bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — I mångakommuner är en tredjedel av denarbetsföra befolkningen antingenarbetslös, föremål för någonarbetsmarknadspolitisk insats ellerförtidspensionerad.Arbetslivet genomgår en snabbförändring. Globalisering ochteknikintensifiering leder till ökadrörlighet på arbetsmarknaden. Det blirallt vanligare att en person har varitanställd hos flera olika arbetsgivare ochatt man växlar mellan utbildning ocharbete. Utbildningen är en färskvara, ochmånga gamla yrken är på tillbakagångsamtidigt som nya tillkommer.Det är viktigt att man understöder detlivslånga lärandet och ökar människorsmöjligheter att förkovra sig ochutvecklas. Utbildning och kompetens ärnyckelord för framtidens arbetsmarknad.Därför skall ett system införas försparande till kompetensutveckling.Systemet skall vara individuellt ochfrivilligt. Kompetenssparande främjarmöjligheterna för individen att utbildasig vidare. När kompetensen stärks ökarden enskildes trygghet på arbetsmarknadenliksom benägenheten att pröva utmaningari arbetslivet. Ökade möjligheter tillkompetenssparande är därför en viktigkomponent i en strategi för långsiktigtillväxt.Kompetenssparande är inte bara positivtur ett individperspektiv. Sådant sparandebidrar till kompetenshöjning och därmedtill att begränsa arbetslösheten. Landetsförmåga att stå emot ekonomiska kriserförstärks (yrk. 1).Systemet skall bygga på en möjlighetför fysiska personer att med skattemässigverkan göra insättningar på individuellakompetenssparkonton. Det skall inte baragälla för anställda, utan det är ocksåviktigt att egenföretagare ges möjlighetatt kompetensspara.Medlen på kompetenssparkontot ärindividens egna och skall kunna användastill sådan kompetensutveckling som denenskilde själv bestämmer.Kompetensutveckling bör ges en viddefinition. Om sparmedlen inte kommertill användning för kompetensutvecklingbör de kunna användas för att förstärkapensionen (yrk. 2).Den av regeringen i proposition2001/02:175 föreslagna avdragsrätten ärotillräcklig för att nå reformens syfte.Avdragsrätten bör gälla för insättningarupp till ett prisbasbelopp per år.För låginkomsttagare bör det införasnågon form av extra skattekredit ellerbidrag.Arbetsgivarnas medverkan är viktig föratt stödja och utveckla individernaskontinuerliga vidareutbildning. Det ärangeläget att få deras medverkan bl.a.därför att kapitalet i systemet då kanbyggas upp i en snabbare takt. I syfteatt stimulera arbetsgivare att bidra tillden anställdes eget utbildningssparandebör det införas en rätt till avdrag försociala avgifter vid avsättningar tillden anställdes kompetenssparkonto (yrk.3).Partierna avvisar regeringens förslagatt medlen skall förvaltas av enmyndighet. I stället anser de att medlenbör förvaltas av banker och andrafinansiella institut. Kostnaderna minskareftersom det redan finns en"infrastruktur". Det är viktigt attkompetenssparandet blir attraktivt genomatt det råder stor valfrihet för spararnavad gäller både olika typer av sparandeoch sparinstitut.Avkastningen skall inte beskattas somkapitalinkomst. I stället skallavkastningen beskattas på samma sätt somgäller för det individuellapensionssparandet. Det innebär attavkastningen bör beskattas (yrk.4).De fyra partierna lägger dessutom iegna parti- och kommittémotioner framförslag av motsvarande eller liknandeinnehåll, i motion A305 (yrk.14), i motionerna A307 (yrk.6) och Ub396 (yrk. 11), Kristdemokraternai motionerna A308 (yrk. 6), A309 (yrk. 3)och A329 (yrk. 15) samt imotion A263 (yrk. 12).Ulla () ser i motion A232införande av individuella kompetenskontonsom en av många metoder att nå målet attkvinnor och män på lika villkor skallkunna satsa på både arbete och familj.Motionären anser det viktigt att beaktajämställdhetsaspekter närkompetenskontona utformas.Utskottets ställningstagandeSom framgått har regeringen i 2003 årsekonomiska vårproposition uttalat att denavser att återkommatill med förslag omkompetensutveckling. hartidigare godkänt ett förslag tillgrundelement i ett system för individuellkompetensutveckling som regeringen dragitupp (prop. 2001/02:175, bet.2001/02:AU10, rskr. 2001/02:232).Arbetsmarknadsutskottet har redan vidtvå tillfällen, i betänkandena2001/02:AU10 och 2002/03:AU2, avstyrktmotionsförslag som i allt väsentligtmotsvarar de förslag som lagts fram imotioner från , finner inte anledning att ändrauppfattning utan avstyrker nu aktuellaförslag. Vad gäller motion A232 (s) anserutskottet att jämställdhetsaspekter börgenomsyra alla förslag som läggs fram avregeringen.Motionerna A227 yrkandena 1-4 (m, fp,kd och c), A232 (s), A263 yrkande 12 (c),A305 yrkande 14 (m), A307 yrkande 6 (fp),A308 yrkande 6 (kd), A309 yrkande 3 (kd),A329 (yrk. 15) och Ub396 yrkande 11 (fp)avstyrks av utskottet.Utskottet tillstyrker regeringensförslag i propositionen (utg.omr. punkt 5).3.2 Ändring i arbetsmiljölagenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändringi arbetsmiljölagen (1977:1160).Propositionen innehåller förslag till lagom ändring i 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen(1977:1160). I samband med att regeringeni proposition Sjösäkerhet (prop.2002/03:109) lämnade förslag tilländringar i arbetsmiljölagen ändrades 6kap. 2 § arbetsmiljölagen. Ändringenträdde i kraft . Lagenbör ändras tillbaka till den lydelse somden hade före den 21 juli 2003.Utskottet tillstyrker regeringensförslag i propositionen underutgiftsområde 14 punkt 1 till ändring i 6kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) ochföreslår att antar denlagändring som framgår av bilaga 3.4 Anslagsfrågor4.1 Anslag på utgiftsområde 13ArbetsmarknadAnslaget 22:1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronorAnsl200 Utfal 4 438 ags-2 l 025 spar 77ande 077Utgi200 Ansla 4 621 fts- 614 prog 072nos200 Försl 4 7424 ag 879200 Beräk 4 850 15 nat 863200 Beräk 4 931 26 nat 3371 Motsvarar 4 739 tkr i 2004 årsprisnivå.2 Motsvarar 4 737 tkr i 2004 årsprisnivå.Från anslaget finansieras kostnader förpersonal och lokaler samt andraförvaltningskostnader vid AMS,länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarnaoch de avgiftsfinansierade verksamheternavid Arbetslivstjänst (ALT) och Askekursgård.Under anslaget redovisas också IAESTE-praktik (for TechnicalExperience). Anslaget får även användasför viss medfinansiering som svarar motutbetalningar från anslaget 22:6Europeiska socialfonden m.m. för perioden2000-2006. En ny myndighet, Inspektionenför arbetslöshetsförsäkringen, inrättasfr.o.m. Myndighetenkommer att överta de flesta av AMStillsynsuppgifter som avserarbetslöshetsförsäkringen. Med anledningav denna övergång minskar regeringenanslaget med samtidigtsom anslaget 22:12 Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen ökas medmotsvarande belopp. Anslag 22:1 minskasmed för att finansiera detutökade resursbehovet förArbetsdomstolen. Beloppet överförs tillanslaget 23:4 Arbetsdomstolen. En ökningsker av anslag 22:1 med 8 miljoner kronorför 2004 för delfinansiering av AMSkostnader inom ramen för projektet (WLDP) sombedrivs i EU:s kandidatländer. Projektetär en fortsättning på det pågåendeprojektet and EU Enlargement(WLE) som pågått under tre år.Regeringen föreslår att riksdagenanvisar ett ramanslag på 4 742 879 000 krför budgetåret 2004.MotionernaTusental kronorRegeringe Oppositionens förslag ins förhållande till regeringensförslag förslagm fp kd c4 742 -256 -1 40 -410 -700879 115 0 000 000 000Moderaterna förordar i kommittémotionA339 att en ny effektivarbetsmarknadsmyndighet skall ersätta AMS(yrk. 5 i denna del). Den nya myndighetenskall ansvara för att godtagbaraförmedlingstjänster erbjuds över helalandet, administrera dearbetsmarknadspolitiska stöden ochbedriva den myndighetsutövning som ärnödvändig. Den nya myndigheten föreslåsbli verksam helt och fullt 2006. En merindividuell och effektiv arbetsförmedlingskall införas (yrk. Arbetsförmedlingskall vara kostnadsfri för den som ärarbetslös. Arbetsförmedling som kanskötas bättre eller lika bra av andraaktörer än staten skall ges möjlighet atti fri konkurrens göra detta.Rekryteringsföretag kan hjälpa nyagrupper av arbetssökande,specialistförmedlingar kan växa fram ochbemanningsföretag vidga sinaverksamhetsfält. För budgetåret 2004beräknar anslaget till , vilket innebär en minskningmed i förhållande tillregeringens förslag (yrk. 8).Folkpartiet anser i kommittémotion A310(yrk. 2 i denna del) att AMS i sinnuvarande form skall läggas ned. AMSskall på central nivå ersättas av enförhållandevis liten organisation förrena myndighetsuppgifter och tillsyn.Syftet är att AMS serviceuppgifter,arbetsförmedling ocharbetsmarknadsåtgärder skall kunnautföras av en rad olika aktörer, bådeprivata och ideella. Hanteringen avarbetslöshetsförsäkringen bör lyftas bortfrån platsförmedlingsverksamheten.Sammantaget räknar med attanslaget kan minskas med 1 400 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag (yrk. 14 i denna del).Motsvarande anslagsförslag återfinns ipartimotion Fi240 (yrk. 21 i denna del).För att verkställa en nyarbetsmarknadspolitik villKristdemokraterna i kommittémotion A329(yrk. 25 i denna del) att den nuvarandemyndighetsstrukturen ersätts med en nyarbetsmarknadsmyndighet. Den nyamyndigheten har att inom de mål förarbetsmarknadspolitiken som riksdagenfastställer ansvara för bl.a. följandeuppgifter: Myndigheten skall varaexpertorgan till regeringen, ombesörjadriften av servicekontor runt om ilandet, fördela anslag mellanservicekontoren, auktorisera aktörernasom fått rätt att bedriva förmedlings-och utbildningsverksamhet för arbetslösaoch ansvara för att alla arbetssökandefår tillgång till enkel och effektivinformation om lediga platser. Ambitionenmed den nya myndigheten skall vara attden skall medverka till att så många sommöjligt så snabbt som möjligt, inom tremånader, kan lösa sinarbetslöshetsproblematik själva. Den nyamyndigheten blir betydligt mindre ännuvarande AMV. Förvaltningskostnadernakan därför reduceras kraftigt. Minskadbyråkrati och kortare söktider förarbetssökande frigör resurser som kansatsas på dem som har allra svårast attfå arbete. Innan den nyaarbetsmarknadspolitiken är sjösatt fulltut skall AMS som central myndighet få entydligare stabskaraktär med möjlighettill ytterligare rationaliseringar. beräknarKristdemokraterna anslaget till ett 410miljoner kronor lägre belopp än vadregeringen föreslår (yrk. 34 i dennadel).Centerpartiet ser i motion A363 (i dennadel) en möjlighet att minskaArbetsmarknadsverket ochArbetsmarknadsstyrelsen till förmån förett mer decentraliserat system. Både maktoch resurser behöver decentraliseras tilllänsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar ochytterst till de personer som ärarbetslösa. Beslut och resurser skallläggas där kunskapen om de lokalaförhållandena finns.För beräknarCenterpartiet anslaget till ett 700miljoner kronor lägre belopp än vadregeringen föreslår, som ettengångsanslagssparande.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till utskottetsställningstagande i avsnitt 1 Allmännafrågor rörande oppositionens förslag omAMV:s roll och decentralisering avarbetsmarknadspolitiken och 2.3Arbetsförmedling m.m. avstyrker utskottetmotionerna A310 yrkandena 2 och 14 båda idenna del (fp), A329 yrkandena 25 och 34båda i denna del (kd), A339 yrkandena 3,5 i denna del och 8 (m) samt A363 i dennadel (c) och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning underanslaget.Sist i detta avsnitt finns ensammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 13.Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronorAnsl200 Utfal 36 728 ags-2 l 378 spar 1 149ande 033Utgi200 Ansla 40 159 fts- 0001 prog 081nos 000200 Försl 39 2534 ag 000200 Beräk 35 6765 nat 000200 Beräk 33 8936 nat 0001 Inklusive en minskning med 104 000 tkrpå tilläggsbudget i samband med denekonomiska vårpropositionen 2003 samtförslag om en ökning med 3 900 000 tkr påtilläggsbudget i samband medbudgetpropositionen för 2004.Ändamålen för anslaget är i huvudsakbidrag till arbetslöshetsersättning vidöppen arbetslöshet och aktivitetsstöd förpersoner som deltar iarbetsmarknadspolitiska program.Aktivitetsstöd får även användas för vissnationell medfinansiering som svarar motutbetalningar från anslaget 22:6Europeiska socialfonden m.m. för perioden2000-2006. Likaså får aktivitetsstödetanvändas för medfinansiering av regionalatillväxtprogram för insatser som rymsinom ramen för de arbetsmarknadspolitiskareglerna och med utgångspunkt i de måloch prioriteringar som finns uppsatta förarbetsmarknadspolitiken. Av medlen fårhögst användas förutgifter enligt ändamålet för anslaget22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnader. Syftet är att AMV skallkunna ha viss flexibilitet imedelsanvändningen i avvägningen mellanprogramplatser med aktivitetsstöd ochupphandling av arbetsmarknadsutbildningm.m. Utgifterna påverkas främst av denöppna arbetslösheten, omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska programmen ochersättningsnivåerna. Aktivitetsstödetmotsvarar den arbetslöshetsersättning somdeltagarna skulle ha fått om de varitöppet arbetslösa. De som inte ärberättigade till arbetslöshetsersättningfår per dag i aktivitetsstöd.Det föreslagna budgeterade beloppetminskar i förhållande till det somanvisats . Det anvisade beloppetför 2003 inkluderar två förändringar sombeslutats i tilläggsbudgetarna med entotal ökning med 3 796 miljoner kronor.Den huvudsakliga förändringen jämfört med2003 års budget härrör från de åtgärdersom vidtagits för att bl.a. förbättramatchningen och därmed förkortaarbetslöshetstiderna genom attsäkerställa effekterna avregelförändringarna inomarbetslöshetsförsäkringen. Den högrearbetslöshetsnivån har lett till attantagandet för den öppna arbetslösheten2004 reviderats upp. Regeringen beräknaratt i genomsnitt 213 000 personer permånad kommer att vara öppet arbetslösaunder budgetåret 2004.Försöksverksamheten med det s.k. friåretkommer att pågå även under 2004.Utgifterna för försöksverksamheten underutgiftsområdet beräknas till 65 miljonerkronor . För att friår skall kunnagenomföras i hela landet fr.o.m. den 1januari 2005 kommer ansvariga myndigheternu att påbörja planeringen ochförberedelsearbetet för detta.Regeringen föreslår att riksdagenanvisar ett ramanslag på 39 253 miljonerkronor för . Av dettabelopp beräknas 28 022 miljoner kronorför bidrag till arbetslöshetsersättning,för aktivitetsstödoch för statligaålderspensionsavgifter.MotionernaTusental kronorRegeringe Oppositionens förslag ins förhållande till regeringensförslag förslagm fp kd c39 253 -2 25 -9 10 -8 66 -9 16000 7 048 0 000 5 000 5 000Moderaterna förespråkar i kommittémotionA339 att en allmänarbetslöshetsförsäkring införs som ärutformad som en omställningsförsäkring.Försäkringen skall administreras avstaten och skall ha ett bättreförsäkringsmässigt samband än vad dagensförsäkring har. Ersättningsnivån skallvara och ersättningsperiodenbegränsas . Det skall intevara möjligt att kvalificera sig till enny ersättningsperiod annat än med arbete.Försäkringen skall vara egenfinansierad(yrk. Premien skall relateras tilllönen och utgöra på sådana inkomstersom är ersättningsberättigade. Någonpremie på den del av lönen som överstigerersättningsnivån på upp tillnuvarande tak skall alltså inte tas ut.Premien skall vara avdragsgill vidinkomstbeskattning. För budgetåret 2004beräknar anslaget till , vilket är ett 2 257 048 000kr lägre belopp än vad regeringenföreslår (yrk. 9).Folkpartiet förordar enarbetslöshetsförsäkring som omfattar allapå arbetsmarknaden. Den skall utformassom en omställningsförsäkring och ge ettbra tidsbegränsat skydd när denarbetslöse söker nytt arbete.Ersättningen bör inledningsvis motsvara80 % av den förlorade lönen för att sedansuccessivt trappas ned. anseri kommittémotion A310 (yrk. 4) att ingensom är arbetsför skall behöva leva påsocialbidrag och föreslår att endagpenning införs för arbetssökande sominte är kvalificerade förarbetslöshetsersättning. Dagpenningenskall vara något högre än socialbidraget,under förutsättning att den arbetslösedeltar i någon form av åtgärd. Även iFolkpartiets kommittémotion Sf326 (yrk.10) finns förslaget om dagpenning medförtydligandet att rätten till dagpenningäven skall omfatta t.ex. nyanländainvandrare som är arbetsföra och somsöker arbete. vill vidare ikommittémotion A370 (yrk. 7 i denna del)att beslutar att detta anslagfr.o.m. inte får användasför att nybevilja aktivitetsstöd förtjänstledighet med s.k. friår ellerliknande ledighetsarrangemang. Politikenmåste vara konsekvent i att arbete ochföretagande skall löna sig. Förmåner sominnebär betalning vid frånvaro frånarbetet skall ha hållbar social grund,som t.ex. föräldrapenningen ochsjukpenningen. Förmåner som inte fyllerdessa krav sänder signaler som står istrid med strävan att bevara och stärkaden ekonomiska grunden för välfärden.Friårsförmånen står i särklass i dettaavseende. Den går ut på att friska,arbetsföra och annars arbetande människorfår betalt av staten för en långtjänstledighet. Att bidraget till den sominte är yrkesaktiv kallas aktivitetsstödär stötande. Det är ett missbruk avarbetsmarknadspolitiken och detundergräver arbetslinjen. Friårsförmånenbör avbrytas omgående, och inga andra nyasådana ledighetsbidrag skall beviljas.För beräknar Folkpartieti kommittémotion A310 (yrk. 14 i dennadel) anslaget till ett 9 100 miljonerkronor lägre belopp än vad regeringenföreslår. Motsvarande anslagsförslagåterfinns i partimotion Fi240 (yrk. 21 idenna del).Kristdemokraterna vill enligtkommittémotion A330 införa en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkringfr.o.m. Dennya arbetslöshetsförsäkringen skall gegrundläggande ekonomisk trygghet så längesom den arbetslöse står tillarbetsmarknadens förfogande.Arbetslöshetens kostnader skallsynliggöras genom en högre avgift.Egenfinansieringen bör höjas till entredjedel i försäkringen (yrk. 2 i dennadel). Den enskilde skall kompenserasgenom ett höjt grundavdrag och därmedsänkt inkomstskatt. Kraven som ställs påden arbetssökande måste bli tydligare ochmera strukturerade än . Målet är attsöktiderna förkortas och därmedockså den totala omfattningen . Det föreslås ingen ändringnär det gäller ersättningens tak- ochgolvnivåer. Ersättningen skall grunda sigpå inkomster man faktiskt haft ochbetalat avgifter på, inte den inkomst manhar när man blir arbetslös. Det bör intefinnas någon bortre parentes iarbetslöshetsförsäkringen. Systemet skallge den arbetslöse starka incitament attaktivt söka arbete. Allt arbete, oavsettanställningsform, skall löna sig. Detkrävs också enkla och överblickbararegelverk. Systemet måste avvägas så attalla människor får en rimliggrundläggande försörjning och så att detinte leder till att de skickas över tillkommunernas socialbidragssystem.Kristdemokraterna avstyrker det extraanslaget på tillfriårsförsöket. Idén bygger på att a-kassemedel skall utnyttjas. Kostnader föradministration för projektet bör istället tas inom de befintliga ramarna.För beräknarKristdemokraterna i kommittémotion A329(yrk. 34 i denna del) anslaget till ett lägre belopp än vadregeringen föreslår.Centerpartiet poängterar i kommittémotionA363 (i denna del) att en viktigstrukturreform är att ökafinansieringsgraden i den allmännaarbetslöshetsförsäkringen och synliggörakostnaden för arbetslösheten.Finansieringsgraden bör öka till entredjedel av kostnaderna. Statenskostnader kan minskas genom en rad olikaåtgärder. Egenavgiftens storlek kanvariera; de som har arbete kan betalafull avgift medan de utan arbete kanbetala halv avgift. En annan åtgärd äratt sänka ersättningsnivån till ochatt beräkna de arbetslösas inkomsterhistoriskt. Det är också viktigt attsätta in extra insatser påövergångsmarknader för de personer somriskerar att bli långtidsarbetslösa.Arbetsgivarna bildar regionalapartnerskap där de arbetslösa kan provapå olika arbeten och arbetsplatser.Arbetsgivarna kan få en nedsättning påarbetsgivaravgiften för att ta emot enarbetslös. Dessa åtgärder leder till enminskad arbetslöshet och därmed sänktautgifter för staten. Centerpartietavstyrker dessutom regeringens försök medfriår och sparar därmed ytterligare 65miljoner kronor. Trots hög arbetslöshethar flera företag svårt att hitta rättkompetens och avstår därför från attanställa. vill attarbetsmarknadspolitiken ändras från storautbildningsprogram till mer avkvalificerad yrkesutbildning. Allaarbetslösa som har kort utbildning skallerbjudas en kompletterande utbildningmotsvarande gymnasienivå. Det är dessutomnödvändigt att det finns möjlighet förden enskilde att vidareutbilda ochomskola sig under hela det yrkesverksammalivet. Från anslaget förs 700 miljonerkronor till utgiftsområde 15 Studiestödoch 25:4 Rekryteringsbidrag.Rekryteringsbidraget används för studierför personer som är eller äldre medkort utbildning. För budgetåret 2004beräknar anslaget till ett9 lägre belopp än vadregeringen föreslår.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av vad utskottet anfört iavsnitt 1 Allmänna frågor om alternativtill inriktningen av arbetsmarknads- ocharbetslivspolitiken avstyrker utskottetmotionerna A310 yrkandena 4 och 14 idenna del (fp), A329 yrkande 34 i dennadel (kd), A330 yrkandena 1 och 2 i dennadel (kd), A339 yrkandena 2 och 9 (m),A363 i denna del (c), A370 yrkande 7 idenna del (fp) och Sf326 yrkande 10 (fp)och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget.Sist i detta avsnitt finns ensammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 13.Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnaderPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronorAnsl200 Utfal 4 837 ags-2 l 532 spar 22 96ande 7Utgi200 Ansla 4 668 fts- 8121 prog 215nos200 Försl 3 9864 ag 573200 Beräk 3 7255 nat 208200 Beräk 3 7736 nat 2681 Inklusive en minskning med 40 000 tkrpå tilläggsbudget i samband med denekonomiska vårpropositionen 2003.Ändamålet med anslaget avserhuvudsakligen köp avarbetsmarknadsutbildning,flyttningsbidrag och övrigakringkostnader vidarbetsmarknadspolitiska program. Anslagetfår användas för viss nationellmedfinansiering som svarar motutbetalningar från anslaget 22:6Europeiska socialfonden m.m. för perioden2000-2006. Det får även användas förmedfinansiering av de regionalatillväxtprogrammen och lokalautvecklingsavtal inom storstadspolitiken.Utgiften för försöksverksamheten medarbetsplatsintroduktion för vissainvandrare ingår i anslaget. Förförsöksperioden (1 september 2003-31december 2005) beräknas utgifterna attsammanlagt uppgå till 300 miljonerkronor. Regeringen har avsatt totalt 150miljoner kronor under perioden 2003-2005för insatser för att minskadeltidsarbetslösheten. Av anslaget fårhögst användas förändamål enligt anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd. Syftet är att AMV skallkunna ha viss flexibilitet imedelsanvändningen i avvägningen mellanprogramplatser med aktivitetsstöd ochupphandling av arbetsmarknadsutbildningm.m.I anslagsnivån ingår enminskning av anslaget med 1 484 miljonerkronor med anledning av attanställningsstöden lämnas som enkreditering av arbetsgivarens skattekontooch därmed belastar budgetensinkomstsida. Förslaget att det utökadeförstärkta anställningsstödet skallupphöra från beräknasinte påverka statsbudgeten. Utgifternaberäknas minska med 59 miljoner kronormed anledning av förslaget att avskaffainsatsen stöd till utbildning avanställda samt ytterligare 33 miljonerkronor. Utgiftsminskningar med sammanlagt92 på detta anslagfinansierar ökningen av anslaget 22:9Bidrag till med motsvarandebelopp.