bet · GR01SOU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Bland annat nämns att den parlamentariskaäldreberedningen SENIOR 2005 lämnar sittslutbetänkande samt att utredningenmed uppdrag att analysera och överväga hur vårdenoch omsorgen för äldre människor skall organiseras iframtiden, , lämnar sittslutbetänkande . Regeringen harinlett diskussioner med företrädare förkommunförbunden om möjligheterna att utveckla bl.a.kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg.Målsättningen är att etablera ett långsiktigtsamarbete kring angelägna frågor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkasatt under anslag 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken anvisar 70 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit (yrkande 20delvis).Samma yrkande framställs i motion So572 av KerstinHeinemann m.fl. (fp) (yrkande 5). Enligtmotionärerna bör de statliga stimulansbidragen, vidsidan av fortsatt utveckling av anhörigstödet ochförbättrade förhållanden när det gäller vård påandra språk än svenska, användas för att underlättainförandet av omsorgsgarantier, äldreombudsmän ochäldrevårdscentrum. En omsorgsgaranti skallomfatta rätten till medicinsk kompetens, till ettvärdigt omhändertagande, till väl fungerandehemtjänst och färdtjänst samt till rätt hjälpmedel irätt tid. Omsorgsgarantin skall också ge valfrihetnär det gäller boende och hemtjänst. Motionärernaanser att äldreombudsmän bör finnas i alla kommuner.Till äldreombudsmannen skall äldre eller derasanhöriga kunna vända sig med frågor och klagomål ochför att få information. Syftet är att öka den äldresoch de närståendes inflytande samt att förebyggabrister inom äldreomsorgen. Medicinskaexpertresurser för äldre kan inte finnas i varjekommun eller stadsdel utan bör enligt motionärernasmening samlas i äldrevårdscentrum i samarbete mellankommuner och landsting. I äldrevårdscentrumet skalldet finnas tillgång till bl.a. geriatriker,specialister i äldrepsykiatri och reumatologi samtrehabiliteringsteam. I motionen begärs etttillkännagivande om att uppbyggnaden aväldrevårdscentrum bör tas upp i de årligaöverläggningarna och avtalen med (yrkande 6).Tidigare behandling m.m.I betänkande 2002/03:SoU9 Äldrepolitiken -Uppföljning av den nationella handlingsplanen ochförslag angående kommunernas äldreomsorg behandladeutskottet senast en motion (fp) om att användastatliga stimulansbidrag för kommunalaomsorgsgarantier, äldreombudsmän ochäldrevårdscentrum (s. 27 f.). Utskottet betonadeinledningsvis att kvaliteten inom äldreomsorgensystematiskt och fortlöpande skall utvecklas ochsäkras. Det konstaterades att en bestämmelse omdetta finns i 3 kap. 3 § socialtjänstlagen(2001:453) samt att med stöd avnämnda lag har utfärdat föreskrifter och allmännaråd om kvalitetssystem inom omsorgerna om äldre ochfunktionshindrade. Utskottet anförde vidare att detär angeläget att kommunerna aktivt arbetar vidaremed att utveckla kvalitetssäkringssystem föräldreomsorgen. , som på regeringensuppdrag följt upp kommunernas arbete på området, hardragit slutsatsen att de flesta kommuner är mycketengagerade i arbetet med att utveckla kvaliteten,men att man har kommit olika långt. Utskottetvälkomnade därför att tagitinitiativ till ett utvecklingsarbete för attutveckla, prova och utvärdera en metod för lokalverksamhetsuppföljning som ger allsidigare ochtillförlitligare beskrivning av vården och omsorgenom äldre. Utskottet förklarade sig inte vara berettatt föreslå några minimikrav eller fastställa någonvärdighets- eller trygghetsgaranti och avstyrktebl.a. denna motion (res. fp).Den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005 harnyligen avlämnat sitt slutbetänkande Äldrepolitikför framtiden (SOU 2003:91). I betänkandet föreslåsbl.a. åtgärder för att tydliggöra och säkerställadet offentliga åtagandet för vård och omsorg omäldre människor.Vid sammanträde tog utskottetemot en uppvaktning av företrädare för StiftelsenStockholms läns Äldrecentrum. Uppvaktningenföranleddes av regeringens förslag att för 2004tillfälligtvis minska bidraget under anslaget tillverksamheten med longitudinella databaser.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attkvaliteten inom äldreomsorgen systematiskt ochfortlöpande måste utvecklas och säkras. Utskottetser positivt på uppdrag när detgäller informationsöverföring och verksamhetsupp-följning inom vården, vilket syftar till att åstad-komma en mer allsidig och tillförlitlig beskrivningav vården och omsorgen om äldre. Förslag till andraåtgärder på området har lämnats aväldreberedningen SENIOR 2005 och ytterligareunderlag för fortsatta insatser väntas inom kort,bl.a. Utskottetinstämmer vidare med regeringen i att det är viktigtmed en effektiv tillsyn och ser därför positivt påsatsningen med de inrättadeäldreskyddsombuden vid länsstyrelserna. Utskottet,som inte heller nu kan ställa sig bakom någraminimikrav eller någon värdighets- ellertrygghetsgaranti på området, betonar åter igen attdet inte finns något hinder mot att inrättakommunala äldreombudsmän för de kommuner som önskardet.Utskottet tillstyrker därmed den föreslagnamedelsanvisningen till anslaget och avstyrkermotionerna Fi240 (fp) yrkande 20 delvis och So572(fp) yrkandena 5 och 6.Utskottet tillstyrker vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att , förramanslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst efter 2004.Politikområde SocialtjänstpolitikBidrag till utveckling av socialtarbete m.m. (18:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 18:1 Bidrag tillutveckling av socialt arbete m.m. Riksdagenbör därmed avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget. böräven avslå en motion om att ändra reglerna omSocialstyrelsens bidrag till ideellaorganisationer på området. Utskottet hänvisartill pågående beredning i Regeringskansliet.Vidare bör avslå motionsyrkanden omkommunalt stöd till kvinno- respektivemansjourer samt om Rikskvinnocentrum. Jämförreservationerna 21 (fp), 22 (v, mp) och 23(m, kd, c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 72 378 000 kranvisas under anslag 18:1 Bidrag till utveckling avsocialt arbete m.m.Anslaget omfattar medel till utveckling av ung-doms- och missbrukar-vården och till kunskaps-utveckling inom , medel för utvecklingav den sociala välfärdsstatistiken, bidrag tillorganisationer som arbetar för utsatta barn ochderas familjer eller för att motverka våld motkvinnor och barn samt medel för andra insatser isyfte att motverka våld mot kvinnor. Anslagetomfattar även medel till insatser för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter iSverige.Enligt regeringen har frivilligorganisationer enviktig uppgift att fylla både när det gäller attförebygga våld och att skydda utsatta kvinnor.Staten stöder ekonomiskt kvinnojourer och andraorganisationer som arbetar för att motverka våld motkvinnor, främst kvinnojourernas tvåriksorganisationer. har 7 miljoner kronori engångsanslag fördelats till kvinnojourer förprojekt riktade till kvinnor med invandrarbakgrund,kvinnor med missbruksproblem och kvinnor medfunktionshinder. Regeringen avsätter ytterligare9 till kvinno- och mansjourernasverksamhet . Regeringen påpekar att detför att långsiktigt förebygga mäns våld mot kvinnorbehövs förebyggande och rehabiliterande insatserockså för män som slår. En utvärdering skall görasav de myndighetsuppdrag som gavs i samband medKvinnofridsreformen. Utvärderingen kommer enligtregeringens bedömning att utgöra ett viktigtunderlag för fortsatta överväganden om åtgärder föratt ytterligare stärka insatserna för utsattakvinnor.Regeringen har sedan tillkomsten avRikskvinnocentrum lämnat stöd till verksamheten. År2003 uppgick stödet till sammanlagt 3,2 miljonerkronor. Regeringen avsätter för 9,2miljoner kronor till Rikskvinnocentrums verksamhet.Enligt regeringen skall en utredare se över formernaför en ombildning av Rikskvinnocentrum till ettnationellt sprida kunskap ochutveckla metoder när det gäller att motverka våldmot kvinnor. Utredningen skall bedrivas medmålsättningen att Rikskvinnocentrum skall kunnaomvandlas till ett institut under budgetåret 2004.Regeringen har beslutat att avsätta 20 miljonerkronor på tilläggsbudget i samband med 2003 årsekonomiska vårproposition för att stimulerainrättande av skyddat boende m.m. för flickor ochunga kvinnor som har utsatts för eller riskerar attutsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Andraåtgärder syftar till att höja kunskapen ochmedvetenheten kring problemet på statlig, regionaloch nivå. Också pojkars och unga mänssituation skall uppmärksammas.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkasatt för till anslag 18:1Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.anvisar mer än regeringenföreslagit (yrkande 20 delvis).I motion Ju479 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om stöd till organisationer somarbetar med att hjälpa flickor och kvinnor somutsätts för hedersrelaterade brott (yrkande 7).Vidare begärs ett tillkännagivande om samverkanmellan kommuner och ideella kvinnojourer (yrkande37). Enligt motionärerna är det angeläget attkvinnojourerna kan arbeta utan ständigafinansieringsproblem samt att anslagen ärkontinuerliga. I motionen anges att Folkpartietliberalernas förslag under anslag 18:1 avser stödtill kvinnojourerna.I motion So589 av och (fp) begärs ett tillkännagivande om attöka det ekonomiska stödet till landets kvinnojourergenom omfördelning av bidrag (yrkande 1).I motion So498 av och () begärs ett tillkännagivande om attkvinnojourernas ekonomiska stöd från staten räknasupp (yrkande 1). Motionärerna anser att staten måsteta ett större ekonomiskt ansvar för misshandlade ochhotade kvinnor när kommunerna sviktar i sitt stöd.Övriga motionerI motion Ju443 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om Rikskvinnocentrum(yrkande 10). Enligt motionärerna bör de kunskaperoch erfarenheter om våld mot kvinnor som RKCerhållit på olika sätt spridas till sjukvården ihela landet. I motionen begärs också etttillkännagivande om att ökade resurser bör ges tillmansjourer (yrkande 11).I motion So589 av och (fp) begärs ett tillkännagivande om attverka för en större förståelse hos socialamyndigheter för betydelsen av de friståendekvinnojourernas arbete (yrkande 2).I motion Sf402 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om stöd till kvinnojourernasarbete, särskilt mot bakgrund av deras kunskap ocherfarenhet av utsatta flickor i patriarkala familjer(yrkande 21).I motion So419 av m.fl. (v)yrkas att begär att regeringen kartläggertillgången på kvinnojourer i landets kommuner medmålsättningen att säkra alla kvinnors rätt ochmöjlighet att uppsöka kvinnojourer antingen i denegna kommunen eller i grannkommunen (yrkande 9).I motion Ub271 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att kommunerna börrekommenderas att ta ett större ansvar förkvinnojourerna (yrkande 7).I motion So330 av ochSusanne () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om kvinnojourer. Motionärernaanser att staten bör verka för en översyn avkvinnojourernas verksamhet i syfte att upprätthållaen hög kvalitet och göra verksamheten regelbunden.Eftersom kvinnojourerna i stort sett är beroende avfrivilliga krafter saknas kontinuitet iverksamheten, anförs det.I motion So496 av och ()begärs ett tillkännagivande om våldsutsatta kvinnorsoch barns rätt till stöd, skydd och behandling(yrkande 1). I motionen begärs även etttillkännagivande om vikten av jämnare och bättrearbetsvillkor för kvinnojourer (yrkande 2).Regeringen bör uppmärksamma frågan i sina kontaktermed kommunerna och , anförs det.I motion So243 av () begärs etttillkännagivande om att reglerna förSocialstyrelsens bidrag till ideella organisationerbör ändras. För att vara berättigad till bidragmåste en organisation vara organiserad enligttraditionell demokratisk föreningsordning.Motionären vänder sig mot att reglerna utesluterFrälsningsarmén från att erhålla bidrag.Tidigare behandling m.m.Motioner om stöd till kvinno- och mansjourer och omRikskvinnocentrum har utskottet behandlat vid fleratillfällen, senast i betänkande 2002/03:SoU1 (s. 78f.). Utskottet betonade åter att det arbete somkvinnojourerna utför är av stort värde och attjourerna utgör ett mycket betydelsefullt komplementtill verksamhet på området.Utskottet påpekade att anslaget under då innevarandeår hade tillförts ytterligare förutveckling av kvinnojourernas verksamhet. Utskottetvidhöll dock att den omständigheten att det statligastödet till kvinnojourerna har ökat inte får ledatill ett minskat kommunalt engagemang. Ävenfortsättningsvis bör kommunerna ha det primäraansvaret för att stödja kvinnojourerna. Utskottetanförde att även mansjourer kan bidra till attmotverka våld och hot mot kvinnor. Utskottet sågsjälvklart positivt på att kommunerna ger stöd äventill dessa verksamheter. Motionerna ansågs ihuvudsak tillgodosedda (res. v).I betänkandet behandlades även en motion omRikskvinnocentrum. Utskottet delade regeringensbedömning att Rikskvinnocentrum fyller en viktigfunktion när det gäller att motverka våld motkvinnor och såg därför positivt på att medel inomanslaget bidrar till finansieringen av verksamheten.Med hänvisning till att Rikskvinnocentrum har ettnationellt uppdrag att bl.a. fungera som rådgivanderesurs för andra sjukvårdsenheter i landet samt attutbilda sjukvårdspersonal och andrapersonalkategorier som möter våldsutsatta kvinnoransågs motionen i fråga i huvudsak tillgodosedd.Enligt årliga rapport tillregeringen om statsbidrag tillfrivilligorganisationer inom det sociala området fördelades drygt 9 miljonerkronor till kvinnojourernas två riksorganisationer,ROKS och SKR, samt till tvåmansorganisationer som motverkar våld mot kvinnor.Beloppen är större respektive 350 000 krmindre än bidragen för verksamhetsåret 2001.Enligt förordningen (1998:1814) om statsbidrag tillvissa organisationer inom det sociala området fårSocialstyrelsen lämna statsbidrag till ideellaorganisationer som bedriver frivilligt arbete inomområdena alkohol och narkotika, utsatta barn ochderas familjer eller våld mot kvinnor. En avförutsättningarna för statsbidrag är attorganisationen är demokratiskt organiserad (2 § 3).Statsrådet besvarade den 25 juni2003 skriftliga frågor bl.a. om en ändring avbidragsdirektiven till så att deinte hindrar ideella organisationer med socialverksamhet, som , att få bidrag(2002/03:1131 och 1145). Statsrådet anförde bl.a.följande:Det nuvarande statsbidragssystemet för frivilligaorganisationer på det sociala området regleras iförordningen (1998:1814) om statsbidrag tillvissa organisationer inom det sociala området ochhar tillämpats . Regeringen har iregleringsbrevet givit iuppdrag att utvärdera tillämpningen avförordningen sedan ikraftträdandet och lämnaförslag till eventuella förändringar omintentionerna med bidragen inte uppfylls.Socialstyrelsen har redovisatuppdraget till regeringen och där föreslagit attregeringen överväger möjligheterna att förändraregelsystemet så att fler organisationer blirberättigade att söka medel. sägerSocialstyrelsen också att utan avsevärt störreanslagsram medför en "öppning" av systemet attett flertal av de organisationer som fårbidrag skulle komma att få vidkännas betydandeneddragningar. Detta är enligt Socialstyrelseninte acceptabelt då verksamheterna i många fallskulle komma att äventyras.Socialstyrelsens utvärdering av tillämpningenav nuvarande regelsystem och förslag tillförändringar har överlämnats tillregeringen och bereds inomRegeringskansliet. Innan denna beredning ärfärdig är jag inte beredd att redovisa vilkaåtgärder jag ämnar vidta. Jag anser emellertidatt staten också i fortsättningen bör ställa kravpå en demokratisk struktur. Det är rimligt attkräva att medborgarna har en möjlighet attengagera sig i och utöva inflytande över deorganisationer som får organisationsbidrag avskattemedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som med tillfredsställelse noterar attregeringen avsätter ytterligare 9 miljoner kronortill kvinno- och mansjourernas verksamhet fr.o.m.2004, har inget att erinra mot den föreslagnamedelsanvisningen. Motionerna Fi240 (fp) yrkande 20delvis, Ju479 (fp) yrkandena 7 och 37, So498 (c)yrkande 1 och So589 (fp) yrkande 1 avstyrks därmed.Såsom utskottet framhållit vid upprepade tillfällenutför kvinnojourerna ett mycket värdefullt arbetemed stor betydelse som komplement tillsocialtjänstens verksamhet på området. Utskottetvill också åter betona att den omständigheten attdet statliga stödet till kvinnojourerna ökat underde inte får leda till att kommunernasekonomiska engagemang minskar. Det är kommunerna somäven i fortsättningen bör ha det primära ansvaretför att stödja kvinnojourerna. Utskottet vidhållerockså att det självklart är positivt att kommunernager stöd även till mansjourer. Motionerna Ju443 (m)yrkande 11, Sf402 (kd) yrkande 21, So330 (s), So419(v) yrkande 9, So496 (s) yrkandena 1 och 2, So589(fp) yrkande 2 och Ub271 (mp) yrkande 7 får anses ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet vidhåller att Rikskvinnocentrum fyller enviktig funktion när det gäller att motverka våld motkvinnor och ser positivt på att medel inom anslagetbidrar till finansieringen av verksamheten.Utskottet kan konstatera att regeringen avsätterytterligare till Rikskvinnocentrumi syfte att omvandla centrumet till ettnationellt sprida kunskap ochutveckla metoder när det gäller att motverka våldmot kvinnor. Motion Ju443 (m) yrkande 10 får därmedanses i huvudsak tillgodosedd.Socialstyrelsens utvärdering av hur de nuvarandereglerna för statsbidrag tillfrivilligorganisationer på det sociala områdettillämpas är under beredning iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av detta arbete avvaktas. Motion So243(m) avstyrks därmed.Statens institutionsstyrelse (18:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse. bör därmedavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget. Utskottetanser vidare att bör bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet. Mot bakgrund av det arbete sompågår på området bör slutligenavslå en motion om Statensinstitutionsstyrelses verksamhet.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 743 479 000 kranvisas under anslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse.Vidare yrkas att bemyndigar regeringenatt för ramanslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst efter 2004.Statens institutionsstyrelse (SiS) är förvalt-ningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga(särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) omsluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarnamissbrukarvård, ungdomsvård och sluten ungdomsvård.Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras tillomkring respektive två tredjedelar medavgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras heltvia myndighetens anslag.När den straffrättsliga påföljden sluten ungdomsvårdträdde i kraft inrättades tiovårdplatser. Påföljden har emellertid fått betydligtstörre tillämpning än vad som förutsågs då lagenträdde i kraft. SiS bedöms behöva 80årsplatser för sluten ungdomsvård. Under flera årförekom det köer vid de särskilda ungdomshemmen,vilket till stor del berodde på att antalet unga somdömdes till sluten ungdomsvård blev avsevärt högreän vad som förväntades. harantalet dömda stabiliserats och det råder i dagbalans mellan behovet och antalet platser. I sambandmed budgetproposition tillfördes anslagetytterligare och60 . Itilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för2003 tillfördes SiS ytterligare 6 miljoner kronorför finansiering av den slutna ungdomsvården. Medanledning av den nu aktuella utvecklingen, och somett led i regeringens narkotikapolitiska satsning,tillfördes SiS . Frånoch med 2004 tillförs anslaget 35 miljoner kronor.Anslaget minskas dock engångsvis med 2miljoner kronor.Efterfrågan på ungdomsvård fortsatte att vara högunder 2003. SiS mötte denna efterfrågan med nyaplatser och ett bättre utnyttjande av befintligaplatser. Antalet fastställda platser vid desärskilda ungdomshemmen var 635 den 31 december2002. tillkom 24 nya platser vid desärskilda ungdomshemmen. Kapacitetsutnyttjandetförbättrades också och gav en beläggning för densamlade ungdomsvården på 89 procent.I fokus för diskussionerna avseende ungdomsvårdenvar utveckling av behandlingsmetoder och omfattanderesurser lades på utbildning av de anställda. SiSgjorde en utredning om flickornas situation, derasbehov av platser och utveckling avbehandlingsmetoder för denna grupp. SiS har aktivtföljt forskningen när det gäller behandling avungdomar med allvarliga beteendeproblem ochmedverkat i flera kunskapsöversikter. SiS har 2002slutit avtal med ochLandstingsförbundet om en gemensam projektverksamhetmed målsättning att förbättra och fördjupasamarbetet kring ungdomsgruppen med psykiatriskproblematik som vårdas hos SiS.Regeringen anser att det är angeläget medfortsatta insatser för att höja kvaliteten i vården.Brottsförebyggande rådet, ochStatens institutionsstyrelse har under åretredovisat sitt uppdrag att bl.a. följa upp ochutvärdera sluten ungdomsvård såväl inom ramen fördet straffrättsliga systemet som verkställigheten.Den statligt bedrivna ungdoms- och miss-brukarvården skall i ökad utsträckning utgå frånkunskap och beprövad erfarenhet. Det ställer krav påbl.a. SiS styrning av verksamheten, på kompetens-och metodutveckling samt på utveckling av mått förmål- och resultatbedömning inom vården. Regeringenanser att detta område bör bli föremål för särskildainsatser . Bland annat bör SiS på etttydligare sätt redovisa vilka insatser och åtgärderman vidtar inom området.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse för anvisar618 (yrkande 26). Motionärerna anser attden slutna ungdomsvården bör överföras tillkriminalvården. Anslaget till SiS kan därmed minskasmed för 2004.I motion Ju450 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om fler platser för LVU- ochLSU-vård av unga brottslingar (yrkande 5).Motionärerna påpekar att en dom om slutenungdomsvård ger förtur framför en dom enligt LVU,vilket alltför ofta leder till att unga människortvingas vänta på sin LVU-placering.Övrig motionI motion So643 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden dels om att göra Statensinstitutionsstyrelse mer anpassad till kommunernasbehov (yrkande 9), dels om SiS behov av psykiatriskkompetens (yrkande 10). Enligt motionärerna harinstitutionerna för få platser att erbjudakommunerna och kostnaden är mycket hög. Ofta erbjudsenbart plats långt ifrån hemkommunen. SiS bestämmersjälv priset för placeringen och vårdtidens längdsamtidigt som den är sin egen tillsynsmyndighet.Tidigare behandlingUtskottet har under de senasteåren avstyrkt motioner om att överföra den slutnaungdomsvården till kriminalvården samt om flerplatser vid de särskilda ungdomshemmen, senast ibetänkande 2002/03:SoU1 (s. 83 f.; s.y. m resp. kd).Riksdagen gjorde ett tillkännagivande tillregeringen angående (bet. 2002/03:SoU13, rskr. 2002/03:171). Riksdagenbiföll därmed i huvudsak ett förslag från Riksdagensrevisorer (2002/03:RR9). att SiS övergripande ansvar för behandlingenvid institutionerna bör förtydligas. SiS bör ocksåges i uppdrag att fortsätta att utveckla sinainsatser när det gäller implementering av metodersom har vetenskapligt stöd vid institutionerna.Vidare bör SiS konkretisera målen för sin verksamhetsamt prioritera och utveckla uppföljningen avvårdresultat. Enligt tillkännagivandet börregeringen även utreda hur tillsynen av SiS kangöras organisatoriskt och ekonomiskt oberoende avSiS.Riksrevisionsverket har i en egeninitierad revisiongranskat den platsbrist som funnits vid de särskildaungdomshemmen inom SiS (.