bet · GQ01UBU15 · 2003-05-15 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 61 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden 2002.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. etablering av friståendeskolor, avgift för prövning, hänsyn till kommunens s.k.skolpliktskostnader vid bestämmande av bidrag till fristående skolor,vinst i fristående skolor, bidrag för elever i behov av särskilt stöd,undervisningen i konfessionella skolor, uppföljning och utvärdering avfristående skolor, riksrekrytering till gymnasieskolan, rätten attvälja skola, etableringsfrihet inom förskoleverksamheten ochfristående skolor för vuxenutbildning.Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden att riksdagenskall göra uttalanden till regeringen på fyra punkter. Regeringen böråterkomma till med förslag till ändrade lagregler vad avserSkolverkets prövning av en fristående skolas rätt till kommunalabidrag,införande av avgift för prövning av ansökningar frånfristående skolor,hänsyn vid bestämmande av bidrag till fristående skolor till kommunensansvar för att bereda utbildning åt samtliga barn och ungdomar ikommunen samtkommunal uppföljning och utvärdering av fristående skolor.På dessa fyra punkter finns gemensamma reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna, ,de gröna.Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet huvudsakligen medhänvisning till utredningsförslag som bereds inom Regeringskansliet.Även dessa ställningstaganden av utskottet har föranlett reservationerpå flera punkter.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Villkoren för fristående skolor avslår motionerna 2002/03:Ub205 yrkandena 3 och4, 2002/03:Ub229 yrkande 18 och 2002/03:Ub244 yrkande 35.Reservation 1 (m, fp)2. Förklaring om rätt till bidrag för fristående skola tillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anfört. Därmed bifaller motion 2002/03:Ub310yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2002/03:Sf336 yrkande 23 och2002/03:Ub526.Reservation 2 (m, fp, kd, c, mp)3. Betygssättningen i fristående skola som kriterium förgodkännande avslår motion 2002/03:Ub310 yrkande 5.4. Avgift för prövning tillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anfört. Därmed bifaller motion 2002/03:Ub310yrkande 2.Reservation 3 (m, fp, kd, c, mp)5. Hänsyn till kommunens skolpliktskostnader tillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anfört. Därmed bifaller motion 2002/03:Ub310yrkande 3.Reservation 4 (m, fp, kd, c, mp)6. Vinst i fristående skolor avslår motionerna 2002/03:Ub205 yrkandena 1 och 2och 2002/03:Ub310 yrkande 8.Reservation 5 (m)7. Bidrag för elever i behov av särskilt stöd avslår motionerna 2002/03:Ub208 yrkande 3 och2002/03:Ub429 yrkande 11.Reservation 6 (m, fp, kd, c)8. Kompensation för mervärdesskatt avslår motionerna 2002/03:Sk365, 2002/03:Ub208yrkande 5 och 2002/03:Ub279.Reservation 7 (m)9. Införande av individuella program avslår motionerna 2002/03:Ub416 yrkande 3 och2002/03:Ub429 yrkande 12.Reservation 8 (kd, c)10. Undervisningen i konfessionella skolor avslår motionerna 2002/03:L318 yrkande 16,2002/03:Sf226 yrkande 10, 2002/03:Ub253 och 2002/03:Ub310 yrkande 9.Reservation 9 (m, fp, kd, c, mp) - motiv.11. Viss övrig undervisning avslår motionerna 2002/03:Ub208 yrkande 1 och2002/03:Ub325 yrkande 7.12. Lärare i fristående skolor avslår motionerna 2002/03:Ub208 yrkande 2 och2002/03:Ub429 yrkande 13.Reservation 10 (m)13. Uppföljning och utvärdering av fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anfört. Därmed bifaller motion 2002/03:Ub310yrkande 4 och avslår motion 2002/03:Ub416 yrkande 2.Reservation 11 (m, fp, kd, c, mp)14. Insyn i fristående skolor avslår motion 2002/03:Ub310 yrkande 7.15. Riksrekrytering till gymnasieskolan m.m. avslår motionerna 2002/03:Ub244 yrkande 36,2002/03:Ub277 yrkande 2, 2002/03:Ub444 yrkande 22 och 2002/03:Ub511.Reservation 12 (m, fp, kd)16. Rätten att välja skola avslår motionerna 2002/03:Sf226 yrkande 23,2002/03:Sf332 yrkande 12, 2002/03:Ub206 yrkandena 4, 5 och 7,2002/03:Ub277 yrkande 1, 2002/03:Ub310 yrkande 6, 2002/03:Ub410yrkande 7 och 2002/03:Ub444 yrkande 21.Reservation 13 (m, fp, kd)Reservation 14 (v)17. Införandet av en nationell skolpeng avslår motionerna 2002/03:Ub206 yrkandena 1-3 och6, 2002/03:Ub208 yrkande 4, 2002/03:Ub211 yrkande 5 och 2002/03:N305yrkande 10.Reservation 15 (m)18. Etableringsfrihet inom förskoleverksamheten avslår motionerna 2002/03:Sf376 yrkande 4,2002/03:So250 yrkande 14, 2002/03:Ub261, 2002/03:Ub415 yrkande 6 och2002/03:A241 yrkande 18.Reservation 16 (m, fp, kd, c)19. Fristående skolor för vuxenutbildning avslår motion 2002/03:Ub416 yrkande 4.Reservation 17 (m, fp, kd, c)20. Rätten till skolskjuts för elev i fristående skola avslår motionerna 2002/03:Ub271, 2002/03:Ub416yrkande 1 och 2002/03:Ub417 yrkande 18.Reservation 18 (m, fp, kd, c)21. Inackorderingstillägg till elev i fristående skola avslår motion 2002/03:Ub374.Reservation 19 (kd)den 15 maj 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), UlfNilsson (fp), (), i (m),(), (), (), (), Per (), (),(), (), (), MikaelaValtersson (mp), (), () ochHåkan ().Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motionermed yrkanden rörande fristående skolor och rätten att välja skola.Dessa behandlas i detta betänkande.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. etablering av friståendeskolor, avgift för prövning, hänsyn till kommunens s.k.skolpliktskostnader vid bestämmande av bidrag till fristående skolor,vinst i fristående skolor, bidrag för elever i behov av särskilt stöd,undervisningen i konfessionella skolor, uppföljning och utvärdering avfristående skolor, riksrekrytering till gymnasieskolan, rätten attvälja skola, etableringsfrihet inom förskoleverksamheten ochfristående skolor för vuxenutbildning.Förslagen i motionerna, sammanlagt 61 yrkanden, återges i bilaga.Utskottets övervägandenInledningVåren 2002 beslutade med anledning av propositionenFristående skolor jämte motioner att anta vissa ändringar i skollagensbestämmelser om fristående skolor, medan andra förslag tilllagändringar i propositionen avslogs (prop. 2001/02:35, bet. UbU7,rskr. 184).Riksdagen antog regeringens förslag till nya bidragsregler förfristående särskolor och fristående gymnasieskolor. Vidare antogsregler om att utbildningen vid fristående särskolor, gymnasieskoloroch gymnasiesärskolor skall vara avgiftsfri för eleverna, i likhet medvad som gäller för skolor inom det offentliga skolväsendet och förfristående grundskolor. Avgifter skall inte heller få tas ut i sambandmed ansökan till fristående skola. antog också lagregler omkrav på behöriga lärare i fristående skolor som överensstämmer med dekrav som finns för offentliga skolor. Likaså beslutades regler om atthuvudmannen för en fristående skola skall ha förutsättningar attbedriva verksamheten. Regeringen bemyndigades i skollagen att meddelaföreskrifter om skyldighet för fristående skolor att lämna enekonomisk redovisning över sin verksamhet.Däremot avslog regeringens förslag om vissa tillägg i delagregler som gäller prövning av om en fristående skolaskall ha rätt till kommunala bidrag. Gällande regler om att skolaninte skall förklaras berättigad till bidrag om utbildningen skulleinnebära påtagliga negativa följder för den kommunala skolverksamhetenansågs vara tillräckliga. Regeringens förslag om införande av avgiftför prövning avslogs. Vidare avslog föreslagnalagregler om rätt för en kommun att vid beräkningen av bidrag tillfristående skolor ta hänsyn till kommunens ansvar för att beredautbildning åt samtliga barn och ungdomar i kommunen. En föreslagenskärpning av lagreglerna om uppföljning och utvärdering avfristående skolor avslogs också.De antagna ändringarna i skollagen (1985:1100, ändr. 2002:159) träddei kraft . Bestämmelserna i fråga om beräkning av bidragoch om avgifter tillämpades första gången för kalenderåret 2003.Utskottet behandlar i det följande motionsyrkanden från allmännamotionstiden , vilka till stor del tar upp delagstiftningsfrågor som beslutade om våren 2002.Etablering av fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med anledning av ett motionsyrkande göra etttillkännagivande till regeringen om tydligare lagregler förSkolverkets prövning av ansökan från fristående skola om att bliberättigad till kommunala bidrag. Med hänvisning till pågående arbetemed att införa systematisk uppföljning och redovisning av kvaliteten iskolväsendet avstyrks motionsyrkanden som rör likvärdiga villkor förfristående och kommunala skolor och om betygssättningen i friståendeskolor.Jämför reservationerna 1 (m, fp) och 2 (m, fp, kd, c, mp).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet framhåller i motion 2002/03:Ub229 om grundskolanbetydelsen av att skapa likvärdiga villkor för fristående ochkommunala skolor (yrkande 18). I motion 2002/03:Ub244begärs att etablering av fristående gymnasieskolor skall underlättas(yrkande 35). I båda motionerna understryks att en lag för friståendeskolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts varaavgörande för om en fristående skola skall godkännas, och reglerna förekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar ikommunerna inte är möjliga.Enligt motion 2002/03:Ub205 (m) bör endast utbildningens kvalitetspela roll vid bedömningen av skolor (yrkande 4). Motionären hävdaratt det inte har något som helst egenvärde om skolans huvudman ärkommun eller enskild. Inget barn skall tvingas gå i en sämre skola föratt kommunala skolor skall skyddas från konkurrens (yrkande 3).U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena.I skollagen (1985:1100) regleras i 9 kap. villkoren för att friståendeskolor skall godkännas för skolpliktens fullgörande och för att deskall ha rätt till bidrag från elevernas hemkommuner. Beslut i dessaärenden fattas av Statens skolverk.En genomgående strävan när det gällerregelförändringar för fristående skolor har varit att i görligaste månanpassa reglerna till dem som gäller för kommunala skolor. Utifrån detövergripande synsättet om likvärdiga ekonomiska villkor oavsetthuvudman beslutade att bidraget till enfristående gymnasieskola i första hand skall svara mot den kostnad somelevens hemkommun har för motsvarande nationella program. Denbakomliggande tanken är att resursen för eleven och därmed kommunenskostnad inte skall påverkas av om en elev går i en eller enfristående gymnasieskola. För de fristående grundskolorna harprincipen att fristående skolor får bidrag efter samma grunder somkommunala skolor funnits . Regler somöverensstämmer med de kommunala skolornas har införts förfristående skolor i fråga om krav på behöriga lärare och om avgiftsfriutbildning.Skollagskommittén har i sitt betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121) utformat skollagen så att sammabestämmelser så långt möjligt skall gälla både för offentliga ochenskilda (fristående) skolor, framför allt i syfte att ökautbildningens likvärdighet och elevernas rättssäkerhet (s. 99).Kommittén föreslår att det i skollagen införs en allmän föreskrift omatt varje skolhuvudman och skolenhet, offentlig såväl som enskild,systematiskt skall följa upp och utvärdera sin verksamhet och på basishärav upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar (3 kap. 1 §första och andra styckena förslaget till skollag).I skriften Alla skolor ska vara bra skolor - regeringenskvalitetsprogram för skolan anges att kvalitetssäkringen behöverstärkas på kommun- och skolnivå. Kvalitetsredovisningen behöver blitydligare och ges högre status. Den skall vara det centrala dokumentetför att utvärdera och rapportera skolans resultat. Den skall på ettlättillgängligt och jämförbart sätt visa hur skolan lyckas med att nåde nationella målen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att manskall komma till rätta med eventuella brister. Skolans hela uppdragsom det beskrivs i läroplan och kursplaner skall ingå i redovisningen.Skolverket kommer att få rätt att utfärda föreskrifter omkvalitetsredovisning och enhetliga resultatmått i syfte att underlättajämförelser av kvaliteten.Enligt nya instruktion (2002:1160) skall verket genomutbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet. Iregleringsbrev för verket för föreskrivs att varjekommun skall omfattas av inspektion vart sjätte år.Vänsterpartiet begär i motion 2002/03:Ub310 ett förslag till ändringav skollagen i fråga om avslag på ansökan om etablering av friståendeskolor (yrkande 1). Enligt motionärerna skall prövning avfristående skolas ansökan om förklaring om rätt till bidrag skeutifrån en helhetsbedömning. Om en sådan bedömning visar att ettbifall skulle få påtagliga negativa följder för elever ochskolväsendet i kommunen skall ansökan alltid avslås, även om kommuneni sitt yttrande till verket tillstyrkt ansökan. En motsvarande begäranframställs i motion 2002/03:Sf336 yrkande 23. Imotionen framhålls att explosionen av privata, s.k. fristående skolormåste stoppas. Motionärerna vänder sig emot den nuvarande utvecklingendär skolor tvingas profilera sig för att i konkurrens med andra skolorlocka till sig elever.I motion 2002/03:Ub526 (s) påpekas att kommunerna har ansvaret för attgarantera alla barn en bra utbildning. De har att finansiera ochorganisera skolan så att detta mål kan nås. Det är därför enligtmotionären rimligt att kommunernas inflytande över etableringen avskolverksamhet i kommunerna ökar.U t s k o t t e t konstaterar att motionärernas förslag i huvudsakstämmer överens med det förslag till lagändring som regeringen ladefram för i propositionen Fristående skolor (prop.2001/02:35). I propositionen föreslog regeringen att inteskall förklara en fristående skola berättigad till bidrag, om skolansverksamhet vid en helhetsbedömning, varvid bl.a. skolans storlek ochgeografiska läge skall beaktas och - för vissa skolformer -utbildningens innehåll, skulle innebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller - för vissaskolformer - i närliggande kommuner. avslog detta förslagmed knapp majoritet , dvs. under föregåendemandatperiod.Frågan om en lagändring har ånyo aktualiserats genom de redovisademotionsyrkandena. Utskottet gör nu följande bedömning.En väsentlig skillnad mellan kommunalt och enskilt huvudmannaskap förskolan är att kommunen alltid har det yttersta ansvaret för atterbjuda alla barn och ungdomar i kommunen en god och likvärdigutbildning. Enligt utskottets mening måste det därför finnas en sådanbalans mellan offentliga och fristående skolor i en kommun attkommunen ges faktiska möjligheter att ta sitt övergripande ansvar.Eleverna å sin sida måste ha reella möjligheter att välja en kommunalskola. I sammanhanget vill utskottet också erinra om att kommunen harett uppdrag att erbjuda ett allsidigt urval av gymnasieutbildning,vilket självklart påverkas av etableringarna av fristående skolor ikommunen eller på närliggande orter. Det är angeläget att Skolverketvid sin bedömning har ett bra och fullständigt beslutsunderlag.Utskottet ställer sig bakom motionärernas krav på att förtydligaskollagens bestämmelser i fråga om vilka kriterier som skall beaktasvid prövning av huruvida en fristående skola skallförklaras berättigad till bidrag. Lagtexten bör överensstämma med densom lades fram i propositionen Fristående skolor. Vid enhelhetsbedömning skall således beaktas faktorer som skolans storlekoch geografiska läge och för vissa skolformer utbildningens innehåll.Riksdagen bör med bifall till motion 2002/03:Ub310 yrkande 1 och meddelvis bifall till motionerna 2002/03:Sf336 yrkande 23 och2002/03:Ub526 tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottethär har framfört.Enligt i motion 2002/03:Ub310 yrkande 5 bör det varaett naturligt kriterium för godkännande av en fristående skola, därbetygssättning är aktuell, att huvudmannen redovisar hur man avser attarbeta för att säkerställa betygens likvärdighet. Regeringen bör läggafram förslag till ändring av skollagen i fråga om betygssättningen ifristående skola i enlighet med yrkandet.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Enligt 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor - idess lydelse fr.o.m. - är en fristående skola somhar fått medgivande av att anordna prövning och utfärdabetyg skyldig att tillämpa bestämmelserna i 7 kap.grundskoleförordningen (1994:1194) respektive 7 kap.särskoleförordningen (1995:206) om betyg m.m. Samma regler skallsåledes tillämpas för fristående och offentliga skolor.Utskottet utgår från att frågor som rör betygens likvärdighet överlandet och mellan skilda skolor, såväl kommunala som fristående,kommer att uppmärksammas vid utbildningsinspektion. skall verket granska kvaliteten i skolväsendet.Avgift för prövningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med anledning av ett motionsyrkande göra etttillkännagivande till regeringen om att det i skollagen bör införas enbestämmelse angående avgift för prövning av ansökningarfrån fristående skola.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c, mp).MotionVänsterpartiet påpekar i motion 2002/03:Ub310 yrkande 2 att ett stortantal fristående skolor inte kommer i gång med sin verksamhet somplanerat, vilket tyder på bristfällig eller orealistisk planering frånde blivande huvudmännen. Det bör därför införas en särskild avgift förSkolverkets prövning av ansökningar, i syfte att bidra tillfinansieringen av statens merkostnader för prövningen och för attbegränsa mängden mindre seriösa ansökningar. Motionärerna vill attregeringen återkommer med förslag till en sådan bestämmelse iskollagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att under föregående mandatperiodavslog regeringens förslag i propositionen Fristående skolor ominförande av avgift för prövning av ansökningar omgodkännande av fristående skolor eller om förklaring om rätt tillbidrag till sådana skolor (prop. 2001/02:35, bet. UbU7, rskr. 184).I likhet med motionärerna noterar utskottet att det förekommer attfristående skolor som godkänts eller förklarats bidragsberättigade avSkolverket inte startar sin verksamhet enligt planerna. Utskottetanser att motionärerna framfört vägande skäl för införande av ensärskild avgift för prövning hos av ansökningar frånfristående skolor. En särskild avgift bör därför införas. Avgiftenskall dock inte få överstiga myndighetens självkostnader förprövningen.Riksdagen bör således med bifall till motionsyrkandet tillkännage förregeringen som sin mening att i skollagen bör införas en nybestämmelse med bemyndigande för regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en sådan avgift förSkolverkets prövning.Hänsyn till kommunens skolpliktskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med anledning av ett motionsyrkande göra etttillkännagivande till regeringen om att hänsyn skall tas tillkommunens s.k. skolpliktskostnader respektive motsvarande kostnader pågymnasienivå vid bestämmande av bidrag till fristående skolor.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c, mp).MotionEnligt i motion 2002/03:Ub310 yrkande 3 måste en kommuni alla lägen kunna erbjuda elever plats i sina skolor, till skillnadfrån en fristående skola som kan optimera sin skolorganisation.Kommunen skall ha en beredskap och en överkapacitet som medför högrekostnader per elev. Dessa s.k. skolpliktskostnader skall därför inteinkluderas i grunderna för bidraget per elev i fristående skolor.Riksdagen bör enligt motionärerna hos regeringen begära förslag tillsådan ändring i skollagen.Utskottets ställningstagandeInledningsvis har nämnts att , dvs. underföregående mandatperiod, avslog regeringens förslag om att i skollagenskulle införas regler om rätt för en kommun att vid beräkningen avbidrag till fristående skolor ta hänsyn till kommunens ansvar för attbereda utbildning åt samtliga barn och ungdomar i kommunen.Utskottet vill nu med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Som utskottet framhållit i det föregående har kommunen det ytterstaansvaret för att erbjuda alla barn och ungdomar ikommunen en god utbildning. Ett sådant ansvar kan inte läggas påenskilda skolhuvudmän. En kommun måste därför alltid ha ett visstutrymme reserverat för elevökningar i samband med skolstarten förnybörjare, men även för andra elever som flyttar till kommunen. Enkommun måste också kunna erbjuda plats i sina skolor när en friståendeskola inte kan starta sin verksamhet som planerat eller när enfristående skola upphör. Den beredskap och överkapacitet som en kommundärmed har kan medföra högre kostnader per elev. Som motionärernapåpekat kan kommunen inte, till skillnad från fristående skolor,optimera sin skolorganisation för att begränsa kostnaderna. Aktuellaundersökningar bekräftar tidigare uppgifter om att de friståendeskolorna är kostnadsdrivande för kommunerna.Likaså är en kommun skyldig att erbjuda utbildning på gymnasieskolansnationella program för samtliga ungdomar i kommunen som är berättigadetill sådan utbildning. Kommunen kan inte på samma sätt som enfristående gymnasieskola optimera sin skolorganisation genom attendast anordna ett fåtal program och ta in det antal elever som gerhelt fyllda undervisningsgrupper. De kostnader kommunen har medanledning av detta ansvar för att bereda gymnasieutbildning hänför sigdels till merkostnader för utbildningen på de olika programmen, delstill kostnader för central administration och förvaltning.Utskottet delar uppfattningen i motionen att nämnda s.k.skolpliktskostnader och motsvarande kostnader på gymnasienivå inteskall inkluderas i grunderna för det kommunala bidraget per elev ifristående grundskolor och särskolor respektive friståendegymnasieskolor.Riksdagen bör enligt utskottets mening med bifall till motionsyrkandettillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet här framförtom ändringar i bidragsreglerna för fristående skolor.Vinst i fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om vinst i fristående skolor medhänvisning till pågående utredning om icke vinstutdelande aktiebolag.Jämför reservation 5 (m). Jämför särskilt yttrande 1 (fp).MotionerVänsterpartiet betonar i motion 2002/03:Ub310 yrkande 8 att friståendeskolor utan annat märkbart syfte än det ekonomiska vinstintresset intehör hemma inom det svenska utbildningsväsendet. I de fall en skola gårmed vinst bör denna återinvesteras i verksamheten och på det sättetkomma eleverna till godo. Enligt motionen bör hos regeringenbegära förslag till en ny bestämmelse i skollagen som innebär att detöverskott som uppstår i fristående skolor och förskolor skall gåtillbaka till verksamheten och inte betalas ut som vinst tillhuvudmannen.Enligt motion 2002/03:Ub205 (m) kommer inte ett enda barn att gå utskolan med bättre kunskaper genom att fristående skolor förbjuds attgöra vinst (yrkande 1). Motionären anser att varje fristående skolasjälvständigt skall kunna besluta om vad ett eventuellt överskottskall användas till (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena med hänvisning till attfrågan om vinstutdelning i skolverksamhet utreds.Enligt regeringsbeslut har en särskild utredaretillkallats med uppdrag att utreda frågor om ett nytt slag avaktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet (Ju 2002:06).Kännetecknande för ett sådant bolag skall vara att det har ett annatsyfte än att ge aktieägarna vinst, och att det finns särskildabegränsningar när det gäller bolagets rätt att dela ut vinst tillägare och andra. Dessa begränsningar skall innebära antingen ettfullständigt förbud mot vinstutdelning eller att aktieägarna har rätttill endast en på visst sätt begränsad avkastning på satsat kapital.Upparbetade överskott skall användas för att utveckla den verksamhetsom bolaget bedriver.