bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — I yrkande4 begärs ett tillkännagivande om att landsting ochkommun måste uppmärksammas på asylsökande barns rätttill vård och skolgång.I motion 2002/03:Sf334 av m.fl. (kd)yrkande 24 begärs att regeringen lägger fram förslagtill ändring av mottagandet av ensamkommandeflyktingbarn i enlighet med ochSocialstyrelsens förslag.I motion 2002/03:Sf277 av ()begärs ett tillkännagivande om att socialtjänstenskall ha det entydiga ansvaret för att ge deensamkommande barnen bästa möjliga omhändertagande iform av boende och särskilt stöd. Socialtjänstenmåste få kompetensutveckling. skallenbart utreda barnets asylskäl och barnet omgåendebeviljas en god man som har stor kunskap om barn iutsatta situationer.I motion 2002/03:Sf4 av m.fl. (c)yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att ensammabarn bör placeras i familjemiljö.Lena Ek och () begär i motion2002/03:Sf321 ett tillkännagivande om en nationellhandlingsplan för behandlingen av ensammaasylsökande barn. Motionärerna menar att man måsteklara ut behovet av regeländringar,myndighetsstyrning och myndighetsutövning liksomfrågan om samverkan mellan olika myndigheter.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om vikten avatt kopplas in i ett tidigt skede iasylutredningen. Kommuner som tar emot ett flertalensamkommande barn borde få extra resurser.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl.(mp) yrkande 16 begärs att extra resurser måstetillföras i kommuner med barnenheter.I motion 2002/03:Sf361 av och () begärs ett tillkännagivande om att etttydligt ansvar måste finnas för de barn som vistaspå flyktingmottagningar i Sverige.I motion 2002/03:Sf375 av () begärsett tillkännagivande om åtgärder för att förbättramottagandet av ensamkommande flyktingbarn. Imotionen anges att många av de ensamkommande barnenhar grava problem i form av ångest, stark oro ochdepressiva symtom. De hamnar olyckligtvis i klämmellan och på grundav en otydlig ansvarsfördelning.Utskottets ställningstagandeI början av 2001 presenterade Migrationsverketrapporten i utlänningsärenden. Verket för irapporten ett resonemang kring de åsikter somframförts i bästai asylärenden (2000). lämnas förslag tillåtgärder mot de problem som uppmärksammats. Som ettdirekt resultat av rapporten har Migrationsverketbeslutat att genomföra en utbildning om bl.a.barnkonventionen och dess betydelse iutlänningsrätten, samtalsmetodik och hur barnetpåverkas av en utredningssituation. Utbildningen hartillkommit i samarbete med UNHCR, ,och har kommit medrapporten asylskäl. I studien harundersökts i vilken utsträckning ansvarigamyndigheter hör barn i asylsökande familjer, om detar reda på om barnen har egna asylskäl, ellerhumanitära skäl, att få uppehållstillstånd ochvilken hänsyn som har tagits till barnens egnaasylskäl. Enligt rapporten finns det stora brister ihanteringen. Bland annat har endast en tredjedel avbarnen i familj som åberopat egna asylskäl ellerhumanitära skäl fått en noggrann bedömning av skäleni eller beslut.I rapporten föreslås att i principskall höra varje barn. Om ett barn inte hörspersonligen måste höra barnetsvårdnadshavare extra noga om barnets egna asylskäl.Vidare måste och Utlänningsnämndenbeakta barns egna grunder för asyl och göra ennoggrann bedömning av barns skäl i sina beslut.Slutligen skall asylutredningar av barn ske ibarnanpassad miljö.Vid utskottets offentliga utfrågning i mars i åranförde att det finns visst fog förden kritik som framförs i Rädda Barnens rapport menpåpekade att de ärenden som gåtts igenom är ett årgamla. har verket genomfört ettomfattande utbildningsprogram kring barnkonventionenför all personal. Generaldirektören angav att detalltid är föräldrarna som har det yttersta ansvaretmen att barnen som huvudprincip alltid bör få kommatill tals. När det gäller utbildningsinsatser harflera regioner haft fördjupningsutbildningar ochinom verket har ett barnnätverk bildats. Dekontorsrum där barn intervjuas har anpassats till enmer hemlik miljö. angav vidutfrågningen att myndigheten samarbetat medMigrationsverket när det gäller bl.a.utbildningsfrågor. Syftet har varit att vidgakunskaperna om och att barnenalltid måste ses som individer i asylprocessen.Barnombudsmannen påpekade också att det fortfarandefinns brister, framför allt för ensamkommande barnnär det gäller stödet av en god man.Utlänningsnämnden har en särskilt utseddhandläggare som bevakar tillämpningen avbarnkonventionen och den särskilda bestämmelsen ombarnets bästa i utlänningslagen. uppmärksammas barnperspektivet ivarje ärende som rör ett barn.Enligt utskottets mening bör barnkonventionensinnehåll alltid stå i blickpunkten förmyndigheternas agerande i olika situationer. Det fåranses särskilt betydelsefullt i asylprocessen, då debarn som kommer hit som asylsökande på olika sättkan ha varit utsatta för svåra trauman och andraumbäranden. Utskottet kan mot bakgrund av det ovananförda konstatera att det pågår ett väl utvecklatarbete som syftar till att sätta barn och derassärskilda behov i fokus i asylprocessen. Vidare kanutskottet konstatera att beträffandehandläggningstider i barns asylärenden framgår avregleringsbrev för attsärskilt stöd skall ges till s.k. ensamkommande barnoch att beslut om uppehållstillstånd eller avvisningskall fattas . harockså tillförts 2003 för attkunna minska balansen av ärenden.Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anfördamotionerna 2002/03:Sf6 yrkande 2, 2002/03:Sf8yrkande 22 och 2002/03:Sf367 yrkandena 5 och 13-15,När det gäller barns utbildning har vidett flertal tillfällen tidigare avslagit motionersom rör särskola och gymnasieskola för asylsökande(senast bet. 2001/02:SfU4, rskr. 2002/03:47).Utskottet redogjorde därvid för gällande regler ibl.a. skollagen, förordningen om utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg förasylsökande barn m.fl. samt specialskole-förordningen. Utskottet uttalade att genom de nyareglerna om skolgång för asylsökande barn m.fl., somträdde i kraft , ges dessa barnrätt att delta i bl.a. obligatorisk särskola ochgrundskola på samma villkor som barn som är bosattai . Från höjdes även denstatliga ersättningen till kommunerna för nämndabarns skolgång. Utskottet utgick från att regeringenföljer frågan om kostnadsersättningen tillkommunerna. Beträffande gymnasieundervisning anfördeutskottet att rätt för asylsökande m.fl. barn attdelta i gymnasieundervisning gäller för dem sompåbörjar sina gymnasiala studier före ålder.Ungdomar bosatta i kan påbörjagymnasieskolan fram t.o.m. det förstakalenderhalvåret det år de fyller . I sambandmed införandet av rätten till gymnasieutbildning förasylsökande m.fl. barn anfördes att barnkonventionenomfattar barn , varför det är rimligtatt rätten till gymnasieutbildning för dessa barnbör gälla om studierna påbörjas (prop. 2000/01:115, bet. 2001/02:UbU3, rskr.2001/02:11). Utskottet såg ingen anledning att dågöra en annan bedömning och påtalade också attkommunerna även har full frihet att erbjuda ävenasylsökande ungdomar som fyllt 18 årgymnasieutbildning. Utskottet vidhåller sinatidigare ställningstaganden och avstyrker motion2002/03:Sf8 yrkandena 10 och 11.Ett antal motioner tar upp frågor om delskommuners och landstings resurser och ansvar när detgäller asylsökande barn, dels de ensamkommandeutländska barnens situation. höllutskottet, i samband med beredningen av motioner omensamkommande barn, en sluten utfrågning medMigrationsverket, ,och . Vid utfrågningenangavs bl.a. att de barn som kommer ofta har ettstörre behov av vård, stödåtgärder eller socialainsatser än tidigare och att asylutredningen i dessafall endast utgör en mindre del. Mer än hälften avdem som då var är inskrivna hos Migrationsverketbodde i eget boende, dvs. hos släkt och vänner.Rädda Barnen förordade vid utfrågningen enansvarsfördelning där det också i praktiken ärsocialtjänsten som ansvarar för omhändertagandet avbarnen och endast ansvarar förasylutredningen. påtalade också behovetav ett ökat samarbete mellan ochkommunerna. anförde att enligtsocialtjänstlagen ligger det yttersta ansvaret förbarnen på kommunerna. Det är emellertid viktigt attbarnets bästa tillgodoses fullt ut i det praktiskautförandet.Våren 2002 gjorde ett tillkännagivandetill regeringen om att regeringen böråterkomma till vad gäller ansvar förensamkommande barn beträffande asylfrågan, boendetoch hälsan (bet. 2001/02:SfU15, rskr. 2001/02:287).En särskild utredare tillkallades (dir. 2002:55) med uppgift att utvärdera årsförmyndarskapsreform. I utredningen rörande översynav mottagande av och introduktion för flyktingaringår bl.a. att särskilt uppmärksamma situationenför barn som kommer till utanvårdnadshavare. Utredningen kan inom ramen för sittdirektiv komma att föreslå ytterligare åtgärder. Iett tilläggsdirektiv (dir. 2003:23) till utredningenanges att utredningen med förtur skall behandlafrågan om det rättsliga skyddet för ensamkommandebarn. Utredningen skall senast den 30 juni 2003redovisa denna del.Migrationsverket och har haft iuppdrag att gemensamt och i samråd medIntegrationsverket och förbättramottagandet av de ensamkommande barnen. Uppdragetgenomfördes i samverkan med ,och andra berördaorganisationer. redovisadeMigrationsverket och uppdraget. Irapporten om förbättringar i mottagandet av barnfrån annat land som kommer till utan legalvårdnadshavare föreslås bl.a. att Migrationsverketskall träffa överenskommelser med ett mindre antalkommuner om mottagande av ensamkommande barn.Statlig ersättning utgår till den kommun som haransvaret med full täckning för kostnader för allaensamkommande barn, asylsökande såväl som inteasylsökande. Dessutom föreslås införandet av ettnytt institut, företrädare för ensamkommande barn,med större ansvar och befogenheter än dagens godemän. I övrigt redovisas förslag om förbättratsamarbete mellan berörda myndigheter, förbättradstatistik samt förbättrad information tilllandsting, kommuner och berörda myndigheter. Iredovisningen anges bl.a. vikten av attansvarsfördelningen mellan berörda myndighetertydliggörs. Med anledning av redovisningen gavregeringen i uppdrag att, isamarbete med , undersökaförutsättningarna för att träffa överenskommelsermed kommuner om att ta emot ensamkommande barn.I november 2002 redovisade Migrationsverketregeringsuppdraget. Av redovisningen framgår attförhandlingar pågår mellan verket ochKommunförbundet om att teckna avtal med ettfemtontal kommuner. har tillfrågatett antal kommuner, samtliga ligger i geografisknärhet till barnpsykiatrisk klinik och med tidigareerfarenhet av kontakt med ensamkommande barn.Redovisningen pekar på vikten av att bygga nätverk isyfte att få tillstånd en god samverkan mellanberörda myndigheter. De kostnadsberäkningar somredovisats analyseras inomRegeringskansliet.Enligt överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet skall landstingen ge asylsökandem.fl. akut sjukvård samt sådan vård som inte kananstå. Barn och ungdomar skall ges sammavård som barn bosatta i . Staten ersätterlandstingen för den vård som ges enligtöverenskommelsen. Efter uppföljning i samråd medMigrationsverket, har träffats enny överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet. Den nya överenskommelseninnebär främst att statens ersättning höjts för atttäcka landstingens ökade kostnader för denna vård.Vidare ersätts hälsoundersökningar/hälsosamtal isärskild ordning i syfte att fler asylsökande skallerbjudas sådan undersökning.Utskottet utgår från att de problem som bl.a.Rädda Barnen påtalat vid utskottets utfrågning år2002 skyndsamt rättas till. Utskottet, somförutsätter att regeringen så snart som möjligtåterkommer enligt tidigare beslut omansvar för ensamkommande barn beträffandeasylfrågan, boendet och hälsan, avstyrker motbakgrund av det anförda motionerna 2002/03:Sf4yrkande 6, 2002/03:Sf6 yrkandena 3 och 4,2002/03:Sf7 yrkande 7, 2002/03:Sf8 yrkande 21,2002/03:Sf256 yrkande 8, 2002/03:Sf277,2002/03:Sf321, 2002/03:Sf334 yrkande 24,2002/03:Sf361, 2002/03:Sf367 yrkande 16 och2002/03:Sf375.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktning (punkt 1)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf256 yrkande 9 och avslårmotion 2002/03:Sf8 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeInternationella hjälpinsatser har aldrig varittillräckliga för flyktingar i tredje världen. Detkrävs därför kraftfulla åtgärder för förebyggande avflykt och ett ökat stöd till olika FN-organ. Ettökat stöd i närområdet får dock aldrig tas somintäkt för att bedriva en mer restriktiv asylpolitiki Sverige.2. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktning (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf8 yrkandena 1 och 3 ochavslår motion 2002/03:Sf256 yrkande 9.StällningstagandeDe migrationspolitiska målen bör först och främstange att verksamheten skall präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter. Målformuleringen att denreglerade invandringen skall upprätthållas bör utgåhelt. Vidare bör i EU-sammanhang verka föratt bidragen till UNHCR inte på något sätt minskar.3. Återvandring (punkt 2)av (), () ochErik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sf256 yrkande 10 och2002/03:Sf334 yrkande 22 samt avslår motion2002/03:Sf8 yrkande 18.StällningstagandeÅtgärder för återvändande måste alltid fullt utrespektera den enskildes valfrihet. Konjunkturskälfår aldrig vara orsak till att stimulera flyktingaratt återvända. Det är viktigt att seriös, generösoch tidig information ges om möjligheterna till stödvid frivillig återvandring. Studier och praktik somunderlättar återkomsten till hemlandet böruppmuntras. Återvändandeprogrammen bör förbättrasoch formaliseras.4. Återvandring (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf8 yrkande 18 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf256 yrkande 10 och2002/03:Sf334 yrkande 22.StällningstagandeDet finns ett stort behov av att hjälpa till medåteruppbyggnad av exempelvis krigshärjade länder föratt göra det möjligt att återvända. Det är intehumant att kräva att människor skall återvända tillett hemland där det saknas förutsättningar för ettdrägligt liv.5. En kommission för att granskaflyktingpolitiken (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:Sf255.StällningstagandeRegeringen bör tillsätta en oberoende kommission föratt utvärdera den svenska flyktingpolitiken.6. EU:s flyktingpolitik (punkt 4)av (), (), SolveigHellquist (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sf4 yrkande 1,2002/03:Sf5 yrkandena 7 och 8, 2002/03:Sf256 yrkande12, 2002/03:Sf334 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K432yrkande 9 samt 2002/03:U326 yrkande 8 och avslårmotionerna 2002/03:Sf7 yrkandena 9 och 10,2002/03:Sf8 yrkande 12 och 2002/03:U323 yrkande 4.StällningstagandeDet är av mycket stor betydelse att EU fårgemensamma minimiregler på det flyktingpolitiskaområdet. EU:s flyktingpolitik bör baseras påhumanitet och gemensam ansvarsfördelning, frirörlighet inom och en hög kvalitet imottagandet. bör förbli en säker föroffer för förföljelse. Härför krävs enrättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik med fullrespekt för internationella åtaganden och medGenèvekonventionen som grund. Genom att fördelaflyktingströmmar mellan de europeiska ländernatvingas alla ta ansvar. Inslaget av finansiellsolidaritet i EU:s flyktingpolitik bör öka. Som ettkomplement till mottagandet av flyktingar i Europabör man på plats bekämpa orsakerna till flykt och gestöd till grannstater. Det behövs ett gemensamtagerande i EU för att undvika och förebyggaflyktingkatastrofer. Vidare bör EU göra mer inomalla relevanta politikområden, såsom bistånd,krishantering, handel, m.m., för att långsiktigtbearbeta flyktingströmmarnas orsaker.7. EU:s flyktingpolitik (punkt 4)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sf7 yrkandena 9 och 10och 2002/03:U323 yrkande 4 samt avslår motionerna2002/03:Sf4 yrkande 1, 2002/03:Sf5 yrkandena 7 och8, 2002/03:Sf8 yrkande 12, 2002/03:Sf256 yrkande 12,2002/03:Sf334 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K432yrkande 9 och 2002/03:U326 yrkande 8.StällningstagandeDet är lika tragiskt som oacceptabelt att Europaalltjämt är en flyktingproducerande kontinent. Genomett gemensamt agerande i EU kan många orsaker tilltragedier och flyktingkatastrofer undvikas.Diplomatiskt agerande liksom biståndsinsatser kanvia den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenfungera förebyggande. Gemensamma fredsbevarande ochfredsskapande åtgärder kan hindra akuta kriser ochstoppa situationer som urartar. Med hjälp av säkrazoner, s.k. safe havens, kan flyktingar ikrissituationer hjälpas i närområdet.Det är nödvändigt och naturligt med en utvecklingmot gemensamma regler för flyktingpolitiken. En EU-gemensam politik för mottagande av flyktingar göratt ansvaret delas av flera länder.Det ligger i intresse med högaminiminivåer i EU:s gemensamma regler. Det kaninnebära både att fler nuvarande EU-länder tarstörre ansvar för flyktingmottagande och att de nyaEU-medlemmarna blir asylmottagande länder av högkvalitet.8. EU:s flyktingpolitik (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf8 yrkande 12 och avslårmotionerna 2002/03:Sf4 yrkande 1, 2002/03:Sf5yrkandena 7 och 8, 2002/03:Sf7 yrkandena 9 och 10,2002/03:Sf256 yrkande 12, 2002/03:Sf334 yrkandena 1och 2, 2002/03:K432 yrkande 9, 2002/03:U323 yrkande4 och 2002/03:U326 yrkande 8.StällningstagandeMigrationspolitiken inom EU bör inte harmoniserasutan varje medlemsstat måste få forma sin egenmigrationspolitik. Det är viktigt att i EU-samarbetet motsätter sig införandet av bestämmelsersom innebär att det blir svårare för människor attröra sig inom och till EU. bör inte geavkall på sin nationella politik till förmån för enmer restriktiv EU-politik.9. Stöd till kandidatländer (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf334 yrkande 3.StällningstagandeAtt ta emot flyktingar i enlighet med EU:sgemensamma regler kan för nya medlemsländer ochkandidatländer bli en svår börda, särskilt då mångaav dem kommer att utgöra EU:s yttre gräns till deregioner där de största flyktingströmmarna finns.Unionen bör planera för stöd efter kandidatländernasanslutning till unionen genom hjälp med att byggaupp system och kapacitet för att ta emotasylsökande. Det gäller att utbilda kompetentpersonal vid gränskontroller ochmigrationsmyndigheter och att dessa får en godskolning i hur flyktingmottagning i EU-ländernaförväntas gå till. Tillämpningen av minimiregler somunionen kommit överens om bör ges särskild omsorg ikandidatländerna.10. agerande i EU (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf239 yrkandena 2, 5 och 7.StällningstagandeInom EU-samarbetet bör regeringen inte godtadirektivförslag som i allt väsentligt saknar reelltinnehåll. De direktivförslag som tillförsäkrarasylsökande och invandrare rättigheter har i mångafall fått en långt utdragen behandling, ochresultatet har ofta blivit urvattnat. Exempelvis närdet gäller direktivet om mottagningsvillkor förasylsökande har kommissionens ursprungliga förslagberövats på allt positivt innehåll. Det är tveksamtom direktivet kommer att bidra till en märkbarförbättring av miniminivån i de stater som haft desämsta mottagningsvillkoren. Ett antagande avdirektivförslaget om skyddsgrunder, som syftar tillatt garantera vissa miniminivåer för skyddsregler,bör prioriteras. Regeringen bör i vissa fall användasig av vetorätten för att stoppa repressiva förslaginom området för asyl och immigration.11. Arbetskraftsinvandring (punkt 7)av (), (), (), (), (),(), () ochErik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Sf7 yrkande 8,2002/03:Sf8 yrkande 4, 2002/03:Sf214 yrkande 9,2002/03:Sf216 yrkandena 1 i denna del och 2,2002/03:A239 yrkande 26 samt 2002/03:A320 yrkande 13och avslår motionerna 2002/03:Sf239 yrkande 16,2002/03:Sf248, 2002/03:Sf265 och 2002/03:Sf296.StällningstagandeInvandring är i grunden en stor tillgång för ettland, givet att förutsättningarna som skapas för attta till vara möjligheter för mänsklig utveckling ochökat välstånd är tillräckligt goda.Det finns starka skäl - både ekonomiska ochmänskliga - att skapa regler som möjliggör vidgadarbetskraftsinvandring till . finnsregler som endast medger mycket begränsad invandringav främst utländska experter.I en globaliserad värld är det naturligt attmänniskor kan röra sig över nationsgränser och byggasig en ny framtid i ett annat land än födelselandet.Ett som öppnar för arbetskraftsinvandringger människor denna möjlighet, somarbetskraftsinvandring skulle göra till enmer dynamisk ekonomi.När det gäller arbetskraftsinvandring från EU-länder bör enligt vår uppfattning unionens regler omfri rörlighet få genomslag så snart som möjligt.Regeringens särskilda utredare kring dessa frågor,, har överlämnat ett förslagenligt vilket skulle utnyttja de längreövergångstider som avtalen med ansökarländernamedger. Utredningen remissbehandlas ,men vår bedömning är att skall besluta omatt fri rörlighet skall gälla för alla medborgare iEU från medlemskapets första dag.Sverige kommer att behöva fler som arbetar för attklara framtidens välfärd och tillväxt. I Sverigeråder redan arbetskraftsbrist, som enmycket stor andel människor är arbetslösa,sjukskrivna eller sjukpensionerade.Att som regeringen hänvisa till att de som stårutanför arbetsmarknaden först skall få arbete innanarbetskraftsinvandring medges håller inte. Detsynsättet innebär ett alldeles för statiskt synsättpå arbetsmarknaden. Framtida arbetskraftsbristriskerar att leda till lägre tillväxt och därmedtill högre arbetslöshet.I dag står en stor andel av de nya svenskarnautanför arbetsmarknaden och mångas kompetens tasinte till vara. Vi anser det centralt att lyckas medintegrationen, men arbetskraftsinvandring står inteemot integration. Snarare tvärtom,arbetskraftsinvandring kan bidra till tillväxt ochnya arbetstillfällen.