bet · GQ01KU15 · 2003-03-20 00:00:00 — Utskottetföreslår därför att första stycket ändras så attmeningen "I förslaget skall det även ingå enredovisning av statens tillgångar och skulder" utgåroch att orden "en nationalbudget" utgår ur andrastycket.Utskottet är mot bakgrund av behovet av attriksdagsärendena inte hopas vid vissa tider inteberett att skjuta på tidpunkten för regeringensavlämnande av kommittéberättelsen. Utskottet delarsåledes riksdagsstyrelsens bedömning att berättelsenockså fortsättningsvis skall lämnas senast den 1mars.Utskottet delar riksdagsstyrelsens bedömning attförslagsrätten för organ bör begränsastill dem som faktiskt utnyttjar förslagsrätten.Förslagsrätt när det gäller den egna kompetensen,organisationen, personalen eller verksamheten börsåledes tillkomma riksdagsstyrelsen, fullmäktige ochdirektionen i och ombudsmän.Med hänsyn till vad som beslutats i fråga om den nyaRiksrevisionen bör också styrelsen i Riksrevisionensamt riksrevisorerna var för sig eller gemensamtomfattas. Bestämmelserna i 8 § ochtilläggsbestämmelsen 3.8.5 bör därför få enannorlunda lydelse än den riksdagsstyrelsenföreslagit.Chefsjustitieombudsmannen har föreslagit att detinförs en hänvisning till JO-instruktionen för attdet skall stå klart att en justitieombudsman börsamråda med chefsjustitieombudsmannen innan enframställning lämnas till . Utskottet delardenna bedömning och föreslår atttilläggsbestämmelsen 3.8.4 ges den lydelse somchefsjustitieombudsmannen föreslagit. Också förriksrevisorerna kommer att gälla ensamrådsskyldighet enligt instruktionen förRiksrevisionen, vilket innebär att enkonsekvensändring bör göras i 8 §.Utskottet tillstyrker i övrigt förslaget såvittavser 3 kap. dock med vissa ändringar avredaktionell karaktär i 1 § första stycket, 9 §första stycket och 11 § andra meningen.Ärendenas beredning (4 kap.)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker med vissa ändringar avredaktionell karaktär riksdagsstyrelsensförslag. Förslaget innebär bl.a. attremitteringsundantaget för meddelande omkommande förslag om skatt med viss retroaktivverkan bortfaller, att det görs vissaomformuleringar när det gäller beskrivningenav utskottens beredningsområden, att detinförs föreskrifter om yttranden mellanutskotten och ett minoritetsskydd i dennafråga, liksom om särskilt yttrande ochavvikande mening till yttrande till annatutskott. Vidare föreslås att det införs enrätt för en minoritet att kalla tillutskottssammanträden.Ett motionsyrkande om bl.a. föreskrifter omyttranden till och från avstyrks idenna del.Gällande regler m.m.Enligt 4 kap. 1 § riksdagsordningen skall ingenutskottsberedning ske av skrivelse från regeringenmed meddelande enligt 2 kap. 10 § regeringsformen omett kommande förslag till lag som innebär att enskatt eller en statlig avgift skall tas ut trots attlagen inte trätt i kraft när den omständighetinträffade som utlöste skatt- elleravgiftsskyldigheten. I enlighet med den allmännaregeln om motionsrätt på skrivelser får dockmotioner väckas med anledning av en sådan skrivelse.I 4 och 5 §§ föreskrivs att konstitutionsutskottetutöver granskningsuppgiften enligt 12 kap. 1 §regeringsformen skall bereda ärenden om grundlagarnaoch riksdagsordningen och att finansutskottet utöversina uppgifter enligt 9 kap. 4 § regeringsformenskall bereda ärenden om allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken och för budgetregleringen samtärenden som rör verksamhet.Finansutskottet skall dessutom bereda ärenden omramar för utgiftsområden och om beräkning av statensinkomster enligt 5 kap. 12 §.I 6 § med tilläggsbestämmelser finns bestämmelserom ärendefördelningen mellan utskotten.I 8 § finns bestämmelser om bl.a. utskottensbetänkanden, överflyttande av ärenden och inhämtandeav yttrande från finansutskottet i vissa fall.Enligt 9 § skall ärende återförvisas till utskottför ytterligare beredning om minst en tredjedel avde röstande ansluter sig till ett yrkande om det,och kammaren får även hänvisa ärendet till annatutskott för ytterligare beredning. Föreskrifter omyttranden från statliga myndigheter och omminoritetsskydd i detta avseende finns i 10 §.Enligt 4.11.1 sammanträder utskott första gångenpå kallelse av talmannen och därefter på kallelse avordföranden. Personlig kallelse utgår till samtligaledamöter och suppleanter, och kallelse bör ommöjligt anslås.Enligt 12 § skall utskottet sammanträda inomstängda dörrar. Om det finns särskilda skäl kanutskottet medge att annan än ledamot, suppleant ochtjänstemän är närvarande. Utskottet kan dock beslutaom offentlighet i vissa fall.Bestämmelser om jäv, omröstningsförfarande ochtystnadsplikt finns i 13 och 14 §§.Riksdagen har antagit förslag till lag omändring i riksdagsordningen med anledning avinrättandet av den nyaRiksrevisionen (bet. 2002/03:KU12, rskr.2002/03:22). Ändringarna i riksdagsordningen innebärvissa omformuleringar av 4.6.1 och 4.6.2 omkonstitutionsutskottets respektive finansutskottetsärenden.FörslagetRiksdagsstyrelsens förslag innebär attremitteringsundantaget för de aktuella skrivelsernamed meddelande om kommande förslag till skattelagtas bort. Som skäl anges att skrivelser av dettaslag enligt praxis remitteras till skatteutskottettillsammans med eventuella motioner.Förslaget innebär vidare att 4 och 5 §§kompletteras med uppräkning av de övriga paragraferi regeringsformen och riksdagsordningen där detanges uppgifter för konstitutionsutskottetrespektive finansutskottet. Det är enligt förslagetoklart vad som menas med "bereda ärenden om" isamband med ramar för utgiftsområden och beräkningav statens inkomster. Det är bättre att ange att FiUskall "bereda förslagen till utgiftsramar förutgiftsområden och till beräkning av statensinkomster".Förslaget innebär vidare att det i 6 § omärendefördelningen mellan utskottet införsbestämmelser om överflyttning av ärenden mellanutskott som finns i 8 §. Kraven föreslås varadesamma som när man avviker från grunderna förärendefördelningen i samband med remitteringen frånkammaren. En bestämmelse om att det utskott somöverlämnar ärendet i samband med överlämnandet kanyttra sig över ärendet föreslås införas.I tilläggsbestämmelsen 4.6.1 omkonstitutionsutskottets ärenden föreslås attRiksdagens ombudsmän inte anges särskilt eftersomdet är fråga om en av myndigheterna under ,vilka redan omfattas av uppräkningen.I 4.6.3 om skatteutskottets ärenden ersätts termen"uppbörd" av "skattebetalning". I 4.6.8 omsocialförsäkringsutskottet har föreslagits att"allmän pension" skall läggas till. Skälen för dennaändring är att pensionssystemet inte längre omfattasav begreppet allmän försäkring. Vidare föreslås atttermen "kyrkofrågor" i 4.6.10 (kulturutskottet)ersätts av ordet "trossamfunden" och att ordettelegraf i 4.6.12 utgår och att det i ställetföreskrivs att trafiksäkerhet, telekommunikationeroch informationsteknik ingår i trafikutskottetsberedningsområde. För arbetsmarknadsutskottets delföreslås att orden arbetstid, semester ocharbetsmiljö i 4.6.15 ersätts av begreppetarbetslivspolitik.En helt omändrad 8 § om samarbetet mellanutskotten föreslås. I paragrafen föreslåsbestämmelser om yttranden mellan utskotten.Möjligheten för ett utskott att bereda ett annatutskott tillfälle att yttra sig är den allravanligaste formen av samarbete mellan utskotten menär inte reglerad i riksdagsordningen annat änindirekt i ett visst fall. Tiden anses nu mogen attinföra bestämmelser om dessa yttranden iriksdagsordningen. I den nya 8 § stadgas att ettutskott får bereda ett annat utskott tillfälle attyttra sig i ett ärende eller en fråga som berördetta utskotts beredningsområde. Formuleringen harvalts för att inte utesluta möjligheten att inhämtayttranden från andra utskott i annat än formligaärenden, t.ex. EU-frågor och frågor om uppföljningoch utvärdering.Ett skydd för minoriteter när det gäller begäranav yttrande från andra utskott föreslås ocksåinföras efter mönster av vad som gäller i fråga omyttranden från statliga myndigheter. Liksom när detgäller dessa yttranden från statliga myndigheterskall det finnas en möjlighet för majoriteten attavslå en begäran om att inhämta yttrande från ettannat utskott om yttrandet avser ett ärende och omett yttrande skulle fördröja ärendets behandling såatt avsevärda men skulle uppkomma. Redovisningen avskälen för avslag skall anges i betänkandet iärendet.I 4.12.1 föreslås införas en rätt för en minoritetatt kalla till utskottssammanträde. Enligt förslagetmåste en utskottsordförande sammankalla utskottet omfem ledamöter begär det. I sammanhanget erinras omatt en minoritet bestående av 115 ledamöter avriksdagen har rätt att hos talmannen begära att ettuppehåll i kammarens arbete bryts.I 4.13.1 föreslås något förändrade bestämmelser omljud- och bildupptagning vid en offentlig del av ettutskottssammanträde. I enlighet med gällande praxisskall det i fortsättningen inte behövasöverenskommelse med utskottet om ljud- ochbildupptagningen. I stället skall upptagning fågöras om inte utskottet beslutar annorlunda.I 15 och 16 §§ föreslås regler om möjligheternaatt avge avvikande mening i yttranden till andrautskott och att avge särskilt yttrande. I praxis hardet förekommit att ledamot för attförklara sitt ställningstagande har kunnat foga ettsärskilt yttrande till ett betänkande. En regel omdetta bör nu enligt förslaget införas iriksdagsordningen med innebörd att ett särskiltyttrande endast bör innehålla en förklaring av ettställningstagande.Bestämmelsen om utskottens utrikes resor flyttasenligt förslaget av systematiska skäl till 4 kap. 19§ från nuvarande 9 kap. 7 §.RemissvarenDocenten i offentlig rätt vid universitetThomas ifrågasätter om förslaget att sloparemitteringsundantaget för vissa regeringsskrivelser(2 kap. 10 § regeringsformen) är sakligt motiverat.Han hänvisar till att 1988utan kommentar behandlade en proposition (1987/88:22s. 62) där det påpekades att skrivelsen visserligenger upphov till motionsrätt till det berördautskottet, men att utskottsbehandlingen av motionernormalt anstår till dess att den aviseradepropositionen och följdmotioner hänvisas tillutskottet. anser att kopplingen tillmotionsrätten inte är ett särskilt starkt argumentför en nyordning. I sammanhanget kan enligt honombeaktas att det kan finnas även andra skäl förvarför utskottsbehandling av de aktuellaskrivelserna inte har ansetts nödvändig.Professor vid samma universitetsstatsvetenskapliga institution anser att förslagenom kodifiering av gällande praxis när det gällersärskilda yttranden och inhämtande av yttranden frånandra utskott är klargörande utan att ändra någotväsenligt i praxis.Han ifrågasätter vidare om inte den föreslagnamöjligheten för fem utskottsledamöter att få tillstånd ett utskottssammanträde (4.11.1) är av sådanvikt att den bör ges formen av en huvudbestämmelse.Han pekar på att den föreslagna bestämmelsen skaparklarhet i en fråga med potentiell sprängkraft.Bestämmelsen är från demokratisk synpunkt välkommenoch väl avvägd.Från sida pekas på att det saknasmotivering för att begreppet "ärenden av allmänbetydelse för den kommunala självstyrelsen"respektive "ärenden av allmän betydelse för denkommunala ekonomin" i 4.6.1 och 4.6.2 ändras tillbegreppen "den kommunala självstyrelsen" respektive"den kommunala ekonomin".Chefsjustitieombudsmannen föreslårvissa ändringar av redaktionell karaktär.MotionenI motion 2002/03:K4 av m.fl. (s)begärs att det i 4 kap. 8 § riksdagsordningen införsföljande bestämmelse: Ett utskott får bereda tillfälle att yttra sig i ett ärende eller ien fråga som berör nämndens område. Ett utskott fåravge yttrande till EU-nämnden.Motionärerna hänvisar till att EU-nämndenregelmässigt bereds tillfälle att yttra sig överregeringens årliga EU-skrivelse. Vidare erinras omatt i förslag 2000/01:RS1 somkonstitutionsutskottet och ställt sigbakom framhöll att utskotten kan yttra sigskriftligt till nämnden. Denna form kan användas närett utskott vill göra en markering utan attutskottet och binder sig vid klaraställningstaganden. Det kunde enligt kommittén rörasig om den mer övergripande inriktningen som manvill uttrycka sin syn på utan att ta ställning tillalla enskildheter. Denna form borde användas framförallt för större frågor. Kommittén hänvisade ocksåtill att påpekat (bet.1994/95:KU22) att utskotten borde kunna överlämnaformella yttranden till både på nämndensbegäran och på eget initiativ. Motionärerna pekar påatt yttrade sigtill om kommissionens förslag omallmänhetens tillgång till EU-institutionershandlingar (yttr. 2000/01:KU3y).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar bedömningen i förslaget att det ienlighet med gällande praxis inte längre bör finnasett remitteringsundantag för skrivelser frånregeringen med meddelande om ett kommande förslagtill lag som innebär att en skatt eller avgift skalltas ut trots att lagen inte trätt i kraft när denomständighet inträffade som utlöste skatt- elleravgiftsskyldigheten.När det gäller den i 4 kap. 4 § riksdagsordningenföreslagna uppräkningen av paragrafer iregeringsformen och riksdagsordningen där uppgifterför finns angivna bör enkomplettering ske av de bestämmelser som efter den 1juli 2003 gäller uppgiftermed anledning av den nya Riksrevisionen.Tilläggsbestämmelser om att val av ledamöterna till riksrevisorerna respektive valav riksrevisorerna bereds av konstitutionsutskottetskall enligt beslut finnas i 8 kap.riksdagsordningen. I 8 kap. finns också enbestämmelse om att får skilja enriksrevisor från uppdraget på begäran avkonstitutionsutskottet. En hänvisning till deaktuella paragraferna bör införas i 4 §.Utskottet tillstyrker vidare den föreslagnaregleringen i 6 § om överflyttning av ett ärendefrån ett utskott till ett annat och att möjlighetenatt i samband med överlämnandet avlämna ett yttrandei ärendet regleras.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.1 skallkonstitutionsutskottet bereda ärenden om bl.a.religionsfrihet. Enligt den föreslagnatilläggsbestämmelsen 4.6.10 skall kulturutskottetbereda ärenden om bl.a. trossamfunden. I den nugällande tilläggsbestämmelsen föreskrivs attkulturutskottet skall bereda ärenden om kyrkofrågori den mån de icke tillhör konstitutionsutskottetsberedning. Enligt utskottets mening bör dettaförbehåll också i fortsättningen framgå avbestämmelsen i 4.6.10, i likhet med vad som föreslåsgälla för ärenden om radio och television.Med anledning av inrättandet av den nyaRiksrevisionen bör uppräkningarna itilläggsbestämmelserna 4.6.1 och 4.6.2 omfattaärenden om . Ärenden om val avriksrevisorer och ledamöter i tillriksrevisorerna, skiljande av riksrevisor frånuppdraget samt åtal mot ledamot av Riksrevisionensstyrelse och riksrevisor skall beredas avkonstitutionsutskottet medan övriga ärenden somgäller skall beredas avfinansutskottet.Utskottet tillstyrker i övrigt de ändringar somföreslås när det gäller sättet att uttryckautskottens skilda beredningsområden. Uttrycken"ärenden av allmän betydelse för den kommunalasjälvstyrelsen" respektive "ärenden av allmänbetydelse för den kommunala ekonomin" föreslåsersättas av begreppen "den kommunala självstyrelsen"respektive "den kommunala ekonomin", vilket inteavses innebära någon förändring i förhållande tillnuläget. Även fortsättningsvis kommer ärenden sominnebär att den kommunala självstyrelsen eller denkommunala ekonomin mer indirekt påverkas att kunnaberedas inom andra utskott än konstitutionsutskottetrespektive finansutskottet.Utskottet delar riksdagsstyrelsens bedömning attmöjligheten att inhämta yttrande från ett annatutskott nu bör regleras i 8 §. När det gäller den imotionen begärda kompletteringen med en föreskriftom yttranden till och från är utskottetinte berett att nu förorda en sådan reglering.Motion K4 i denna del avstyrks följaktligen.Utskottet tillstyrker införandet av en möjlighetför en minoritet att få till stånd ettutskottssammanträde (4.12.1). Det finns somframhållits i remissvaret från professor skäl som talar för att föreskriften börinföras som en huvudbestämmelse. Enligt utskottetsmening talar dock övervägande skäl för att den nyaordningen inledningsvis, som riksdagsstyrelsenföreslagit, regleras i en tilläggsbestämmelse.Utskottet tillstyrker också förslaget att det i 15§ respektive 16 § införs bestämmelser om rätten attlämna en avvikande mening till ett yttrande tillannat utskott respektive rätten att förklara sittställningstagande i ett särskilt yttrande till ettutskottsbetänkande eller till ett yttrande till ettannat utskott.Även i övrigt tillstyrks förslaget såvitt avser 4kap. riksdagsordningen, dock med vissa redaktionellaändringar i 8 §, 15 § andra stycket, 19 § andrastycket och i tilläggsbestämmelserna 4.6.5 (punkt 1)och 4.6.13 (punkt 2).Ärendenas avgörande (5 kap.)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker i allt väsentligtriksdagsstyrelsens förslag, som bl.a. innebäratt det under överläggningen om ettutskottsbetänkande endast skall vara tillåtetatt väcka yrkanden som innebär bifall elleravslag på de yrkanden som behandlas ibetänkandet. Vidare innebär förslaget attärenden som väcks under sommaruppehålletskall anses uppskjutna till nästa riksmöte.Gällande reglerI dag finns inte någon regel som uttryckligt angeratt utskottsbetänkanden skall anmälas i kammaren.Det finns inte heller någon bestämmelse om vilkayrkanden som får framställas med anledning av ettutskottsbetänkande. Endast indirekt och utan någondirekt koppling till huvudbestämmelsen i 1 § berörssaken i tilläggsbestämmelse. Bestämmelsen i 5.1.2utgår från att det är möjligt att framställa andrayrkanden än bifall och avslag till dem som redovisasi det behandlade utskottsbetänkandet.I praxis har ansetts att ett nytt yrkande inte fåravse "något som inte är eller - åtminstone - kananses vara utskottsbehandlat".I tilläggsbestämmelsen 5.5.2 andra stycket angesatt vid omröstning med omröstningsapparatfotograferas den tablå som visar hur varje ledamothar röstat.I 2 § finns bestämmelser om ärenden omfolkomröstning i grundlagsfråga, ochmisstroendeförklaring samt talmannens förslag tillny statsminister. Frågor om när och hur ärenden fåravgöras regleras i 3-11 §§ och tilläggsbestämmelser.I flera bestämmelser om omröstningar, 3 §,tilläggsbestämmelsen 5.5.1 och 8 § används uttrycket"särskilt flertal" för olika beslutsregler vid sidanav enkel majoritet.I 10 § finns regler om uppskov med behandlingen avärenden. Huvudregeln är att ett ärende skall avgörasunder valperioden, men kan genom särskiltbeslut medge att behandlingen får uppskjutas tillförsta i nästa valperiod. I paragrafenfinns också bestämmelser om uppskov medärendebehandling med anledning av extraval och omatt lagförslag som vilat enligt 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen skall prövas före utgångenav nästa kalenderår. I fråga om ett lagförslag somhar samband med ett sådant vilande lagförslag fårriksdagen besluta att det får avgöras inom den tidsom gäller för prövningen av det vilandelagförslaget.Enligt tilläggsbestämmelsen 5.10.1 får beslut omatt ett ärende skall uppskjutas fattas påframställning av ett utskott till vars handläggningärendet hör. Kammaren kan även utan sådanframställning besluta om uppskov i samband medbehandlingen av utskottsbetänkande.I 11 § finns bestämmelser om slutligt beslut igrundlagsärenden. Ärende om grundlag skall avgörasvid första i den valperiod då slutligtbeslut enligt 8 kap. 15 § regeringsformen först fårfattas, såvida förslaget inte dessförinnanförkastats eller uppskjutits genom särskilt beslut.Ärendet skall avgöras slutligt före nästa ordinarieval till riksdagen.Enligt 12 § skall utgiftsramar och beräkning avinkomsterna på statsbudget fastställas genom ettbeslut. I tilläggsbestämmelsen 5.12.1. räknasutgiftsområdena upp.I 13 § föreskrivs att beslut medanledning av proposition samt annat beslut, varomregeringen skall underrättas, meddelas regeringengenom skrivelse.FörslagetEnligt förslaget införs en uttrycklig regel om attutskottsbetänkande skall anmälas i kammaren.När det gäller frågan om tillåtna yrkanden underöverläggningen om ett utskottsbetänkande föreslås enregel i 3 §. Utgångspunken är därvid att förslaget iyrkandet måste vara behandlat av ett utskott motbakgrund av att principen om beredningstvång isvensk parlamentarisk ordning ansetts så viktig attden skrivits in i regeringsformen (4 kap. 3 §). Närdet gäller yrkanden som väckts genom propositioner,motioner och på utskottets eget initiativ ärberedningsskyldigheten fullgjord. Detta skulle ocksåkunna anses vara fallet beträffande andra förslagsom diskuterats under utskottsbehandlingen men inteföranlett någon yrkande. Ett yrkande om ett sådantförslag skulle i så fall kunna väckas underkammarbehandlingen.Det är emellertid - särskilt om förslaget inteomnämns i utskottstexten - svårt för talmannen attfastställa om en behandling faktiskt ägt rum iutskottet. Till detta kommer att det är troligt attförslaget, även om det varit uppe underutskottsbehandlingen, inte beretts lika ingående somde förslag som utskottet fört vidare till kammaren.Dessa skäl talar enligt förslaget för att nyttyrkande inte bör få väckas utan att ett utskott harberett det förslag som framförs i yrkandet. Dettakan ske genom en återremiss för vilket krävs endasten tredjedel av de röstande.Förslaget innebär således att det underöverläggningen om ett utskottsbetänkande endastskall vara tillåtet att väcka yrkanden som innebärbifall till eller avslag på de yrkanden somredovisas i betänkandet.I flera paragrafer används uttrycket ''''''''''''''''''''''''''''''''särskiltflertal". Enligt förslaget ersätts detta uttryck avuttrycket "en särskild beslutsregel" bl.a. i 9 §.Alla beslutsregler som kan förekomma i vidsidan av huvudregeln om enkel majoritet betecknassom särskilda och definieras i lagtexten somundantag från huvudregeln.I förslaget till 5 § görs tydligt att enomröstning i kammaren kan komma till stånd påbegäran från bara en ledamot. I nya 6 § införs enhänvisning till regeringsformen om huvudregeln attriksdagens beslut är det som stöds av mer än hälftenav de röstande. I tilläggsbestämmelsen 5.6.2 ersättsmed anledning av att omröstningsresultaten numeraredovisas elektroniskt orden "fotograferas den tablåsom visar hur varje ledamot har röstat" av orden"registreras hur varje ledamot har röstat".I förslaget till 7 § finns regler för förfarandetvid lika röstetal. Regeln om återförvisning tillutskott kompletteras med orden "för ytterligareberedning".Reglerna i 10 § om uppskov med behandlingen avärenden föreslås kompletteras med en regel som angeratt behandlingen av ärenden som väcks under ettuppehåll i kammararbetet som sträcker sig fram tilldet första i nästa valperiod (främstsommaruppehållet före ett ordinarie val) skall ansesvara uppskjutet till detta riksmöte.Tilläggsbestämmelsen 5.10.1 föreslås ändras så attkammaren får besluta att uppskjuta ett ärende ävenutan förslag från ett utskott. Det kan vara fråga omärenden som väcks eller återförvisas mycket sentunder ett riksmöte.Bestämmelsen i 11 §, som anger att ärende angåendegrundlag som vilat från före ett val skall avgörasvid första under den nya valperioden,föreslås utvidgas till att gälla alla lagförslag somvilar med tillämpning av bestämmelserna i 8 kap. 15och 16 §§ i regeringsformen.I 12 § som gäller beslut under budgetprocessenföreslås att orden "ett särskilt beslut" ersätts medorden "ett enda beslut" för att tydliggöra attbudgetbeslut om utgiftsramar och beräkning avinkomsterna på statsbudget måste fattas med sammaklubbslag.Förslaget innebär också att 13 § kompletteras såatt det framgår att även riksdagsorgan som ärförslagsställare eller verkställare avriksdagsbeslut skall meddelas riksdagsbeslutet genomskrivelse.RemissvarenNär det gäller frågan om vilka yrkanden som bör fåframställas under kammarens överläggningar medanledning av utskottsbetänkande ifrågasätterdocenten i offentlig rätt vid ,om inte den föreslagna begränsningen ären inskränkning av den grundlagsfästayttrandefriheten enligt 2 kap. 1 § regeringsformen.I så fall måste bestämmelsen prövas mot regleringeni 2 kap. 12 och 13 §§ regeringsformen.