bet · GQ01SFU7 · 2003-03-11 00:00:00 — Även män och pojkar med starktpatriarkala värderingar är målgrupper förexpertgruppens arbete.Regeringen redovisar vidare i nämndabudgetproposition att arbetet med att utvecklainsatser och förebygga konflikter i familjer medstarkt patriarkala värderingar skall fortsätta medfull kraft. Åtgärder för att påverka synen påkvinnors och mäns rättigheter bör ocksåintensifieras. Viktiga opinionsbildare är härvidorganisationer bildade på etnisk grund ochtrossamfund. Arbete för ökad jämställdhet skalldärför 2003 vara ett prioriterat insatsområde vidInte-grationsverkets beslut om verksamhetsbidragtill organisationer bildade på etnisk grund.Regeringen avser också att uppdra till trossamfundatt fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågorsom rör kvinnors och barns rättigheter.Som redovisats ovan föranstaltar regeringen omolika åtgärder inom det aktuella problemområdet.Utskottet finner det inte påkallat att riksdageninitierar ytterligare åtgärder. Motionerna Sf332yrkande 28, Sf350, Sf360 och A323 yrkande 1 avstyrksdärför.Beträffande motion L277 yrkande 3 vill utskottetpeka på att frågor om kvinnor och flickor medutländsk bakgrund ingår i integrationspolitiken. Somredovisats ovan har regeringen föranstaltat omåtgärder som inkluderar samråd och samarbete medolika organisationer och trossamfund. Utskottetförutsätter att sådana åtgärder innefattar attmotverka lagstridiga äktenskap med avseende både påålder och tvång. Utskottet noterar härvid att detinom pågår förberedelser lagändring som innebär att den svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap skall tillämpas även förutländska medborgare som gifter sig inför svenskmyndighet. En proposition är aviserad till maj 2003.Motion L277 yrkande 3 får med hänvisning till detanförda anses tillgodosedd och avstyrks.TolkfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om tolkfrågor.MotionI motion Sf289 yrkande 2 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att auktoriseradtolkservice och kvalificerade översättare måstefinnas att tillgå för att missförstånd medallvarliga konsekvenser inte skall uppstå.Motionärerna framhåller att tolkservicen är mycketeftersatt. Dels saknas tillsyn ochkvalitetskontroll, dels sparar ofta kommuner,landsting och stat pengar på att inte anlitaauktoriserade tolkar. Vidare behövs kvalificeradeöversättare av t.ex. intyg och andra dokument.Utskottets ställningstagandeIntegrationsverket har i sin - en samhällsservice (1999:2) redogjort förolika problem när det gäller tillhandahållande avtolkservice till myndigheter och till personer sominte behärskar det svenska språket. Verket pekar påproblem som bl.a. rör bristande tillgång påkvalificerade tolkar samt tolkarnas ersättning ocharbetsvillkor.Regeringen har tillsatt en utredning om tillsynöver tolkförmedlingar (dir. 2001:114) för att utredabehovet av tillsyn och kvalitetskontroll övertolkförmedlingarnas verksamhet och, om det finnsbehov, föreslå hur en sådan tillsyn ochkvalitetskontroll kan utformas. Utredaren skallklarlägga om en branschorganisation kan utgöralämpligt kontrollorgan över tolkförmedlingar ellerom en myndighet bör få detta uppdrag. Utredarenskall även överväga om auktorisation avtolkförmedlare bör införas och i så fall vilka kravsom bör ställas för bemyndigande. Utredningenberäknas avsluta sitt arbete den 15 september 2003.Utskottet framhöll i betänkande 2001/02:SfU15Integrationspolitik för 2000-talet att det är ettsamhällsintresse att myndigheterna får tillgång tilleffektiv tolkservice som innebär att tolkar med rättkvalifikationer får uppdraget. Tolkning är en viktigsamhällsservice som ger möjlighet för personer sominte behärskar svenska att förstå vad som sägs ochatt komma till tals i kontakterna med myndigheter.Det är viktigt att myndigheterna använder tolk närbehov föreligger. Utskottet ansåg att utredningens(dir. 2001:114) resultat borde inväntas.Utskottet anser att resultatet av den pågåendeutredningen avseende tolkfrågor bör avvaktas ochavstyrker motion Sf289 yrkande 2.ForskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omforskning.MotionI motion K433 yrkande 1 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om att resurserfördelas för att initiera forskning med fokus påutvecklingen av de främlingsfientliga och nazistiskapartiernas senaste framgångar i de allmänna valen. Imotionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande omatt fördela resurser till forskning påintegrationsområdet i syfte att förstärka ochutveckla arbetet med att skapa ett fungerandemångkulturellt Sverige.Utskottets ställningstagandeI proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelseframhöll regeringen att integrationspolitikeninnebär ett förändrat synsätt där integrationuppfattas som en ömsesidig, nyskapande ochutvecklande process som omfattar hela samhället. Somen konsekvens av integrationspolitiken måste ettintegrations- och mångfaldsperspektiv genomsyraforskningen. Ett integrations- ochmångfaldsperspektiv bidrar till förståelse omvärderingars betydelse för problemval m.m. Förintegrationen är individers möjligheter till egenförsörjning, utbildning, inflytande och delaktigheti samhälleliga processer de mest centrala områdena.Därför är det viktigt att forskningen särskiltinriktas på dessa forskningsområden. Andra viktigaforskningsområden är etniska relationer, rasism ochetnisk diskriminering. Ökade kunskaper behövs bådeom mekanismerna bakom främlingsfientlighet ochdiskriminering och om arbetsmetoder. Regeringenframhöll vidare att den svenska demokratiforskningenär väsentlig för att stärka och fördjupa detoffentliga samtalet om folkstyrelsen samt förgenomförandet av politiken. Det är emellertidangeläget att frågan om demokratiforskning beredsytterligare, och regeringen avser därför attåterkomma i frågan om framtida demokratiforskning.I yttrande till socialförsäkringsutskottet isamband med behandlingen av regeringens skrivelse20001/02:129 Integrationspolitik för 2000-taletframhöll utbildningsutskottet den mängd forskningsom pågår inom områdena invandring och integration,bl.a. inom verksamhetsområdet för Forskningsrådetför arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Andrafinansiärer inom området är ochRiksbankens Jubileumsfond. Inom områdenainternationell migration och etniska relationerpågår projekt vid en rad högskolor, och möjlighetenatt bedriva forskarutbildning inom området finnssedan 1999. Vidare tas en mängd statistik som rördessa områden fram. Med anledning av det anfördaavstyrkte socialförsäkringsutskottet ettmotionsyrkande om kunskap om integrationsfrågorgenom forskning, djupstudier och statistik.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionK433 yrkandena 1 och 2.Inflytande och delaktighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omdemokratiarbete.MotionI motion K433 yrkande 3 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om att övervägaolika möjligheter till en fortsättning ochutveckling av det demokratiarbete som inleddes iflera kommuner och i invandrartäta områden införvalet 2002.Utskottets ställningstagandeI enlighet med ekonomiska vårpropositionbeslutade att tillföra 30 miljoner kronorför riksdagspartiernas information till invandrareinför val. Som en del i denna satsning harregeringen givit i uppdrag attfölja upp och utvärdera information som har lämnatsav de politiska partierna och andra uppgiftslämnaretill invandrare inför valet . I uppdraget ingårbl.a. att analysera effekterna av informationen närdet gäller valdeltagandet bland invandrare.Uppdraget skall redovisas senast den1 november 2003.Regeringen har tillsatt en utredning, Fördelningav makt och inflytande ur ett integrationspolitisktperspektiv (dir. 2000:57). Utredningen skall bl.a.uppmärksamma frågor om invandrares valdeltagande.Ett slutbetänkande skall lämnas senast den 31december 2003.Med hänvisning till de pågående utvärderings- ochutredningsarbetena avstyrker utskottet motion K433yrkande 3.Svenskt medborgarskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om krav påbosättningstid och språkkunskaper i svenskaför beviljande av svenskt medborgarskap,säkerhetsärenden, medborgarskapsceremonieroch medborgarbok. Jämför reservationerna 13(mp), 14 (m), 15 (fp), 16 (fp) och 17 (kd).MotionerI motion Sf289 yrkande 17 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att femårskravetför beviljandet av svenskt medborgarskap skalländras till . I motionens yrkande 18 begärsett tillkännagivande om att barn som föds i Sverigeskall ges rätt till svenskt medborgarskap utan kravpå tidsvillkor.I motion Sf241 av och () begärs ett tillkännagivande ompersonkontroll inför beslut om uppehållstillståndeller medborgarskap. Motionärerna framhåller att detförekommer att personer får svenskt medborgarskapeller uppehållstillstånd trots att Säkerhetspolisentill lämnat en motiveradrekommendation om avslag på ansökan. Har en sådanrekommendation lämnats bör det krävas synnerligaskäl för att frångå den.I motion Sf201 av de ochInger () begärs ett tillkännagivande om attregeringen lägger fram ett förslag om att test avkunskaper i det svenska språket skall utgöra ettkriterium för att få svenskt medborgarskap.Motionärerna framhåller att genom att lära sig ettnytt språk skaffar man sig insikter i och förståelseför ett nytt samhälle med ett annat kulturmönster änvad man är uppväxt med. Resultaten från svenska förinvandrare visar att elever i allmänhet inte hartillräckliga språkkunskaper efter avslutadutbildning för att kunna ta sig in påarbetsmarknaden. Motionärerna anser att minimikravför svenskt medborgarskap borde vara kunskaper isvenska språket. Lagreglering av detta bör införas,liksom en reglering av på vilket sätt sådanakunskaper skall kunna dokumenteras. Undantag börkunna medges då särskilda omständigheter föreligger.I motion Sf226 yrkande 16 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om attmedborgarskapsceremonier med en officiell innebördbör införas för att markera medborgarskapetsbetydelse. I motionen yrkandena 17 och 18 begärstillkännagivanden om att acceptabla kunskaper isvenska språket bör vara ett krav för att få svensktmedborgarskap och att en utredning bör tillsättas omhur språktester skall utformas. Motionärernaframhåller att om medborgarskapet skall kunnautnyttjas förutsätter detta kunskaper om svenskalagar och andra förhållanden, vilket i sin turkräver vissa kunskaper i svenska språket. Undantagskall naturligtvis kunna göras för personer som avolika skäl kan ha mycket svårt att lära sig ett nyttspråk. Frågan om den exakta kunskapsnivån som skallkrävas bör utredas vidare. Utgångspunkten bör dockvara nivån för svenska för invandrare.I motion Sf334 yrkande 49 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om införandet av enmedborgarbok. För att betona medborgarskapetsrättigheter och skyldigheter föreslår motionärernaatt alla nya medborgare och alla 18-åringar skall fåen medborgarbok där medborgarskapets innebördtydliggörs och samhällets grundvärderingarformuleras. Denna värdegrund härleds från den etiksom förvaltats i tradition och ivästerländsk humanism. Boken bör även innehålla enkort historik över demokratiska utvecklingoch information om hur det politiska systemet iSverige och Europasamarbetet fungerar. Överlämnandetav medborgarboken bör ske i samband med en ceremonii hemkommunen.Utskottets ställningstagandeDen svenska medborgarskapslagen grundar sig påhärstamningsprincipen. Det innebär att föräldrarnasmedborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barnfår. Barn till en svensk mor får alltid svensktmedborgarskap vid födelsen. Barn till en svensk farfår också svenskt medborgarskap om barnet föds iSverige. Är fadern gift med barnets utländska morfår barnet svenskt medborgarskap vid födelsenoavsett var barnet föds. Ett statslöst barn somfötts i skall kunna få svenskt medborgarskapgenom anmälan om barnet har permanentuppehållstillstånd i och hemvist här. Barnmed utländskt medborgarskap skall kunna få svensktmedborgarskap om barnet har permanentuppehållstillstånd i landet och hemvist här sedanminst , eller om barnet är statslöst, tre år.För att bli svensk medborgare genom naturalisationkrävs i princip att man har fyllt och harvarit bosatt i (förnordiska medborgare). Den som är flykting ellerstatslös skall ha bott i för att fåmedborgarskap. Därutöver ställs krav på etthederligt levnadssätt.De nämnda bestämmelserna är intagna i lagen(2001:82) om medborgarskap som har trätt i kraft den1 . Utskottet anser inte att det föreliggerskäl att ändra i nu aktuella regler. Utskottetavstyrker därför motion Sf289 yrkandena 17 och 18.Ett av de villkor för naturalisation som uppställsi 11 § lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap äratt sökanden fört och kan förväntas komma att föraett hederligt levnadssätt. Som ett led i prövningenav om detta villkor är uppfyllt begärMigrationsverket i naturalisationsärenden därsökanden fyllt ett s.k. kontrollbesked hosRikspolisstyrelsen (Säkerhetspolisen). Syftet meddenna begäran är att utröna om det finns någrahinder av säkerhetsmässig karaktär mot att beviljasökanden svenskt medborgarskap.Enligt den nya lagen om svenskt medborgarskap ärMigrationsverket första instans. Migrationsverketkan välja att överlämna bl.a. säkerhetsärenden tillregeringen för beslut. beslut isäkerhetsärenden överklagas hos regeringen.Regeringen har det yttersta ansvaret för riketssäkerhet och för den allmänna säkerheten. Såvälsökanden som har rätt attöverklaga beslut, om beslutet gårparten emot. Därför gäller förvärv av svensktmedborgarskap i ett säkerhetsärende fr.o.m. den dagdå beslutet har vunnit laga kraft. Medsäkerhetsärende avses ett ärende därRikspolisstyrelsen hos harföreslagit att ansökan avslås av skäl som rör riketssäkerhet eller allmän säkerhet.Utskottet anser att den nuvarande ordningentillgodoser de krav som bör ställas på ettsäkerhetsärende.Vid prövning av en fråga om uppehållstillståndmåste även andra frågor än säkerhetsfrågor beaktas.Utskottet vill dock nämna att en ny processordning isäkerhetsärenden har föreslagits i utredningsförslagom ny rättsordning i utlänningsärenden (SOU1999:16).Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf241.Beträffande frågan om krav på kunskaper i svenskaspråket kan nämnas att den parlamentariskaMedborgarskapskommittén hade i uppdrag (dir. 1997:5)att genomföra en allmän översyn av lagen om svensktmedborgarskap. Bland annat skulle kommittén övervägaom krav på kunskaper i svenska språket och om detsvenska samhället borde uppställas för beviljande avmedborgarskap. I dess slutbetänkande (SOU 1999:34)ansåg kommittén, främst på grund av rättviseskäl,att krav på språkkunskaper och kunskaper om detsvenska samhället inte borde knytas tillmedborgarskapet. Frågor som berörde sådana kunskaperoch undervisning var en uppgift förutbildningväsendet, och erforderliga åtgärder bordevidtas än då frågan om naturlisationaktualiserades.Regeringen ansåg i proposition 1999/2000:147 Lagom svenskt medborgarskap att krav på språkkunskapereller kunskaper om det svenska samhället inte skulleinföras som villkor för att få svensktmedborgarskap. Regeringen gjorde den bedömningen attdet skulle vara förenat med betydande svårigheteratt skapa en rättvis och praktiskt genomförbarordning för det fall språkkrav skulle införas.Kontrollen av att kunskapskravet uppnåtts skulleockså enligt regeringen innebära en administrativbelastning som var svår att försvara.Vid behandling av propositionen uttalade utskotteti betänkande 2000/01:SfU8 att enligt utskottetsmening ökar goda kunskaper i svenska språket och omsvenska samhällsförhållanden förutsättningarna förarbete och deltagande i samhällslivet. Utskottetdelade regeringens bedömning att det allmännasuppgift bör vara att se till att professionellundervisning erbjuds och att den är av god kvalitetsamt att undervisningen så långt möjligt anpassastill individuella förutsättningar och behov.Utskottet ansåg också att det ytterst är de enskildaindividerna som måste ta ansvar för sinspråkinlärning. Samhället kan stimuleraspråkinlärningen, men motivationen och kunskapernakan inte tvingas fram. Enligt utskottets uppfattningskulle ett språkkrav för erhållande av svensktmedborgarskap medföra svårigheter. Bland annatuppkommer frågan om vilken kunskapsnivå som skalluppnås och hur denna skall dokumenteras. Vidareskulle kontrollen av att kunskapskravet uppnåttsinnebära en ökad administration. Utskottet deladeregeringens bedömning att det skulle vara förenatmed betydande svårigheter att få till stånd etträttvist och praktiskt system.Utskottet vidhöll sitt ställningstagande ibetänkande 2001/02:SfU15.Utskottet noterar att regeringen under sommaren2002 har beslutat om en ändrad kursplan för svenskaför invandrare. I denna kursplan har i högre grad äntidigare utbildningsmålen och utbildningen anpassatstill varje studerandes bakgrund, förutsättningar ochplaner för sin vistelse i . Var och en skallerbjudas goda förutsättningar till att få despråkkunskaper som svarar mot behoven och kraven iden verksamhet som han eller hon avser att söka sigtill i . Regeringen har utöver detta ävenavsatt medel för kompetensutveckling av lärarna isvenska för invandrare.Utskottet noterar vidare att regeringen i juni2002 även tillsatt utredningen i svenskaför invandrare (dir. 2002:105) för att pröva hurskolformen svenska för invandrare kan förnyas ochorganiseras. En högkvalitativ utbildning i svenskaspråket skall skapas och möjligheterna öka attanpassa utbildningen och utbildningsmålen tillindividens behov och förutsättningar. Uppdragetskall redovisas senast den 1 september 2003.Utskottet, som konstaterar att regeringen vidtagitåtgärder för att förbättra undervisningen i svenskaför invandrare, vidhåller sitt tidigareställningstagande och avstyrker motionerna Sf201 ochSf226 yrkandena 17 och 18.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenavstyrkt motionsyrkanden om införande av en statligtarrangerad ceremoni vid förvärv av svensktmedborgarskap, senast i betänkande 2000/01:SfU8 Lagom svenskt medborgarskap. Utskottet har därvidpåtalat att det står kommunerna fritt att anordna enhögtidlighet för sådana kommuninvånare som beviljassvenskt medborgarskap och att så sker i flerakommuner. Utskottet delade regeringens bedömning attdet är viktigt att nya medborgare välkomnas till detsvenska samhället under värdiga former. Detta bordeemellertid som vara ett frivilligt åtagandeför kommunerna.Integrationsverket har haft i uppdrag att utarbetaett informationsmaterial som ger exempel på hursärskilda ceremonier kan hållas för personer somförvärvat svenskt medborgarskap och spridainformationen till kommunerna. Verket har utarbetatskriften , du nya - Kommuner välkomnarlandets nya medborgare.Utskottet vidhåller sin tidigare intagnauppfattning och avstyrker motion Sf226 yrkande 16.Integrationsverket har fått i uppdrag att utarbetainformation om medborgarskapets innebörd ochmedverka till att det sprids på lämpligt sätt blandsåväl svenska som utländska medborgare ochstatslösa.Regeringen har tillsatt en utredning om mottagandeav och introduktion för flyktingar. Utredningenskall bl.a. överväga hur alla nyanlända invandrare,genom introduktionen eller på annat sätt skall kunnafå ökad kunskap om och förståelse för grundläggandenormer i det svenska samhället och det svenskademokratiska systemet (dir. 2001:87). Utredningenberäknas avsluta sitt arbete den 1 september 2003.Enligt utskottets mening bör resultatet avövervägandena i den pågående utredningen inväntas.Motion Sf334 yrkande 49 avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Mål och grunder för integrationspolitiken(punkt 1)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf332 yrkandena 1, 3, 4, 7och 20 och avslår motionerna 2002/03:Sf214 yrkande1, 2002/03:Sf226 yrkande 1, 2002/03:Sf284,2002/03:Sf323 yrkande 2 och 2002/03:N397 yrkande 21.StällningstagandeTiotusentals människor i lever under heltandra ekonomiska och sociala omständigheter än vadsom vore möjligt. Den ofrivilliga segregationen ärinte en ursprungsfråga utan en socialt betingadsituation, som är möjlig att förändra. Regeringentalar om "etnisk segregation", dels som ett problemi sig, dels som beskrivning av ett störresamhällsproblem. Detta är en felaktig definition.Bland dem som invandrat till finns människorav olika religioner, kulturer, etnicitet, åldrar ochyrken. De har olika utbildning, ambitioner,erfarenheter och behov. Var och en har sina egnadrömmar. Ingen politik som bortser från detta kanbli framgångsrik. Tanken att en särskildintegrationspolitik kan bryta utanförskap ochmaktlöshet eller öka tillgången till övrigasamhället är fel. Det visar bara att de vanligapolitiska systemen inte fungerar tillräckligt bra iSocialdemokraternas . Det behövs en bättregenerell politik för att bryta kunskapsbrist,fattigdom, arbetslöshet, maktlöshet och utanförskap.Generella hinder för social rörlighet skaparutanförskap. Störst effekt får utanförskapet förmänniskor som är nya i landet och påarbetsmarknaden. Nuvarande skatte- och bidragssystemskapar tillsammans inlåsningseffekter som leder tillutanförskap. Så få politiska särlösningar sommöjligt skall användas. Detta gäller särskiltsärlösningar som utgår från ursprung. De generellasystemen skall vara så flexibla att de kan anpassasefter allas våra behov. Kraven på, och möjligheternaför alla som bor i skall vara lika.Politiken skall vara inriktad på att göra detmöjligt för enskilda människor att ta ansvar,utbilda sig och växa som individer.2. Mål och grunder för integrationspolitiken(punkt 1)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sf226 yrkande 1 och2002/03:N397 yrkande 21 och avslår motionerna2002/03:Sf214 yrkande 1, 2002/03:Sf284,2002/03:Sf323 yrkande 2 samt 2002/03:Sf332 yrkandena1, 3, 4, 7 och 20.StällningstagandeDen s.k. etniska segregationen är i grunden social.Arbetslöshet och fattigdom, brist på utbildning ochservice är avgörande snarare än etniciteten. Men detgår aldrig att bortse från det faktum att dessasociala faktorer i betydligt högre grad slår motmänniskor med invandrarbakgrund. Enligt vår meningkommer ingenting att ändra sig om inte individernasjälva och deras civila gemenskaper får praktiskamöjligheter att själva agera, ta initiativ,förverkliga egna planer och verka för atttillfredsställa egna behov. Rätt att välja skola,barnomsorg, vårdgivare och möjlighet att äga sinegen bostad är viktiga delar i en liberalintegrationspolitik. En radikal omläggning avarbetsmarknadspolitiken, med stora möjligheter förindivider och grupper att själva forma de verktyg debehöver för att ta sig in på arbetsmarknaden,betyder extra mycket för människor i segregeradeförorter. Företagsklimatet måste även bli mycketbättre. Det är vidare en skam att en majoritet avinvandrare och flyktingar som kommer till Sverigefortfarande inte behandlas som unika individer förvilka språkutbildningen anpassas efter vars och ensförutsättningar utan som kollektiv. Därför krävs enadekvat validering av i utlandet/hemlandet förvärvadutbildning och en därefter anpassad språkutbildning.3. Mål och grunder för integrationspolitiken(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3.