bet · GQ01UBU11 · 2003-04-10 00:00:00 — I de tidigare årskurserna skallföräldrarna regelbundet få skriftlig information omelevens frånvaro. anser att det skallvara möjligt att ange ogiltig frånvaro påterminsbetygen.Moderaterna anser i motion 2002/03:Ju280 yrkande 3att det måste finnas konkreta åtgärder att ta tillom en ung person gör sig skyldig till upprepadeförseelser eller en allvarlig gärning som skullevarit straffbar om han/hon varit . Därförmåste en form av åtgärdstrappa införas iskolförordningarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid ettflertal tillfällen och då bl.a. understrukitbetydelsen av att eleverna i skolan kan känna sigtrygga. En trygg miljö är viktig för att kunnatillgodogöra sig ytterligare kunskaper. Angåendeelevinflytande har utskottet bl.a. påpekat (jfr bet.2002/03:UbU3) att detta är ett sätt att spridademokratiska värden och tänkesätt. Utskottet harockså påmint om den tydliga reglering som finns motmobbning och annan kränkande behandling.I betänkandet Hälsa, lärande och trygghet (bet.2001/02:UbU6) underströk utskottet att en godarbetsmiljö är en viktig förutsättning för elevernaslärande och deras psykiska och fysiska hälsa. Isamband med detta behandlades vissa närliggandefrågor, t.ex. frågan om flyttning av elever sommobbar andra elever. Utskottet påpekade då att eneventuell flyttning skall vara en del i en välgenomtänkt plan för att få eleven att bättra sig.Likaså skall stadgande omanmälningsplikt beaktas.Skollagskommitténs avlämnade betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)behandlar ett flertal frågor som rör skolansarbetsmiljö. Kommittén föreslår att det i skollagenskall hänvisas till arbetsmiljölagens föreskrifterom krav på en god arbetsmiljö. Enligt kommitténsmening finns i arbetsmiljölagen och anslutandeföreskrifter erforderliga bestämmelser för att såvälelevernas som personalens krav på en god och tryggarbetsmiljö skall kunna tillgodoses. Kunskapen omarbetsmiljölagstiftningen och dess tillämplighet iskolan är fortfarande bristfällig på många hållvilket är ett skäl till att uppmärksamma denna iskollagen. Kommittén hänvisar också till den avregeringen aviserade översynen av arbetsmiljölagen isyftet att förtydliga elevernas inflytande över sinarbetsmiljö. I sammanhanget bör den enligt kommitténmycket angelägna frågan om utökade rättigheter förelevskyddsombuden behandlas.Skollagskommittén anser vidare att det ärandra faktorer än detaljreglering av formerna förelevinflytande som medverkar till ett gottinflytande och pekar bl.a. på vikten av ettdemokratiskt ledarskap inom skolan. Att arbeta medlokala mål är också en viktig del i arbetet.Kommittén föreslår att det införs bestämmelser iskollagen om att den enskilde eleven skall hainflytande över utformningen av utbildningen. Ettantal förslag som syftar till att utveckla denformella strukturen för arbetet med elevinflytandelämnas också, t.ex. att elevföreträdare skallinformeras inför viktiga förändringar iverksamheten.Angående frågor om trygghet och arbetsro i skolankonstaterar att en trygg miljö ären viktig förutsättning för att eleverna skall kunnatillgodogöra sig kunskaper och utvecklas mot målen.Kommittén föreslår att det i skollagen bör införasbestämmelser som ger rektorer och lärare möjlighetatt i akuta situationer vidta tillfälliga åtgärderför att tillförsäkra alla elever en tryggarbetsmiljö och studiero och för att komma tillrätta med elever som uppträder störande ellerhotfullt. Föremål som är störande eller som utgörett hot mot säkerheten föreslås kunna omhändertas.Nuvarande bestämmelser om disciplinära åtgärderskulle därmed ersättas.Information till föräldrar om deras barns frånvaroi skolan behandlas likaså av . Närdet gäller omyndiga elever menar kommittén att detinte torde föreligga något hinder för skolan att påeget initiativ ge föräldrar information om frånvarofrån skolarbetet. Tvärtom följer en sådan skyldighetav bestämmelser i läroplanen om samverkan medhemmet. När det gäller frågan om myndiga elever ärförhållandena annorlunda. Kommittén menar dock attmed hänsyn till föräldrarnas underhållsskyldighetoch till att de ekonomiska konsekvenserna avindragen studiehjälp kan bli betydande bör det iskollagen föreskrivas en skyldighet för skolan attinformera föräldrar i detta avseende.Utskottet anser att regeringens beredning avSkollagskommitténs förslag rörande arbetsmiljön iskolan bör avvaktas.HälsofrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeskolhälsovård, förebyggande hälsoarbete samtundervisning om alkohol, narkotika och tobak.Jämför reservationerna 36 (fp), 37 (kd), 38(v), 39 (fp, kd, c), 40 (m), 41 (kd), 42 (mp)och 43 (m).MotionerEtt stort antal motioner tar upp hälsofrågor i vidbemärkelse.Skolhälsovården behöver förbättras, framhållermotionärerna i motion 2002/03:Ub377 (s) ochrefererar en granskning från somvisar att det finns stora brister i skolhälsovårdeni dag. anser i motion 2002/03:So511yrkande 4 också att skolhälsovården bör förstärkasoch att varje skola måste ha rimlig tillgång tillskolsköterska och kurator. Motionärerna i motion2002/03:Ub545 (s) understryker vikten av att detfinns kurators- och psykologkunskap iskolhälsovården. föreslår i motion2002/03:Ub315 yrkande 1 att möjligheten att införanyckeltal inom elevhälsan skall utredas. Det ärviktigt ur ett likvärdighetsperspektiv att allaelever garanteras rättigheten till elevhälsan ochdess olika komponenter. På liknande sätt menarmotionären i motion 2002/03:Ub389 (mp) yrkande 1 attdet bör finnas nationella riktvärden för antaletelever då en kurator eller skolpsykolog måsteanställas. påpekar i motion2002/03:So507 yrkande 1 att personal som arbetarnära barn i skola och barnomsorg har behov avkompetensutveckling för att tidigt kunna identifieraoch sedan stödja och hjälpa barn och ungdomar medpsykiska problem.Skolan kan på olika sätt arbeta med förebyggandehälsoarbete. Genom att använda kompetensen hos olikayrkesgrupper som idrottslärare, sjukgymnaster ochkuratorer kan skolorna stärka sitt arbete motohälsa, menar motionären i motion 2002/03:Ub353 (s).Förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor ochregelbunden fysisk aktivitet är också av storbetydelse för bra resultat av skolarbetet, påpekarmotionärerna i motion 2002/03:Ub480 (c). Påmotsvarande sätt understryker motionärerna i motion2002/03:Ub478 (s) vikten av att av hälsoskäl öka defysiska aktiviteterna i skolan och förbättraundervisningen i kostlära. Motionärerna i motion2002/03:Ub519 (s) anser att skolan måste ta störreansvar för information om kostlära. I motion2002/03:Ub533 (s) betonas frukostens betydelse förskolelevernas inlärningsförmåga. Motionärernarefererar till de försök som pågår där skolfrukostserveras och menar att en utvärdering av försökenbör göras för att man sedan skall kunna ta ställningtill om detta bör vara det offentligas ansvar.Det förebyggande arbetet mot användandet av drogerbehandlas i ett antal motioner. anser imotion 2002/03:So442 att en nationell handlingsplanbör utarbetas för hur kampen mot ungas missbruk avalkohol, narkotika och tobak skall intensifieras ibl.a. Alla elever skall tidigt i grundskolanfå förebyggande alkohol- och narkotikainformation. Imotion 2002/03:Ub369 (kd) yrkande 2 framförs att detbehövs förebyggande åtgärder mot ett ökandedrogbruk, exempelvis rikstäckande kampanjer ochandra informationsåtgärder samt en bra ANT-undervisning. Det är nödvändigt med ett snabbtframtagande och verkställande av handlingsplaner idessa frågor. Motionärerna i motion 2002/03:Ub268(c) yrkande 2 pekar på behovet av återkommanderikskampanjer i skolan om farorna med att användadroger. I motion 2002/03:Ub341 (s) föreslås en bredkampanj i både grund- och gymnasieskolan i syfte attinformera om de skador som alkohol, tobak ochnarkotika för med sig. anser i motion2002/03:So447 yrkande 5 att det är viktigt med ettpreventivt arbete men att information måste ges påett sätt som tilltalar barn och unga. börfå i uppdrag att utarbeta en strategi förtobaksprevention utifrån ungas eget engagemang.När det gäller undervisning om alkohol, narkotikaoch tobak, , förespråkar i motion2002/03:Ju281 yrkande 4 att undervisningen omnarkotikans effekter bör påbörjas tidigare än i dag.Samma åsikt framförs i motion 2002/03:So251 (m)yrkande 2. föreslår i motion2002/03:Ub554 yrkande 1 att bör få iuppdrag att omgående stärka ANT-undervisningen igrundskolan, fr.o.m. årskurs fyra. ANT-undervis-ningen bör också utgå från verkligheten genom har föreläsare som t.ex. arbetar med dessafrågor , som poliser ochfrivilligorganisationer (yrkande 2). Miljöpartietpekar i motion 2002/03:So515 yrkande 9 på att ANT-undervisningen inte har någon tydlig plats iskolans verksamhet. Målen är för övergripande ochoprecisa. Undervisningen måste förstärkas genom attden tydigare skrivs in i läro- och kursplaner. Dekommunala skolplanerna bör dessutom utgöra en grundför de enskilda skolornas ANT-undervisning (yrkande11).Vid misstanke om narkotikaanvändning skall skolanha en absolut plikt att informera vårdnadshavare,enligt i motion 2002/03:Ju281 yrkande 3samt motion 2002/03:So251 yrkande 5.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har behandlat frågor om elevernas hälsavid ett antal tillfällen tidigare. I betänkandetHälsa, lärande och trygghet (bet. 2001/02:UbU6)behandlades regeringens proposition 2001/02:14 omhälsofrågor. Utskottet ställde sig positivt tillförslaget om ett nytt, bredare verksamhetsområdekallat elevhälsa med en förebyggande ochhälsofrämjande inriktning. Utskottet påpekade dåockså att de medel som beslutat avsättaför att öka personaltätheten också kommer attpåverka elevhälsans område positivt och konstateradeatt många kommuner valt att använda delar av de nyaresurser som anslagits till personalkategorier inomelevhälsan.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande attskollagen bör ha en särskild reglering rörandeelevhälsa som sträcker sig utöver reglering avskolhälsovård. I elevhälsan skall ingå omvårdnadsamt medicinska, psykologiska, sociala ochspecialpedagogiska insatser. För elevhälsansverksamhet föreslås att det skall finnas tillgångtill personal med sådan kompetens att elevens behovkan tillgodoses. Utskottet menar att beredningen avutredningens förslag bör avvaktas.Utskottet har också pekat på (jfr bet.2001/02:UbU6) att såväl föräldrar som skola har enviktig roll som främjare av en god livsstil och ettansvar för att motverka fysisk inaktivitet ochosunda matvanor hos barnen och eleverna. Utskottethar också framhållit att förebyggande insatser görsav t.ex. i dessa frågor.Det kan konstateras att det inom den nuvaranderegeringen finns ett statsråd med särskilt ansvarför folkhälsofrågorna. I sammanhanget kan nämnaspropositionen Mål för folkhälsan, 2002/03:35, somregeringen presenterade i december 2002.Propositionen anger elva målområden för det samladefolkhälsoarbetet. Uppföljning och utvärdering avinsatser för en bättre folkhälsa skall bedrivas inomramen för den befintliga ansvarsfördelningen mellanberörda myndigheter men () skall stödja och samordna arbetet.Propositionen skall behandlas av i april2003.Skolverket, och Myndigheten förskolutveckling, arbetar med hälsofrågor i fleraavseenden. Via särskilt anställda regionalaresurspersoner pågår arbete med att föra utkunskapen om sambanden mellan hälsa, lärande ochtrygghet utifrån ovannämna proposition om elevhälsa.I frågor som rör alkohol, narkotika och tobak skerarbete i samverkan med i första handFolkhälsoinstititutet bl.a. inom ramen för särskildaregeringsuppdrag, t.ex. att analysera och utarbetainsatser som kan vidtas för att stärka dennarkotikaförebyggande verksamheten i skolan.Skolverket har också, i samverkan medArbetsmiljöverket, kartlagt befintlig statistik överbarns och ungdomars ohälsa och arbetsmiljö inomskolväsendet samt behov av förbättrad uppföljning(PM Elevers ohälsa - hur mäter vi den? ).Utskottet vill, liksom i tidigare betänkanden,understryka skolans viktiga roll när det gällerinformation i ANT-frågor. Enligt utskottet ärbehovet av att utveckla kompetens och förbättraundervisningen redan uppmärksammat, och arbete pågårredan med denna inriktning. Apropå frågan om skolansplikt att informera vårdnadshavare vid eventuellnarkotikaanvändning utgår utskottet ifrån, liksomtidigare (jfr bet. 2000/01:UbU13), att skolaninformerar föräldrarna bl.a. om elevens socialautveckling, t.ex. vid utvecklingssamtal ellerliknande. tar i sitt betänkandeupp frågan om stöd till elever som har problem ochsvårigheter av andra slag än att nå målen. Rektorskall ansvara för att en utredning av problemengenomförs, där både elev och vårdnadshavare skallges möjlighet att medverka, och personal inomelevhälsan skall bidra med sin kompetens. Detpåpekas också att skolans samarbete med andraverksamheter, t.ex. , är viktigt i ensådan utredning. Kommittén föreslår vidare ett antalbestämmelser om behov av tillfälliga, nödvändigaåtgärder i vissa situationer, t.ex. för att kommatill rätta med en elevs uppträdande i skolan.Beredningen av utredningens förslag bör avvaktas.Utskottet erinrar också om socialtjänstlagensbestämmelser om anmälningsskyldighet av förhållandesom kan innebära att socialnämnden behöver ingripatill en underårigs skydd. Regeringen har nyligenföreslagit i proposition 2002/03:53 Stärkt skydd förbarn i utsatta situationer m.m. att det i skollagenskall intas en bestämmelse vari bl.a. hänvisas tillden nämnda bestämmelsen i socialtjänstlagen. Syftetanges vara att öka kunskaperna omanmälningsskyldigheten inom förskoleverksamheten,skolan och skolbarnsomsorgen. Bestämmelsen avsesträda i kraft . I propositionenföreslås också att det införs en gemensam skyldighetför berörda myndigheter, inklusive skolan, attsamverka kring barn och ungdomar som far illa ellerriskerar att fara illa.Läroplan, timplan och kursplanerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeskolans uppgift, förändringar i läroplaner,ämnesfrågor av övergripande karaktär samtspecifika ämnesfrågor.Jämför reservationerna 44 (m), 45 (kd), 46(v), 47 (fp), 48 (kd), 49 (m, fp, kd, c), 50(fp), 51 (c), 52 (fp), 53 (kd), 54 (fp), 55(kd), 56 (c), 57 (fp), 58 (kd), 59 (kd), 60(kd) och 61 (kd).Värdegrunden och övergripande ämnesfrågorMotionerSkolans uppgift är att förmedla kunskap och godavärden, menar i motion 2002/03:Ub410yrkande 2. understryker att skolanhar en viktig uppgift i värdegrundsarbetet i motion2002/03:Ub492 yrkande 5. Skolan har en viktiguppgift när det gäller normöverföring ochidentitetsbildning. Varje skola bör göra en plan förhur man omsätter värdegrunden i praktiken, ocharbetet bör sedan redovisas ikvalitetsredovisningarna.I ett antal motioner finns synpunkter på hurläroplanerna bör förändras. pekar imotion 2002/03:Ub319 på den inledande texten iförsta kapitlet i läroplanerna (Lpo 94 och Lpf 94)och föreslår att de formuleringar som omnämner denetik som förvaltats av tradition ochvästerländsk humanism tas bort. Motsvarande förslagframförs i motion 2002/03:Ub556 (v) yrkande 4 och imotion 2002/03:Ub320 (fp). Motionären i motion2002/03:Ub556 (v) yrkande 3 anser att läroplanernastexter om förståelse och medmänsklighet börkompletteras med formuleringar om sexualitet ochsamlevnad.Några motioner tar upp ämnesfrågor av övergripandekaraktär. påpekar i motion2002/03:Ub417 yrkande 7 att de praktisk-estetiskaämnena är en viktig del av helheten i skolan. Omskolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmasför många elever. Undervisningen i praktiska ämnenbör få en mer framskjuten plats i skolan.Kristdemokraterna menar att skolans roll börgranskas ur ett folkhälsoperspektiv och pekar bl.a.på hem- och konsumentkunskapens roll liksom på attämnet idrott och hälsa har fått mer teoretiskainslag. Vidare anser att vissaämnen hamnar i strykklass när tiden fördelas mellanolika ämnen i block (yrkande 21). I motion2002/03:Ub514 (s) framförs att det är viktigt attbåde fysisk aktivitet och kreativt skapande medhänderna blir en naturlig del av elevens skolgång.Folkpartiets uppfattning i motion 2002/03:Ub229yrkande 1 är att skall prioriterabaskunskaperna läsning, skrivning och räkning.Vidare föreslår att undervisningen igrundskolans senare år skall kunna organiseras iolika kurser för olika elever, beroende på eleversintresse för ämnet och behov av stöd. Möjlighetenatt dela in ämnena i allmän och särskild kurs börfinnas i första hand i engelska och matematik, menäven i andra ämnen (yrkande 5).Folkpartiet i motion 2002/03:Ub229 yrkande 14liksom i motion 2002/03:Ub336 yrkande5 anser att timplanen skall avskaffas.Resultat från den försöksverksamhet som pågårbehöver inte inväntas.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Regeringen anger i skrivelse 2001/02:188Utbildning för kunskap och jämlikhet - regeringensutvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning att all utbildning till verksamhetoch innehåll skall utgå från och bottna i våragrundläggande demokratiska värden. Skolan bör gealla kunskap, förståelse, insikt och respekt förallas lika värde och vikten av ett demokratisktförhållningssätt. Arbetet med värdegrunden bör gesfortsatt hög prioritet. Utskottet påpekade vid sinbehandling av skrivelsen (bet. 2002/03:UbU3) attarbetet med att förmedla skolans värdegrund och attmotverka kränkande behandling är en viktig del iskolans demokratiska uppdrag. Skolans ansvar för ettdemokratiskt förhållningssätt framgår av såvälläroplan som kursplaner.Yrkanden om att stryka den aktuella hänvisningen iLpo 94 respektive Lpf 94 har tidigare behandlats ochavstyrkts av utskottet (jfr bet. 2000/01:UbU13).Utskottet hänvisade då till vad utskottet anfördevid behandlingen av regeringens förslag tillläroplan för det obligatoriska skolväsendet,nämligen att kristendomen har en särställning somgrund för förståelse för svensk och västerländskkultur och samhällsutveckling (bet. 1993/94:UbU1 s. 25). Enligt utskottet förelåg det ingenmotsättning mellan att vara öppen för och semöjligheterna i ett mångkulturellt samhälle ochsamtidigt värna om och få en fast förankring i detegna kulturarvet. Utskottet har inte ändrat mening idenna fråga. Det kan noteras attutbildningsministern behandlade frågan omförändringar i läroplanerna i ett skriftligt svarden på en fråga om etik iläroplanen. Mot bakgrund av det beredningsarbete somskall göras med anledning av Skollagskommitténs ochGymnasiekommitténs förslag är det enligtutbildningsministern inte aktuellt att nuaktualisera frågan om genomgripande förändringar iläroplanerna.Utskottet har tidigare behandlat motsvarandeyrkanden om ämnesfrågor (senast i bet.2001/02:UbU10). Utskottet har därvid instämt iuppfattningen att de praktiska och estetiska ämnenaär en viktig del av helheten i skolan. Läroplanernaoch kursplanerna ställer krav på både praktiska ochteoretiska inslag i verksamheten. Ämnena ärbetydelsefulla för att utveckla olika delar avelevernas personlighet och intressen. Utskottet harockså påpekat att det finns stora möjligheter flexibel lösning av pedagogiska insatser förenskilda elever och för grupper av barn och attorganisera undervisningen efter lokala behov ochintressen. Undervisningen skall dock utformas på ettsådant sätt att målen i kursplanerna för respektiveämne kan uppnås. När det gäller ämnen som ingår isamma ämnesblock finns det en uppenbar möjlighet attarbeta ämnesövergripande. För att tillse attskolorna klarar de mål som satts för skolan harskolhuvudmännen ett stort ansvar vad gäller attutföra uppföljning och utvärdering av skolansresultat. Utskottet har redan tidigare betonat attdet normalt inte skall ske en nivåindelning avelever i undervisningsgrupper. Utskottet anser ejatt vissa ämnen skall delas upp i allmän ochsärskild kurs.Vad beträffar frågan om timplanen har utskottetframhållit att det är viktigt att den femårigaförsöksverksamhet med avskaffad timplan som inleddeshösten genomförs och att det sker enutvärdering av denna innan ett eventuellt beslut tasom avskaffande av timplanen. I sammanhanget kannämnas den utvärdering av som Skolverketpåbörjar och som planeras attavrapporteras . Såväl skolansverksamhet som alla skolämnen (med några undantag)kommer att utvärderas.Med anledning av yrkanden om prioritering avbaskunskaper kan noteras att regeringen harinrättat en matematikdelegation, bl.a. i syfte attöka intresset för fortsatta studier inom området.Delegationen skall också lämna förslag till hurundervisningen kan utvecklas. Vikten av tidigainsatser, i synnerhet med avseende på basfärdighetersom läsning, skrivning och räkning, har föranlettregeringen att tidigare ge i uppdrag atterbjuda lärare kompetensutveckling. Myndigheten förskolutveckling skall bl.a. arbeta med stöd till läs-och skrivutveckling, matematik och arbeta medtvåspråkiga elever.Svenska och svenska som andraspråkMotionerFolkpartiet behandlar i motion 2002/03:Sf226 yrkande20 frågan om elevens läsutveckling. De principer somligger till grund för det s.k. , ettsystem för att följa upp elevens läsutveckling, börgenomsyra hela skolan. Dessa innebär att det skallvara tydligt för eleverna vad de skall uppnå,studieresultaten skall utvärderas och kommunicerasregelbundet och vid brister skall möjlighet finnastill stöd och personalinsatser. I motion2002/03:Ub289 (kd) understryker motionärenläsningens betydelse för barns utveckling. I motion2002/03:Ub501 (s) påpekas att svenska språket spelarså stor roll för barnens utveckling och framgång iskolan att det bör vara en prioriterad uppgift attstimulera och sprida goda exempel på läsfrämjandeinsatser liksom att stärka möjligheten att uttryckasig i tal och skrift.Enligt i motion 2002/03:Ub336yrkande 15 måste elever med utländsk bakgrund gesbättre förutsättningar att nå goda studieresultat.De bör därför kunna prioritera svenska ochundervisningen i andra språk skall kunna skjutasupp. I motion 2002/03:Ub231 (s) yrkande 2 ansermotionären att undervisningen i svenska somandraspråk behöver reformeras och förstärkas.Undervisningen skall helst ges av behöriga lärare.Motionären i motion 2002/03:Ub325 (fp) yrkande 1föreslår att får i uppdrag att,tillsammans med lärarutbildningsanstalterna, spridakunskaper om ämnet svenska som andraspråk. Dessutombör få i uppdrag att genomföra enuppföljning och utvärdering av undervisningen isvenska som andraspråk. Fokus bör vara tillgångentill undervisningen och kvaliteten i denna samtarbetet lärare emellan (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet konstaterar att frågan om godabasfärdigheter i bl.a. läsning och skrivninguppmärksammas både i regeringens utvecklingsplan ochi budgetpropositionen. Regeringen har pekat på attbarn och ungdomar i områden där personer medutländsk bakgrund utgör majoritet behöver särskildstimulans för att använda och utveckla svenskaspråket. Myndigheten för skolutveckling skall inomramen för sin verksamhet ge stöd och stimulans tillkommuner och skolor i arbetet med språkutveckling.Insatser i segregerade områden med många barn ochungdomar med utländsk bakgrund har särskildprioritet. Enligt regeringen är det viktigt attvarje kommun och skola har en medveten strategi förhur elevernas språkutveckling skall främjas.Myndigheten skall också ha ett särskilt uppdrag attstödja skolors och förskolors arbete med attförbättra läs- och skrivmiljöer.Undervisningen i svenska som andraspråk behöversärskilt uppmärksammas, enligt regeringen. Enkartläggning görs av situationen ilandet på området i syfte att identifierabristområden inom vilka insatser krävs.Enligt utskottet är frågorna om vikten avspråkutveckling uppmärksammade. Med den uttaladeinriktning om individualiserad utbildning som skolanskall arbeta med finns det dock inte anledning förutskottet att närmare uttala sig för särskildaundervisningsmetoder.ModersmålsundervisningMotionerEnligt i motion 2002/03:Sf226 yrkande 21skall modersmålsundervisningen erbjudas i denomfattning som sker men formerna måste ses över.I huvudsak bör undervisningen bedrivas utanförschemalagd tid.