bet · GQ01MJU17 · 2003-04-10 00:00:00 — Det internationella fördraget om växtgenetiskaresurser för livsmedel och jordbruk SammanfattningI detta betänkande behandlas proposition 2002/03:52Det internationella fördraget om växtgenetiskaresurser för livsmedel och jordbruk samt enföljdmotion (mp). I propositionen föreslås attriksdagen godkänner att tillträder detinternationella fördraget om växtgenetiska resurserför livsmedel och jordbruk. Fördraget antogs avFAO:s konferens . Regeringenbeslutade att undertecknafördraget. Undertecknandet skedde den 6 juni 2002.Utskottet föreslår att godkänner attSverige tillträder det internationella fördraget omväxtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk.Motionen avstyrks.I betänkandet finns en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Det internationella fördraget omväxtgenetiska resurser för livsmedel ochjordbruk godkänner att tillträder detinternationella fördraget om växtgenetiskaresurser för livsmedel och jordbruk. Därmedbifaller proposition 2002/03:52.2. Immaterialrättsligt skydd av resursersom omfattas av fördragets systemRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ17.Reservation (mp)den 10 april 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina (), (),(), (), (), (), (),(), (), Jan-OlofLarsson (s), (), ChristinNilsson (s), (), AnitaBrodén (fp), () och GunnarGoude (mp).2002/03MJU17Redogörelse för ärendetBakgrundUnder de förhandlingar som föregick antagandet avdet internationella fördraget om växtgenetiskaresurser för livsmedel och jordbruk uppträddeEuropeiska unionen (EU) som en enhet, ochordförandeskapet framförde gemensamma ståndpunkter.Dessa ståndpunkter utarbetades vid expertmöten somorganiserades av , medan denpolitiska förankringen och fastställandet avförhandlingsmandat skedde i rådet. Svenskaståndpunkter förankrades hos myndigheter och andraintressenter vid informationsmöten och genombilaterala kontakter. Samtliga intressenter harunder förhandlingarna gett sitt stöd till Sverigesoch Europeiska gemenskapens förhandlingslinje. I desvenska delegationerna har, förutom representanterför , experter från , , Sida och Sverigeslantbruksuniversitet deltagit. Det internationellafördragets konsekvenser med avseende på det svenskaregelverket har på regeringens uppdrag utretts avJordbruksverket i samråd med , ,och . Vid utredningen beaktades fördragetssåväl frivilliga som bindande delar. Regeringenbeslutade att underteckna detinternationella fördraget. Rådet beslöt den 27 maj2002 att fördraget skulle undertecknas av Europeiskagemenskapen. undertecknades detinternationella fördraget av alla medlemsstater ochgemenskapen.De odlade växternas genetiska variation är avovärderlig betydelse för forskningen ochutvecklingen av nya växtsorter. Tillgång tillgenetiskt material är en grundförutsättning för attkunna ta fram sorter med t.ex. högre avkastning,bättre näringsvärde, ökad förmåga att tåla extremaodlingsförhållanden och resistens mot sjukdomar ochparasiter. Bevarande och hållbar användning av deodlade växternas genetiska diversitet är därmed enförutsättning för ett hållbart jordbruk och denframtida livsmedelssäkerheten. Många kulturväxterodlas i flera världsdelar. Det är inteovanligt att merparten av odlingen sker i andraländer än dem där domesticeringen ursprungligen ägderum och där det finns vilda släktingar med gener avpotentiellt intresse för förädlingen. Genom attodling skett i olika regioner med olika jordmån,klimat och parasiter har en intressant genetiskvariation ofta utvecklats också inom andra områdenän i ursprungsländerna. En konsekvens av detta äratt det inte finns något land som på längresikt är självförsörjande när det gällerväxtgenetiska resurser. Tvärtom finns ett ömsesidigtberoende, där alla är beroende av att få tillträdetill genetiskt material från andra länder. Ettuttryck för detta är att det görs 100 000-tals transaktioner där växtgenetiskt materialöverförs mellan genbanker, forskningsinstitut,företag och andra intressenter. Ett annat är denglobala aktionsplanen för bevarande och hållbartnyttjande av jordbrukets genetiska resurser somantogs vid FAO:s internationella tekniska konferensi och som utarbetades genom aktivmedverkan av 155 länder. Aktionsplanen innehållerprioriterade åtgärder på lokal, regional ochinternationell nivå och utgör en ram för samarbeteinom området. Den är inte legalt bindande för destater som i likhet med anslutit sig tillden.År 1983 tillkom inom ramen för FAO:s kommissionför växtgenetiska resurser (numera omdöpt tillkommissionen för genetiska resurser) det s.k.internationella åtagandet för växtgenetiskaresurser. I detta betraktades kulturväxternasgenetiska diversitet som mänsklighetens gemensammaarv som skulle vara tillgängligt för var och en somville använda det för t.ex. forskning ellerförädling. Åtagandet var inte juridiskt bindande förSverige och övriga länder som anslöt sig.Tillkomsten av konventionen om biologisk mångfald(1993) innebar emellertid att uttryckliga reglerinfördes om nationell suveränitet över genetiskaresurser, inklusive jordbrukets genetiska resurser.Konventionen, som ratificerades av den 24november 1993 (prop. 1992/93:227, bet. 1993/94:JoU4,rskr. 1993/94:27), innebar att det internationellaåtagandet om växtgenetiska resurser blev inaktuellt.I slutdokumentet för den mellanstatliga kommittén omantagande av konventionen om biologisk mångfalduppmärksammas i resolution nummer tre behovet av attsöka lösningar på kvarstående frågor om bevarandeoch hållbart nyttjande av växtgenetiska resurser förlivsmedel och jordbruk, i synnerhet för genbankeroch andra samlingar som tillkommit innankonventionen trädde i kraft. Förhandlingar om hurdetta bäst skall ske påbörjades och avslutades,efter åtskilliga ordinarie och extraordinarie mötenmed FAO:s kommission för genetiska resurser och sexs.k. kontaktgruppsmöten med deltagande av 40 ledandeföreträdare för samtliga regioner, den 3 november2001. Då antog det internationellafördraget. antogs en resolution. Enligtdenna skall FAO:s kommission för genetiska resurserfungera som interimsstyrelse för fördraget innan detträder i kraft. Interimsstyrelsens uppgift är attutarbeta förslag till beslut i det styrande organsom inrättas i samband med att fördraget träder ikraft och som kommer att bestå av de stater somratificerat det. Kommissionen för genetiska resurserhade sitt första möte i sin egenskap avinterimsstyrelse för fördraget den 9-11 oktober2002.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänneratt tillträder det internationella fördragetom växtgenetiska resurser för livsmedel ochjordbruk. Syftet med fördraget är att stimulerabevarande och hållbart nyttjande av jordbruketsväxtgenetiska resurser i harmoni med vad som stadgasi konventionen om biologisk mångfald. Fördragetomfattar i princip alla växtgenetiska resurser avbetydelse för jordbruket. Dess viktigaste del äremellertid det s.k. multilaterala systemet förförenklat tillträde och fördelning av nytta.Systemet omfattar flertalet viktiga grödor av storbetydelse för den globala livsmedelssäkerheten, dockmed vissa undantag. Avsikten med det multilateralasystemet är att underlätta för forskare ochförädlare att få tillträde till växtgenetisktmaterial som givarna tillförsäkras enrimlig och rättvis del av den nytta som kan uppståvid användning av de genetiska resurserna.Utskottets övervägandenDet internationella fördraget omväxtgenetiska resurser för livsmedeloch jordbruk, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget att tillträdadet internationella fördraget omväxtgenetiska resurser för livsmedel ochjordbruk.Utskottet avstyrker en motion (mp) med kravpå tillkännagivande om attimmaterialrättsligt skydd av resurser somomfattas av fördragets system ej skallmedges. Vidare avstyrks förslag om att utredadärav föranledda behov av ändringar i svenskoch internationell patenträtt.PropositionenDet internationella fördraget innebär att 1983 årsinternationella åtagande om växtgenetiska resurserför livsmedel och jordbruk omförhandlats till ettlegalt bindande internationellt fördrag i harmonimed konventionen om biologisk mångfald. Fördragetgäller bevarande och långsiktigt hållbart nyttjandeav jordbrukets växtgenetiska resurser, förenklattillträde till de genetiska resurserna och en rimligoch rättvis fördelning av den nytta som kan uppståvid deras användning. Det består av en ingress, enhuvudtext med 35 artiklar samt två bilagor.Huvudtexten består av sju avsnitt, inledning,allmänna bestämmelser, jordbrukarnas rättigheter,multilateralt system för tillträde och fördelning avnytta, stödåtgärder, finansiella bestämmelser samtinstitutionella bestämmelser. Fördragets bilaga 1utgör en förteckning över de grödor som omfattas avdet multilaterala systemet, medan bilaga 2 handlarom skiljedom respektive förlikning.Kärnan i det internationella fördraget är ettmultilateralt system för förenklat tillträde tillväxtgenetiska resurser och fördelning av den nyttasom kan uppstå vid deras användning, inklusivemonetär vinstdelning vid kommersialisering avväxtgenetiska resurser som härrör från systemet. Detförenklade tillträdet gäller endast om materialetskall användas och bevaras för forsknings-,förädlings- eller utbildningsändamål inomlivsmedels- och jordbrukssektorn. Mottagare avgenetiskt material får inte hävda någonimmaterialrätt eller annan rättighet, som begränsardet förenklade tillträdet till de växtgenetiskaresurserna eller till deras genetiska delar ellerkomponenter, som gäller det genetiska materialet iden form det mottagits från det multilateralasystemet. Tillträde till växtgenetiska resurser somomfattas av immaterialrätter eller andraäganderätter skall beviljas i enlighet med relevantainternationella avtal och nationella lagar.Tillträde till växtgenetiska resurser in situ, dvs.arter i deras naturliga miljö eller, beträffandeodlade växter, i de miljöer där de utvecklat sinasärskiljande egenskaper, skall beviljas i enlighetmed nationell lagstiftning eller, om sådan saknas, ienlighet med de regler det styrande organetfastställer.Inom det multilaterala systemet förenklastillträdet till växtgenetiska resurser genom attgivare och mottagare av växtgenetiskt material skallanvända ett standardavtal, (MTA= Material TransferAgreement), som reglerar givares och mottagaresrättigheter och skyldigheter. Avtalet skall bl.a.innehålla fördragets bestämmelser om att mottagareninte kan göra gällande immateriella eller andrarättigheter som begränsar det förenklade tillträdettill växtgenetiska resurser som omfattas av detmultilaterala systemet eller genetiska delar ellerkomponenter av sådana resurser, i den form demottagits från det multilaterala systemet. I sambandmed att fördraget antogs uttalade EU och dessmedlemsstater att bestämmelsen innebär attväxtgenetiska resurser som omfattas av systemeteller genetiska delar eller komponenter av sådanaresurser som varit föremål för innovation kanomfattas av immaterialrättsligt skydd, förutsatt attkraven för sådant skydd är uppfyllda.Regeringen föreslår att godkännerSveriges tillträde till det internationellafördraget om växtgenetiska resurser för livsmedeloch jordbruk. Enligt regeringens bedömning krävergodkännandet av fördraget inte ny eller ändradlagstiftning.MotionenEnligt motion MJ17 (mp) har det internationellafördraget om växtgenetiska resurser för livsmedeloch jordbruk sina brister men utgör i det stora helaett steg framåt. Ett undantag kan dock gällatolkningen av den artikel som innebär att mottagareav genetiskt material inte skall hävda någonimmaterialrätt eller annan rättighet, som begränsardet förenklade tillträdet till de växtgenetiskaresurserna för livsmedel och jordbruk, eller tillderas genetiska delar eller komponenter, och somavser det genetiska materialet i den form deterhållits från det multilaterala systemet (artikel12.3 (d)). Denna skrivning kan accepteras som denär. Den i samband med att fördraget antogs av EG ochdess medlemsstater gjorda tolkningen av artikelnskulle, om den vann allmän acceptans, vidga utrymmetalltför mycket för patent på jordbruksgrödor somändrats med hjälp av modern genteknik. Regeringenbör, i samband med att fördraget ratificeras,förklara att inte delar den åsikten attartikel 12.3 (d) skall tolkas så att den innebär enmöjlighet till immaterialrättsligt skydd av resursersom omfattas av fördragets system (yrkande 1). Avpropositionen framgår att den svenskapatentlagstiftningen kan behöva ändras om man görden tolkningen att immaterialrättsligt skydd intefår hävdas för mottaget material vare sig iursprunglig eller vidareutvecklad form. Äveneuropeiska patentkonventionen (EPC) och konventionenom patentsamarbete (PCT) kan i så fall behövaändras. anser att eventuellt behov avsådana ändringar skall utredas närmare (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSom framhålls i propositionen innebär detinternationella fördraget att det ovan nämndainternationella åtagandet om växtgenetiska resurserför livsmedel och jordbruk omförhandlats till ettlegalt bindande internationellt fördrag i harmonimed konventionen om biologisk mångfald. Fördraget ärlegalt bindande för parter som ratificerat det ochomfattar i princip alla växtgenetiska resurser avbetydelse för jordbruk och livsmedel. Avsikten medfördraget är att med såväl nationella åtgärder sominternationellt samarbete och i enlighet med denglobala aktionsplanen stödja bevarande och hållbaranvändning av de växtgenetiska resurserna samt attinföra regler om ett förenklat tillträde till deväxtgenetiska resurserna och en rättvis fördelningav den nytta som kan uppstå som ett resultat avderas användning. Fördraget är kopplat till FAO, menär öppet också för stater som inte är medlemmar avFAO men som är med i eller någotav dess specialiserade organ. Av de inledandebeaktandesatserna framgår att fördraget inte ärunderordnat andra internationella avtal. Fördragetskall emellertid inte tolkas som att det leder ändring av de rättigheter och skyldigheter somkan finnas enligt andra internationella avtal. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen godkänner tillträde till detinternationella fördraget om växtgenetiska resurserför livsmedel och jordbruk.När det gäller de krav som framförs i motion MJ17(mp) angående möjligheterna till immaterialrättsligtskydd och behovet av ändringar i svensk ochinternationell patenträtt vill utskottet anföraföljande. Deklarationen från EG och dessmedlemsstater i samband med att fördraget antogs(och som helt har ställt sig bakom) baserarsig bl.a. på att det internationella fördraget inteär något fördrag på immaterialrättens område.Avsikten har aldrig varit att genom detta fördragändra på rådande förhållanden när det gäller rättenatt skydda uppfinningar med hjälp av immaterialrätt.I de inledande beaktandesatserna bekräftar också defördragsslutande parterna att inget i detta fördragskall tolkas som att det leder till en ändring av derättigheter och skyldigheter som tillkommer defördragsslutande parterna enligt andrainternationella avtal.Som framgår av propositionen tolkar EU och dessmedlemsstater artikel 12.3 (d) som att uppfinningarbaserade på växtgenetiskt material ur detmultilaterala systemet för förenklat tillträde ochvinstdelning kan bli föremål för immaterialrättsligtskydd under förutsättning att kraven för sådantskydd, dvs. att kraven på nyhet, teknisk höjd ochindustriell användbarhet är uppfyllda. Således kaninga växter eller gener patenteras med mindre än atten patentmyndighet bedömt att så är fallet.Naturligt förekommande processer kan inte bliföremål för patentering. Enligt EU och dessmedlemsstater är en på detta sätt hanterad genetiskkomponent inte längre i det tillstånd den mottagits,varför patentering skall kunna ske. Möjligheten tillatt under ovan angivna förutsättningar kunna skyddauppfinningar med patent eller på annat sätt är ocksåavgörande för om det skall bli någon monetärvinstdelning i enlighet med fördragets artikel 13.2(d). Artikeln är tillkommen för att den som på någotsätt inskränker andras rätt att bedriva forskningeller utveckling på material som mottagits från detmultilaterala systemet också bör betala enersättning till systemet för detta. Möjligheten attunder vissa förhållanden kunna skydda en uppfinningmed patent eller på annat sätt balanseras således aven skyldighet.Det bör observeras att det skallutarbetas en standardöverenskommelse som skallanvändas vid transaktioner då genetiskt materialinom det multilaterala systemet överförs mellangivare och mottagare. Beslut om denna kommer attfattas av det styrande organet. Istandardöverenskommelsen kommer bl.a. rätten tillatt skydda eventuella uppfinningar medimmaterialrätt (parternas gemensamma tolkning avartikel 12.3 (d) att fastställas. Om den gemensammatolkningen skulle bli att det inte skulle blitillåtet att få immaterialrättsligt skydd förväxtgenetiskt material ens efter vidareutvecklingenligt ovan skulle det, vilket också framgår avpropositionen, krävas en ändring av den svenskapatentlagstiftningen. Det skulle vidare krävasmotsvarande ändringar i den europeiskapatentkonventionen och konventionen ompatentsamarbete.Det kan på goda grunder antas att anslutningen avprivatägda genetiska resurser till det multilateralasystemet skulle motverkas om detta skulle innebäraen begränsning av möjligheterna till patentering avuppfinningar som gjorts med utgångspunkt fråneget material. Den tolkning av artikel 12.3 (d) somEU och dess medlemsstater gett uttryck för innebäringen vidgad möjlighet till ettimmaterialrättsligt skydd utan ett bibehållande avden rätt som finns på området. Slutligen böruppmärksammas att patent endast innebär en rätt atthindra andra från att använda uppfinningen ikommersiella sammanhang. Det innebär emellertidingen rätt att föra ut produkten på marknaden. Föratt få göra det måste tillstånd enligt särskildlagstiftning meddelas.Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ17(mp) yrkandena 1 och 2.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstagande har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Immaterialrättsligt skydd av resurser somomfattas av fördragets system (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ17.StällningstagandeEnligt uppfattning har detinternationella fördraget om växtgenetiska resurserför livsmedel och jordbruk sina brister men utgör idet stora hela ett steg framåt. Det är t.ex. bra atttraditionell kunskap och bönders rättigheter får ettstärkt skydd. Ett viktigt undantag kan dock gällatolkningen av den artikel som innebär att mottagareav genetiskt material inte skall hävda någonimmaterialrätt eller annan rättighet, som begränsardet förenklade tillträdet till de växtgenetiskaresurserna för livsmedel och jordbruk, eller tillderas genetiska delar eller komponenter, och somavser det genetiska materialet i den form deterhållits från det multilaterala systemet (artikel12.3 (d)). Denna skrivning kan accepteras som denär. Den i samband med att fördraget antogs av EG ochdess medlemsstater gjorda tolkningen av artikelnskulle, om den vann allmän acceptans, vidga utrymmetalltför mycket för patent på jordbruksgrödor somändrats med hjälp av modern genteknik. Patent ellerannat immaterialrättsligt skydd på viktiga grödorkan få stora negativa konsekvenser för jordbruketoch trygg livsmedelsförsörjning framför allt ifattiga länder, men också i rika länder. Ett landsom överväger att anmäla en resurs till fördragetskulle behöva väga eventuella negativa konsekvenserav en vidgad möjlighet till immaterialrättsligtskydd mot fördelarna i det aktuella fallet.Resultatet skulle kunna bli att länder går miste omfördelarna med systemet för att undvika riskerna.Regeringen bör, i samband med att fördragetratificeras, förklara att inte delar denåsikten att artikel 12.3 (d) skall tolkas så att deninnebär en möjlighet till immaterialrättsligt skyddav resurser som omfattas av fördragets system.Av propositionen framgår att den svenskapatentlagstiftningen kan behöva ändras om man görden tolkningen att immaterialrättsligt skydd intefår hävdas för mottaget material vare sig iursprunglig eller vidareutvecklad form. Äveneuropeiska patentkonventionen (EPC) och konventionenom patentsamarbete (PCT) kan i så fall behövaändras. anser att eventuellt behov avsådana ändringar skall utredas närmare.BilagaFörteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen () föreslår iproposition 2002/03:52att godkänner att tillträder detinternationella fördraget om växtgenetiska resurserför livsmedel och jordbruk.Följdmotionen2002/03:MJ17 av ():1. tillkännager för regeringen att den, isamband med att fördraget ratificeras, börförklara att inte delar den åsikten attartikel 12.3 (d) skall tolkas så att den innebären möjlighet till immaterialrättsligt skydd avresurser som omfattas av fördragets system.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att eventuellabehov av ändringar i svensk och internationellpatenträtt utreds.