bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — bör driva att kraftfulla internationella insatser görsför att förebygga och begränsa spridningen och lindra följderna avhiv/aids.MotionernaI motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 24 krävs att insatserna för attbekämpa malaria och tuberkulos ökas.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 18 framhålls att hiv/aids-epideminär ett avgörande hot mot möjligheterna till ekonomisk utveckling ochfattigdomsbekämpning. Motionärerna menar att kampen mot hiv/aids börstärkas och att större och bättre insatser måste göras för att bekämpaspridningen av hiv/aids och för att hjälpa de redan smittade.I motion 2002/03:U295 (m) krävs att det svenska biståndet inriktas påbekämpningen av hiv/aids och att en basal hälsovård måste komma allatill del, och information om hivprevention måste på ett effektivt sättnå ut till alla inom biståndet (yrkandena 17 och 18). Motionärerna anservidare att svenskt bistånd för hiv/aids-bekämpning med fördel kankanaliseras genom frivilligorganisationerna (yrkande 19). Motionärernaanser också att särskild vikt måste läggas vid att stärka kvinnansställning för att bekämpa spridningen av hiv (yrkande 20).I motion 2002/03:U313 (c) framförs en lång rad förslag rörande problematikenmed hiv/aids i fattiga länder. Enligt motionärerna bör ge sittfulla stöd till den av initierade kampanjen mot stigmatiseringoch diskriminering av hiv/aidssjuka (yrkande 11).I motion 2002/03:U327 (kd) konstaterar motionärerna att bekämpningen avhiv/aids medför stora ekonomiska uppoffringar och att måste tasin del av ansvaret och därför avsätta särskilda medel för det globalahiv/aids-arbetet (yrkande 3).Vidare anförs i motionen att regeringenbör verka för inrättandet av förvaltarfonder för att skydda föräldralösabarn från att genom hiv/aids berövas sitt arv (yrkande 4) och attregeringen via svenska biståndsinsatser måste verka för att skolavgifternai de fattiga och hiv/aids-drabbade länderna slopas(yrkande 5). Vidareanser motionärerna att skall vara pådrivande för att få i gången generell satsning på behandling av hivinfekterade blivande mödraroch deras nyfödda barn (yrkande 6). Såväl på multilateral som på bilateralnivå måste regeringen i samtal med länders och organisationers beslutsfattarepåpeka behovet av att det görs tydligt hur hivinfektionen smittar ochhur infektionen kan förebyggas (yrkande 8). Motionärerna vill också fåi-länderna att vara beställare och finansiärer av mediciner frånläkemedelsbolagen för de fattigaste ländernas räkning(yrkande 9).I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 18 framhålls att det krävs mer resurser,ökad finansiering, fler gemensamma internationella initiativ och ökadöppenhet i det aidsrelaterade arbetet. Motionärerna anser att dehiv/aids-relaterade resurserna bör utgöra en större del av den svenskabiståndsbudgeten.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 24 framhålls att sjukdomar som hiv/aidsslår hårt mot hela samhället på alla nivåer. Gemensamma, informellainstitutioner, seder och bruk påverkas och traditionella nätverk urholkasoch omvårdnaden av barn och äldre åsidosätts. Motionärerna menar attfrågan om sexuell och reproduktiv hälsa i arbetet med det civila samhälletoch frivilligorganisationerna i mottagarländerna bör lyftas fram tydligare.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 5 konstateras att människor som liderav sjukdomar och ohälsa får svårare att finna den energi och denutvecklingskraft som behövs för att få ett samhälle att blomstra. Motionärernamenar att sjukdomarna inte skulle få de förödande konsekvenser som denu har med en snabb ekonomisk utveckling. Endast en mindre del avbiståndsflödet hade krävts för att bygga upp en grundläggande hälsovård,som i sin tur kraftfullt hade främjat både social och ekonomisk utveckling.I motion 2003/04:U228 (s) diskuteras kampen mot hiv/aids i södra föreslår att ytterligare åtgärder vidtas inom biståndspolitikenför att motverka hiv/aids i södra och att de internationellainsatserna, bl.a. av EU, för att stödja de afrikanska staterna i kampenmot hiv/aids kraftigt ökas (yrkandena 1 och 2).I motion 2003/04:U245 (m) framläggs ett program för bekämpning av hivi . Enligt motionärerna är sjukdom och ohälsa ett dominerandeproblem som både är en orsak till och ett resultat av underutveckling.Sjukdomar som hiv/aids, malaria, mässling, hakmask, snäckfeber, sömnsjukaoch många andra sjukdomar förkortar liv och gör livet svårt i storadelar av kontinenten. Motionärerna vill fokusera det svenska biståndettill där problemen med hiv/aids är som störst (yrkande 1). Ettliknande yrkande om att det svenska biståndet bör inriktas på bekämpningenav hiv/aids finns i motion 2003/04:U248 (m) yrkande 5. Motionärernabakom motion 2003/04:U245 (m) framhåller, i likhet med motion 2003/04:U248(m) yrkande 7, att utbildning för alla barn i är en nyckelfrågabåde för att skapa utveckling, demokrati och för att öka hälsan i Afrika.Möjligheterna att skydda sig mot hiv/aids och andra sjukdomar minskardrastiskt om man inte kan läsa sig till den hälsoupplysning om preventivaåtgärder som ges, enligt motion 2003/04:U245 (m) yrkande 2. Motionärernakräver därför att utbildning ges till alla barn i samt atthivprevention inkluderas i skolan (yrkande 9) och att alla barn, ungdomaroch vuxna får ökad information och kunskap om hiv (yrkande 13).Motionärerna menar dessutom att samverkan bör komma till stånd för byggandetav sociala strukturer för att hindra flyktingströmmar (yrkande 8). Imotionen framhålls behovet av att skapa en effektiv struktur för olikahälso- och sjukvårdsinsatser i (yrkande 10) och skapa flerutvecklingsenheter som arbetar med hivprevention på plats i (yrkande11). Dessutom kräver motionärerna att hivpreventionsprogram inrättas påalla lokala arbetsplatser och bygemenskaper i (yrkande 12). Enligtmotionens yrkande 16 måste tillgången till antivirala medel för allagravida hivsmittade kvinnor i garanteras även efter förlossningenför att både mor och barn skall överleva. Enligt motionärerna måstedessutom tillgången till preventivmedel för män i öka (yrkande17) och ytterligare resurser tillföras för att öka möjligheten förmänniskor i att hivtesta sig (yrkande 14).I motion 2003/04:U246 (m) yrkande 3 begärs att och EU skallverka för att FN skall fokusera på bekämpningen av hiv och man hänvisartill att WHO t.ex. ledde den samordnande insatsen för att bekämpasmittkoppor, vilket medförde att sjukdomen nu är utrotad. FN, och särskiltWHO och , borde nu verkligen fokusera på att bekämpa hiv/aids,vilket är världens största katastrof.I motion 2003/04:U251 (kd) yrkande 5 framhålls vikten av att uppmärksammadet faktum att en viktig förutsättning för att bekämpa hiv/aids är attkvinnans status höjs, och därför är stöd till jämställdhetsarbetet iutvecklingsländerna mycket viktigt. I motionens yrkande 10 konstaterasatt aidshotet är globalt och kommer att kräva globala lösningar medstora ekonomiska uppoffringar som följd. Motionärerna menar att Sverigebör ta ett tydligare ansvar och låta de hiv/aids-relaterade resursernautgöra en större del av den svenska utvecklings- och biståndsbudgeten.Vidare ställer motionärerna i yrkandena 3 och 9 krav på att iökad utsträckning bör fokusera biståndsarbetet på att bygga upp fungerandehälso- och sjuvårdssystem och infrastruktur för svårt hivdrabbade länderoch vidareutveckla stödjande åtgärdsprogram för föräldralösa barn tillföljd av hiv/aids-spridningen.I motion 2002/03:U290 (kd) anser motionärerna att regeringen bör begärasärskilda handlingsplaner för bekämpning av hiv/aids i kombination medkrav på ökade rättigheter för kvinnor från de därSverige bedriver utvecklingssamarbete (yrkande 8).I motion 2003/04:U312 (kd) kräver motionärerna, i yrkande 3, attbiståndsmedel skall avsättas till inrättandet av s.k. stödfamiljer förbarn som blivit föräldralösa på grund av den omfattande hiv/aids-spridningeneller av annan orsak.I motion 2003/04:U261 (kd) yrkande 9 krävs att Sida förbättrar sinakonsekvensanalyser vad gäller hiv-spridning i de projekt man stöder iAfrika.I motion 2003/04:U295 (s) framhålls att medel från vårt svenska biståndanslås för att snabbt utveckla och distribuera bra och billigare medicinertill tredje världens folk.I motion 2003/04:U300 (v) yrkandena 1 och 2 krävs ytterligare åtgärderinom biståndspolitiken för att motverka hiv/aids i södra ochkraftigt ökade internationella insatser av bl.a. Europeiska unionen föratt stödja de afrikanska staterna i kampen mot hiv/aids.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 21 framhålls att bör avsättamer resurser av den totala biståndsbudgeten för kampen mot allvarligasmittsamma sjukdomar i fattiga länder.Utskottets övervägandenUtskottet kan med oro konstatera att omfattningen av hiv/aids-problematikenfortsätter att öka dramatiskt. Hiv/aids är ett av världens allvarligasteutvecklingsproblem med svåra följder för så gott som samtligasamhällssektorer i de hårdast drabbade länderna. Utskottet konstaterar attfattigdom är både en orsak till och en effekt av spridningen av hiv/aids.Många länder saknar resurser för förebyggande åtgärder och för atthantera konsekvenserna av hiv/aids på ett bra sätt. verkar såvälbi- som multilateralt för att samtliga samarbetsländer skall intensifierasina ansträngningar i kampen mot hiv/aids. Insatser i - därhiv/aids-läget är svårast - bör, enligt utskottets mening, kompletterasmed åtgärder i regioner där epidemin växer snabbt, framför allt Asienoch delar av Östeuropa.Nyligen presenterade uppgifter av ochUNAIDS visar att 5 miljoner människor infekteras av hiv bara under år2003 och att 3 miljoner människor dör i aids. Antalet aidssjuka ochhivsmittade i världen uppgår till 40 miljoner människor, av vilka2,5 miljoner av de smittade ännu inte har fyllt . De flesta avdessa lever under svåra förhållanden med t.ex. fattigdom, drogmissbruk,prostitution, våld och sexuella övergrepp. Många av de drabbade ärbåde föräldralösa och hemlösa. Endast en bråkdel av dem vet att de ärsmittade. De flesta som smittas av hiv eller påverkas av denegativa konsekvenser hiv/aids medför är barn och ungdomar. Utskottetvill i detta sammanhang hänvisa till betänkande 2002/03:UU4, variutskottet särskilt uppmärksammat frågor rörande barn och hiv/aids (s. 26f.). Utskottet understryker dessutom vikten av att ungdomar självaengageras i det förebyggande arbetet och inte minst i arbetet med attöka användningen av kondomer.Utskottet menar att spridningen av hiv/aids måste ses som ettsäkerhetspolitiskt problem och riskerar att försvaga det konfliktförebyggandearbetet. Utskottet kan i denna del konstatera att synen på hiv/aids somen säkerhetspolitisk riskfaktor delas av alltfler internationella aktörer.Enligt vad utskottet inhämtat verkar för att FN också skall haett säkerhetspolitiskt perspektiv i organisationens hiv/aids-arbete. FNhar också på flera sätt intensifierat arbetet om sambandenmellan hiv/aids och stabilitet respektive säkerhet.Världens regeringar enades i samband med iseptember om målet att stoppa spridningen av bl.a.hiv/aids och malaria. Även i slutdokumentet från barntoppmötet år 2002är kampen mot hiv/aids ett av huvudmålen.Utskottet kan konstatera att hiv/aids är ett utvecklingsproblem somkräver ett brett angreppssätt och åtgärder som tar fasta på såvälförebyggande arbete som vård, behandling och lindring av följderna förden enskilde och samhället som helhet. Det förebyggande arbetet förblirviktigt. Ökad öppenhet, delaktighet och jämställdhet är avgörande föratt hindra spridningen. Varje länk i kedjan av de åtgärder som krävsför att hindra spridningen och lindra effekterna av hiv/aids måsteförstärkas, från det förebyggande arbetet till vård och behandling,tillgång till läkemedel, forskning och framtagande av vaccin.Utskottet välkomnar att FN inrättat en kommission på hög nivå omaidssituationen i . Syftet med denna är att försöka begränsa spridningenav hiv/aids i världsdelen. Kommissionen är främst tänkt att hjälpa deafrikanska staterna att hantera verkningarna av den epidemi som allvarligthotar att hämma utvecklingen på kontinenten. Den kommer därmed inteenbart att arbeta med hiv/aids utan också med förvaltning och godsamhällsstyrning. Utskottet konstaterar i detta sammanhang vikten av atthiv/aids-problematiken erkänns och uppmärksammas från det politiskaledarskapet i drabbade länder. Det är likaså angeläget att det sker ensatsning av nationella resurser och att dessa allokeras till förebyggandeåtgärder. Trots att många afrikanska ledare lyckats höja det allmännamedvetandet om hiv/aids och hur sjukdomen kan undvikas, återstår, enligtutskottets förmenande, mycket att göra i många länder.Utskottet ser med tillfredsställelse på att i det internationellaarbetet driver uppfattningen att sjukdomens allvarliga följder måstevara styrande för arbetet mot hiv/aids. Skillnader i kultur, religionoch människosyn får därför inte lägga hinder i vägen för ett effektivtarbete. Varje enskilt land har ett ansvar att förebygga och hindraspridningen av hiv/aids och hantera följderna av hivepidemin. mening bör i sin dialog med samarbetsländerna inomutvecklingssamarbetet särskilt stödja dessa länders eget arbete med attuppfylla de åtaganden som de gjort i internationella sammanhang vadgäller bekämpning av sjukdomen.Den av Sida utarbetade hiv/aids-strategin Att investera för framtidageneration är ett arbetsverktyg för insatser inom alla sektorer och ialla samarbetsländer. Strategin lyfter fram olika typer av insatser somanses nödvändiga i kampen mot hiv/aids. Det handlar t.ex. om att ökadet politiska ansvaret, bygga ut effektiva hälsosystem, fortsättapreventionsarbetet, ge stöd till smittade och drabbade samt planera ochhålla beredskap inom alla sektorer för att hantera konsekvenserna avepidemin.I takt med spridningen av hiv/aids ställs hälsovårdens resurser iutvecklingsländerna inför stora utmaningar. Utskottet kan konstatera attett mycket viktigt inslag i svenskt utvecklingssamarbete gälleruppbyggnaden av hälsosystem. bidrar aktivt inom både WHO och UNAIDSför att detta skall prioriteras. Inom den globala fonden har Sverigeockså drivit uppfattningen att medel från fonden kan användas till attbygga upp hälsosystem.Det är utskottets uppfattning att , där ingår i styrelsen,under sin korta existens i hög grad har bidragit till att ökauppmärksamheten på hiv/aids. Utskottet delar regeringens positiva syn på detarbete som organisationen utfört. Mycket återstår att göra ochUNAIDS kommer att kunna spela en betydelsefull roll i arbetet med attgenomföra de åtaganden som världens länder gjorde vidgeneralförsamlingens särskilda möte om hiv/aids. Inte minst tydligt ärdetta i södra och i några av länderna i Östeuropa.Det krävs stora internationella insatser för att minska effekterna avhiv/aids. Även om allt större medel har ställts till förfogande ärbehoven långt ifrån fyllda. Den största internationella satsningen ärden globala fond som bildats för de tre sjukdomarna hiv/aids, malariaoch tuberkulos. Den stora utmaningen är att samordna offentliga, privata,nationella och internationella resurser. Först när denna samordningsker i de enskilda länderna kan nödvändig effektivitet uppnås. FN haren central roll genom och de speciella hiv/aids-representantersom FN utsett för olika regioner. WHO:s kompetens på området är avfortsatt stor betydelse. Även inom EU har hiv/aids fått större uppmärksamhetbåde politiskt och genom de satsningar som görs genom gemenskapensutvecklingssamarbete. Inom WTO har EU arbetat intensivt för att u-ländernaskall få förbättrad tillgång till läkemedel.I dag uppgår det svenska stödet till hiv/aids-frågor till över 550miljoner kronor. Mer än går till bilaterala insatser,60 miljoner till och 200 miljoner till den globala fonden.Dessutom tillkommer bidrag från andra multilaterala program och medelfrån EU. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit kraftigt ökadesatsningar på arbetet mot hiv/aids genom bl.a. ökade anslag till vissaviktiga internationella organ, såsom , , UNDP och Unicef.Dessa förslag behandlas i utskottets betänkande 2003/04:UU2 2004 avseende utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Utskottet välkomnar regeringens avsikter att intensifiera de svenskainsatserna i kampen mot epidemin genom ett aktivt agerande i relevantaforum och genom kraftigt ökade finansiella satsningar. Utskottet delarregeringens bedömning att det är centralt att multilaterala organ somUNAIDS, UNFPA och den globala fonden har tillräckliga medel men ocksåatt ett ökat finansiellt fokus läggs på de organ som arbetar med bredafattigdomsinriktade frågor, särskilt kapacitetsuppbyggnad inom hälsosektornmen också andra sektorer. Hiv/aids-relaterade insatser kommer därmedatt få ökad prioritet i det bilaterala utvecklingssamarbetet. Det ärockså nödvändigt att förstärka multilaterala organ som UNDP och Unicefför genomförandet. Världens fattigaste drabbas även hårt av andrasjukdomar som malaria, tuberkulos och mässling. Utskottet anser att detär mycket angeläget att stärka det förebyggande arbetet vad gäller dessasjukdomar och att visar gott föredöme i synnerhet medvaccinationsprogram för mässling. Ett led är att göra de vaccin som finns motsjukdomarna tillgängliga för alla. Utskottet har tidigare i betänkandetredogjort för sin uppfattning om sänkta kostnader samt garantier förutveckling av läkemedel mot sjukdomar som främst drabbar utvecklingsländeroch därvidlag redogjort för bl.a. (se avsnittet Politikför social omsorg och folkhälsa).Det kan särskilt framhållas, menar utskottet, att svensk forskning inomområdet är internationellt erkänd. Det gäller såväl specifik medicinskforskning om hiv/aids som forskning om internationell hälsa och utveckling.Utskottet konstaterar att därmed har goda förutsättningar attbidra till att kunskaper och erfarenheter inom området får internationellspridning.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U284 (kd)yrkande 24, 2002/03:U290 (kd) yrkande 8, 2002/03:U294 (fp) yrkande 18,2002/03:U295 (m) yrkandena 17-20, 2002/03:U313 (c) yrkande 11, 2002/03:U327(kd) yrkandena 3-6, 8 och 9, 2003/04:U6 (kd) yrkande 18, 2003/04:U9 (c)yrkande 24, 2003/04:U11 (m) yrkande 5, 2003/04:U228 (s) yrkandena 1och2, 2003/04:U245 (m) yrkandena 1, 2, 8-14, 16 och 17, 2003/04:U246(m) yrkande 3, 2003/04:U248 (m) yrkandena 5 och 7, 2003/04:U251 (kd)yrkandena 3, 5, 9 och 10, 2003/04:U261 (kd) yrkande 9, 2003/04:U295 (s),2003/04:U300 (v) yrkandena 1 och 2, 2003/04:U312 (kd) yrkande 3 samt2003/04:U348 (kd) yrkande 21.9. Funktionshindrades situationPropositionenRätten till inflytande, delaktighet och möjlighet att påverka sinsituation är ofta begränsad för personer med funktionshinder, bl.a. pågrund av en diskriminerande omgivning. Det är därför viktigt attfunktionshindrades rättigheter tydligt lyfts fram i politiken för globalutveckling.Den ökade förståelsen för att fattigdom också inkluderar brist påmöjligheter och trygghet har satt fokus på respekten för mänskligarättigheter som en utgångspunkt för ett lands utveckling. Utvecklingsländernasegna fattigdomsstrategier skall vara utgångspunkten för landstrategierna,och rättighetsperspektivet skall även innebära att fokus läggs pådiskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer ochgrupper.MotionernaI 2002/03:U284 (kd) yrkande 29 framhålls att det behövs fler specifikabiståndsprojekt om funktionshinder. Motionärerna menar att ett långsiktigtmål är att integrera handikappaspekten i alla delar av projektcykel ochgenomförande. Mot bakgrund av nationella funktionshinderpolitikär det en logisk utveckling att svenskt utvecklingssamarbete i en framtidtydligt lyfter fram människor med funktionshinder som en prioriteradmålgrupp.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 19 framhålls att funktionshinderfrågorär rättighetsfrågor. För att inkludera funktionshinderfrågor i detsvenska utvecklingssamarbetet krävs bl.a. god kunskap om handikappfrågorinom de organisationer som bedriver utvecklingssamarbete. Bristen påfakta och statistik är ett stort problem, och det behövs därför mer ochförbättrat samarbete mellan de funktionshindrades organisationer ochSidas land- och strategiarbete.I motion 2003/04:U8 (s) framhålls att utvecklingssamarbetet skall tasin utgångspunkt i de fattigas perspektiv och att konkreta strategieri framtiden även når människor med funktionsnedsättning, och i dettaarbete framhåller motionärerna särskilt Sidas betydelse.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 6 konstateras att människor medfunktionshinder ofta tillhör de fattigaste bland de fattiga. Funktionshindrademänniskor i fattiga länder lever ofta ett isolerat liv, antingen på eninstitution eller undangömda i hemmen. Motionärerna kräver konkretaförslag om hur funktionshindrade i utvecklingsländer skall få en bättrelivssituation.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 16 framhålls att människor medfunktionsnedsättning i tredje världen ofta tillhör de fattigaste av defattiga. De får erfarenhetsmässigt sällan del av biståndsinsatser.Motionärerna kräver att svenskt bistånd uppmärksammar denna gruppsutsatthet och utvecklar strategier för att nå dem med biståndsinsatser.Imotion 2003/04:U316 (mp) yrkande 3 framhålls att Sida är en huvudaktöroch har ett ansvar för att utarbeta konkreta strategier som även nårmänniskor med funktionsnedsättning.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 27 framhålls att det krävs en ökadintegrering av människor med handikapp i svensk fattigdomsbekämpningoch att detta inarbetas i alla Sidas insatser. Motionärerna kräver attdetta sker i enlighet med för att tillförsäkra människormed funktionsnedsättningar delaktighet och jämlikhet i samhällsutvecklingen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att har ett långvarigt engagemang med attbidra till att förbättra situationen för personer med funktionshinder.I sin skrivelse om ett barnrättsperspektiv i internationelltutvecklingssamarbete (skr. 2001/02:186) understryker regeringen i etttiopunktsprogram att inget barn får diskrimineras. Särskilda strategiskainsatser för barn med funktionshinder har tagits fram i Sidas arbetemed att genomföra barnrättsperspektivet i biståndet. Under det gångnaåret har lämnat särskilda bidrag för arbetet med att integrerahandikappfrågor i multilateralt och bilateralt utvecklingssamarbete medutgångspunkt i . Utskottet anser att ytterligareinsatser behövs inom detta område.Utskottet har inhämtat att Sida fått i uppdrag att i sin planering ochi olika styrdokument i högre grad uppmärksamma vad som gäller förpersoner med funktionshinder och hur biståndet bättre kan bidra till attfrämja denna grupps villkor. Landstrategiprocesserna skall genomsyrasav synen om alla människors lika rättigheter inbegripet personer medfunktionsnedsättning. Omarbetning av Sidas riktlinjer för insatser föratt nå personer med funktionshinder pågår, och även Sidas personal skallfå en ökad medvetenhet och kunskap om funktionshindrade personers villkor.Sverige har givit aktivt stöd i olika former till arbetet med FN:sstandardregler för människor med funktionshinder. Dessa standardreglerär föremål för utveckling bl.a. med praktiskt användbara verktyg inomflera sektorer. Detta arbete är ännu inte avslutat och utskottet harinhämtat att det pågår ett arbete för att skapa en handikappkonventioninom FN.Personer med egna funktionshinder har som företrädare för olika grupperknutits närmare FN:s översyn av hur funktionshindrade personers mänskligarättigheter bäst kan främjas. Detta har bl.a. skett genom stöd tilldeltagande i förhandlingsmöten i FN:s ad hoc-kommitté om en konventionom funktionshindrade personers rättigheter. var initiativtagaretill en fond för experter och frivilligorganisationer från utvecklingsländeri detta arbete. Regeringen bidrar också till två svenska ordförandesmöjligheter att fullgöra sina uppdrag i de blindas världsförbund och dedöv-blindas världsförbund. Sida ger vidare ett betydande stöd till ettnätverk med sju stora handikappinternationaler (International DisabilityAlliance). Sida har på olika sätt bidragit till att ta fram enverksamhetsplan för den afrikanska handikappdekaden (2000-2009) och tillafrikanska deltagares möjlighet att mötas.