bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Vi ska agera meden långsiktig helhetssyn med respekt för både vårsamtida omgivning och kommande generationer.Förvaltarskapet gäller både de egna personligaresurserna och de materiella värdena: miljö- ochnaturresurser. Vi ska agera på ett sådant sätt attvi med stolthet kan överlämna frukterna av vårtarbete. Det förutsätter att vi förvaltar och inte påett ansvarslöst sätt förbrukar ändliga resurser ochnaturvärden. Det förutsätter också att agerandetgrundas på försiktighetsprincipen. Med detta menasatt om misstanke finns om hot mot elleroåterkallelig skada på miljön, måste extraförsiktighet tillämpas. Avsaknad av vetenskapligabevis får inte användas som ursäkt för att skjutaupp åtgärder för att förhindra miljöförstöring.Det behövs övergripande ramar och förutsättningarsom möjliggör och uppmuntrar en långsiktigt hållbarlivsstil. Miljöhänsyn behöver genomsyra allapolitikområden. Hållbar utveckling förutsätter attekologi, ekonomi och sociala hänsyn integreras.Olika styrmedel, såväl informativa och regulativasom ekonomiska, kompletterar varandra och kananvändas var för sig eller tillsammans, beroende påverksamhetsområde. Lagstiftning med förbud ochgränsvärden, en ekologiskt färgad skattepolitik,miljöledningssystem, miljövänlig upphandling samtutbildning till konsumentmakt är exempel påstrategiska instrument som måste användas.Substitutionsprincipen, som innebär att mindrefarliga ämnen så långt möjligt skall ersättafarliga, är också ett viktigt verktyg.En marknadsekonomi utifrån ettförvaltarskapsperspektiv ger möjligheter att drivautvecklingen så att den blir ekologiskt hållbar. Föratt kunna möta en del av de utmaningar som kraven påen hållbar utveckling innebär krävs också ettmångfacetterat bistånd som kan skapa balans mellanutveckling och hänsynstagande, och som kan bidratill konfliktförebyggande och främja socialutveckling och mänskliga rättigheter. Det går inteatt överskatta vikten av att väva sammanbiståndspolitikens olika beståndsdelar till enhandlingskraftig enhet. Det går inte att separeradiskussionen om ekonomisk utveckling och debatten omhållbar utveckling. Diskussioner om frihandelnspositiva effekter måste balanseras mot, exempelvis,insikten om att tillgängliga resurser inte äroändliga. Vi måste också uppmärksamma och angripaett antal mycket omfattande problem som hämmar enpositiv utveckling. Ett sådant problem är att dagensenergisystem leder till svåra hälsoeffekter,förstörelse av skog och mark och ett förändratklimat. Den akuta och växande färskvattenkrisen iett antal regioner är ett annat problem. Denomfattande spridningen av hiv/aids ett tredje.Kristdemokraterna anser att ökad internationellhandel och investeringar leder till ekonomisk ochsocial utveckling i fattiga länder. Vi ser samtidigtett problem i att den livsstil som sprids frånden rika världen inte är långsiktigt hållbar. slog fast att västvärldenskonsumtionsvanor leder till katastrofala effekterför miljö och klimat. Lösningen på problemet är delsen effektivisering av i-ländernas egen energi- ochresurshantering, dels att i-länderna bistår med teknisk hjälp att hoppa över smutsigautvecklingssteg.De fattiga ländernas utveckling måste alltsågenomsyras av mycket intelligentare energi- ochmaterialanvändning. Om inte kommermiljökonsekvenserna lokalt, regionalt men ocksåglobalt att bli katastrofala. finns dennödvändiga tekniken. Om man satsade på alternativenergiteknik - som till exempel solceller och vätgas- skulle miljövinsterna vara mycket stora. Dessa tekniker och andra typerav teknik måste överföras till fattiga länder genomsamarbete mellan länder. Problemet är att vi förnärvarande saknar mekanismer för ett sådantsamarbete samt att vi i vår egen region inte gertillräcklig stimulans åt miljöanpassad teknik.Kristdemokraterna menar att det svenskainternationella biståndet i högre grad skallinriktas på miljövänliga alternativ för en ökadhållbar tillväxt i utvecklingsländerna.EU:s roll och ansvarEU:s roll och betydelse för hållbar utveckling går inte attöverskatta. anser att EU måstevisa en mer öppen attityd mot sin omvärld. EU:sflyktingpolitik måste bli mer human. Detutrikespolitiska ansvarstagandet måste bli starkareoch mer gemensamt. Detta gäller såväl rivandet avhandelsmurarna som ansvaret för att implementerahållbara utvecklingsstrukturer m.m. inom EU:sgränser, men också utanför dessa gränser.Vi menar vidare att EU måste driva på för ettstarkare globalt samarbete kringhållbarhetsfrågorna. Detta är ett moraliskt ansvarför EU och den rika delen av världen, varskonsumtionssystem orsakat många av problemen.Inför pekade på fyra övergripande områden som måsteprioriteras: skydd av de naturresurser som liggertill grund för ekonomisk utveckling, inte minstdricksvatten, energi och jord. Målet måste vara attbryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökadmiljöbelastning.Integration av miljöaspekter och bekämpning avfattigdomen, dvs. kopplingarna mellan fattigdom ochmiljöförstöring måste förstås bättre.Främjande av en hållbar globalisering, dvs. setill att den internationella handeln entydigtfrämjar hållbar utveckling och inte går på tvärs motambitionerna på t.ex. miljöområdet.Främjande av god förvaltningssed och störreengagemang, vilket bl.a. handlar om att förstärkainstitutioner på både internationell och nationellnivå.Med dessa prioriteringar som grund måste EU ochSverige ta initiativ till ett förstärktinternationellt samarbete på miljöområdet som ocksåtar hänsyn till de fattiga ländernas villkor ochakuta problem. har möjlighet att intaen global ledarroll, inte minst på miljöområdet, iett läge där tyvärr ofta intar en skeptiskattityd till internationella avtal, t.ex.Kyotoprotokollet.LivscykelanalyserFör att skapa resurssnåla kretslopp och bygga upp en effektivavfallshantering är det viktigt att de ekonomiskastyrmedlen är väl utformade. Det måste säkerställasatt dessa understöder tanken med hur vi vill attavfallet skall hanteras i första hand (den s.k.avfallshierarkin). För att få fram ett gottbeslutsunderlag måste större resurser avsättas tilllivscykelanalyser som innebär totala beräkningar avutsläpp under produkters/avfalls hela livscykel såatt dessa hanteras på bästa sätt. Kristdemokraternaanser att hänsyn också måste tas till avfalletsbeskaffenhet och eventuella transporters längd, såatt avvägning mot miljönyttan kan ske i enskildafall och hänsyn tas till lokala faktorer.Som tidigare nämnts är viktigt att så tidigt sommöjligt få ut giftiga ämnen ur kretsloppen t.ex.genom att förbjuda bromerade flamskyddsmedel, HA-oljor, PFOS etc.Utveckling av miljöteknikNär det gäller utveckling av miljöteknik har regeringen lagtförslag om att skapa ett nationellt centrum förfrämjande av innovation, kommersialisering ochexport av miljöteknik. Utveckling och export avmiljöteknik är angeläget men vi vill också peka påvikten av att detta centrum får en understödjandeoch samordnande roll som inte kväver de initiativoch det innovationsarbete som finns påuniversitet/högskolor och i privat sektor. Dessa böri stället få möjlighet till stöd och bidrag t.ex.genom gemensamma projekt.Regeringen har också angett att man vill etablera enlängre tids samarbete med för utbyte av policy,teknik och kunnande. I detta samarbete måste ocksåkraven på förbättringar av mänskliga rättigheter iKina ges ökat utrymme.Sårbara och utsatta människor samt barnspsykosociala hälsaDet finns flera områden där särskilda insatser tillstöd för utsatta och sårbara människor är nödvändigaför att en hållbar social utveckling skall kunnaförverkligas. När det gäller organiseradmänniskosmuggling, barnens situation ochnarkotikapolitiken menar attytterligare insatser behöver göras.Den organiserade människosmugglingen har under desenaste åren krävt många liv. Utsatta människor somflyr från svåra omständigheter är beredda att satsaallt de äger för att ta sig till något annat landäven om ovissheten om utgången är stor. I allt dettamänskliga lidande finns det de som lever på attorganisera denna flykt. Den flyktingpolitik som försinom EU har delvis bidragit till denna mörkautveckling. anser att det ärmycket viktigt att det skapas minimikriterier förasylprövning och invandringspolitik inom EU. Vi troratt man på bästa sätt kan uppnå en humanflyktingpolitik genom att samarbeta. måstedessa minimikriterier läggas på en högre nivå än vadsom diskuterats. Minimikriterierna kanheller aldrig accepteras om de inte tillåter en mergenerös nationell hållning. Denna gemensamma asyl-och flyktingpolitik skall leda till attmedlemsländerna tar ett solidariskt ansvar förflyktingströmmar och att varje flykting får enrättssäker och human prövning av sina asylskäl,oavsett land. Detta är vår utgångspunkt. Däremotinnebär det inte att EU:s medlemsländer skall skapaen ogenomtränglig mur och därmed urholka asylrätten.Det skärpta visumkravet, transportörsansvaret,m.m. har dessvärre lett till enallmän osäkerhet om vart vi är på väg. Vi får påintet sätt, genom vår gemensamma asyl- ochflyktingpolitik, skapa en marknad för dem somsmugglar människor.Särskild uppmärksamhet måste ges till denmänniskosmuggling som har till syfte att exploaterakvinnor och barn sexuellt. Ytterligare resurser ochsamverkan nationellt och internationellt krävs föratt komma till rätta med denna människoförnedrandehantering.Under de senaste åren har det kommit mångasignaler om att svenska barn mår allt sämre. Föransvarstagande politiker går det inte att blunda fördessa tendenser. När regeringen i den nämndaskrivelsen (skr. 2001/02:166) anger den framtidainriktningen av barnpolitiken finns det knappastnågot som tyder på att den tagit signalerna om barnspsykiska ohälsa på allvar. I tas ca 70 000barn och ungdomar om hand av den öppna barn- ochungdomspsykiatrin. ökade köerna och väntetiderna kan ibland vara upp till två år.I den socialdemokratiska barnpolitiken finnsfamiljen knappast med över huvud taget. Dess rollintas där av andra aktörer i samhället. Detta är endel av problemet när det gäller den tilltagandepsykiska ohälsan hos barn. Frågan är vem skallbestämma - föräldrarna eller regeringen. Närregeringen redogör för vad den gjort för attuppfylla är det symtomatiskt pekar på maxtaxan inom förskoleverksamheten somett exempel. krävs en kraftsamling för att tafram tillräckliga resurser i syfte att ge utsattabarn och ungdomar det stöd och den hjälp som debehöver. Inte minst gäller detta resurser till debarn- och ungdomspsykiatriska mottagningarna. Mertid för barnen är viktigare än allt annat.Narkotikasituationen i landet har försämrats genomett ökat utbud som insatserna minskat, ochkompetens, kontinuitet och samordning gåttförlorade. Det förekommer brister inte minst inomden vård och behandling som erbjuds missbrukare. Destödjande miljöerna bland barn och unga har ocksåförändrats.Regeringens narkotikapolitiska handlingsplan(prop. 2001/02:91) saknade tillräckliga åtgärder föratt minska utbudet av narkotika och hjälpa människorur ett missbruk. Det behövs ett åtgärdspaket sominnefattar utökade resurser och befogenheter tillpolis- och tullmyndigheter. Vidare måstemissbruksvården förbättras och få mer resurser. Detär inte möjligt att upprätthålla trovärdigheten imålformuleringar om ett drogfritt samhälle, om detinte omsätts i insatser. har vi ett alltförstort avstånd mellan narkotikapolitikens högtställda målsättning och verkligheten.Att upptäcka och inse att ens barn eller tonåringtar droger är svårt. Föräldrar och familjer som pånågot sätt har erfarenhet av en anhörig medmissbruksproblem vittnar om hur svårt det är atttyda signalerna och även att få hjälp och stöd. Pådet här området finns det således mycket övrigt attönska.Kristdemokraterna anser att vård och omsorg måsteges en särställning i samhället och därmedtillförsäkras tillräckliga resurser. Därför måste deresurser som tillförs landsting och kommuner främstanvändas till att säkerställa en god vård och omsorgför svårt och långvarigt sjuka. Den satsning somregeringen gjort i den senaste budgetpropositionenär inte tillräcklig för att garantera en god vårdoch omsorg.Det är nödvändigt att göra en översyn av hurkommuner och landsting samverkar kring vården ochrehabiliteringen av personer som missbrukar alkoholoch/eller narkotika. Det är även viktigt att se överstödet till individer som genomgått en lyckaddrogrehabilitering. För att kunna klara av endrogfri vardag krävs ett större personligt stöd änsom ges.Mycket återstår således att uppnå för att viinternationellt, regionalt och globalt skall kunnatala om att en hållbar utveckling är för handenekonomiskt, socialt och ekologiskt.2. - omhållbar utvecklingav ().GlobaliseringenOm bindande regler för transnationella företagVänsterpartiet anser att det är positivt att regeringenredovisar i skrivelse 2002/03:29 hur den avser attgå vidare med frågan om att på internationell nivåreglera företagens ansvar. Det är jämfört medtidigare ställningstaganden från regeringen ganskalångtgående ambitioner för hur företagens ansvarskall regleras.För att utveckla denna politik, för att gefolkrörelser och andra delar av samhället möjlighettill påverkan samt för att åstadkomma en samladpolitik för företagens ansvar anser jag attregeringen borde gå vidare med en utredning om ensådan politik. Vi ser det annars som svårt attförverkliga de intentioner regeringen beskriver iskrivelsen.Stöd till fattigdomsbekämpningOm skuldsaneringRegeringen redogör i skrivelse 2002/03:29 för den politik somförs för skuldavskrivning för . Jag serdenna politik som otillräcklig och förutsätter attregeringen gör mer långtgående åtaganden i denaviserade Utvecklingspropositionen som skall lämnastill under år 2003.Att vi lever i en förhållandevis god miljö i denrika delen av världen beror delvis på att en trägenkamp av arbetar- och miljörörelser har förbättratmiljön, både på arbetsplatserna och utanför dem. Menvår relativt goda miljö beror delvis också på attmycket miljöförstörande produktion skeri fattigare länder i syd. Vår ekonomiska tillväxtsker bl.a. tack vare att vi har kunnat konsumera såmycket naturresurser från länderna i syd, och viimporterar mer och mer . Detta ledertill att vi i den rika delen av världen sakta mensäkert har arbetat upp, och fortsätter att arbetaupp, en ekologisk skuld. Det är en skuld tillkommande generationer, liksom till fattigare länderoch folkgrupper i syd, för alla de naturresurser vii praktiken bestulit dem på genom våröverkonsumtion. Dessa klyftor skär dock inte enbartmellan länder, utan också genom varje land. En litenrik elit äger och kontrollerar den betydande delenav världens resurser. Jag anser att vi i den rikadelen av världen måste ta en betydligt större aktivdel i minskningen av de fattiga ländernasskuldbörda.VattenEn fråga som diskuteras inom WTO är regler för handel medtjänster. Vi anser att det finns stora risker medatt avreglera detta område eftersom det skulle kunnaförsvåra staters möjlighet att garantera allainvånares rätt till grundläggande välfärdstjänster.Ett exempel som tydliggör detta ärvattenförsörjningen, vilket tas upp i betänkandet.Rent dricksvatten är en rättighet och ett gemensamtansvar. En förutsättning för att stater skall kunnagarantera sina medborgare den rätten är att statenhar kontroll över vattenförsörjningen eller kanställa krav på de bolag som ägervattendistributionen. De nya regler som diskuterasinom WTO kring handel med tjänster riskerar attförsvåra för stater att ha den kontrollen. Vi anserdärför den typen av regleringar av företagensrättigheter kring handel med tjänster som diskuterasinom WTO som mycket riskfyllda.Kunskap och information om hållbar utvecklingOm partnerskap mellan regeringar och företagVänsterpartiet delar regeringens och utskottets bedömning attett arbete med partnerskap mellan regeringar ochföretag kan ge positiva bidrag till arbetet medhållbar utveckling. Men vi ser en hel delrisker med det arbetssättet. Bland annat att detinte finns något officiellt regelverk för hurpartnerskapen skall användas för att bidra till attmålen i handlingsprogrammet nås, att partnerskapenkan bidra till att makt flyttas från stater tillföretag. Det finns inte heller några ordentligastrategier och mål i handlingsplanen att byggapartnerskapen på. Det finns också en risk för attpartnerskapen endast blir "öar" av projekt förhållbar utveckling medan huvudinriktningen i restenav ekonomin fortsätter som vanligt. Partnerskapenmåste också ses i ljuset av den diskussion som försinom WTO om ökad avreglering inom olika områden,t.ex. inom handel med tjänster. En sådan avregleringi kombination med att företag förväntas bidra tilllösningar för att tillgodose grundläggande behov kandriva på en utveckling av privatisering avförsörjningen av viktiga basbehov, såsom exempelvisvattenförsörjning. En sådan utveckling skulle kunnaförsvåra möjligheten att garantera alla rätten tillatt få sina grundläggande rättigheter tillgodosedda.Vi ser det därför som positivt att regeringen iskrivelsen skriver att den avser att verka för ettmultilateralt regelverk kring partnerskapen.3. - omhållbar utvecklingav ().Rättvis frihandelMiljöpartiet är i stort enigt med utskottet om funktionen avfrihandel, men delar inte synen att frihandel"enbart" kan skapa välstånd. Just frihandel på deindustrialiserade ländernas villkor utanrättvisekrav har tvärtom skapatmissgynnande villkor för fattiga länder, tvingat demtill avregleringar och exportexponering, t.ex. medavsalugrödor i stället för inhemsk basproduktion, påett sätt som de inte kunnat ochfortfarande, med nuvarande WTO-struktur, inte kandra fördelar av. Vi hade därför konsekvent i helabetänkandetext hellre sett skrivningen "rättvisfrihandel" för att understryka med vilkenmodifiering världshandeln bör försiggå.AsylpolitikI en långsiktigt hållbar global politik måste utrymmet förmänniskor att fritt välja uppehållsort, arbetsortoch bostadsort vara en självklar rättighet.Problemet med dagens ordning är dels att många delarav jorden inte kan erbjuda försörjning och trygghetför hela sin befolkning, varför många tvingas sökaskyl, fly eller flytta mot sin vilja, dels attmycket av politiken enbart bygger på att stävja förmottagarländerna oönskad migration. Det senaregäller i högsta grad för och delar inte majoritetensuppfattning att det behövs en gemensam asylpolitikför EU-området.Vår vision om en globaliserad värld innehållerregler som underlättar frivillig migration, somverkligen är humana och generösa för asylsökande,som uppmuntrar arbetskraftsinvandring i områden somsaknar arbetskraft och som är intimt sammanlänkademed ett genomtänkt integrationsarbete med starklagstiftning mot diskriminering, rasism och etniskförföljelse. Det skulle leda till positiva ochsjälvreglerande flyttmönster. Vi kan därför intedela beskrivningarna i utskottsbetänkandet om denbeskrivna flyktingsituationen.Utskottets arbeteMiljöpartiet de gröna anser att det sammansatta utrikes-,miljö- och jordbruksutskottet borde ha tagittillfället i akt att i den anda som betänkandetinleds med också flytta fram positionerna ochbesluta om nya tidssatta svenska åtaganden, såsomutskottet själv initialt föreslagit för att "arbetetnu koncentreras på genomförande och åtgärderglobalt, nationellt, regionalt och lokalt".Vi menar att intentionerna om ett fokus pågenomförande och implementering, som pläderas för iJohannesburgsdokumentet, i regeringens skrivelse ochutskottets inledningskapitel, därmed inte följs ochatt nu föreläggs en renodlat deskriptivtext. Betänkandet borde ha åtföljts av en konkretgenomförandeplan med tidsatta åtgärder och mål.4. Fattigdomsbekämpningav (), (),() och ().Ett grundläggande problem är nivån på vissa ländersbiståndsanslag. Den genomsnittliga biståndsnivån iprocent av ländernas BNP har sedan toppmötet i avsevärt och ligger nu betydligt under FN:srekommendation om att alla länder bör ge minst 0,7 %av BNP i bistånd. Vi anser att det är mycket viktigtatt fortsätter att föregå med gott exempeloch avsätter en vid en internationell jämförelse höganslagspost för det internationella biståndet.Sverige måste snabbt återgå till enprocentsmålet.5. Jordbrukav () och ().Ett långsiktigt hållbart jordbruk med godamöjligheter till produktion av livsmedel av högkvalitet är en grundläggande förutsättning förhållbar utveckling nationellt, regionalt ochglobalt. Det förslag till halvtidsöversyn av EU:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP) som utskottet ipositiva ordalag hänvisar till innebär dramatiskaförändringar av förutsättningarna för att drivajordbruksföretag i . Vi är starkt kritiskatill att den med stöd avutskottsmajoriteten varit pådrivande för deförändringar som Europeiska kommissionen nuföreslår. Detta har skett utan att konsekvensernaför möjligheterna att producera livsmedel av högkvalitet i hela landet har utretts. Vi menar attkommissionens förslag kan komma att innebära enomfattande utslagning av svensklivsmedelsproduktion. Särskilt gäller detta iområden som inte är de allra mest gynnsamma försådan produktion, vilket kommer att leda till enytterligare utarmning av landsbygdsområden i norraSverige samt i skogs- och mellanbygder.Kommissionens förslag innebär att jordbrukareerhåller ersättningar utan att dessa är koppladetill produktion. Enligt flera konsekvensbedömningarsom gjorts kommer detta att ledatill en omfattande minskning av antalet betesdjur.Detta leder i sin tur till att möjligheterna atthålla landskapet öppet minskas och bevarandet av denbiologiska mångfalden begränsas. Ur etthållbarhetsperspektiv är detta mycket viktigteftersom en stor del av den biologiska mångfalden iSverige finns just i hagmarker som hävdas av betandedjur. Halvtidsöversynen av den gemensammajordbrukspolitiken innebär enligt vår mening inte depositiva konsekvenser för hållbar utveckling somutskottsbetänkandet ger uttryck för.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelsenI skrivelse 2002/03:29 Johannesburg- om hållbarutveckling redovisar och värderarregeringen ()besluten vid världstoppmötet iJohannesburg den 26 augusti-4september 2002. Regeringen redogörför pågående insatser i syfte att nåde mål som ingår igenomförandeplanen och pekar påvissa utmaningar som förestår. Dessagäller såväl i vårt eget land som isamarbetet inom EU, FN och andrainternationella samarbetsorgan.Följdmotioner2002/03:MJ7 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den nationellastrategin för uthållig utveckling tydligare skallpräglas av ett underifrånperspektiv.2. begär att regeringen utarbetar etiskaoch miljömässiga riktlinjer för de statligaföretagen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i revideringenav den nationella strategin för hållbar utvecklingsom skall göras måste kvinnors ochbarns rättigheter lyftas fram mycket tydligare.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en tydligaremålformulering i läroplanen/kursplanen vad gällerkunskapen om en hållbar utveckling.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attfortsatt driva arbetet för en global tidsplan förinförande av alternativ energi.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att höja densvenska målsättningen i klimatarbetet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i svensktbistånd ge förebyggande hälsoinsatser en centralplats och då lägga speciell tyngd vid målet attbromsa och motverka hiv-epidemin.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att villkoraavskrivningen av del av tredje världensskulder med demokratiska och ekonomiska reformersamt med kamp mot korruption.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Sverigeinternationellt verkar för att globaltföretagsansvar i FN:s regi införs.2002/03:MJ8 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enhållbarhetskommission.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om begreppet "hållbarutveckling" i konsumentpolitiken.3.