bet · GQ01AU5 · 2003-03-11 00:00:00 — Från AV:s avdelning för centraltillsyn gick också ut vägledande skriftliginformation om säkerheten hos andningsskydd tillsamtliga distrikt inom Arbetsmiljöinspektionen.AV avsatte vidare medel till ett projekt förmätning av luftflöden och tryck i andningsskydd.Projektet genomfördes av Arbetslivsinstitutetsklimatgrupp och avrapporterades . Verkethar beviljat medel till en kompletterandestudie som skall genomföras vid Lunds tekniskahögskola.Av det ovannämnda pressmeddelandet, som återfinnspå verkets hemsida, framgår bl.a. att ISO,Internationella standardiseringsorganisationen, 2002beslutade att bedriva standardiseringsarbete omandningsskydd. Dagens standarder är framtagna av (Comité Européen de Normalisation, ) som fortsättningsvishänvisar allt nytt standardiseringsarbete avseendeandningsskydd, inklusive revidering av befintligaandningsskyddsstandarder, till för andningsskydd(ISO/TC/94/SC15 Respiratory protective devices) harman dragit upp riktlinjerna förstandardiseringsarbetet och bl.a. enats om att utgåfrån människans behov. Det innebär en förändring iförhållande till hittillsvarandestandardiseringsarbete inom där kraven enligt AVofta styrts av befintliga produkter.Den ovannämnda har tillsatt trearbetsgrupper som påbörjat sitt arbete. En gruppskall belysa fysiologiska aspekter, ergonomi ochmänniskokroppens måttförhållanden som underlag förde båda övriga grupperna. Dessa skall behandlafrågor om filterskydd respektivetryckluftsutrustningar.I motion A209 betonar motionärerna att man vidutarbetande av riktvärden för skyddsfilter ochandningsskydd bör beakta förhållanden på dagens ochmorgondagens arbetsmarknad. Utskottet delar dennauppfattning och vill peka på möjligheten förarbetsmarknadens parter att i ökad utsträckningdelta i standardiseringsarbete.Av AV:s regleringsbrev för budgetåren 2002respektive 2003 framgår att regeringen underanslaget 23:1 för vardera året avsatt 1,5 miljonerkronor för deltagande av arbetsmarknadens parter istandardiseringsarbete. Enlig uppgift frånRegeringskansliet har dock endast 1miljon kronor av för året avsatta medel tagits ianspråk. Någon prognos för medelsförbrukningeninnevarande budgetår kan inte lämnas.Utskottet ser positivt på att AV öppet och aktivtinformerar om problem och överväganden kringarbetsmiljönormer, exempelvis på det sätt som påsenare tid skett i fråga om andningsskydd.Med hänvisning till utskottets tidigareställningstaganden om personlig skyddsutrustning ibetänkande 2001/02:AU4 och till vad som anförts ovanavstyrker utskottet motionerna A209 (s) samt A239yrkandena 20 och 21 (c) i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.Elektromagnetiska fältUtskottet delar uppfattningen i motionerna A238 (mp)och A263 (mp) att försiktighetsprincipen skalltillämpas på arbetsplatser där det förekommerelektromagnetiska fält. Det är också en inställningsom kommer till uttryck i en vägledning omhälsorisker och elektromagnetiska fält som harutarbetats i samråd mellan , , ,och dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen(numera ). Vägledningen harbenämningen Myndigheternas försiktighetsprincip omlågfrekvent elektromagnetisk strålning.Utskottet har tidigare nämnt vägledningen ibetänkande 2001/02:AU4 och därvid pekat på attmyndigheterna rekommenderar en försiktighetsprincipsom baseras främst på cancerrisker som inte kanuteslutas. Om åtgärder, som generellt minskarexponeringen, kan vidtas till rimliga kostnader ochkonsekvenser i övrigt bör man sträva efter attreducera fält som avviker starkt från vad som kananses normalt i den aktuella miljön. När det gällernya elanläggningar och byggnader bör man redan vidplaneringen sträva efter att utforma och placeradessa så att exponeringen begränsas. Vägledningen ärpublicerad på () hemsidawww.ssi.se.Inom SSI bedrivs forskning om strålning ochstrålskydd. Institutet beställer också forsknings-,utrednings- och utvecklingsinsatser från universitetoch andra forskningsorgan. Syftet är att skaffa ettmer gediget kunskapsunderlag om strålning och desseffekter, om hur man mäter strålning på rätt sättoch om hur man skall kunna förutse och begränsa nyaeller förändrade strålningsrisker.I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns regler somhar till ändamål att förebygga ohälsa och olycksfalli arbetet samt att även i övrigt uppnå en godarbetsmiljö. Enligt 2 kap. 1 § skall bl.a. teknik,arbetsorganisation och arbetsinnehåll utformas såatt arbetstagaren inte utsätts för fysiska ellerpsykiska belastningar som kan medföra ohälsa ellerolycksfall. I 2 kap. 4 § uttalas bl.a. attarbetshygieniska förhållanden skall varatillfredsställande. Enligt 5 § skall maskiner,redskap och andra tekniska anordningar vara såbeskaffade och placerade och brukas på ett sådantsätt att betryggande säkerhet ges mot ohälsa ocholycksfall.Dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen har med stöd avarbetsmiljölagen utfärdat föreskrifter omhögfrekventa elektromagnetiska fält (AFS 1987:2).Dessa föreskrifter, som fortfarande gäller, täckerendast elektromagnetiska fält i det högfrekventaområdet (3 MHz-300 GHz). Exponeringsvärden anges ielektrisk och magnetisk fältstyrka. Värdena gällerplats där personal uppehåller sig men avser ostördaelektromagnetiska fält (utan närvaro av någonarbetstagare). Enligt vad utskottet erfarit från AVhar ett internt arbete påbörjats för att revideradenna föreskrift.Utskottet anser att det är viktigt att berördamyndigheter fortlöpande sammanställer information omkunskapsläget när det gäller elektromagnetiska fältoch elöverkänslighet. Det är mot denna bakgrundpositivt att på sin hemsidawww.niwl.se söker besvara ett antal frågor ommobiltelefoni och strålning. Likaså är detvärdefullt att sex myndigheter, däribland , AV och Socialstyrelsensammanställt kunskapsläget när det gäller strålningfrån mobiltelesystem. Broschyren Strålning frånmobiltelefonsystem finns tillgänglig på de berördamyndigheternas hemsidor. I den nämnda broschyrenkonstaterar myndigheterna att det förelektromagnetiska fält finns gräns- och riktvärdensom bygger på resultat från forskning som harbedrivits under mer än 40 år.När innehade ordförandeposten i EU:sministerråd lade man fram ettdirektivförslag om åtgärder mot att arbetstagareexponeras för elektromagnetiska fält och vågor.Förslaget behandlas i ministerrådetsarbetsgrupp för arbetsmarknadsfrågor och socialafrågor. Regeringen har utarbetat en faktapromemoriai frågan (Faktapromemoria2002/03:FPM41).Enligt promemorian innebär ett genomförande avdirektivförslaget sannolikt att ytterligarebestämmelser rörande yrkesmässig exponering förelektromagnetiska fält införs i . Denuvarande reglerna omfattar intelågfrekvensintervallet samt saknargränsvärden för kontaktströmmar och induceradeströmmar. Vidare fordras förmodligen utökade krav påläkarundersökning samt kompletteringar avinstruktionerna för medicinska undersökningar. Blandannat finns det i inget krav påläkarundersökning vid tillfälliga exponeringar förelektromagnetiska fält, vilket motiveras med att detsaknas vetenskapligt underlag som beskriver någraomedelbara hälsoeffekter vid sådan exponering.När det gäller allmänhetens exposition förelektromagnetiska fält (0 Hz-300 GHz) kan nämnas attdet finns en EU-rekommendation omgränsvärden. haröverfört de rekommenderade gränsvärdena tillallmänna råd från myndigheten.Utskottet vill i detta sammanhang också någotberöra frågan om elöverkänslighet som har rönt storuppmärksamhet i den allmänna debatten under ettantal år. Utskottet ser positivt på attForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) av regeringen fått i uppdrag att dokumenteraoch informera om kunskapsläget när det gällerforskning om elöverkänslighet. Enligt vad utskotteterfarit kommer FAS att lämna en sådanavrapportering. Den första rapporten av dennakaraktär väntas bli publicerad i december 2003.I den proposition om mål för folkhälsan (prop.2002/03:35) som behandlas i riksdagentar regeringen upp frågor om elektromagnetiska fältoch elöverkänslighet i anslutning till förslagen ommålområden för folkhälsan. och säkra miljöeroch produkter har enligt regeringen grundläggandebetydelse för folkhälsan och skall utgöra ettsärskilt målområde.I propositionen betonas att riskerna medelektromagnetiska fält kontinuerligt skallkartläggas och nödvändiga åtgärder vidtas i takt medatt sådana eventuella risker identifieras. Vidarepoängteras att forskning och kunskapsspridning ärangelägen när det gäller nya sjukdomsdiagnoser somexempelvis elöverkänslighet.Med hänvisning till pågående arbete på områdetavstyrks motionerna A238 (mp) och A263 yrkandena 1-3(mp).Arbetsmiljön inom jord- och skogsbrukI motion A235 (kd) begär motionären att enkartläggning görs av arbetsskaderisker inom jord-och skogsbruket och åtgärder för att motverka sådanarisker.Utskottet kan konstatera att flera återkommandeundersökningar belyser arbetsmiljöförhållanden ibl.a. olika yrken och näringsgrenar.Sedan 1989 genomför exempelvis Statistiskacentralbyrån löpande undersökningar omarbetsförhållandena i arbetslivet genom attvartannat år ställa frågor till 10 000-15 000personer. Arbetsmiljöundersökningen 2001 (SCB, AM 68SM 0201) är den senaste av dessa undersökningar därdet redovisas exempelvis uppgifter omarbetsmiljöförhållanden inom jord- och skogsbruketrespektive yrken med anknytning till verksamhet inomjord- och skogsbruk. dessa områden blir även belysta i destatistiska publikationerna Arbetsorsakade besvär2002 (SCB, AM 43 ) respektive Arbetsskador2001 (preliminära uppgifter) (SCB, AM 69 ).AV följer fortlöpande utvecklingen av arbetsskadorinom olika branscher, däribland jord- och skogsbruk.Detta gör man bl.a. med hjälp av den officiellaarbetsskadestatistiken men också genominrapportering via Arbetsmiljöinspektionensdistrikt, tidningsartiklar m.m. Ett problem isammanhanget är att många verksamma inom jord- ochskogsbruk är s.k. självverksamma och att denna grupphar en mindre benägenhet att anmäla arbetsskador.Såväl jordbruk som skogsbruk är skadedrabbadebranscher. Enligt vad utskottet erfarit från AVskedde av dödsolyckorna iarbetslivet inom jordbruket somandelen yrkesverksamma där uppgick till ca 2,5 %.Jord- och skogsbruket bedrivs över hela landet,och många personer arbetar ensamma eller på småenheter. Detta påverkar formerna förarbetsmiljöinspektionens tillsynsarbete men ocksåformerna för arbetsmiljöinformation. Tillsynen skerofta genom insatser som är riktade mot en vissmaskin eller problemställning.I ett särskilt tillsynsprojekt har exempelvisuppmärksamhet ägnats åt traktorkörning som utgör enbetydande arbetsmiljörisk. I fler än hälften avdödsolyckorna inom jordbruket är traktorerinblandade. AV har i projektet undersökt drygt 1 000traktorer vid ca 400 lantbruk. Fler än 700 avtraktorerna hade brister som föranleddeinspektionskrav. Tre fjärdedelar av de inspekteradejordbruksföretagen hade inga anställda. I oktober2002 publicerade AV ett informationsmaterial underrubriken traktorkörning där det bl.a. ingåren checklista.I ett annat tillsynsprojekt har insatserna riktatsmot lantbruksmaskiner. Där har man exempelvisnoterat stora olycksfallsrisker till följd avbristande skydd för och smörjning avkraftöverföringsaxeln. En följd av detta är att AV idet internationella standardiseringsarbetetuppmärksammat behovet av bättre plastkvalitet iskyddet för kraftöverföringsaxeln. () försöker man föra utinformation om vikten av att lantbrukarna skötersmörjningen ordentligt.Enligt AV är enviktig samarbetspartner. I LAMK ingår förutomrepresentanter för verket även företrädare förarbetsgivar- och arbetstagarorganisationer påområdet, (), SvensktKött, Svensk Mjölk, Alfa ochmaskintillverkare. Genom seminarier och andrainformationsinsatser söker LAMK verka för bättrearbetsmiljöförhållanden inom jordbruket. Andraviktiga aktörer är exempelvis Prevent och Sverigeslantbruksuniversitet.Inom skogsbruket finns somär inriktad på arbetsmiljöfrågor och utbildning. Inämnden ingår arbetsgivar- ocharbetstagarföreträdare liksom representanter förskogsägarorganisationer och stora skogsbolag. Ävenrepresentanter för AV ingår i nämnden.Ett par aktuella projekt med anknytning tillarbetsmiljön inom skogsbruket är Säker arbetsmiljörespektive Säker skog. I båda fallen är LRFinitiativtagare, och en rad andra intressenter ingåri projektens styrgrupp, däribland AV,, ,, försäkringsbolag, Sverigeslantbruksuniversitet och vissa tillverkare avskogsutrustning.På AV:s hemsida - - går att beställas.k. branschpaket avseende arbetsmiljöregler för ettdrygt 30-tal olika verksamheter, däriblandskogsarbete respektive jordbruk. Det kan ocksånämnas att verket på hemsidan har publicerat ettsammandrag av en doktorsavhandling om utveckling ochpåverkan av AV:s insatser inom skogsbruket (Rapport2001:10 och dess insatser förarbetsmiljön i svenskt skogsbruk).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A235 yrkandena 1 och 2 (kd).Personliga assistenters arbetsmiljöNär det gäller motion A268 (s) om översyn av skyddetför personliga assistenter kan utskottetinledningsvis konstatera att personer som arbetar idetta yrke i hög grad uppger sig ha besvär sompåverkar hälsan negativt. Detta framgår av rapportenArbetsorsakade besvär 2002 (SCB AM 43 ).Bland samtliga sysselsatta uppger att deunder föregående år haft någon form av besvär somhänför sig till arbetet medan andelen är betydligthögre, , bland bl.a. personer som ärpersonliga assistenter.Inom har en arbetsgrupp för attunderlätta rekryteringen av personliga assistenteravlämnat rapporten av personligaassistenter (2001:72). Ett av de områden sombehandlas i rapporten gäller yrkesgruppensarbetsförhållanden inklusive arbetsmiljöfrågor.Enligt AV har Arbetsmiljöinspektionen under ettantal år fått signaler om brister i arbetsmiljön förden aktuella yrkesgruppen, bl.a. genomarbetsskadeanmälningar, telefonsamtal frånverksamhetsansvariga, assistenter och anhöriga tillpersoner som arbetar som personliga assistenter.Utskottet finner det mot denna bakgrund positivtatt Arbetsmiljöinspektionen under de senaste årenägnat betydande uppmärksamhet åtarbetsmiljöförhållandena för personliga assistenter.Under 1999 riktades exempelvis ett särskilttillsynsprojekt mot anordnare av verksamhet medpersonlig assistans i och län.Särskilda effektmål sattes då upp. En uppföljning aveffektmålen gjordes mellan och april2001.Eftersom det framgått såväl av detta projekt sompå annat sätt att brister är vanligt förekommande ide personliga assistenternas arbetsmiljö genomfördesunder ett störretillsynsprojekt i AV:s samtliga tio distrikt.Projektet riktades mot anordnare av verksamhet medpersonlig assistans enligt lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade (LSS) och genomfördes iform av 151 inspektioner vid 138 arbetsställen hos130 arbetsgivare. Som underlag för tillsynenanvändes en checklista/tillsynsunderlag. Sammanlagtställdes inom ramen för tillsynsprojektet 682 krav i119 inspektionsmeddelanden. En redovisning avprojektet återfinns i AV:s . Ett riksövergripandeprojekt (Rapport 2002:5). har därefteruppföljningsbesök genomförts på av deinspekterade arbetsställen där myndigheten hadeställt krav i anslutning till tillsynen.Arbetsmiljölagen gäller för alla arbetsgivare sombedriver verksamhet med personlig assistans. I defall där den enskilde brukaren själv anställerassistenter och är arbetsgivare gäller intearbetsmiljölagen utan i stället lagen (1970:943) omarbetstid m.m. i husligt arbete. AV utövar tillsynöver efterlevnaden av båda dessa lagar.Enligt uppgift från väntas inomkort en utredning bli tillsatt med uppgift bl.a. attöverväga avskaffande av lagen om arbetstid m.m. ihusligt arbete och att bedöma behovet av ändradreglering på arbetsmiljöområdet så att exempelvispersonliga assistenter som är anställda av denenskilda brukaren skulle omfattas avarbetsmiljölagen och arbetstidslagen. Även ett antalandra frågeställningar rörande bestämmelser iarbetsmiljölagen väntas ingå i utredningsuppdraget.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motion A268 (s) i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Information om funktionshindrades arbetsmiljöI motion A353 (s) föreslås att AV skall få i uppdragatt prioritera och sprida kännedom omfunktionshindrades arbetsmiljö. Utskottetkonstaterar att regeringsuppdrag av denna karaktärlämnades till AV då verket ficksektorsansvar för handikappolitiken.Genom en ändring av regleringsbrevet uppdrogs verket att definiera sinroll som sektorsansvarig myndighet förhandikappolitiken och ta fram förslag till etappmålför hur myndigheterna skall kunna uppfylla sin delav de handikappolitiska målen. Etappmålen bör enligtregeringsuppdraget vara uppfyllda senast 2010.Arbetet skall genomföras i samverkan med de andrasektorsmyndigheterna och i samråd medhandikapporganisationerna. harfått i uppdrag att stödja sektorsmyndigheterna iarbetet med att ta fram etappmål.AV lämnade en slutrapport ifrågan till regeringen. Av denna framgår att AVförordar att arbetet med att nå de handikappolitiskamålen delas in i tre större övergripande uppgifter:1. Att följa den interna verksamheten när det gällertillsyn över arbetsmiljö- ocharbetstidslagstiftning särskilt vad avseranpassning av arbetsförhållanden och medhänsynstagande till såväl generella somindividuella faktorer.2.3. Att ge stöd samt vara insamlande och pådrivande iförhållande till aktörer inom arbetsmiljöområdet.4.5. Att ge fördjupad kunskap och sprida informationinom verket så att målen för dethandikappolitiska arbetet blir väl kända ochförankrade i verksamheten.6.Inom AV har en intern arbetsgrupp tillsatts för attutarbeta förslag till handlingsplan för uppdragetrörande sektorsansvar.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motion A353 (s) i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Upplysningsvis kan nämnas att utskottet i avsnitt6 behandlar ett motionsförslag om att förbättravillkoren för hörselskadade på arbetsplatserna.5 Våld, hot och mobbningUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner om våldoch hot om våld, farligt ensamarbete samtmobbning i arbetslivet. Jämför reservationerna 7 (v), 8(kd) och 9 (c).MotionerVåld och hot, farligt ensamarbeteVänsterpartiet begär i motion A365 (yrk. 6) enanalys av orsakerna till våld eller hot på kvinnorsarbetsplatser och efterlyser ett samlat förslag omhur förekomsten av detta skall kunna minimeras.Hans Hoff () anser i motion A283 att det behövs ettgenerellt förbud mot farligt ensamarbete på helaarbetsmarknaden och inte bara påbensinstationer.Gunilla i och (båda s) pekar i motion A345 på behovet av enstrategi för att begränsa farligt ensamarbete så attdetta minimeras, särskilt och nätter.MobbningKristdemokraterna pekar i motion Ub492 (yrk. 10) påinternkontroll av arbetsmiljön som ett redskap motarbetsrelaterad vuxenmobbning.Centerpartiet betonar i motion A239 (yrk. 23) attdet i en åtgärdsplan för god arbetsmiljö skall ingåen handlingsplan mot mobbning.Också i motion A331 (yrk. 1-3) av ochSiw (båda s) behandlasmobbningsproblemet. Motionärerna vill attforskningsmedel satsas på att undersöka dessförekomst, upphov och konsekvenser. Vidare anser deatt offentliga arbetsgivare särskilt böruppmärksamma problem med kränkande särbehandling iarbetslivet och möjligheterna att motverka detta.Man pekar på att de fyra befintligadiskrimineringslagarna innefattarsanktionsmöjligheter och anser att kommittén Ensammanhållen diskrimineringslagstiftning (dir.2002:11) bör få i uppdrag att i en delrapport belysainförande av liknande sanktioner vid kränkandesärbehandling i arbetslivet.Utskottets ställningstagandeVåld och hot, farligt ensamarbeteArbetsmarknadsutskottet behandlade i betänkande2001/02:AU4 en rad frågor rörande våld och hot omvåld i arbetslivet. Utskottet redovisade där bl.a.statistiska uppgifter om förekomsten. I SCB:spublikation Arbetsmiljön 2001 konstateras att det ärbetydligt vanligare bland kvinnor än bland män attha varit utsatt för våld eller hot om våld under desenaste 12 månaderna, mot . Dessaandelar ligger på samma nivå som i föregåendeundersökning, vilket enligt SCB kan betyda att entidigare långsam ökning upphört.I betänkande AU4 konstaterade utskottet att våldoch hot i arbetslivet är ett allvarligtarbetsmiljöproblem och att det är en viktig uppgiftatt motverka arbetsskador till följd av detta.Utskottet redovisade i betänkandet en översikt övergällande regler om våld och hot i arbetsmiljön ochvid ensamarbete och konstaterade att det inteföreföll nödvändigt med någon ytterligare regleringi frågan.De då gällande reglerna, bl.a. AV:s föreskrifterVåld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) respektiveEnsamarbete (AFS 1982:3), gäller alltjämt och någonytterligare reglering i dessa frågor har intetillkommit.Enligt AV:s föreskrifter Våld och hot iarbetsmiljön gäller följande på allaarbetsplatser där det finns risk för våld ochhot:· Arbetsgivaren skall utreda riskerna för våld ochhot och vidta de åtgärder som kan behövas.·· Arbetet skall ordnas så att riskerna för våld ochhot så långt som möjligt förebyggs.·· Arbetstagarna skall kunna kalla på snabb hjälp.·· Alla tillbud och händelser skall utredas ochdokumenteras.·· Arbetstagare som utsatts för våld eller hot skallsnabbt få hjälp och stöd.·Utskottet vidhåller uppfattningen att någonytterligare reglering kring våld och hot inteförefaller nödvändig.Det finns i arbetsmiljölagen regler omstoppningsrätt som innefattar rätt för skyddsombudatt avbryta ensamarbete i avvaktan påställningstagande från AV. Förutsättningen är attdet är påkallat från risksynpunkt och att rättelseinte genast kan uppnås genom hänvändelse tillarbetsgivaren. Arbetsmiljöinspektionen kan ocksåutfärda förelägganden.När det gäller åtgärder mot våld och hot iarbetslivet vill utskottet framhålla att det framförallt är kunskapsspridning om orsaker bakom dessaföreteelser, möjliga åtgärder för att motverka dessaliksom ansvarsförhållanden som måste uppmärksammas.Utskottet vill peka på att en väsentlig form avkunskapsspridning kring arbetsmiljöfrågor sker ianslutning till Arbetsmiljöinspektionenstillsynsinsatser.Enligt uppgift från AV pågick iflera län särskilda tillsynsinsatser riktade motbensinstationer och detaljhandel där det oftaförekommer ensamarbete och sena öppettider och därarbetsmiljörisker i form av våld och hot ärbetydligt vanligare än på många andra håll iarbetslivet.I besöks exempelvis ca 400 arbetsplatserunder tiden 2003. Genomtillsynsinsatserna vill man få till stånd ettmedvetet säkerhetstänkande på de aktuellaarbetsplatserna så att riskerna kan minimeras. Dethandlar exempelvis om säkerhetsinstruktioner, larm,penninghantering, reträttvägar, utformning avpersonalentré och kassaarbetsplatser liksombedömning av bemanningsbehov.I samband med dessa tillsynsinsatser beaktas ocksåaktuella prejudicerande regeringsbeslut iöverklagningsärenden rörande ensamarbete ochbemanning i arbetsmiljöer där det finnssärskilt stora risker för våld och hot.I detta sammanhang bör också nämnas att det påAV:s hemsida finns en s.k. ämnessida medrubriken hot där man kan finna informationoch länkar kring ämnet.Utskottet har på olika ställen i detta betänkandegivit exempel på frågor som behandlas i för 2002-2006. När det gällerpsykiska trakasserier och våld på arbetsplatsen kannämnas att kommissionen i strategin slår fast attden skall undersöka om det behövs ett s.k.gemenskapsinstrument (exempelvis direktiv ellerrekommendation, utskottets anm.) för att motverkadenna form av arbetsmiljöproblem och hurtillämpningsområdet i så fall skulle avgränsas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna A283 (s), A345 (s) och A365yrkande 6 (v).MobbningMed anledning av förslag i motionA239 om att det i en åtgärdsplan för god arbetsmiljöskall ingå en handlingsplan mot mobbning villutskottet hänvisa till gällande föreskrifter frånAV.