bet · GQ01AU6 · 2003-04-29 00:00:00 — Kristdemokraternahävdar vidare att sympatiåtgärder inte skalltillåtas som instrument vid arbetsmarknadskonflikter(yrk. Den egentliga orsaken till attarbetsmarknadens parter får vidta stridsåtgärder äratt de inte träffat kollektivavtal med varandra. Vidsympatiåtgärder är däremot de stridande parternabundna av kollektivavtal, och det är därför interimligt att tillåta sympatiåtgärder.Mikael () kräver i motion A229 att enproportionalitetsregel för stridsåtgärder skallinföras i MBL (yrk. Motionären menar att regelnbör ta sikte på proportionalitet mellan enstridsåtgärds omfattning och den skada som drabbarmotparten. Även förhållandet mellan en stridsåtgärdsomfattning och åtgärdens syfte bör omfattas avproportionalitetsprincipen.Utskottets ställningstagandeRätten till fackliga sympatiåtgärder berördes ianslutning till behandlingen av den s.k.lönebildningspropositionen (prop. 1999/2000:32 ochbet. 1999/2000:AU5) liksom i betänkandena omarbetsrättsliga frågor 2000/01:AU7 och 2001/02:AU6.Frågan hade tagits upp i utredningsbetänkandetMedling och lönebildning (SOU 1998:141).Utredningens slutsats var att sympatiåtgärder inteborde förbjudas.Att kunna vidta sympatiåtgärder utgör en del i dennordiska traditionen och är också väsentligt förhela kollektivavtalssystemet. En inskränkning avmöjligheterna till sympatiåtgärder skulle sannoliktockså komma i konflikt med internationellaförpliktelser. Utskottet har tidigare avstyrktmotioner med samma innehåll och har inte ändat sinuppfattning i denna fråga.Även frågan om stridsåtgärders proportionalitetingick i den ovannämnda utredningen. I denna delföreslog utredningen en proportionalitetsregel.Förslaget tog sikte på tre olika situationer ochmotiverades med att det borde skapas en rimligarebalans mellan parterna. Vid remissbehandlingenutsattes dock förslaget för kritik av många olikaslag, bl.a. skulle sådana regler kunna försvåra,fördyra och försena förhandlingsprocessen och deskulle kunna bli svårtillämpade. Regeringen komaldrig att lägga fram något förslag med sådantinnehåll. Utskottet fann också vid sin behandling avlönebildningspropositionen att starka skäl talar motproportionalitetsregler. Utskottet står alltjämtfast vid detta.Med beaktande av det som sagts ovan bör de nubehandlade motionerna A229 yrkande 4 (m) och A320yrkandena 23 och 24 (kd) avstyrkas.Förstärkt skydd för gravida ochföräldraledigaUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som avser frågor om förstärkt skyddför gravida och föräldralediga.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Jämför reservationerna 10 (fp), 11 (kd) och12 (c).MotionernaFolkpartiet anser i motion A241 attanställningsskyddet för gravida och föräldraledigaskall stärkas (yrk. Många kvinnor och några mänvittnar om att de blir sämre behandlade påarbetsplatsen efter att ha varit föräldralediga. Detkan vara fråga om omplacering och i vissa fall attde drabbats hårdare vid uppsägning. Villkoren viduppsägningar bör noga granskas. Framkommer det attarbetsgivare och fackföreningar missgynnar gravidaoch föräldralediga vid uppsägningsförhandlingar börman överväga att skärpa lagstiftningen. En metod äratt uppsägningslön skall utges även tillföräldralediga, vilket minskar frestelsen att sägaupp föräldralediga för att slippa betalauppsägningslön.Kristdemokraterna hänvisar i kommittémotion A242till det som kommit fram till närdet gäller anställdas rätt att återuppta sitt arbeteutan försämrade villkor efter föräldraledighet ochmöjligheterna att tillgodoräkna sig de förbättringarsom arbetskamraterna erhållit (yrk. 17).Det kan gälla lönehöjning eller utbildning. Partietmenar att föräldraledigheten kan vägas in somskäl för förändring av tjänsten och att detta inteär förenligt med de nya EU-reglerna.Kristdemokraterna ställer i en annan kommittémotion,A320, kravet att lagstiftningen måste skärpas så attden ger ett användbart skydd för kvinnor och män somunder föräldraledigheten blir diskriminerade i någotavseende (yrk. Ett exempel på skärpning kan varaförbud mot att föräldraledighet skall kunna användassom uppsägningsskäl. Den extra kostnad som enarbetsgivare har för en anställd som ärföräldraledig i form av semesterersättning motverkaranställning av personer, främst kvinnor, i åldrardär föräldraskap är troligt. Ersättning försemesterersättning till en föräldraledig bör därförbetalas via genomarbetsgivaravgiften och inte belasta den enskildearbetsgivaren. Det måste också ges möjlighet tillbåde deltids- och heltidsarbete på arbetsmarknaden.Ett stort ansvar vilar på den offentliga sektorn idetta avseende.Centerpartiet framför i kommittémotion, A239, attregeringen bör ta initiativ till en fördjupaduppföljning av den lagstiftning som reglerarmöjligheten till ett barnvänligt arbetsliv (yrk.24). Ett barnvänligt arbetsliv bör kännetecknas avhög flexibilitet och tillåtande attityder. Likamöjligheter för kvinnor och män att förena karriärmed familjebildning skall eftersträvas. Det bör tasinitiativ till överläggningar mellanarbetsmarknadens parter kring frågor om ettbarnvänligt arbetsliv. Varken vid graviditet ellerföräldraledighet skall anställda få diskrimineras.Centerpartiet kräver i kommittémotion A366 attföräldraledighetslagen skall stärkas så attföräldraledighet inte får räknas som uppsägningstid(yrk. 15).I motion A304 av och (båda s) konstateras att stödet förföräldralediga är för svagt. Därför är detnödvändigt att en skärpning görs i LAS för attförhindra uppsägning och omplacering av anställdaunder föräldraledighet. m.fl. (s)anser i motion A347 att unga kvinnors villkor påarbetsmarknaden måste stärkas genom förändring ibl.a. LAS, föräldraledighetslagen ochjämställdhetslagen (1991:433). Det är oacceptabeltatt unga kvinnor som väljer att bli föräldrarriskerar avskedande, uppsägning, avbrutenprovanställning, försämrad löneutveckling ellerandra försämringar i anställningsvillkoren.Ulf och (båda mp) kräver imotion A337 att regeringen skyndsamt utarbetarlagförslag om skärpning av föräldraledighetslagenför att skydda gravida och föräldralediga i enlighetmed den skärpning av lagen som förordade isitt beslut (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen betonatvikten av att skapa gynnsammare förutsättningar föratt arbetstagare skall kunna förena arbete ochföräldraskap.Utskottet konstaterade i betänkande 2000/01:AU9att det förekommer att arbetsgivare försvårar förföräldrar att utnyttja rätten till ledighet enligtföräldraledighetslagen. Regeringen fick av riksdageni uppdrag att överväga om det finns behov av attförstärka skyddet för de arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. Den då pågående översynen avarbetsrätten fick sedan av regeringen etttilläggsuppdrag att se över den arbetsrättsligalagstiftningen även i detta avseende.I betänkandet arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) anges atttillgänglig statistik visar att barnafödandet underdet senaste årtiondet har minskat dramatiskt, främstbland kvinnor mellan . Det kan enligtutredningen antas att en av många orsaker till dettastora samhällsproblem är svårigheter att på dagensarbetsmarknad kunna kombinera förvärvsarbete ochföräldraskap. Enligt JämO har antalet anmälningaroch förfrågningar med anknytning till föräldraskapoch graviditet ökat , och sammatendens har observerats från fackligt håll. Någonentydig statistik som talar för att gravida ochföräldralediga regelmässigt missgynnas påarbetsmarknaden har dock utredningen inte kunnatfinna. Befintlig statistik visar emellertid att detfinns en tendens till försämrad situation försmåbarnsföräldrar, särskilt kvinnor, som har en lösförankring i arbetslivet när de skaffar barn. Heltklart är att en persons ställning på arbetsmarknadenåtminstone riskerar att försämras i och med enplanerad eller föreliggande graviditet och därmedsammanhörande föräldraledighet. Särskilt drabbade avdetta förhållande är kvinnor, som av tradition ellerekonomiska skäl ofta är den av föräldrarna somutnyttjar huvuddelen av rätten till ersättning förföräldraledighet och stannar hemma med barnet.När det gäller gravida kvinnors ställning påarbetsmarknaden konstaterar utredningen att skyddetförstärkts genom de ändringar i jämställdhetslagensom trädde i kraft och genom praxis i fråga om tillämpningen av dets.k. likabehandlingsdirektivet under senare år.Senast genom det uppmärksammade avgörandet i måletTele har domstolen understrukit det starkaskyddet för gravida kvinnor på arbetsmarknadenenligt direktivet.Vad gäller föräldralediga arbetstagare är skyddetemellertid betydligt svagare, både enligt gällandeEG-rätt och svensk rätt. Enligt utredningens meningfinns inte några sakliga skäl för att skyddet förföräldralediga arbetstagare skall vara sämre än förgravida arbetstagare. Vidare har inom EUbeslutats om förändringar ilikabehandlingsdirektivet som bl.a. syftar till attstärka skyddet för föräldralediga när det gällersåväl anställningen som anställningsvillkoren.Utredningen har mot den nu beskrivna bakgrundenlagt fram tre lagförslag för att stärkaföräldralediga arbetstagares rättsliga ställning.Det första förslaget tar sikte på ändrade reglerför tidsbegränsade anställningar, se under rubrikTidsbegränsad anställning m.m., som avser attförhindra långvariga visstidsanställningar.Förslaget har tillkommit bl.a. med hänsyn till attkvinnor i fertil ålder är klart överrepresenteradeinom gruppen tidsbegränsat anställda.Det andra förslaget är att ett särskilt förbud motatt diskriminera föräldralediga införs iföräldraledighetslagen. Diskrimineringsförbudet är iallt väsentligt uppbyggt på samma sätt somjämställdhetslagens förbud mot könsdiskriminering.Vid sidan av arbetsmarknadens parter ges JämOuppgiften att övervaka denna reglering.Missgynnande av föräldralediga blir därigenomförbjudet på motsvarande sätt som när det gällermissgynnande på grund av kön enligtjämställdhetslagen.Diskrimineringsskyddet skall även täcka densituationen att en arbetstagare missgynnas av skälsom har samband med att han eller hon tidigareutnyttjat sin rätt till föräldraledighet. Denföreslagna regeln medför att varje beslut frånarbetsgivarens sida att t.ex. säga upp enföräldraledig arbetstagare eller att avbryta enprovanställning kommer att kunna prövas rättsligt.Även skyddet avseende anställningsvillkoren blirenligt utredningen starkare än vad det är i dag.Den ovan föreslagna regleringen medför inte någotabsolut förbud mot uppsägning av föräldraledigaarbetstagare. Det kan enligt utredningennaturligtvis förekomma att föräldraledigaarbetstagare sägs upp utan att arbetsgivarens besluthar något samband med föräldraledigheten i sig. Ettproblem i detta sammanhang är att uppsägningstidenenligt LAS löper som föräldraledighetenfortgår. Det är således möjligt att uppsägningstidenhar löpt ut och anställningen har upphört närföräldraledigheten sedermera avslutas. Detta medföräven att företrädesrätten till återanställning fördenna kategori av arbetstagare inte blir reell.Det tredje förslaget till åtgärd är därför attuppsägningstiden vid uppsägning på grund avarbetsbrist av en anställd som är helt föräldraledigskall börja löpa först när arbetstagaren helt ellerdelvis återupptar sitt arbete. Därigenom ges denföräldralediga arbetstagaren en rätt till lagstadgaduppsägningstid när han eller hon återkommer tillarbete, och tiden kan t.ex. utnyttjas för att sökanytt arbete. Genom denna lösning kommer man enligtutredningen även till rätta med problematiken kringföreträdesrätt till återanställning förföräldralediga arbetstagare eftersom tiden undervilken denna kan göras gällande bl.a. är knuten tillanställningens upphörande sedan uppsägningstidenlöpt ut.Med anledning av motion A239 (yrk.24) har utskottet noterat att JämO just avslutat lång kampanj mot diskriminering avgravida kvinnor i arbetslivet. Kampanjen har kallats"barn OCH jobb: ". Syftet med kampanjenhar varit att informera allmänheten om de regler ochrättigheter som gäller. Syftet har vidare varit attinformera och aktivt påverka arbetsmarknadens parteroch politiska beslutsfattare så att diskrimineringsom har samband med graviditet kan upphöra.Graviditet och barnafödande skall ses som en normaldel av "livets regler", inte som ettarbetslivsproblem. Kampanjens huvudsyfte var attföra fram att det är diskriminering att missgynnagravida kvinnor och att det är en kränkning av enmänsklig rättighet och ett lagbrott.I ett första skede valde JämO att uppmärksamma dendiskriminering som enbart drabbar kvinnor, faktiskteller förväntat. JämO:s avsikt är att senare, undersamlingsnamnet "barn OCH jobb: föräldraskap" belysade problem som följer när barnet har fötts.Utskottet anser att frågorna om stärkt skydd förföräldralediga måste ha hög prioritet. Det hör intehemma på svensk arbetsmarknad att bli missgynnad pågrund av att man som arbetstagare nyttjat sinalagstadgade rättigheter som förälder. Utskottetförutsätter att regeringen skyndsamt återkommer tillriksdagen med förslag för att utöka skyddet förföräldralediga arbetstagare. I avvaktan påregeringens beredning av frågan avstyrks motionernaA239 yrkande 24 (c), A241 yrkande 15 (fp), A242yrkande 17 (kd), A304 (s), A320 yrkande 9 (kd), A337yrkande 1 (mp), A347 i denna del (s) och A366yrkande 15 (c), i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.Drogtester och kontroll ibelastningsregistretUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsförslag somberör frågor om drogtester och arbetsgivaresrätt att få del av personuppgifter urbelastningsregistret. Motionerna avstyrks.BakgrundDen s.k. lämnade i mars 2002sitt slutbetänkande Personlig integritet iarbetslivet (SOU 2002:18) till regeringen. Iutredningen föreslogs en helt ny lag om skydd förden personliga integriteten (). Utredningenkonstaterade att det inte finns någon samladreglering till skydd för den personliga integriteteni arbetslivet och inte heller någon lagstiftning somutformats med hänsyn till den tekniska ochmedicinska utvecklingen. De frågor som utredningenframför allt inriktade sig på var risker förkränkningar av arbetstagarnas personliga integriteti samband med dels användningen avinformationsteknik i arbetslivet, delsarbetsgivarens kontroller av arbetstagarnas hälsaeller droganvändning. Lagförslaget tog sinutgångspunkt i personuppgiftslagen (1998:204) (PUL).Lagförslaget innebar i här relevanta delar följande.- Förbud att behandla personuppgifter omarbetstagarens eller arbetssökandens hälsa ellerdroganvändning utom när det är nödvändigt för attbedöma om arbetstagaren är lämpad för uppgifter iarbetsgivarens verksamhet eller, om arbetstagarenbegärt det, för att bedöma rätten till förmåner.- Hälsoundersökningar och drogtester får barautföras av personal inom hälso- och sjukvårdeneller under överinseende av sådan personal;drogtesterna måste dessutom analyseras på visstföreskrivet sätt.- Förbud för arbetsgivaren att behandlapersonuppgifter om arbetstagarens ellerarbetssökandens lagöverträdelser utom när det ärnödvändigt för att bedöma tillförlitligheten medhänsyn till säkerheten för det allmänna eller förarbetsgivarens verksamhet; arbetsgivaren skall interutinmässigt kunna ställa krav på att arbetstagareneller arbetssökanden företer registerutdrag före enanställning.I fråga om tillåtligheten att genomföra drogtesterkonstaterade utredningen att ingen lagregleringfinns. Har inte frågan reglerats i avtal måstefrågan anses ingå i arbetsgivarensarbetsledningsrätt under vissa förutsättningar.Förutsättningarna har utvecklats av Arbetsdomstolenbl.a. i rättsfallet AD 2001 nr 3. Det förutsätts attarbetsgivaren inte överskrider gränserna för dennarätt genom att utöva den i strid med lag eller godsed. Vid bedömningen av om arbetsgivarens beslutstår i strid med god sed har i praxis gjorts enavvägning mellan arbetsgivarens intresse av attutföra testet och arbetstagarens intresse av attvärna sin personliga integritet. Intrånget iarbetstagarens personliga integritet måste stå iproportion till det intresse arbetsgivaren villtillgodose.Det finns lagregler som begränsar arbetsgivarensarbetsledningsrätt i detta avseende; av störstbetydelse är 2 kap. 6 § regeringsformen (bl.a. skyddmot påtvingat kroppsligt ingrepp) och 30 § (periodiska hälsoundersökningar).När det gäller rätten att få ut personuppgifter urbelastningsregistret är den frågan reglerad i lagen(1998:620) om belastningsregister.Belastningsregistret innehåller uppgifter ompersoners brottmålsdomar och beslut som meddelats iSverige och som avser brottspåföljd m.m.Belastningsregistret motsvarar det som tidigarebenämndes kriminalregistret och som även kalladesbrottsregistret. Rätten att få uppgifter frånregistret tillkommer vissa myndigheter för derastillsynsverksamhet, t.ex. Datainspektionen ochdomstolar och myndigheter i vissa fall. I övrigt kanregeringen för vissa ärenden föreskriva sådan rättoch i särskilda fall ge tillstånd för det. Enenskild har dock alltid rätt att på begäranskriftligen få ta del av samtliga uppgifter urregistret om sig själv.Enligt lagen (2000:873) om registerkontroll avpersonal inom förskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg skall den som erbjuds en anställninginom sådan verksamhet till den som erbjuderanställningen lämna ett utdrag som är mindre än ettår gammalt ur det register som förs enligt lagen ombelastningsregister. För sådant ändamål används ettsärskilt utdrag med ett begränsat innehåll. Den sominte har lämnat ett registerutdrag får inteanställas.MotionernaI motion A253 vill och Britt-MarieLindkvist (båda s) att ett kommande lagförslagtydligare än enligt utredningen om Personligintegritet i arbetslivet (SOU 2002:18) skall skyddaoch stärka individens integritet vid drogtester iarbetslivet. Det vällovliga syftet med drogtester äratt uppnå en god arbetsmiljö genom att säkerställadrogfria arbetsplatser och på det sättet förebyggarisker för ohälsa och olycksfall. , menarmotionärerna, måste en sådan på tvång byggdkontrollverksamhet bedrivas på ett sätt som intekränker individen. Lagstiftningen måste på ettbättre sätt än vad som föreslås i betänkandetsäkerställa rättssäkerheten och integriteten för denenskilde vid drogtester.Hillevi () menar i motion A247 att de somarbetar med utvecklingsstörda skall kunna granskas ibrottsregistret innan de anställs, eftersomutvecklingsstörda på många sätt liknar barn ävensedan de blivit vuxna. Utvecklingsstörda uppfattassom lätta offer. De är lättmanipulerade, har lägretrovärdighet hos omgivningen och de berättar inteutan vidare om vad de har varit med om. Det måstevara möjligt att förhindra de systematiska övergreppsom begås mot utvecklingsstörda under täckmantel avomsorg. Med tanke på att det finns en gruppmänniskor som aktivt söker sig till yrken där de kanutnyttja utvecklingsstörda bör det bli möjligt attkräva att de arbetssökande visar utdrag urbrottsregistret som en förutsättning föranställning. () kräver imotion A358 att det införs en skyldighet att utföraregisterkontroll för personal som arbetar inom småboendeenheter, familjehem, flyktingförläggningar ochsom företrädare för ensamkommande barn eller godman. Arbetsgivare bör vara skyldiga att kontrolleraatt de som erbjuds anställning själva införskaffarett registerutdrag ur belastningsregistret.Registerutdraget bör vara begränsat och endastinnehålla uppgifter om brott som är av betydelse föratt förebygga övergrepp eller annan skada på barnen.Exempelvis bör sexual-, barnpornografi- ochnarkotikabrott ingå.Kerstin-Maria () framför i motion So446 attmöjligheter till drogtestning och kontroll ibrottsregistret skall införas för personal somarbetar med psykiskt funktionshindrade, eftersomdenna grupp är lika hjälplös som små barn (yrk. 2).Hon menar vidare att det i vården och omsorgen avpsykiskt funktionshindrade är viktigt med en skäliglönesättning och god personalpolitik för attpersonalen skall må bra, fungera väl i sitt arbeteoch vilja stanna kvar. Det blir allt svårare att fåtag på personal till vård- och omsorgsyrken. Det ärdärför särskilt viktigt att klargöra att man integör avkall på kvaliteten. Som ett led i detta måstepersonalen kunna drogtestas och kontroll få göras ibrottsregistret.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad som i motion A253 sägs ombetydelsen av ett starkt skydd för arbetstagarespersonliga integritet vid drogtestning. Lagstiftningpå området bör syfta till att ge arbetstagarna ettlångtgående skydd i det avseendet.Vad beträffar tillåtligheten av drogtester anserutskottet att det enligt gällande rättspraxis gesrimliga möjligheter till drogtestning. Utskottet ärinte berett att medverka till en utvidgning avarbetsgivares rätt att tvångsvis drogtesta sinaanställda utan att det föreligger mycket tungtvägande skäl. Sådana skäl har inte framkommit imotion So446.När det gäller motionerna A247, A358 och So446 i dedelar som gäller arbetsgivares rätt att ta del avpersonuppgifter ur belastningsregistret villutskottet se som en allmän utgångspunkt att enperson som har avtjänat sitt straff skall kunna gåvidare i livet och arbetslivet utan attdiskrimineras eller särbehandlas på annat sätt pågrund av tidigare brottslighet. En situation som kaninnebär ett allvarligt hot mot den personligaintegriteten är att en arbetsgivare får tillgångtill och kan behandla personuppgifter omlagöverträdelser som en arbetssökande ellerarbetstagare har gjort sig skyldig till. Det ärdärför av stor vikt att bara de arbetsgivare somverkligen kan anses ha berättigat behov avpersonuppgifter om lagöverträdelser får behandlasådana personuppgifter.Utskottet konstaterar att utredningen om Personligintegritet i arbetslivet anser att det finns riskför att skyddet för den personliga integriteten harbörjat "erodera" när det gäller krav på utdrag urbelastningsregistret. Enligt uppgifter frånRikspolisstyrelsen som utredningen inhämtat haransökningar från enskilda om utdrag urbelastningsregistret ökat kraftigt, även när manräknar bort ansökningarna för dem som sökt och sökerarbete inom förskola och barnomsorg. Utredningenföreslår därför en uppstramning genom att allaarbetsgivare förbjuds att samla in personuppgifterom lagöverträdelser om arbetstagare om det inte kanvisas att det är nödvändigt från säkerhetssynpunkt.Inte ens om arbetstagaren på eget initiativ villöverlämna ett registerutdrag till arbetsgivaren fårarbetsgivaren behandla detta på ett sätt som står istrid med reglerna i övrigt.Betänkandet Personlig integritet i arbetslivet harremissbehandlats och fått ett tämligen kritisktmottagande. Bland annat har stark kritik lämnats iLO:s, TCO:s och gemensamma remissvar. Iremissvaret förs fram att lagförslaget inte leverupp till utredningsdirektivens mål att stärkaskyddet av den personliga integriteten iarbetslivet. Lagförslaget innebär, fortsätterremissvaret, att det rättsliga skyddet för denpersonliga integriteten i arbetslivet läggs fast pånuvarande nivå, försämras i vissa fall ochförbättras i några få avseenden. Vidare menade manatt behovet av en lag är akut bl.a. med hänsyn tillteknikutvecklingen.Arbetsdomstolen har i sitt remissvar uppgett attden allmänt sett inte har några starka invändningarmot de sakliga lösningar som utredningen harföreslagit. Däremot har förslaget fått en lagtekniskutformning som gör det svårtillgängligt.Arbetsdomstolen ifrågasätter också om lagförslagethar den breda inriktning på personlig integritet iarbetslivet som dess rubrik antyder. Om det skallinföras en särskild lag om personlig integritet iarbetslivet bör denna ha ett mera brett anslag ändet remitterade förslaget.Frågan om skydd för den personliga integritetenhar även aktualiserats inom EU. Kommissionen tog iaugusti 2001 initiativ till att påbörja den s.k.sociala dialogen med arbetsmarknadens parter genomatt påkalla ett första samråd. Samrådet inbegrepfrågor om behandling av känslig information såsomhälsouppgifter, uppgifter om drogtester ochgenetiska undersökningar, övervakning avarbetstagares e-post och Internetanvändning. Detandra formella samrådet inleddes i slutet av oktober2002.