bet · GR01MJU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Som regeringen anför finns behovav en samhällsekonomisk analys avkostnadseffektiviteten med avseende pånaturvårdsnyttan för de olika bevarandeinstrumenten.Enligt beräkningar stårdet klart att ökade resurser krävs för att nåSkogsvårdsorganisationens delar avmiljökvalitetsmålet Levande skogar. För att nådelmål 1 krävs att anslagsnivån förbiotopskyddsområden och naturvårdsavtal ökarväsentligt års nivå. Därtill måsterådgivnings- och tillsynsverksamheten stärkas föratt nå delmål 2, och resurser saknas i stort setthelt för att nå delmål 3 om skydd av kulturmiljöer iskogen. I dessa avseenden gör utskottet sammabedömning som regeringen. Som regeringen framhållerhar rådgivning, och även tillsyn, visat sig varaeffektiva redskap för att nå skogspolitikens mål.Rådgivningen är också ett mer effektivt medel föratt nå skogspolitikens mål än omfattande statligasubventioner som tillämpas i många andra länder. Ilikhet med regeringen anser utskottet därför attrådgivning och tillsyn, jämte biotopskydd ochnaturvårdsavtal, är de viktigaste statligastyrmedlen för att nå de skogspolitiska målen.Den senaste utvärderingen visade särskilt påsvårigheterna att särskilja effekterna påskogsbruket från olika påverkansfaktorer. Utskottetvill därför ansluta sig till regeringens uppfattningom vikten av att inför nästa utvärdering avskogspolitiken utveckla formerna för utvärderingenoch metoderna att särskilja olika faktorerspåverkan.Det ovan anförda innebär att utskottet inte harnågot att erinra mot regeringens redovisning ochresultatbedömning inom området skogspolitik.41:1 SkogsvårdsorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget 41:1.41:2 Insatser för skogsbruketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget ochavstyrker en motion (c) om höjning avanslaget.PropositionenAnslaget disponeras av och täckerkostnaderna för statsbidrag enligt förordningen(1993:555) om statligt stöd till skogsbruket ochförordningen (2000:577) om stöd för miljö- ochlandsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag tillsådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt iskogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- ochkulturmiljövårdsåtgärder. Vidare täcker det statenskostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal.Anslaget finansierar sedan sin tillkomst år 1994vissa administrationskostnader hosSkogsvårdsorganisationen. Dessa kostnader får, närdet gäller de förordningsreglerade statsbidragen,uppgå till högst för år 2004.Därtill kommer kostnaderför biotopskydd och naturvårdsavtal, som får uppgåtill högst under år 2004.Anslagssparandet består av beslutade men ännu ejutbetalade stöd.Mot bakgrund av vad regeringen föreslagit ipropositionen Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) bör fortsattainsatser göras för biotopskydd och naturvårdsavtaläven under år 2004.Regeringen föreslår att anslaget 41:2 Insatser förskogsbruket för uppgår till 205 700 000 kr.Regeringen föreslår vidare att 25 miljoner kronoröverförs från anslaget 34:3 förSkogsvårdsorganisationens kostnader för biotopskyddoch naturvårdsavtal samt nyckelbiotopsinventering,vilken får uppgå till högst underår 2004. Regeringen anser att anslaget, liksomhittills, till viss del bör kunna disponeras förSkogsvårdsorganisationens administrationskostnader,även vad gäller sådana kostnader som är relateradetill biotopskydd och naturvårdsavtal.MotionenI motion 2003/04:MJ470 (c) delvis begärs enhöjning av anslaget med . Medlenbör användas för arbete medrådgivning för att upprätthålla en godvirkesproduktion utan tvångsåtgärder, vilket enligtmotionärerna är en investering för framtidensskogsnäring. Motionärerna anser vidare att arbetetför att bevara den biologiska mångfalden måstepremieras med ökad satsning på naturvårdsavtal ochrådgivning.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslaget i motion 2003/04:MJ470 (c)om resurser till rådgivning får det anses ankomma påSkogsvårdsorganisationen att inom befintliga ramarvidta de åtgärder som kan anses påkallade. När detgäller arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal isyfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogarkan utskottet i likhet med regeringen konstatera attdetta har utvecklats mycket positivt. Avpropositionen framgår att den ökademedelstilldelningen har givit högreutdelning än förväntat i form av ökad arealskogsmark som omfattas av någon av dessa bådanaturvårdsverktyg. Bland annat har naturvårdsavtalkunnat träffas med större markägare utan andrakostnader än ren administration förSkogsvårdsorganisationen. Vad avser medel förbevarande av biologisk mångfald delar utskottetregeringens uppfattning att fortsatta insatser börgöras för biotopskydd och naturvårdsavtal även underår 2004. I propositionen föreslås att 25 miljonerkronor överförs från anslaget 34:3 förSkogsvårdsorganisationens kostnader för biotopskyddoch naturvårdsavtal samt nyckelbiotopsinventering.Som regeringen anför bör anslaget liksom hittillstill viss del kunna disponeras förSkogsvårdsorganisationens administrationskostnader,även vad gäller sådana kostnader som är relateradetill biotopskydd och naturvårdsavtal. Regeringenanför vidare att, enligt Skogsvårdsorganisationensberäkningar, ökade resurser krävs för att nåSkogsvårdsorganisationens delar avmiljökvalitetsmålet Levande skogar. För att nådelmål 1 (skyddsvärd skogsmark undantas frånskogsproduktion) krävs att anslagsnivånför biotopskyddsområden och naturvårsavtal ökarväsentligt års nivå. Därtill måsterådgivnings- och tillsynsverksamheten stärkas föratt nå delmål 2 (bevarande och förstärkande avmängden död ved, lövrik skog och gammal skog), ochresurser saknas i stort sett helt för att nå delmål3 om skydd av kulturmiljöer i skogen. Det börframhållas att regeringen i budgetpropositionenuttalar sin avsikt att återkomma i sin bedömning avmåluppfyllelse och resursbehov i samband med denfördjupade utvärderingen av miljömålen år 2005.Utskottet vill även erinra om den andrautvärderingen av skogspolitikens effekter somregeringen har för avsikt att redovisa för riksdagenunder . Det i motionen framförda yrkandetom höjning av anslaget ryms inte inom den avriksdagen fastställda ramen för utgiftsområdet.Därmed tillstyrker utskottet propositionen i dennadel och avstyrker motion 2003/04:MJ470 (c) i berörddel.41:3 Internationellt skogssamarbeteoch 41:4 Från EG-budgetenfinansierade medel förskogsskadeövervakningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen 41:3 och41:4.DjurpolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens analys avresultatet av vidtagna åtgärder inompolitikområdet. Med hänvisning tillinrättandet av Djurskyddsmyndighetenavstyrker utskottet en motion (c) att20 bör tillföras ett nyttanslag för Centrala försöksdjursnämnden.PropositionenOmfattningPolitikområdet omfattar verksamhet som avser djur människanhåller eller på annat sätt har tagit ansvar för samtden del av faunavården som avser viltvård.Djurområdet omfattar verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen,(),, den nya ,(), , och samtlänsstyrelserna. CFN kommer att upphöra ochverksamheten överföras till den nyaDjurskyddsmyndigheten fr.o.m. den 1 januari 2004.Djurskyddsmyndigheten kommer att utgöra den centralamyndigheten avseende djurskydd enligtdjurskyddslagen. Detta innebär också att myndighetentill den delen tar över uppgifter.Djurskyddet är enligt regeringen prioriterat, ochen väl fungerande tillsyn har därvid en särskilt högprioritet. Regeringen arbetar kontinuerligt med attse över djurskyddslagen (1988:534) ochdjurskyddsförordningen (1988:539) för att anpassareglerna efter djurens behov i så stor utsträckningsom möjligt och regeringen avser att återkomma ifrågan då det gäller t.ex. samverkan.Resultatbedömning, analys m.m.I propositionen konstaterar regeringen att sedan längehar haft ett gott djurhälsoläge och att detta harkunnat behållas under år 2002.Djursjukdomssituationen var jämförelsevis lugn underår 2002 som allvarliga sjukdomsutbrott haruppträtt i omvärlden.Som en indikator för utvecklingen av sjukdomslägeti landets djurbesättningar pekar regeringen på denregistrering av sjukdomsförekomst som sker. Andelenslaktsvin med anmärkningar vid slakt har minskatstadigt från till år 2002.Detta visar enligt regeringen att hälsovården harhaft en positiv effekt för djurhälsan ochdjurskyddet. Genom rådgivning till uppfödare omsektionerad och ålderssegregerad uppfödning, termiskkomfort, rengöring m.m. har hälsoläget förbättratskontinuerligt under senare år.Kontroll- och bekämpningsprogram har inrättatsfrämst för sjukdomar som finns i landet, men ävenför sjukdomar som inte finns eller ens har funnits ilandet. Resistensläget i bedömer regeringensom jämförelsevis gott men ökat resande och handelmed djur och livsmedel över nationsgränser innebärrisk för att nya resistensgener sprids tillbakterier hos djur och människor i landet.SVA redovisar också zoonosläget i landet.De extra budgetmedel som tilldelats SVA för åren2001-2003 för smittskydd i kretslopp och ökadfodersäkerhet i syfte att främja ekologiskproduktion har använts till att finansiera tjänsterinom berörda områden samt till nyaforskningsprojekt. SVA kommer att ytterligare arbetamed kunskapsuppbyggnad inom områdena för attutveckla grundkompetensen som ökar förutsättningarnaför deltagande i forsknings- och utvecklingsprojektpå EU-nivå.Veterinärinsatserna i utvecklas alltmermot sjukdomsförebyggande åtgärder. Detta är enligtregeringen ett bra sätt att förbättra djuromsorg ochekonomi samt att minska användningen av läkemedel.När det gäller debiterade behandlingar somDistriktsveterinärorganisationen (DVO) genomförfortsätter dessa att minska när det gälleranimalieproducerande djur medan profylaxen ökar. Detekonomiska resultatet i DVO visar för ettöverskott på , vilket är enföljd av framför allt ökade uppdragsintäkter ochlåga kostnadsökningar.Den totala förbrukningen av läkemedel somdistribueras via foder har minskat kraftigt jämförtmed år 1999.Jordbruksverket rapporterar att andelenhälsokontrollerade slaktsvin visar en ökning ävenunder och omfattar av totala antaletuppfödda slaktsvin. Under år 2001hälsokontrollerades . Andelen hälsokontrolleradekor ligger på . Antalet får har minskat i landetmed närmare 25 000 i jämförelse med , dåantalet låg på drygt 450 000. och2000 låg antalet på 432 000.Anslutningen till fårkontroll ligger på . Idet obligatoriska fiskhälsokontrollprogrammet ingårde fiskodlingar som har en årsproduktion över 5 ton.I fanns totalt ca 5,2 miljonervärphöns. Ekologiskt hållna höns beräknades till ca200 000 . Den omfattande omställningenfrån gamla burar till godkända inhysningssystem gårsnabbt framåt och befinner sig över hälften av desvenska värphönsen i andra inhysningssystem äntraditionella burar. Dispens har beviljats avJordbruksverket under förutsättning attproducenterna har kunnat visa att vederbörande köptett nytt inhysningssystem men inte kunnat få dettalevererat . Dispenserna var tidsbegränsade ochsedan augusti 2002 är det inte längre möjligt förJordbruksverket att bevilja dispens. Den sistadispensen löper ut . När det gällerinredda burar (en hönsbur i vilken det finnssittpinne, rede och sandbad) är fyra modellergodkända från djurskydds- och djurhälsosynpunktenligt reglerna för ny teknikprovning.Antalet använda försöksdjur enligt EU:s ochEuroparådets definition av djurförsök uppgick år2002 till 281 000, vilket är en ökning med 11 000djur jämfört med föregående år. Trots ökningen ärsiffran för den tredje lägsta sedan den nyastatistikredovisningen infördes år 1990.CFN:s finansiella stöd till forskning har uppgått till till32 forskningsprojekt. Stöden har i likhet medtidigare år främst riktats mot forskningsområden sombedömts vara särskilt viktiga för att nåförsöksdjursbesparande effekter. CFN har även underår 2003 träffat överenskommelser medläkemedelsföretag om finansiellt stöd för CFN:sforskningsbeviljande verksamhet. Överenskommelsernaomfattade sammanlagt 1,6 miljonerkronor. I budgetpropositionen för avsattesytterligare medel i en stegvis nivåökning med börjanår 2002 för CFN:s stöd till verksamhet som gynnarminskad försöksdjursanvändning. haravsatts och för ochframåt beräknas för ändamålet.CFN har för bemyndigats att under år 2003besluta om forskningsanslag motsvarande 10 miljonerkronor. Därmed möjliggörs en kontinuitet dåverksamheten förs över till den nyaDjurskyddsmyndigheten. CFN gavs i uppdrag attredovisa en utförlig strategi för hur det utökadeanslaget skall användas för att utveckla alternativametoder till djurförsök. Uppdraget redovisades den 1maj 2002. Strategiplanen möjliggör att flera nyaangelägna områden kan utvecklas under de kommandeårens forskningssatsningar som bidrar till attförsöksdjursanvändningen förfinas, minskas ellerersätts.Regeringen och de svenska myndigheterna pådjurområdet, i synnerhet och ,har arbetat vidare med principen attdet föreligger ett tydligt samband mellan det sättpå vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs ochkvaliteten hos de livsmedel som produceras. Detsvenska arbetet med djurhälsa och djurskydd hardärvid förstärkts. Satsningarna på förebyggandedjursjukvård och kontrollprogrammen inomanimalieproduktionen har enligt regeringen bidragittill det framgångsrika arbetet och till enbibehållen god smittsituation beträffandelivsmedelsburna zoonoser, t.ex. salmonella. I denframtida jordbrukspolitiken är djurskydd ochdjuretiska aspekter i djurhållningen en självklarbeståndsdel för att bidra till säkrare livsmedel ochför att skapa en god folkhälsa. Bildandet av den nyaDjurskyddsmyndigheten avser enligt regeringen attytterligare förstärka djurskyddstillsynen.Arbetet med att förbättra ekonomin i DVO bedömerregeringen som framgångsrikt.Rekryteringssituationen inom veterinärsektorn ingerdock oro för framtiden. har getts iuppdrag att se över behovet av veterinära tjänsteroch att prognostisera behovet av veterinärkompetens. En samarbetsgrupp har inrättats beståendeav företrädare från ,, ,, LRF och andra berördaorganisationer för att diskutera statens behov ochroll på det veterinära området, marknaden förveterinära tjänster samt hur privatpraktiserandeveterinärer bättre skall kunna tas till vara iveterinär verksamhet. Arbetet i gruppen har högprioritet. Rapport skall lämnas senast den 1 maj2005.EU:s nya livsmedelsmyndighet () kommer att få en central roll förgemenskapens arbete med riskvärderingar som underlagför beslut som omfattar livsmedelssäkerhet. För attdelta i gemenskapens arbete anser regeringen detangeläget att samordnar sinamyndighetsresurser. SVA:s initiativ till samverkanmellan , och för ett arbete medriskvärdering och riskhantering bör utvecklas vidareunder så att den samlade kompetensen bättreskall kunna möta kommande utmaningar.Regeringen framhåller också som viktigt att detgoda djurhälso- och smittskyddsläget upprätthålls.Ett betydelsefullt led i detta arbete är kontroll-och bekämpningsprogram för olika sjukdomar som harbetydelse för djur- och folkhälsa men även dehälsoförebyggande program som utarbetas i samarbetemellan och näringen. Erfarenheternaav mul- och klövsjukeutbrotten i EU visar att det ärnödvändigt att ha en i förväg klart utarbetadstrategi för hantering av stora landsomfattandeutbrott av epizootiska sjukdomar. Jordbruksverkethar initierat en nationell strategi i detta avseendeoch involverat andra myndigheter i detta arbetesåsom SVA, , ,, ochTullverket. I detta sammanhang är det viktigt attepizootilagstiftningen tillhandahåller allanödvändiga hjälpmedel.SVA har initierat en diskussion med andra berördamyndigheter och experter om hur man bäst kan erbjudaen analys också för den nationella kontrollen av GMOi foder.Djurförsöksverksamheten och den djurförsöksetiskaprövningen har enligt regeringens bedömning haftstor betydelse för att uppnå en begränsning avantalet försöksdjur. Även CFN:s forskningsstöd förutveckling av alternativa metoder till djurförsökbedöms vara en betydelsefull faktor. Dennaverksamhet överförs till den nyaDjurskyddsmyndigheten som kommer att ansvara för attkontinuiteten i forskningsstöden för utveckling avalternativa metoder för djurförsök tillvaratas ochbibehålls.Riksrevisionsverket har lämnatrevisionsberättelser utan invändningar för SVA ochCFN avseende . Jordbruksverketbehandlas under avsnittet om Livsmedelspolitik.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen avseende politikområdetDjurpolitik är följande (i ).-----------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag-----------------------------------------------------2002 20031 2003 2004 2005 2006-----------------------------------------------------401 448 444 462 468 473-----------------------------------------------------1Inklusive av redan beslutade anslag påtilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget isamband med budgetpropositionen för år 2004.MotionenEnligt kommittémotion 2003/04:MJ470 (c) delvis bör20 tillföras ett nytt anslag förCentrala försöksdjursnämnden eftersom motionärernaanser att nämndens verksamhet inte bör föras övertill anslaget 42:6 Djurskyddsmyndigheten.Utskottets ställningstagandeMed anledning av regeringens resultatredovisningm.m. vill utskottet anföra följande. Regeringen ochde svenska myndigheterna på djurområdet, i synnerhetJordbruksverket och SVA, har arbetatvidare med principen att det föreligger ett tydligtsamband mellan det sätt på vilket jordbruket ochdjurhållningen bedrivs och kvaliteten hos delivsmedel som produceras. I likhet med regeringenkan utskottet konstatera att det svenska arbetet meddjurhälsa och djurskydd därvid har förstärkts. Somregeringen anför har satsningarna på förebyggandedjursjukvård och kontrollprogrammen inomanimalieproduktionen bidragit till det framgångsrikaarbetet och till en bibehållen god smittsituationbeträffande livsmedelsburna zoonoser, t.ex.salmonella.I den framtida jordbrukspolitiken är djurskydd ochdjuretiska aspekter i djurhållningen en självklarbeståndsdel för att bidra till säkrare livsmedel ochatt skapa en god folkhälsa. Till ett etisktansvarsfullt förhållande till djuren hör utvecklingav djurskyddet och bekämpandet av djursjukdomar.Utskottet delar regeringens uppfattning attbildandet av den nya syftartill att ytterligare förstärka djurskyddstillsynen.Som regeringen anför har arbetet med att förbättraekonomin i DVO varit framgångsrikt.Rekryteringssituationen inom veterinärsektorn ingerdock oro för framtiden. Av propositionen framgår attJordbruksverket har getts i uppdrag att se överbehovet av veterinära tjänster och att prognostiserabehovet av veterinär kompetens, vilket utskottet sersom värdefullt.Av propositionen framgår vidare att ensamarbetsgrupp, bestående av företrädare frånJordbruksverket, ,, ,LRF och andra berörda organisationer, har inrättatsför att diskutera statens behov och roll på detveterinära området, marknaden för veterinäratjänster samt hur privatpraktiserande veterinärerbättre skall kunna tas till vara i veterinärverksamhet. Utskottet finner det positivt attarbetet i gruppen har hög prioritet.I sammanhanget vill utskottet erinra om riksdagensbeslut med anledning av Riksdagensrevisorers förslag angående villkoren för veterinärverksamhet (2002/03:RR12, bet. 2002/03:MJU10, rskr.2002/03:230 och 2002/03:231). beslutinnebar bl.a. tillsättande av en oberoende utredningmed uppdrag att lösa fördelningen av det statligabidraget till distriktsveterinärorganisationen,statens ansvar för sällskapsdjuren ochJordbruksverkets dubbla roller, dvs.distriktsveterinärernas dubbla roller sommyndighetsutövare och praktiserande veterinärer. Medanledning av beslutet har regeringen den 18september 2003 tillkallat en särskild utredare föratt göra en översyn av behörighets- ochansvarsfrågor inom djursjukvården. Uppdraget skallredovisas (dir. 2003:90).EU:s nya livsmedelsmyndighet () kommer att få en central roll förgemenskapens arbete med riskvärderingar som underlagför beslut som omfattar livsmedelssäkerhet. För attdelta i gemenskapens arbete anser utskottet i likhetmed regeringen det angeläget att samordnarsina myndighetsresurser. SVA:s initiativ tillsamverkan mellan ,och Livsmedelsverketför ett arbete med riskvärdering och riskhanteringbör enligt utskottets mening utvecklas vidare underår 2004 så att den samlade kompetensen bättre skallkunna möta kommande utmaningar. Som anförs ipropositionen kan erfarenheter dras från BSE-krisenoch mul- och klövsjukeutbrotten i som visadepå kunskapsbrister vad gäller riskidentifiering ochriskkaraktärisering.Utskottet delar regeringens uppfattning ombetydelsen av att det goda djurhälso- ochsmittskyddsläget upprätthålls. Ett viktigt led idetta är enligt utskottets mening kontroll- ochbekämpningsprogram för olika sjukdomar som harbetydelse för djur- och folkhälsa men även dehälsoförebyggande program som utarbetas i samarbetemellan och näringen. Som regeringenanför visar erfarenheterna av mul- ochklövsjukeutbrotten i EU att det är nödvändigt att haen i förväg klart utarbetad strategi för hanteringav stora landsomfattande utbrott av epizootiskasjukdomar. Handeln med djur och kontakterna medövriga medlemsstater ökar uppenbart risken förutbrott av smittsamma djursjukdomar. Vid ett sådantutbrott ställer EU krav på en effektiv bekämpningoch det är viktigt att kunna leva upp till dessakrav. Av propositionen framgår att Jordbruksverkethar initierat en nationell strategi i detta avseendeoch involverat andra myndigheter såsom SVA,, ,, och Tullverketi detta arbete. I detta sammanhang är det, vilketregeringen framhåller, viktigt attepizootilagstiftningen tillhandahåller allanödvändiga hjälpmedel.Inom kommissionen pågick arbete medklassificering av alla medlemsstater och tredjeländer med avseende på BSE. Den gällandeklassificeringen, som baserar sig på denvetenskapliga kommitténs yttrande, vad gäller riskenför BSE i , har tack vare olika insatser somgjorts vad gäller djurhälsa ochsmittskydd inneburit lägre ställda krav på testeroch lett till besparingar på minst 100 miljonerkronor på årsbasis. Även i detta sammanhang börenligt utskottet det veterinärmedicinskafolkhälsoarbetet betonas. Arbetet med kontroll avatt det inte tillverkas och/eller marknadsförsdjurfoder som är skadligt för djur, människor ochmiljö bör, som regeringen anför, ha hög prioritet.EG:s lagstiftning kring djurfoder med krav på ens.k. öppen deklaration, dvs. att de ingåendekomponenterna i ett foder mer preciserat skallredovisas, har ökat behovet av nya kontrollåtgärder,och metodkunskaper om hur man utför fullständigbotanisk analys av foder är under uppbyggnad.Utskottet bedömer det därför som positivt att SVAhar initierat en diskussion med andra berördamyndigheter och experter om hur man bäst kan erbjudaen analys också för den nationella kontrollen av GMOi foder.Djurförsöksverksamheten och den djurförsöksetiskaprövningen har enligt regeringens bedömning, somutskottet ansluter sig till, haft stor betydelse förbegränsningen av antalet försöksdjur. De bidrarockså till ökad etisk medvetenhet om frågor medanknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:sforskningsstöd för utveckling av alternativa metodertill djurförsök bedöms av utskottet vara en isammanhanget betydelsefull faktor. I likhet medregeringen kan utskottet konstatera att CFN:sbestämmelser om obligatorisk utbildning för allpersonal som använder försöksdjur eller som på annatsätt är knutna till djurförsöksverksamheten harinneburit att personalens kompetens höjts ochkvaliteten på djuromsorgen inom forskningenförbättrats.