriet framförs i motion 2002/03:U304 (v) krav på att ökarsitt humanitära stöd (yrkande 4) och att bistår det västsahariskafolket med utbildningsinsatser genom att ge västsahariska stipendiaterplats vid svenska skolor och universitet (yrkande 5). I motion 2003/04:U225(mp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att aktivt bör gehjälp till de västsahariska flyktingarna så att de kan återvända frånAlgeriets ökentält till och att de där får hjälp att byggaupp ett nytt liv genom riktade biståndsinsatser. I motion 2003/04:U267(s) yrkande 5 framhåller motionärerna att bör utöka sina relationermed och att ett viktigt symboliskt steg vore att starta ettungdomsutbyte mellan och . Ett sådant utbyte skullekunna ske genom att några svenska ungdomar reser och besökerVästsaharas flyktingläger som några västsahariska studentervarje år tas emot för att studera i Sverige.I motion 2003/04:U217 (v) yrkande 2 kräver motionärerna att ,som en av de stora bidragsgivarna till WFP, arbetar för att livsmedelsstödettill de västsahariska flyktingarna avsevärt förstärks. Även imotion 2003/04:U267 (s) yrkande 3 konstateras att de västsahariska flyktingarnaär totalt beroende av internationell hjälp för sin överlevnad. Därförkrävs att den humanitära situationen i flyktinglägren måste förbättrasgenom ökade anslag till FN:s matprogram.I motion 2003/04:U244 (v) framhålls att det är av största vikt att densvenska regeringen tydligt redovisar på vilket sätt samarbetarmed och hur det svenska biståndet till används (yrkande2). Vidare bör den colombianska regeringen redovisa hur biståndsanslagenanvänds för att garantera att dessa inte kan kopplas till "Plan "och militära stöd och operativa verksamhet i och om sådanagarantier inte kan ges av oberoende källor bör biståndet tills vidarefrysas(yrkande 3).I motion 2003/04:U263 (s) föreslås att svenskt bistånd organiseras såatt stöd ges till irakier boende i att återvända på kortareeller , samt att de ideella organisationer som arbetar medfrivillig återvandring får möjlighet att i olika projekt medverka idenna satsning.I motion 2002/03:U328 (kd) yrkande 18 framhålls att det inte endast ärafrikanska länder som behöver uppmärksammas utan även i länder som Kinaoch krävs insatser för att tillgodose kvinnors rätt till mänskligarättigheter.Motionärerna kräver i motion 2003/04:U10 (fp) i yrkande 20 att detsvenska biståndet till och helt fasas ut.Utskottets övervägandenSverige stöder fullt ut FN:s roll och fredsplanen för och depågående medlingsansträngningarna i syfte att nå en snar och varaktiglösning. Utskottet understryker att principen om avkolonisering ochrätt till självbestämmande också gäller för folk. Sverigeär en av de största bidragsgivarna till FN:s flyktingkommissaries arbeteUNHCR och har beredskap att bidra om det blir aktuellt med ett återvändande.De humanitära frågorna (flyktingar, krigsfångar, försvunna) utgör enviktig aspekt av , och arbetar för att dessafrågor skall få en lösning. är av tradition en viktig bidragsgivaretill de västsahariska flyktingarna och har länge bidragit med humanitärhjälp via enskilda organisationer.Utskottet anser att det är viktigt att verkar för ökad humanitärhjälp från andra länder och internationella organisationer för devästsahariska flyktingarna, eftersom tillgången på mat har minskat i lägren.Utskottet menar att en bestående fred är en förutsättning för en positivutveckling och en reell demokratisering i . Civilbefolkningen hardrabbats hårt av det utdragna kriget, som lett till att omkring tvåmiljoner sudaneser dött och drygt fyra miljoner människor blivit flyktingari sitt eget land. I avsikt att stödja fredsprocessen, öka respekten förmänskliga rättigheter och uppmuntra en demokratisering fortsätter EUden politiska dialogen med , vilket ger möjlighet till ett ökatmeningsutbyte, inte bara med regeringen utan också med andra grupper idet sudanesiska samhället. Det finns återkommande uppgifter om summariskaavrättningar, bombning av civila mål, försvinnanden, tvångsförflyttningar,tvångsarbete och tvångsrekrytering. ger ett omfattande humanitärtbistånd till . Stödet kanaliseras via FN-organisationer samt svenskaoch internationella enskilda organisationer. utbetalades ca 95miljoner kronor. Det svenska biståndet styrs av en humanitär strategi,vilken inriktas på att hjälpa de mest utsatta grupperna - internflyktingar,kvinnor och barn. Genom strategin ges också möjlighet att främjaförsoning och konfliktlösning på lokal nivå, inklusive stöd till lokalkapacitetsuppbyggnad inriktad på bl.a. mänskliga rättigheter och demokrati.Utskottet konstaterar att det från svensk sida fästs stor vikt viddemokratirörelsen i . har kontakt med såväl myndigheter somorganisationer och enskilda. Dessa kontakter skall utvecklas vidare pålämpligt sätt, bl.a. genom att främja en dialog om mänskliga fri- ochrättigheter liksom yttrande- och pressfrihet med olika delar av detkubanska samhället. Värdefulla erfarenheter från demokrati- och MR-insatseri bör tas till vara i den mån de är relevanta i den kubanskakontexten. Utskottet menar att denna form av utbyte av erfarenheter böröka.Utifrån EU:s gemensamma ståndpunkt har man genom förklaringar, demarcheroch andra kontakter med vid upprepade tillfällen framhållitvikten av att respekterar de mänskliga rättigheterna. Även för mänskliga rättigheter är ett viktigt forum för att verkaför respekt för mänskliga rättigheter i . vill utskottetunderstryka att den amerikanska blockaden av inte gagnar ett öppnareoch mer demokratiskt samhälle.Utskottet konstaterar att utländska företags investeringar i utvecklingsländeri dag är större än det samlade internationellautvecklingssamarbetet. Investeringarna är emellertid ojämnt fördelade och mycketbegränsade i de fattigaste länderna. Detta visar på behovet av attförbättra förutsättningarna för tillväxt- och sysselsättningsfrämjandeinvesteringar - både inhemska och utländska - i de fattigaste länderna.FN:s världstoppmöte i slog fast hållbar utveckling meddess tre dimensioner - den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga.Vikten av näringslivets medverkan och företagens utvidgade ansvarunderströks.Utskottet konstaterar att som ansträngningar görs för attigen få i gång fredsprocessen i så begås ständiga brottmot folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Övergrepp och förödmjukelserdrabbar palestinierna i strid mot de folkrättsliga konventioner Israelgodkänt. I detta sammanhang vill utskottet upprepa sin åsikt attantisemitism är en oacceptabel företeelse. har engageratsig i kampen mot antisemitismen.Sverige och EU ger stöd till framväxten av en demokratisk palestinskrättsstat. I detta stöd ingår att försöka utveckla och förbättra denpalestinska myndigheten. En fråga som ständigt tas upp i kontakternamed den palestinska myndigheten är efterlevnaden av de mänskligarättigheterna. I bilaterala utvecklingssamarbete med palestiniernaär stödet till MR-organisationer en mycket viktig del.Utskottet konstaterar att stöder den begränsade autonomi somutvecklats i norra . Frågor om omfattningen av självstyret i norraIrak och områdets framtida ställning inom ramen för internationellterkända gränser bör enligt utskottets mening avgöras av parterna själva.Utskottet vill understryka att det finner de demokratiska landvinningarnavärdefulla och anser att det vore positivt med en fortsatt utvecklingi demokratisk riktning i de autonoma områdena i norra har undersökt möjligheterna till ett utbyte mellan svenskauniversitet och universitet i norra . Utbytet är tänkt att vara ettstöd för utbildningsinstitutionerna i området samt bidra till att stärkaden pågående demokratiseringsprocessen i norra . Förhoppningen äräven att universitetssamarbetet skall minska utflyttningen frånområdet. Även andra projekt för att stärka demokratiseringsprocessenkan tänkas komma i fråga.Utskottet har inhämtat att under ordförandeskapet i EU toginitiativ till en politisk dialog med . Syftet var att försökaåstadkomma en informell men regelbunden dialog med regeringen och andraintressenter för att öka samförståndet och öka EU:s möjligheter attfungera mer effektivt i utvecklingssamarbetet med . Efter vissainledande svårigheter är förhoppningen att dialogen nu kan fortsättaoch fokusera på de viktigaste frågorna kring mänskliga rättigheter,demokratifrågorna, inklusive valprocessen och konstitutionsreformen.Under senare år har ett rikt civilt samhälle vuxit fram i ochrespekten för de mänskliga rättigheterna granskas av en rad organisationer.Utskottet konstaterar att har varit engagerat i iöver och varit en av de största biståndsgivarna till landet. del av biståndet har gått till stöd för flyktingar och internflyktingar,genom bl.a. UNHCR, Röda Kors-rörelsen, och (). SAK har t.ex. startat mobila hälsokliniker och skolor iinternflyktingläger i . Av fortsatta bidrag till humanitärainsatser, återhämtning och återuppbyggnad kommer flyktingstöd ävenfortsättningsvis att vara en central komponent. Bistånd till barn, somvarit speciellt utsatta under kriget, kommer att prioriteras.Utskottet konstaterar att stöder den reformprocess som pågår iVietnam. Syftet med insatserna är framför allt att bidra till endemokratisk utveckling och påskynda en övergång till marknadsekonomi ochett samhälle med större respekt för de mänskliga rättigheterna. I Laosär den utbredda fattigdomen det främsta skälet till Sverigesutvecklingssamarbete. Målet är att minska fattigdomen och främja utvecklingenav ett demokratiskt samhälle.Utskottet konstaterar att ger stöd till UNODC:s (UN Organisationon Drugs and Crime) arbete med att stödja småbönder i att ägnasig åt annan odling än kokaplantor och UNODC tar avstånd från allbesprutningspolitik. Plan är ett separat program som dencolombianska regeringen implementerar i samarbete med , och det svenskastödet till UNODC har inga kopplingar till detta program.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U209 (kd),2002/03:U257 (mp) yrkande 3, 2002/03:U266 (fp) yrkande 3, 2002/03:U284(kd) yrkande 9, 2002/03:U273 (v) yrkandena 7-9, 2002/03:U290 (kd) yrkande3, 2002/03:U294 (fp) yrkande 7, 2002/03:U297 (mp) yrkandena 3 och 4,2002/03:U304 (v) yrkandena 4 och 5, 2002/03:U328 (kd) yrkande 18,2003/04:U10 (fp) yrkande 20, 2003/04:U206 (kd), 2003/04:U217 (v) yrkande2, 2003/04:U225 (mp) yrkande 3, 2003/04:U244 (v) yrkandena 2 och 3,2003/04:U263 (s), 2003/04:U267 (s) yrkandena 3 och 5 samt 2003/04:U348(kd) yrkande 12.Det multilaterala samarbetet14. EU:s utvecklingssamarbetePropositionenSverige bör aktivt arbeta för att uppnå bättre samstämmighet i EU:spolitik i relation till utvecklingsländer och för att utvecklingsaspekterbeaktas inom alla och att EU kraftfullt verkar föratt internationella åtaganden för en rättvis och hållbar global utvecklingeffektivt följs upp.Propositionen menar att EU har möjlighet att vara en viktig kraft fören rättvis och hållbar utveckling i världen. De grundläggande värdensom binder samman EU-länderna, som respekten för de mänskliga rättigheterna,demokrati och rättsstatens principer, jämställdhet och strävan motfred och hållbar utveckling, skall främjas internt, i EU:s närområdeoch globalt. EU är den främsta handelspartnern för många utvecklingsländeroch EU:s medlemsländer står tillsammans för över hälften av alltinternationellt utvecklingssamarbete.EU:s utvecklingsarbete omfattar både medlemsstaternas eget bistånd ochunionens gemensamma. Utvecklingssamarbetet är stort och svåröverskådligt,förvaltas av och spänner över ca 180 länder och reglerasav en rad olika avtal. Den totala budgeten för utvecklingsinsatsernaomfattar ca . bidrar på två sätt,dels genom medlemsavgiften, dels genom inbetalningar till Europeiskautvecklingsfonden (). gick av densvenska EU-avgiften till utvecklingssamarbete.MotionernaI motion 2002/03:U228 (fp) yrkande 22 framhålls att en gemensam strategiom mänskliga rättigheter skall syfta till att öka samarbetet ochinformationsutbytet mellan EU:s institutioner och mellan EU och de enskildamedlemsstaterna. Motionärerna anser att bör verka för en tydligareoch mer sammanhållen strategi för EU:s arbete med mänskliga rättigheteri världen och att EU:s biståndspolitik bör vara ett viktigt instrumentför att främja respekten för mänskliga rättigheter i världen.Enligt motionärerna bakom motion 2002/03:U281 (kd) yrkande 3 är detnödvändigt att i samband med överväga relationen tillländerna öster om den utvidgade unionen. Motionärerna anser att EU måstese till att skapa bästa möjliga samarbetsklimat gentemot de östragrannländerna med undantag för de länder där diktatur råder, och enåterhållsam politik är nödvändig. Regeringen bör undersöka möjlighetenatt EU erbjuder ett institutionaliserat ekonomiskt ochpolitiskt samarbete med stater som inte vill eller kan bli EU-medlemmar.I yrkande 4 hävdas att en viktig del i återuppbyggnadsarbetet på Balkanär att avmytifiera historien, språken och religionerna. börverka för att biståndsprogrammet satsar betydande resurser påmöjligheten till tvärvetenskapliga Balkanstudier och -forskning, samtatt särskilda institutioner för tvärvetenskapliga Balkanstudier inrättasi EU:s regi på de större lärosätena i samtliga länder i det fornaJugoslavien samt i Kosovo.I motion 2002/03:U313 (c) yrkande 30 konstateras att EU:s utvecklingsbiståndlider brist på koordination och avsaknad av en enhetlig politiskmålsättning. Motionärerna menar att mot denna bakgrund bör vara enpådrivande kraft i effektiviseringen av EU:s biståndsverksamhet.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 31 framhålls att EU:s biståndspolitiklider av brist på koordinering och avsaknad av en enhetlig politiskmålsättning. Motionärerna anser att den mest uppenbara svagheten ärbristen på koherens mellan handels- och jordbrukspolitiken ochutvecklingspolitiken. bör vara drivande i arbetet för att förändra,förbättra och effektivisera EU:s biståndspolitik.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 9 kräver motionärerna att börverka för att EU:s bistånd i ökande utsträckning sker i form av programstödi stället för projektstöd. Biståndsutbetalningar har kraftigt försenats,vilket har lett till svåra negativa konsekvenser för mottagarländerna,och måste enligt motionärerna vara drivande i arbetet med attsnarast reformera EU:s biståndspolitik.I motion 2003/04:U282 (fp) yrkande 22 krävs att biståndspolitiken börbrukas för att främja mänskliga rättigheter. Motionärerna anser attEU:s biståndspolitik bör vara ett viktigt instrument för att främjarespekten för mänskliga rättigheter i världen.I motion 2003/04:U249 (m) yrkande 5 framhålls det samarbete som EU redanhar byggt upp när det gäller att främja samarbetet med den ryskafederationen. Den nordliga dimensionen inom EU måste vidareutvecklas såatt EU skapar bättre relationer mellan och Europeiska unionen.Även i motion 2003/04:K416 (kd) yrkande 38 framhålls att genomEU erbjuds ett effektivt sätt att verka för fred och global utveckling.Motionärerna menar att EU ofta saknar resurser att helt uppfylla sinnya roll och anser att EU-länderna behöver stärka sitt utrikespolitiskasamarbete och effektivisera och bättre samordna det europeiska biståndet.Utskottets övervägandenEU-biståndet skall fokuseras på sex prioriterade områden: koppling mellanhandel och utveckling, stöd för ekonomiska reformer, transport, tryggadlivsmedelsförsörjning och kapacitetsuppbyggnad.EU:s utvecklingssamarbete är en viktig del av utvecklingssamarbete.Sammantaget står EU:s medlemsländer för mer än hälften av världensutvecklingssamarbete. Reformansträngningar pågår och måste fortsättaoch fortsatt effektivisering behövs, liksom en tydligare inriktning påfattigdomsbekämpning. Utskottet menar att en fortsatt decentraliseringär nödvändig och i det sammanhanget bör en samlad fältrepresentation avEU:s organ eftersträvas liksom utvecklingen av gemensamma landstrategier,harmoniserade procedurer och administrativa och budgetära reformer föratt underlätta samarbetsländernas möjligheter att på bästa sätt ta tillvara biståndet.Utskottet menar att den europeiska utvecklingsfonden bör inlemmas iEU-budgeten och att arbetet med budgeten effektiviseras och öppenhetenvärnas samt att samarbetet med enskilda länder och regioner präglas avden syn på utveckling, mångfald och samstämmighet som kännetecknarCotonouavtalet.Utskottet konstaterar att EU utåt företräds av såväl Europeiska rådetsordförande som av den höge representanten. På handelsområdet och vadgäller unionens utvecklingsbistånd är det rådet som ger mandat förinternationella förhandlingar och beslutar om att ingå avtal, medankommissionen för förhandlingarna och sköter verkställigheten.Det finns enligt utskottets mening behov av en bättre samordning avEU:s externa relationer, något som redan framförts från svensk sida iolika sammanhang. Det gäller samordning såväl mellan olika områden, t.ex. mellan biståndspolitiken och handelspolitiken, som mellan rådet ochkommissionen. Utskottet konstaterar att svenska företrädare har tagitupp frågor om samordning i konventet om unionens framtid.Utskottet vill emellertid i sammanhanget framhålla att det är av viktatt unionen ökar sitt engagemang i förhållande till de blivandegrannländerna. När det gäller finns redan lämpliga instrumenti form av Medelhavssamarbete, Barcelonaprocessen och MEDA-biståndet.Det saknas dock motsvarande instrument i förhållande till de nyagrannländerna i öster: , och . Utskottet anseratt den nordliga dimensionen inom EU bör vidareutvecklas för att skapabättre kontakter mellan och EU.Utskottet understryker att EU:s insatser till områdena demokrati ochmänskliga rättigheter är mycket angelägna. Svenska målsättningar inomramen för den nya politiken för global utveckling måsta avsätta resultatäven i EU:s arbete om den samstämda svenska utvecklingspolitiken ochutvecklingssamarbetet skall nå uppsatta mål.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U228 (fp)yrkande 22, 2002/03:U281 (kd) yrkandena 3 och 4, 2002/03:U313 (c) yrkande30, 2003/04:U9 (c) yrkande 31, 2003/04:U10 (fp) yrkande 9, 2003/04:U282(fp) yrkande 22, 2003/04:U249 (m) yrkande 5 samt 2003/04:K416 (kd)yrkande 38.15. Samarbetet med FN, och andra internationellaorganisationerPropositionenI propositionen framhålls att fortsatt bör verka för att demultilaterala organens verksamhet effektiviseras och förstärks och attökat samarbete sker mellan olika multilaterala organ och för attutvecklingsländernas inflytande ökar i de internationella finansiellainstitutionerna. Särskilda insatser bör genomföras för att utvecklingsländernasförmåga att delta i internationella handelsförhandlingar stärks, liksomderas möjligheter att dra nytta av WTO:s regelverk.De internationella finansiella institutionerna har genom sina mandatoch sina omfattande resurser en avgörande betydelse för mångautvecklingsländer. Deras påverkan är både direkt, genom lån- och rådgivning,och indirekt, genom att deras verksamhet bidrar till internationellfinansiell stabilitet.FN:s arbete för utveckling bör förstärkas bl.a. genom långsiktiga,stabila finansieringsplaner grundade på gemensamt ansvarstagande, tydligaremandat, inrättande av effektiva styrformer och förbättrad samordning.De regionala utvecklingsbankernas verksamhet bör stärkas genom fortsattainterna reformer, en breddad syn på fattigdomsbekämpning och ökadsamordning och harmonisering.MotionernaI motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 6 krävs att , inom EU-kretseneller tillsammans med de nordiska regeringarna, initierar enomfattande översyn av hela FN:s verksamhet och i synnerhet biståndsverksamheten.De klart viktigaste frågorna att ta upp är styrelsearbetet i de olikaFN-organen, rekryteringsprinciperna, organisationskulturen, de olikaFN-organens förhållande sinsemellan samt hur olika aktörer skall kunnafå ett större formellt inflytande över FN:s arbete.I motion 2002/03:U298 (c) yrkande 5 konstateras att ett stort nätverkav organisationer har gjort en omfattande genomgång av hur Världsbankensoch IMF:s ekonomiska politik negativt har påverkat världens fattiga. Deländer som lånar ut pengar har större möjlighet att påverka beslut ände länder som lånar.