bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Detta skall ske både genom ambitiösabehandlingsinsatser och effektiva kontrollåtgärder.Utredningen har som uppgift att överväga hur den nyakriminalvårdslagen på bästa sätt kan bidra till attbl.a. denna grundförutsättning uppfylls (dir. 2002:90).Utredningen, som antagit namnet ,skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 december 2004.I ett antal motioner begärs åtgärder för att tillseatt anstalterna hålls fria från droger. I motion Ju316(c) förespråkas ökade kontrollåtgärder mot droger påanstalterna genom bl.a. fler urinprovtagningar,visitationer samt användning i större utsträckning avnarkotikahundar. I motion Ju370 (m) förespråkasinförande av besöksrum där besökare och intagna hållsåtskilda, fler drogtester av de intagna samt användningi större utsträckning av narkotikahundar. I motionJu416 (kd) begärs att de intagna skall ha övervakadebesök i anstalt. I samma motionanförs även att fler drogtester på de intagna börgenomföras och att besöksrum där besökaren och denintagne hålls åtskilda bör införas. I motionerna Ju425och So345 (båda fp) anförs också attnarkotikakontrollen på anstalterna måste skärpas, bl.a.genom införande av besöksrum där besökare och intagnahålls åtskilda och användning av narkotikahundar istörre utsträckning. I motion Ju295 (m) förespråkas merinslag av differentiering av intagna som är motiveradeatt avhålla sig från droger respektive de som inte ärdet.I det ovan nämnda regeringsuppdraget tillKriminalvårdsstyrelsen ingick bl.a. att öka kunskapenoch utveckla metoderna för att förhindra att narkotikaförs in på häkten och anstalter. Uppdraget i den delenredovisades av i oktober 2003.Styrelsen anför i sin redovisning bl.a. attKriminalvårdens säkerhetshandbok har uppdaterats irelevanta delar och att landsomfattandeutbildningsinsatser av anstaltspersonalen genomförts.Vidare rapporteras att stora insatser görs påanstalterna för att förhindra införsel. Det handlar härom bl.a. nya metoder för att genomsöka inkommandeförsändelser, åtgärder för att förhindra att narkotikakastas in på anstaltsområdet samt användande av olikatekniska stöd i detta arbete. Kriminalvårdsstyrelsenförespråkar också en begränsad användning av besöksrumdär besökare och intagen hålls åtskilda, t.ex. med englasruta.Utskottet har inhämtat att bl.a. frågan ommöjligheten att införa besöksrum med glasrutadiskuteras inom Kriminalvårdskommittén.Utskottet har vidare inhämtat frånKriminalvårdsstyrelsen att samtliga sex narkotikahundarsom finansierats genom den särskildanarkotikasatsningen nu har tagits i bruk ute ianstaltsorganisationen. Det innebär att det förnärvarande finns totalt åtta narkotikahundar inomkriminalvården.Utskottet vill även i detta sammanhang nämna den iriksdagen behandlade propositionen medförslag till lagbestämmelser som gerKriminalvårdsstyrelsen rätt att besluta om allmäninpasseringskontroll på anstalter och häkten (prop.2003/04:3). Syftet med kontrollen skall vara att sökaefter otillåtna föremål, t.ex. narkotika.Frågan om att hålla intagna och besökande åtskilda,t.ex. med hjälp av en glasruta, för att därigenomförhindra att föremål överlämnas har behandlats avutskottet vid ett flertal tillfällen tidigare. Senastskedde detta , i ett motionsbetänkandeom kriminalvårdsfrågor. Utskottet avstyrkte dåmotsvarande motionsyrkanden. Utskottet anförde att detgenerellt sett inte bör tillgripas någon ökad slutenhetav anstalterna och att öppenhet och en underomständigheterna naturlig kontakt med anhöriga är avavgörande betydelse för att minska de skadligaföljderna av frihetsberövandet och för att främja denintagnes anpassning i samhället. Vidare anfördeutskottet att det i avvaktan på redovisningen avKriminalvårdsstyrelsens uppdrag beträffande åtgärderför att förhindra införsel av narkotika på anstalternainte var berett att göra några definitivaställningstaganden i frågan (bet. 2002/03:JuU6 s. 22f).Utskottet är av samma uppfattning som motionärernavad gäller betydelsen av att kraftfulla insatser görsför att förhindra att droger förs in på anstalter ochhäkten och att de intagna missbrukar underanstaltsvistelsen. Så sker också, bl.a. inom ramen förden särskilda satsningen på narkotikabekämpning ianstalterna. Av redovisningtill regeringen rörande insatserna mot införsel avnarkotika på häkten och anstalter framgår att det inomkriminalvården tagits ett helhetstag om problemet ochatt ett delvis nytt synsätt anammats. Härtill kommermöjliggörandet av allmän inpasseringskontroll enligtdet lagförslag som behandlas avriksdagen.Beträffande frågan om införande av ett system medbesöksrum där besökaren och den intagne hålls åtskilda,t.ex. med hjälp av en glasruta, är utskottet alltjämtav den uppfattningen att en ökad slutenhet ianstalterna så långt möjligt bör undvikas. Andraåtgärder bör i första hand vidtas. Härtill kommer attfrågan omfattas av arbete.Detta arbete bör inte föregripas.Begäran om narkotikahundar inom kriminalvården fåranses åtminstone delvis tillgodosedd genom de nuverksamma hundarna. Utskottet vill tillägga att dethela tiden handlar om en lämplig avvägning av olikasamtidiga kontrollinsatser. En ensidig satsning påt.ex. narkotikahundar är inte någonting som utskottetvill förorda.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motionerna Ju295, Ju316, Ju370,Ju416, Ju425 och So345 i nu behandlade delar.I motion Ju416 (kd) föreslås även införandet av ettanmärkningssystem vid vägran att lämna urinprov somskulle kunna leda till senarelagd villkorligfrigivning.Frågan om möjligheterna att ålägga intagnadisciplinpåföljd vid vägran att lämna urinprovuppmärksammades av islutbetänkandet Vägvalet (SOU 2000:126 s. 275 f)påtalade att de disciplinärapåföljderna inte tillämpades lika vid vägran att lämnaurinprov och vid konstaterat missbruk i anstalt. Envägran att lämna urinprov bedömdes som mindreallvarligt. I propositionen Nationellnarkotikahandlingsplan angavs attKriminalvårdsstyrelsen hade upplyst regeringen att detpågår ett arbetet med att förändra de allmänna råd somreglerar dessa frågor. Regeringen anförde attdet är angeläget att vägran att lämna blod- ellerurinprov jämställs med positivt prov vid bestämmande avsåväl disciplinpåföljd som kvalifikationstid förpermission (prop. 2001/02:91 s. 60). Riksdagenframförde inga invändningar mot regeringenskonstaterande i frågan (jfr bet. 2001/02:So15).I allmänna råd omsenareläggning av villkorlig frigivning anges attvillkorlig frigivning bör senareläggas med tio dagarvid konstaterat missbruk av narkotika i anstalt.Beträffande vägran att lämna blod-, urin- ellerutandningsprov anges att en första sådan vägran börföranleda en varning medan upprepad vägran bör medförasenareläggning av villkorlig frigivning med fem dagaroch därefter (KVVFS 2000:15 s. 8).Utskottet har inhämtat från Kriminalvårdsstyrelsenatt det alltjämt pågår ett arbete med att revideraKriminalvårdsstyrelsens olika anstaltsföreskrifter. Ensaklig översyn av frågor om senareläggning avvillkorlig frigivning ingår i detta arbete.Kriminalvårdsstyrelsen anför att arbetet med en översynav anstaltsföreskrifterna är ett stort projekt.Samtidigt pågår, som tidigare nämnts, en översyn avlagstiftningen på kriminalvårdsområdet genomKriminalvårdskommitténs arbete (dir. 2002:90). Det ärenligt osäkert om frågan omsynen på vägran att lämna prov för utrönande avmissbruk kommer att behandlas slutligt inomkriminalvården eller om den läggs över påKriminalvårdskommittén.Beträffande frågan om följden för den intagne av envägran att lämna blod- eller urinprov kan utskottetinte annat än dela regeringens bedömning ipropositionen Nationell narkotikahandlingsplan. Sådanvägran bör jämställas med positivt prov vid bestämmandeav såväl disciplinpåföljd som kvalifikationstid förpermission. Utskottet utgår från att regeringen utanvidare fördröjning tillser att Kriminalvårdsstyrelsenutformar föreskrifterna på området i enlighet med vadregeringen tidigare uttalat. Något behov av etttillkännagivande i frågan föreligger inte. Motion Ju416i denna del bör avslås.I motion Ju357 (v) anförs att narkotikabehandling börprioriteras på anstalterna framför ökadekontrollåtgärder. I motionerna So345 (fp) och So414 (m)anförs i mer allmänna ordalag att missbruksbehandlingeninom kriminalvården måste prioriteras och förbättras. Imotion So414 förespråkas också att programverksamhetmot missbruk i större utsträckning skall upphandlasfrån externa vårdgivare.Utskottet delar motionärernas uppfattning att storainsatser måste vidtas för behandling av missbrukareinom kriminalvården. En betydande andel av alla tunganarkomaner i passerar genomkriminalvården. Insatserna för missbruksbehandlingunder framför allt anstaltstiden är därför av särskiltstor betydelse. Tiden i anstalt, men även i häkte, börsåledes användas för att motivera de intagna tillbehandling, planera sådan behandling och genomföra den.I många fall kan behandlingsinsatserna inte fullbordasunder själva anstaltstiden. Då är det särskilt viktigtmed ett gott samarbete mellan kriminalvården ochexterna aktörer, bl.a. i kommunerna.Som nämnts ovan har det, inom ramen för den antagnahandlingsplanen mot narkotika inom kriminalvården,inrättats ett stort antal behandlings- ochmotivationsplatser samt platser för svårmotiverade. Denövergripande målsättningen är att motivera allamissbrukare till drogfrihet samt erbjuda adekvatbehandling inom kriminalvården eller genom samarbetemed externa samarbetspartner. Enligt utskottets meninginnebär den inledda satsningen mot narkotikamissbruk påanstalterna att betydande insatser nu görs inomkriminalvården för att komma till rätta med ett av vårastörsta samhällsproblem. Mycket återstår dock alltjämtatt göra. Metoderna för missbruksbehandling bör löpandeutvärderas och förbättras och behovet av behandlingmåste även tillåtas styra tillgången påmotivations- och behandlingsplatser. Utskottet utgårfrån att löpande vidtarerforderliga åtgärder på området och att regeringenföljer saken noga.Mot bakgrund av vad som har anförts anser utskottetatt något uttalande i dessa frågor från sidainte är påkallat. Utskottet föreslår således attriksdagen avslår motionerna Ju357, So345 och So414 i nubehandlade delar.Brottsförebyggande rådetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs för () resultat under verksamhetsåret2002. Utskottet delar regeringens bedömning attBRÅ:s verksamhet håller god kvalitet och attbl.a. arbetet med att stimulera utvecklingen avdet lokala brottsförebyggande arbetet bedrivitspå ett mycket bra sätt. I avsnittet tarutskottet vidare ställning till vilka mål sombör ligga till grund för BRÅ:s verksamhet underår 2004. Utskottet behandlar också tvåmotionsyrkanden rörande brottsförebyggandearbete syftande till att motverka att rasistiskaoch nazistiska organisationer byggs upp.Utskottet föreslår att avslår de bådamotionsyrkandena, bl.a. med hänvisning till attbekämpandet av rasistiska och nazistiska brottredan har hög prioritet inom rättsväsendet.Jämför reservation 32.InledningBrottsförebyggande rådet () är ett stabsorgan underregeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet.Myndighetens övergripande mål är att främjabrottsförebyggande insatser genom utvärdering,kunskapsutveckling, informationsspridning ochutbildningsinsatser inom det kriminalpolitiska området.Härigenom skall rådet bidra till det övergripande måletför kriminalpolitiken, att minska brottsligheten ochöka människors trygghet. Viktiga inslag i verksamhetenär att ta fram underlag till regeringen ochrättsväsendets myndigheter för åtgärder ochprioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet,utvärdering av vidtagna åtgärder samt stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete. BRÅ fördelar också de medelsom finns på anslaget Bidrag till brottsförebyggandearbete.Två rådgivande organ är knutna till BRÅ: enreferensgrupp för rättsväsendet, som skall ge förslagtill prioriteringar av rådets forsknings- ochutvecklingsarbete och skapa ökade kontakter mellanpraktiskt och vetenskapligt verksamma inomrättsväsendet och en vetenskaplig nämnd medrepresentanter från olika ämnesområden som harbetydelse för BRÅ:s verksamhet. BRÅ:s arbetsuppgifterfinns närmare reglerade i förordning (1997:1056) medinstruktion för Brottsförebyggande rådet.Regeringen tillsatte en utredning meduppdrag att göra en översyn av BRÅ:s verksamhet ochorganisation samt att analysera hur myndighetens rollkan renodlas och tydliggöras (dir. 2003:26). Genomtilläggsdirektiv (dir. 2003:108) omfattar utredarensuppdrag även att göra en utvidgad kartläggning av denforsknings- och utvecklingsverksamhet som är relevantför kriminalpolitikens mål att minska brottslighetenoch öka människors trygghet. Utredningsuppdraget skallredovisas senast den 30 januari 2004.ResultatuppföljningI budgetpropositionen redovisar regeringen för med en huvudsaklig uppdelning påverksamhetsgrenarna kunskapsutveckling inom detkriminalpolitiska området, stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete, internationellt samarbetesamt officiell statistik för rättsväsendet.Här redovisas BRÅ:s resultat enligt samma uppdelning.I samband med verksamhetsområdet lokaltbrottsförebyggande arbete redovisas även användningenav de anslagna medlen för bidrag tillbrottsförebyggande arbete.Rörande BRÅ:s uppgift att sörja förkunskapsutveckling inom det kriminalpolitiska områdetkan följande nämnas. slutförde BRÅ arbetetmed två regeringsuppdrag innefattande reformutvärderingavseende dels rättsväsendets arbete mot brott medrasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag(2002:9), dels den genomfördapåföljdsreformen avseende unga lagöverträdare (bl.a.BRÅ-rapporterna 2002:18 och 2002:19). Under år 2002bedrev BRÅ dessutom utvärderingsarbete på regeringensuppdrag rörande påföljder med samhällstjänst,frigivningsförberedelser och polisens arbete motnarkotikabrott. Dessa uppdrag har redovisats ellerkommer att redovisas under innevarande år. Blandprojekt som initierades för att öka kunskaperna på detkriminalpolitiska området kan nämnas bl.a. enutvärdering av det inom kriminalvården användabehandlingsprogrammet Cognitive skills samt enutvärdering av besöksförbudslagen och dess tillämpning.Här kan också nämnas att BRÅ redovisadeett regeringsuppdrag om bebyggelseplanering ibrottsförebyggande syfte som genomförts i samarbete medBoverket och Rikspolisstyrelsen.Under år 2002 har BRÅ fortsatt sitt arbete för attstimulera lokalt brottsförebyggande arbete. I sinårsredovisning för uppger BRÅ att det haruppgifter om 240 lokala brottsförebyggande råd ellermotsvarande runt om i landet. Föregående år hade BRÅkännedom om 196 sådana råd. Enligt BRÅ:s bedömningbedrivs det lokalt brottsförebyggande arbete i trefjärdedelar av landets kommuner. Rådet arbetar ocksåaktivt med att sprida information och kunskap tilldessa lokala brottsförebyggande råd. Under år 2002genomförde BRÅ också ett antal nätverksträffar förlokala samordnare. På uppdrag av regeringen ansvaradeBRÅ även för det praktiska genomförandet av fyraregionala konferenser inom ramen för projektetPlattformen, med syfte att skapa en plattform förbrottsförebyggande samarbete mellan regering,näringsliv, lokala brottsförebyggande råd och andraberörda aktörer. Här kan också nämnas att BRÅ under år2002 inledde ett arbete med att stimulera utbyggnadenav medlingsverksamhet enligt lagen (2002:445) ommedling med anledning av brott. Enligt uppdraget skallBRÅ fördela ekonomiskt stöd till medlingsverksamhetsamt ansvara för utbildning, metodutveckling ochkvalitetssäkring på området.Enligt vad utskottet har inhämtat beviljade BRÅ underår 2002 ekonomiskt stöd för lokalt brottsförebyggandearbete till totalt 71 projekt, varav 20 avsåg bidragför uppstartande av nya lokala brottsförebyggande råd.Under år 2002 har BRÅ medverkat till att finansieraverksamheter inom fem olika ämnesområden. Det rör sigom bidrag till projekt och verksamheter inom skolansområde, projekt som syftar till att minska brottslighetoch ordningsstörningar i bostadsområden ochcentrumkärnor, projekt som syftar till att engagera detlokala näringslivet i det lokala brottsförebyggandearbetet samt projekt för utvärdering avbrottsförebyggande arbete på lokal nivå.Ekonomiskt stöd till brottsförebyggande projekt----------------------------------------------------| År |Antal projekt som |Beviljat belopp (kr) || | beviljats | || |ekonomiskt stöd | |----------------------------------------------------|1999 | 104 | 7 293 475 |----------------------------------------------------|2000 | 97 | 7 360 000 |----------------------------------------------------|2001 | 85 | 6 673 000 |----------------------------------------------------|2002 | 71 | 4 307 367 |----------------------------------------------------Vad gäller verksamhetsområdet internationellt samarbetehar BRÅ medverkat i utvecklingssamarbetetavseende det rättsliga området i flera av EU:sanslutningsländer, bl.a. . bildadeEuropeiska nätverket för förebyggande av brottslighet(EUCPN) en statistikarbetsgrupp som skall ta fram tvårapporter om brottsutveckling och utsatthet för brott.BRÅ ingår för svensk räkning i den grupp om fem ländersom har huvudansvaret för rapporterna.Beträffande verksamhetsområdet statistikverksamhetkan bl.a. noteras att statistiken för skulleoffentliggöras och publiceras senast den 1 juni 2002.Detta tidsmål uppfyllde BRÅ detta år. Ytterligareförkortningar av produktionstiden för statistik skeddeunder året. Vidare inledde BRÅ bl.a. ettarbete med att förbättra dokumentationen överkriminalstatistiken och statistikens produktionssystemutifrån regler och dokumentationsmallar som tagits framinom BRÅ. En översyn har också gjorts avredovisningsprinciperna för vissa tabeller ilagföringsstatistiken. I syfte att uppnå en förrättsväsendet samordnad informationsförsörjning har BRÅunder året deltagit i rättsväsendets samverkan för ensamordnad informationsförsörjning, den s.k. RIF-samordningen. En strategisk plan för prioriteradeverksamhetsområden fastställdes. BRÅ har bl.a. haftansvaret för det s.k. rörande nya sättatt klassificera brott i syfte att få en helhetsbild avhela rättskedjan.Regeringens bedömning är att BRÅ:s verksamhet hållergod kvalitet. BRÅ har på ett bra sätt redovisat deuppdrag regeringen givit myndigheten. Regeringen ochrättsväsendets myndigheter har stor behållning av denkunskap BRÅ producerar och sprider, något som bidrartill att kunskapen inom det kriminalpolitiska områdetkan fördjupas och utvecklas. Regeringen anser att BRÅpå ett föredömligt sätt fortsatt att stimulerautvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet.Regeringen ser också positivt på de av BRÅ anordnadenätverksträffarna för lokala samordnare samt det arbeteBRÅ inlett med att stimulera medlingsverksamheten. Deninternationella verksamheten kan enligt regeringennumera ses som en integrerad del av rådets övrigaverksamhet. Statistikverksamheten har förbättrats underåret och kriminalstatistiken har kunnat levereras itid.Utskottet har inte funnit något som talar emot deslutsatser regeringen dragit i fråga om BRÅ:sverksamhet. Utskottet delar således regeringensbedömning att BRÅ:s verksamhet håller god kvalitet.BRÅ:s insatser för att stimulera utvecklingen av detlokala brottsförebyggande arbetet är mycket viktiga ochhar, såvitt utskottet kan bedöma, bedrivits på ettmycket bra sätt.Verksamhetsinriktning år 2004Regeringen har i budgetpropositionen för år 2004uppställt mål för sex olika verksamhetsområden. För BRÅär det främst verksamhetsområde 1, brottsförebyggandearbete, som är relevant som mål. Målet förverksamhetsområdet är att brott skall förebyggas.Beträffande BRÅ:s verksamhet anger regeringen bl.a. attdet är viktigt att BRÅ inom satsningen på lokaltbrottsförebyggande arbete fortsätter verka förerfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling för de lokalaråden. BRÅ bör vidare i sin egenskap av svenskföreträdare i EUCPN aktivt bidra i nätverketsverksamhet och verka för ökat erfarenhetsutbyte på EU-nivå. En viktig uppgift i detta arbete är också attsprida kunskap om arbetet och utvecklingen i EUCPN pålokal nivå i . BRÅ skall också ha ett fortsattansvar för att sprida forskningsresultat rörandeekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott.Satsningarna på bidrag för brottsförebyggande arbetebör främst inriktas på att se till att verksamheten ide lokala brottsförebyggande råden utvecklas ochfördjupas. Fortsatt metod- och kunskapsutveckling ärhär viktigt. BRÅ bör även se över möjligheterna att istörre utsträckning ta till varabrottsofferperspektivet i det brottsförebyggandearbetet samt verka för ett fördjupat samarbete mellande lokala brottsförebyggande råden och frivården.Utskottet har inte något att erinra mot regeringensbedömningar i denna del.AnslagenBrottsförebyggande rådet(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | || | | | | | ||inkl TB | | | | | |---------------------------------------------------|59 993 |58 951 |- 17 | - | - | - || | |000 | | | |---------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag 2004.För år 2003 uppgår BRÅ:s anslag, efter en indragningav medel på tilläggsbudget, till knappt 60 miljonerkronor. Vid ingången av året fanns ett anslagssparandepå . Utgiftsprognosen för ärberäknad till drygt 59 miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för påknappt såvitt gäller BRÅ. Av dettaanslag avser medel för fördelning avfinansieringsbidrag till medlingsverksamhet samt förBRÅ:s uppgift att svara för frågor om utbildning,metodutveckling och kvalitetssäkring inom detta område.I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknadeutgiftsökningar för löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader. Vidare ges BRÅ kompensation med190 för den avgiftsbelagdaårliga revisionen.I motion Ju462 (m) föreslås att anslaget till BRÅskall minskas med . Enligtmotionärerna bör en tydligare akademisk frihet och ettbredare perspektiv inom det kriminalpolitiska områdeteftersträvas, varför verksamheten inom BRÅ bör minska.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringensförslag och avslår motionsyrkandet.Bidrag till brottsförebyggande arbete(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2003 | 2004 | | | | |---------------------------------------------------|7 200 |7 200 | - | - |+ 38 | - || | | | |000 | |---------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringens ochoppositionens förslag till anslag för bidrag tillbrottsförebyggande arbete år 2004.För år 2003 uppgår anslaget för bidrag tillbrottsförebyggande arbete till . Vidingången av året fanns också ett anslagssparandeuppgående till drygt 1,8 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för är beräknad till drygt 8,4miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för på 7,2miljoner kronor. Detta innebär att anslaget äroförändrat jämfört med innevarande budgetår.I motion Ju476 (kd) yrkas en höjning av anslaget med38 . Dessa ytterligare medel skallanvändas till det brottsförebyggande arbetet ikommunerna, till föräldrautbildning samt tillbebyggelseinriktade åtgärder mot brott.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därföreslår utskottet att antar regeringensförslag och avslår motionen i denna del.Brottsförebyggande arbete mot hatbrottI motion Ju445 (kd) anförs att kommunerna ochrättsväsendets myndigheter bör samverka i störreutsträckning för att förhindra uppbyggandet avrasistiska och nazistiska organisationer. I motionenpekas bl.a. på skolans betydelse för att förhindra attunga människor värvas som sympatisörer och betydelsenav att nätverk mellan myndigheter och organisationerutvecklas. I motion Ju446 (fp) påtalas bl.a. vikten avatt arbeta förebyggande mot hatbrottslighet.Antalet anmälda brott avseende hets mot folkgruppuppgick till 668, vilket utgör en minskning meddrygt jämfört med föregående år.