bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Av detta skäl har detvarit nödvändigt att kompletteraräntebidragssystemet med två tidsbegränsade stöd,ett investeringsbidrag för hyresrätter och enmomsersättande skattekreditering, som båda gällert.o.m. utgången av år 2006.Även för ombyggnad har Danellsystemet inneburitatt räntebidragens värde kraftigt har urholkats.Dessutom gäller omfattande begränsningar för vilkarenoveringsåtgärder som berättigar till stöd.Tidigare hade räntebidragen ett värde som motsvaradeca av investeringen i samband med en ombyggnad.I dagens system är motsvarande värde endast omkring7 %.Större delen av det fastighetsbestånd som i daghar ett renoveringsbehov är byggt undermiljonprogrammets tid och en stor del tillhörallmännyttans bestånd. För att de boende inte skalldrabbas av stora hyresökningar när den nödvändigaombyggnationen genomförs finns det ett behov av ettförstärkt statligt stöd. Detta behov framstår somsärskilt angeläget med tanke på att enförhållandevis stor andel av de boende i detaktuella fastighetsbeståndet utgörs av ensamståendekvinnor med barn och stora invandrarfamiljer.Det finns således starka skäl att se över ochförstärka stödet både till nyproduktionen avhyresrätter och till en nödvändig ombyggnad i delarav bostadsbeståndet. Vi anser att man bör prövamöjligheten att ersätta såväl räntebidragen som detillfälliga stöden med ett nytt enhetligtinvesteringsstöd. Stödet bör utformas med sikte påatt rimliga boendekostnader skall kunna uppnås. Detinnebär bl.a. att ett krav bör ställas på att hyranskall vara förhandlad i förväg. Vidare bör stödetvillkoras med tydliga krav på en miljöanpassning avde nyproducerade fastigheterna och de vidtagnaombyggnadsåtgärderna. Den nya stödformen bör kunnatas i bruk senast år 2007.Det som vi anfört om inriktningen på de kommandeövervägandena om den statliga bostadsfinansieringenbör som sin mening tillkännage förregeringen. Detta innebär ett bifall till motion2003/04:Bo235 (v) yrkandena 2 och 5 samt ett avslagpå övriga motionsyrkanden som behandlats i dettaavsnitt.20. Investeringsbidrag för hyresbostäder(punkt 16) (m, fp, kd, c)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo253 yrkande 21,2003/04:Bo263 yrkande 15, 2003/04:Bo283 yrkande 13 idenna del, 2003/04:Bo297 yrkande 9 och avslår motion2003/04:N325 yrkande 6.StällningstagandeRedan när behandladeregeringens förslag om att införa ettinvesteringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäderriktades stark kritik mot utformningen av dettastöd. I en gemensam reservation (m, kd, c, fp)framhölls att det behövs helt andra åtgärder för attkomma till rätta med de omfattande problemen påbostadsmarknaden. Reservanterna anförde att det istället behövde skapas långsiktigt godaförutsättningar för byggande och förvaltning genombl.a. sänkt skattetryck på bostadssektorn,förenklingar i plan- och byggprocessen, en översynav hyressättningssystemet samt åtgärder för attfrämja konkurrensen inom byggsektorn. Utvecklingenpå bostadsmarknaden sedan investeringsbidragetinfördes har visat att detta var en riktigbedömning. Bidraget har inte förmått medverka tillräcklig bostadsproduktion på orter medbostadsbrist. Tvärtom har de krångliga och otydligabidragsvillkoren bidragit till en osäkerhet ochuppgivenhet inom byggsektorn. Regeringen förmåddeemellertid inte dra de riktiga slutsatserna avutvecklingen utan svarade i stället med att införaytterligare en byggstimulans - skattekrediteringen -med lika krångliga villkor.Enligt vår mening har utvecklingen påbostadsmarknaden ytterligare understrukit behovet avatt lägga om bostadspolitiken, från att varainriktad på bidrag och detaljreglering till att geekonomiska och legala förutsättningar för enfungerande marknad. Vi anser att målet för dennaomläggning måste vara att skapa långsiktigt hållbaraförutsättningar för att bygga och förvalta bostäder.I motioner (m), (fp), (kd) och (c) har lagts framtill stora delar sammanfallande förslag med dennainriktning. Det handlar bl.a. om en avveckladfastighetsskatt, ett friare hyressättningssystem ochförenklingar i olika regelsystem. Sammantaget skulledessa åtgärder ge betydligt bättre förutsättningarför en tillräcklig produktion av såväl hyresbostädersom andra bostäder.Investeringsbidraget för nybyggnad avhyresbostäder bör således avvecklas ienlighet med förslagen i motionerna 2003/04:Bo253(fp), 2003/04:Bo263 (c), 2003/04:Bo283 (m) och2003/04:Bo297 (kd). Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.21. Investeringsstimulans genomskattekreditering(punkt 17) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Fi270 yrkande 42 samtavslår motionerna 2003/04:Bo253 yrkande 12 och2003/04:Bo297 yrkande 8.StällningstagandeDen s.k. investeringsstimulansen genomskattekreditering utgör endast det senaste exempletpå ett statligt stöd som är kortsiktigt,kostnadsdrivande och konkurrenshämmande. Det börvidare erinras om att stödet till sin konstruktioninte är förenligt med budgetlagen. Regeringen valdemedvetet en stödkonstruktion som resulterar iminskade intäkter på statsbudget i stället för ökadeutgifter. Enligt intentionerna bakom budgetlagenborde detta ha medfört en nedjustering avutgiftstaket för statsbudgeten, något som inte harskett.Investeringsstimulansen borde således aldrig hainförts, och för att begränsa dess skadliga inverkanpå såväl bostadssektorn som statsbudgeten börstödformen avvecklas. Vi vill i ställetändra förutsättningarna för byggande bl.a. genomsänkt skattetryck, ett friare hyressättningssystemoch förenklade regler så att nyproduktion avhyresrätter möjliggörs utan skattemedel.Vad vi ovan anfört bör med bifall tillförslaget i motion 2003/04:Fi270 (m) yrkande 42 omen avveckling av investeringsstimulansen tillkännageför regeringen som sin mening. I den mån övrigamotionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt intesammanfaller med det anförda avstyrks de.22. Investeringsstimulans genomskattekreditering(punkt 17) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo253 yrkande 12 samtavslår motionerna 2003/04:Bo297 yrkande 8 och2003/04:Fi270 yrkande 42.StällningstagandeKostnaden för den infördainvesteringsstimulansen genom skattekreditering, dens.k. byggmomssänkningen, kommer enligtbudgetpropositionen att ge minskade skatteintäkterpå ca 0,8-1,. Dettautgör i sig en stor kostnad och dessa skattemedelskulle ha kunnat användas på ett bättre sätt. Detmest allvarliga är emellertid att stödet givits ensådan konstruktion att det snarare gör skada ännytta på bostadsmarknaden. De krångliga och otydligavillkoren för att ta del av stimulansen har skapaten osäkerhet på byggmarknaden. Staten försökerdessutom genom bidraget styra produktionen avbostäder i riktning mot små hyresrätter trots attefterfrågan på många orter har en annan inriktning.Vi menar att det enda rimliga är att låtakonsumenternas behov påverka vad som byggs. Dettakräver en omläggning av bostadspolitiken i fleraavseenden i enlighet med de förslag som presenteratsi liberalernas bostadspolitiskamotioner.Vi anser således att investeringsstimulansen böravvecklas. I stället för denna styrandebyggmomsersättning bör åtgärder med en generellinriktning vidtas inom ramen förmervärdesskattesystemet. En sådan omläggning skallinte ha konsumtions- eller produktionsstyrandesyften, utan lämna utrymme för konsumenterna självaatt göra sina val. Beräkningar ger vid handen attden generella mervärdesskattesatsen skulle kunnasänkas till om alla särregler för momsentogs bort. En sådan sänkning skulle givetvis få enmycket positiv inverkan på samhällsekonomin och dåinte minst på bostadssektorn. Vi anser emellertidatt resultatet av den pågående utredningen angåendemervärdesskattepolitiken bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till vilka åtgärder som börvidtas inom mervärdesskattesystemet.Vad ovan anförts innebär ett bifall tillFolkpartiets partimotion 2003/04:Bo253 yrkande 12och även till övriga motionsyrkanden till den del desammanfaller med det anförda.23. Investeringsstimulans genomskattekreditering(punkt 17) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo297 yrkande 8 samt avslårmotionerna 2003/04:Bo253 yrkande 12 och2003/04:Fi270 yrkande 42.StällningstagandeRiksdagen bör fatta beslut om en avveckling av detnyligen införda systemet för investeringsstimulansgenom skattekreditering. Detta system infördes trotsen omfattande kritik från bostadssektorn som bl.a.gällde de otydliga och krångliga villkor som avsågsvara förknippade med stödet.Den förordning för stödet som trädde i kraft iaugusti bidrog knappast till att klargöra vilkakonkreta krav som ställs på ett projekt för attkomma i fråga för stödet. I förordningen anges bl.a.att "projektet till sin karaktär skall vara ägnatatt säkerställa att boendekostnaderna är rimliga".Osäkerheten för den som vill bygga är betydandeeftersom denna och flera andra regler lämnar utrymmeför att synnerligen godtyckligt, frånfall till fall, fatta beslut om hur villkoren skalltolkas. Dessutom står reglerna om boendekostnadernai konflikt både med bruksvärdessystemet i sinnuvarande tillämpning och med de tankar på enflexiblare hyressättning i nyproducerade fastighetersom bostadsmarknadens parter enats kring. Försöketatt styra boendekostnaderna genom en politiskreglering utgör ett steg mot ett socialtkategoriboende, s.k. social housing, som inte minstsocialdemokratin så skarpt avvisat i fleradecennier.Stödet är begränsat till att utgå för högst ,även om lägenheterna får ha en yta upp till 70 m2.Samtidigt som regeringen presenterade sitt förslagom det nya stödet kom emellertid rapporter frånBoverket om att det är långt ifrån bara smålägenheter som är en bristvara. Vad som behövs är enrörligare bostadsmarknad, flyttkedjor, och dettaåstadkoms inte genom byggandet av bara de allraenklaste och minsta bostäderna.Investeringsstimulansens villkor riskerar att ledatill bostadsområden med en ensidighushållssammansättning. En god blandning avlägenhetstyper och lägenhetsstorlekar är nödvändigför att undvika att nya ensidiga och segregeradebostadsområden uppkommer.I stället för det styrande systemet medskattekreditering bör ett enkelt system med enskattereduktion motsvarande halva den erlagdabyggmomsen införas. Detta innebär i praktiken attkostnaden för ett byggprojekt minskar med 10 %.Denna skattereduktion skulle, till skillnad frånnuvarande regler, fungera på samma sätt som sänktmoms. Den skulle således gälla all nyproduktion avflerbostadshus, vara utan tidsbegränsning samt kunnahanteras obyråkratiskt och utan osäkerhet om denutbetalas eller ej. har i sittbudgetalternativ föreslagit ett sådant system. Dekonkreta förslagen om skattereduktionen hanteras avskatteutskottet.Det anförda som innebär ett bifall till motion2003/04:Bo297 (kd) yrkande 8 bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Detinnebär också att vad som anförts i övriga motioneri huvudsak blir tillgodosett.24. Ändrad inriktning avkreditgarantigivningen för ny- och ombyggnad(punkt 18) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo283 yrkandena 7 och 8,bifaller delvis proposition 2003/04:1, utgiftsområde18, punkt 8 och avslår motionerna 2003/04:Bo271,2003/04:Bo284 samt 2003/04:Bo286.StällningstagandeRegeringens föreslag om en utökning avkreditgarantins maximala storlek och om attgarantigivningen i fortsättningen skall ske medutgångspunkt i civilrättsliga avtal i stället förutifrån garantivillkor fastställda i förordning hartidigare mött invändningar från flera instanser.Exempelvis har framhållit attstatens roll som finansiell aktör påbostadskreditmarknaden behöver klargöras innanbeslut fattas om en eventuell breddning av denstatliga garantigivningen.Regeringen tycks inte tillmäta dessa invändningarnågon betydelse eftersom förslagen läggs fram utanatt några egentliga överväganden i dennagrundläggande fråga redovisas. Vi anser däremot attdet finns starka skäl att ifrågasätta behovet av enstatlig kreditgarantigivning och därmed BKN:sverksamhet i sin helhet. Med dagens konstruktion ärdenna verksamhet att betrakta som ensubvention av bostadsbyggandet, som skulle varaobehövlig på en fungerande bostadsmarknad. Enomläggning av bl.a. grunderna förhyressättningssystemet kommer starkt att minskabehovet av kreditgarantierna. Vi föreslår mot dennabakgrund att en utredning tillsätts med uppgift attanalysera behovet av den statligakreditgarantigivningen inom bostadssektorn.Vad gäller regeringens förslag om att låta BKNteckna civilrättsliga avtal med kreditinstitut omkreditgarantier i stället för att fastställa demgenom förordningar finns två invändningar. För detförsta är BKN ett offentligrättsligt organ. Vidtvister är det därför möjligt att överklaga nämndensbeslut till förvaltningsdomstol. Om civilrättentillämpas så gäller avtalsfrihet. Det innebär atthuvudprincipen är att var och en själv skall kunnabestämma om avtal skall ingås, med vem avtalet skallingås och vilket innehåll avtalet skall ha. beslut fattas genom civilrättsliga avtal ärdet inte längre möjligt att på samma sätt överklagabeslutet eftersom det då faller under de allmännadomstolarnas behörighet.För det andra innebär civilrättens huvudprincip omavtalsfrihet att det finns betydande utrymme förgodtycklighet i nämndens beslutsprocedur. Vi anseratt myndighetsutövning i en rättsstat skall ske medsaklighet och opartiskhet som huvudprincip, enligt 1kap. 9 § regeringsformen. Regeringens förslag om attlåta BKN:s myndighetsutövning utövas påcivilrättsliga grunder riskerar att strida motregeringsformens intentioner.Sammanfattningsvis bör avslå den del avregeringens förslag om ändrad inriktning förkreditgarantigivningen som innebär att BKN skallbemyndigas att teckna civilrättsliga avtal vidkreditgarantigivning. Den offentligrättsligaregleringen bör bibehållas. Inom ramen för enfortsatt sådan reglering bör BKN ges möjlighet attutfärda kreditgarantier på marknadsmässiga grundermed ledning av en fastighets marknadsvärde. Enutredning bör vidare tillsättas för att övervägabehovet av en statlig kreditgarantigivning inombostadssektorn och söka lösningar som gerförutsättningar för kreditmarknaden själv atterbjuda en ersättning för det nuvarande statligasystemet.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Det innebär ett bifall tillmotion 2003/04:Bo283 (m) yrkandena 7 och 8 samt ettdelvis avslag på regeringsförslaget om ändradinriktning av kreditgarantigivningen. Övrigamotionsförslag som behandlats i detta avsnittavstyrks.25. Kreditgarantier för lån till kommunalabostadsföretag (punkt 21) (m, kd)av (), de (), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Bo283 yrkande 4 och2003/04:Bo297 yrkande 2 samt avslår proposition2003/04:1, utgiftsområde 18, punkt 5 och motion2003/04:Bo297 yrkande 3.StällningstagandeDet av regeringen begärda bemyndigandet att ställaut kreditgarantier för lån till kommunalabostadsföretag ingår som en del i ett system förs.k. omstrukturering av kommunala bostadsbolag. Imotioner (m) och (kd) föreslås att skallavvisa det begärda bemyndigandet med ensärbehandling av de kommunala bostadsföretagen.Dessa motioner innehåller också förslag om en annanhantering av frågan om stöd till de kommuner ellerbostadsbolag som fått ekonomiska problem till följdav bostadsmarknadsläget i kommunen.Våra ställningstaganden i huvudfrågan, dvs. vilkenordning som i stället bör gälla för statensengagemang i omstruktureringen av bostadsbolag,framgår av respektive särskilt yttrande vad gälleranslagsfördelningen för utgiftsområde 18 . I den nu aktuella frågan om ettbemyndigande om kreditgarantier anser vi attriksdagen skall avslå regeringens begäran. Vi serett sådant beslut som ett första steg mot enomprövning av det nuvarande systemet föromstrukturering av kommunala bostadsbolag. Förslagetinnebär att motionerna 2003/04:Bo283 (m) yrkande 4och 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 2 tillstyrks.26. Kreditgarantier för lån till kooperativahyresrättsföreningar (punkt 22) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo283 yrkande 5 och avslårproposition 2003/04:1, utgiftsområde 18, punkt 6.StällningstagandeRegeringen har begärt ett särskilt bemyndigande föratt kunna utfärda kreditgarantier för lån somkooperativa hyresrättsföreningar tar upp förnybyggnation eller förvärv av fastigheter. Vi anseratt skall avslå denna begäran. Det är interimligt att tillämpa särregler avseendekreditgarantier för en specifik upplåtelseform.Samma förutsättningar bör gälla oavsettupplåtelseform såväl för kreditgarantier som förövriga statliga regler i fråga om de finansiellainstrumenten inom bostadssektorn.Vad vi ovan anfört innebär att medbifall till motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 5 bör avslå regeringens förslag iden aktuella frågan.27. Rörlig kredit för förvärv och innehav avfastigheter (punkt 23) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo283 yrkande 6 och avslårproposition 2003/04:1, utgiftsområde 18, punkt 7.StällningstagandeVi anser att regeringens begäran om ett bemyndigandeom en rörlig kredit avsedd för förvärv och innehavav fastigheter bör avslås av riksdagen.Grundprincipen måste vara att staten inte bör ägafastigheter som den inte själv använder. Därtill bördet framhållas att regeringens förslag i denna delhelt saknar bakgrundsbeskrivning och attmotiveringen är mycket knapphändig. Det är interimligt att förslag om statliga åtaganden läggs framför avgörande utan att ett tillräckligtbeslutsunderlag presenteras.Riksdagen bör med bifall till motion 2003/04:Bo283(m) yrkande 6 avslå regeringens begäran om ettbemyndigande i den aktuella frågan.28. Investeringsstöd för studentbostäder(punkt 24, motiveringen) (m, fp)av de (), NinaLundström (fp), (), LarsTysklind (fp) och ().StällningstagandeDe olika former av riktade investeringsstöd förbostadsbyggande som använts harsammantaget haft en påtagligt negativ inverkan påhela bostadsbyggnadssektorn. De har indirektbidragit till ökade byggkostnader och de harmedverkat till att produktionen snarare inriktatsefter de villkor som ställs i bidragsförordningen änefter den verkliga efterfrågan. Projekt har dragitsi gång eller stoppats alltefter de villkor somställs för när och var bidrag beviljas.De olika investeringsstöd som tillämpats förstudentbostäder utgör ett tydligt exempel på denkortsiktighet och ryckighet som präglat densocialdemokratiska politiken på området. Ett bidragför studentbostäder infördes således i slutet av1990-talet för att avvecklas medhänvisning till bristande efterfrågan. År 2000introducerades ett nytt bidrag för att sedanavskaffas . För båda dessabidragsformer hade dessutom bidragsvillkoren hunnitändras under deras korta varaktighet.Nu har ytterligare en ny form av investeringsstödbörjat tillämpas för studentbostäder, den s.k.investeringsstimulansen genom skattekreditering, medom möjligt ännu otydligare och krångligareregelsystem än tidigare bidragsformer.Slutsatsen av denna ryckiga politik kan bara blien. Det måste bli möjligt att bygga studentbostäderutan subventioner. För de berörda bostadsbolagenmåste det framstå som i det närmaste omöjligt attbedriva en långsiktig planering av bostadsproduktionoch förvaltning av sitt bestånd när spelreglernaständigt ändras.Det här anförda innebär att det enligt vår meninginte bör bli aktuellt att överväga införandet avytterligare en ny form av investeringsstöd förstudentbostäder. Helt andra åtgärder måste sättas inför att underlätta produktionen av studentbostäder.Med denna motivering bör också avstyrka deaktuella motionsförslagen.29. Investeringsstöd för studentbostäder(punkt 24) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo297 yrkande 28 och avslårmotionerna 2003/04:Bo235 yrkande 3 och 2003/04:Bo263yrkande 14.StällningstagandeBostadssituationen för studenter är mycketbekymmersam på många universitets- ochhögskoleorter. visari en rapport att sammantaget 85000 studenter köar till studentbostad runtom ilandet. Det krävs att både staten och kommunerna tarsitt ansvar för bostadssituationen förhögskolestudenterna. Den långsiktigt viktigasteförändringen som behövs för att studenter skallkunna skaffa egna bostäder är ett ökat byggandetotalt sett. Det är bristen på bostäder i samhälleti stort som försämrat studenters boendesituation. Enomläggning av den generella bostadspolitiken haralltså en avgörande betydelse också för attstudenters bostadssituation skall kunna förbättras.Den akuta bristen på studentbostäder nödvändiggöremellertid att vissa riktade åtgärder måste vidtas.Ett nytt investeringsbidrag bör inrättas förbyggande av studentbostäder.Det investeringsbidrag för studentbostäder somfanns t.o.m. har i stort sett fungeratbra. Detta hindrar inte att viss befogad kritikkunnat riktas mot bidragsvillkoren. Den omläggningsom nu skett till ett stöd i form avskattekreditering kan emellertid ifrågasättas ibetydligt högre grad. Den nya stödformen harförsetts med otydliga och krångliga bidragsvillkor.Jag föreslår att i stället tillstyrker detförslag om en ny form av investeringsbidrag somföreslås av . Detta bidrag äravsett att utgå enligt enkla och förutsägbar regler.Bidraget föreslås sammantaget uppgå till 30miljoner kronor och utbetalas med /m2i , /m2 i ochMalmö och med /m2 i övriga landet. Detta stödför studentbostäder bör beviljas parallellt med denhalvering av byggmomsen som Kristdemokraternaföreslår. Räknat på en studentlägenhet blireffekten av förslag ett 15 %högre stöd i förhållande till den infördatillfälliga investeringsstimulansen.Vad jag ovan anfört med bifall till motion2003/04:Bo297 (kd) yrkande 28 bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Övrigamotionsyrkanden som behandlats i detta avsnittavstyrks i den mån de inte kan anses varatillgodosedda med det anförda.30. Investeringsstöd för studentbostäder(punkt 24) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo235 yrkande 3 samt avslårmotionerna 2003/04:Bo263 yrkande 14 och2003/04:Bo297 yrkande 28.StällningstagandeI takt med den kraftiga utbyggnaden avhögskoleplatser har också bristen på studentbostäderökat påtaglig. Bara var femte student bor i enstudentbostad, där hyran i bästa fall är anpassadefter tillgängliga studiemedel.