bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Det gäller de instrument som finns inom EU,inklusive inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik,liksom inom FN, () och andra organisationer.MotionernaI motion 2002/03:U212 (c) yrkande 8 reses krav på kvinnors roll i detfredsskapande och konfliktläkande arbetet och motionärerna kräver ökatsvenskt engagemang och tekniska stöd till FN:s arbete för en ökadinförlivning av genusperspektiv inom detta område.I motion 2002/03:U260 (c) yrkande 3 begärs att kvinnor får störremöjlighet att delta i konfliktförebyggande arbete världen över och ävendelta i besluten om freds- och uppbyggnadsarbete.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 26 framhålls att bekämpningen avhiv/aids är intimt förknippad med konflikt- och säkerhetspolitiska aspekterför många länder. har betonat desäkerhetspolitiska aspekterna av spridningen av hiv/aids. Situationentydliggör att utvecklings- och hälsoarbetet tillsammans med biståndetutgör viktiga delar i det konfliktförebyggande arbetet. I yrkande27 konstateras att det konfliktförebyggande biståndet riktat till riskzoneroch till fredsuppbyggande insatser i efterkrigsområden behöver förstärkasoch bli bättre. Det internationella samfundet behöver förbättra sittvarningssystem för att upptäcka potentiella konflikter och kunna sättain förebyggande insatser. Motionärerna betonar vikten av bistånd inriktatpå förståelse och försoning mellan tidigare stridande folkgrupper ochatt det behövs ytterligare integrering mellan de fredsbevarande insatsernaoch den fredsuppbyggande verksamheten.I motion 2003/04:U7 (v) yrkande 3 konstateras att militära upprustningarofta leder till konflikter som i grunden står i motsättning till arbetetatt uppnå FN:s utvecklingsmål och främjandet av de mänskliga rättigheterna.Motionärerna kräver att tar på sig en ledande roll inedrustningsarbetet, bl.a. för stöd till arbetet med att nå millenniemålen.Imotion 2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp) framhålls att FN:s säkerhetsrådår 2000 antog resolution som bl.a. handlar om att öka kvinnorsroll vid förebyggande av konflikter. Resolutionen är ett viktigt stegmot att se kvinnor som en stark resurs i all krishantering i ställetför som offer. Den föregicks av ett omfattande opinionsarbete, inteminst genom de kvinnokonferenser som hållits under de två senastedecennierna. I yrkande 1 krävs att i EU och i allt bilateralt ochmultilateralt samarbete arbetar för att FN:s resolution skallimplementeras i allt FN-arbete och i enskilda länder.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att propositionen lyfter fram konflikthanteringoch säkerhet som ett av huvuddragen i inriktningen för politikför global utveckling. Utskottet konstaterar vidare att nedrustning ären av hörnstenarna i den svenska utrikespolitiken och att ett fullständigtavskaffande av massförstörelsevapen är ett prioriterat mål för Sverige.Sverige har aktivt arbetet för nedrustning och icke-spridning såvälinom EU som globalt inom FN. inleddes på svensktinitiativ en diskussion inom EU om hur Europeiska unionen skulle kunnafördjupa och stärka sin gemensamma politik avseende massförstörelsevapen.Sverige verkar för att med konkreta åtgärder förnedrustning och icke-spridning genomförs i praktiken.Sverige arbetar också aktivt för att genomföra FN:s handlingsprogrammot illegala handel med lätta vapen. Bl.a. handlar det om att stärkaregler för exportkontroll. prioriterar vidare frågor som hardirekt koppling till konsolidering av fred och utveckling, bl.a. stödtill avväpning av f.d. soldater, inklusive barnsoldater och återintegreringav soldater i samhället.Väpnade konflikter inom och mellan stater präglar bl.a. stora delar avAfrika och utgör ett stort utvecklingshinder för hela regionen. Dettaställer krav på både konfliktförebyggande och på akut konflikthanteringi samverkan mellan FN, EU och afrikanska organisationer. villlångsiktigt stödja afrikanska regionala och subregionala organisationersförmåga att förebygga och hantera konflikter och inom ramen förutvecklingssamarbetet fortsätter att bidra till att stävja orsakernatill konflikter, inte enbart i Afrika.Utskottet framhåller i betänkande 2002/03:UU5 Internationella freds-och hjälpinsatser:Det förtjänar att framhållas, menar utskottet, att det inom Regeringskanslietpågår en inventering och systematisering av det svenska stödet förfredsfrämjande och konflikthantering. Detta arbete kan förväntas ge ettfördjupat underlag för att uppnå bättre samstämmighet mellan tillgängligaresurser och regeringens samlade prioriteringar. I arbetet ingår attförsöka stärka rutiner för uppföljning av de svenska freds- ochhjälpinsatserna.Utskottet har inhämtat att även deltar i en arbetsgrupp sominrättats av FN för att närmare studera och analysera förhållandet mellannedrustning och utveckling med en helhetssyn på konfliktfrågor, säkerhetoch utveckling. På motsvarande sätt har, , inom detinternationella utvecklingssamarbetet säkerhetsbegreppet vidgats frånatt handla om staters säkerhet till att alltmer sätta individen i fokus.Utskottet vill betona värdet av att konflikthantering och säkerhet nublir ett huvuddrag för politiken för global utveckling och en viktiginriktning för utvecklingssamarbetet. Utskottet menar att detta huvuddraginnefattar alla skeden i konflikthantering, dvs. förebyggande insatser,konfliktdämpande och konfliktlösande insatser samt uppföljningsåtgärdersom försoningsinsatser, alla lika viktiga för att skapa varaktig fredoch säkerhet. Utskottet vill understryka den betydelse kvinnorsdeltagande har för ett framgångsrikt arbete med konflikthantering ochunderstryker vikten av att öka svenska kvinnors deltagande i fredsbevarandeoperationer. Utskottet sluter därmed upp kring vikten av att FN:sresolution implementeras. Utskottet vill också peka på hur utsattade funktionshindrade är i konfliktsituationer. Arbetet för att förhindrakonflikter är särskilt viktigt för denna grupp. Även insatser för attförhindra spridningen av smittsamma sjukdomar har en konfliktförebygganderoll.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U212 (c)yrkande 8, 2002/03:U260 (c) yrkande 3, 2003/04:U6 (kd) yrkandena 26 och27, 2003/04:U7 (v) yrkande 3 samt 2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp)yrkande 1.Globala gemensamma nyttigheterPropositionenI propositionen konstateras att under avinternationell samverkan och debatt i utvecklingsfrågor har en långtgåendesamsyn uppnåtts om utformningen av en politik för rättvis och hållbarutveckling. Mycket av det som krävs för utveckling rår länderna självaöver men globaliseringen gör också att behovet av normer och regelverkför ordnad samverkan mellan länder och folk växer.Ett växande antal frågor kräver åtgärder bortom nationella gränser.Kunskap, resurser och praktiska lösningar för dessa problem måstemobiliseras genom gemensamt ansvarstagande och en ny typ av samarbetemellan länder, regioner och sakområden. En god miljö, finansiell stabilitet,begränsningar av smittsamma sjukdomar och frånvaro av internationellterrorism är exempel på gränsöverskridande frågor.Det finns ett stort antal globala gemensamma nyttigheter som intetillgodoses i tillräcklig utsträckning för att nå målet om en rättvisoch hållbar global utveckling. Diskussionen om hur det internationellasamfundet kan samarbeta bättre kring de gränsöverskridande globalafrågorna ligger högt på den internationella dagordningen.MotionernaI motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 8 framhålls vikten av ett utökat stödför produktionen av globala nyttigheter. Motionärerna föreslår attresurserna koncentreras på ett prioriterat urval av globala gemensammanyttigheter.I motion 2003/04:U254 (kd) yrkande 8 framhålls att det krävs ett utökatstöd för produktionen av "globala gemensamma nyttigheter". Insatsernaför att skapa bättre fungerande internationella regelverk och standarderför dessa nyttigheter måste ökas och det är på främst miljö- ochhälsoområdena som det globala och regionala samarbetet är av stor vikt idetta avseende.Utskottets övervägandenUtskottet välkomnar att globala gemensamma nyttigheter nu görs till etthuvuddrag för politiken för global utveckling. Detta begrepp rymmerviktiga element, som delvis ännu inte formulerats, för den framtidautvecklingspolitiken.Utskottet menar att bör fortsätta att vara drivande och ha enhög profil i samarbetet om de globala gränsöverskridande frågorna. Deninternationella arbetsgrupp som och har etablerat -the International Task Force on Global Public Goods - innebär ett viktigtsteg i arbetet med att söka bättre lösningar på globala problem. Parallelltmed den internationella arbetsgruppens arbete kommer en inventering attgöras av hur olika departement och myndigheter arbetar med globalagemensamma nyttigheter. Bägge processerna kommer att resultera irekommendationer avseende framtida prioriteringar. Utskottet vill i dettasammanhang särskilt uppmärksamma miljöfrågorna, hälsofrågorna - inteminst smittsamma sjukdomar - och frågan om finansiell stabilitet.Utskottet konstaterar vidare att global samverkan på miljöområdet ochsamarbete för att nå en hållbar utveckling för hela världen måsteprioriteras och delar de synpunkter som miljö- och jordbruksutskottetanfört i sitt betänkande 2001/02:MJU16 där det framhålls att grundenför den svenska strategin för hållbar utveckling är det demokratiskastyrelseskicket med dess värderingar: "Genom demokratin skapas regleroch institutioner som främjar resurssnåla konsumtions- och produktionsmönster.Demokratins institutioner ger oss de redskap vi behöver för att värnade kollektiva nyttigheter - bl.a. miljö - som utgör grunden för enhållbar och progressiv samhällsutveckling. En utmaning inför 2000-taletär att stärka ett demokratiskt samarbete kring hållbarhet inte baranationellt utan också på den internationella nivån. Världssamfundet harett ansvar för att värna kunskapsutveckling, miljö och hälsa. Handeloch kapitalflöden måste utformas på ett sätt som ger incitament för ettmer långsiktigt agerande bland marknadens aktörer. En global ekonomibör gå hand i hand med en global hållbarhetsstrategi. "Utskottet förutsätter att när regeringen avslutat sitt analysarbetekommer detta att redovisas för riksdagen.Utskottet konstaterar avslutningsvis att Interparlamentariska unionenvid sitt senaste möte har fokuserat på begreppet globala allmännanyttigheter (Global Public Goods) och genom en gemensamt antagen resolutionuttalat sig för att världens länder gemensamt skall utarbeta en dagordningför hur man skall hantera allmänna nyttigheter på ett ansvarsfullt sätt,inte minst vad gäller finansieringen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2003/04:U6 (kd)yrkande 8 och 2003/04:U254 (kd) yrkande 8.Samverkan mellan huvuddragenPropositionenPropositionen pekar på ett antal huvuddrag för en politik för globalutveckling. Politiken skall främja och präglas av respekt för de mänskligarättigheterna, demokrati och god samhällsstyrning, jämställdhet mellankvinnor och män, hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg ommiljön, ekonomisk tillväxt och social utveckling och trygghet. Dessafaktorer är ömsesidigt förstärkande. Den skall därutöver inriktas påområden där nya krav ställs på helhetssyn och samverkan, konflikthanteringoch globala gemensamma nyttigheter.MotionernaI motion 2002/03:U201 (m) yrkande 1 framhålls att de länder som lyckatsbryta fattigdomen har ett gemensamt drag och det är en stegvis utvecklingmot marknadsekonomi, äganderätt, rättsstat och demokrati. Motionärenmenar att utvecklingen har kommit stegvis och att det är viktigt attstödja denna process där den ena faktorn drivit på den andra och framsteginom ekonomin har drivit på demokratiseringen. Motionärerna menar attsocialism, kommunism, planekonomi, diktatur, förtryck och politiseraderättsväsenden ofelbart har visat sig leda till fördjupad fattigdom.I motion 2002/03:U295 (m) yrkande 2 konstateras att förutsättningen föratt skall lyckas i sin utveckling är densamma som gäller i restenav världen. Motionärerna menar att det inte finns någon egen afrikanskväg utan det är endast marknadsekonomi byggd på faktorer som friföretagsamhet och frihandel i kombination med utbildning för alla inomramen för ett rättssamhälle, respekt för de mänskliga rättigheterna ochdemokrati som ger resultat. I yrkande 16 framhålls vikten av att skapaen koherent politik för att utveckla en dynamisk marknadsekonomi därföretagsamhet och arbetsvilja står i centrum och där utbildning, sparandeoch ansvarstagande premieras.I motion 2002/03:U322 (m), yrkande 10 hävdas att de centrala villkorenför svenskt bistånd skall vara stöd till rättsstaten, respekt för demänskliga rättigheterna och utvecklingen av demokrati och marknadsekonomi.Motionärerna bakom motion 2003/04:U11 (m) menar i yrkande 2 att endastmarknadsekonomi, fri företagsamhet och frihandel i kombination medutbildning för alla inom ramen för ett rättssamhälle grundat på demokratioch respekt för mänskliga rättigheter kan ge välstånd till en bredbefolkning och är centrala målsättningar i samarbetet med biståndsländerna.I motion 2003/04:U248 (m) yrkande 2 hävdas att rättsstaten, respekt förmänskliga rättigheter, demokrati och marknadsekonomi är centralamålsättningar i samarbetet med biståndsländerna.Utskottets övervägandenUtskottet delar propositionens syn att de olika huvuddragen är ömsesidigtförstärkande. Därutöver samverkar de olika huvuddragen som riktlinjerför den samlade politiken och bidrar till att skapa sammanhang och helhet.Mänskliga rättigheter och jämställdhet ingår också som element i deandra huvuddragen. De tre huvuddragen som formar hållbar utveckling ären förutsättning för att de grundläggande värdena skall få genomslag.I stort sett alla huvuddrag samverkar med varandra i olika hög grad.Utskottet menar att mål och huvuddrag är en del av samma helhet när defår genomslag som riktlinjer för politiken inom de olika politikområdena.Utskottet konstaterar vidare att om målen för politiken för globalutveckling och utvecklingssamarbetet skall kunna nås måste hänsyn tastill alla huvuddrag och deras inbördes samverkan.Politiken för global utveckling syftar således till att forma etträttssamhälle grundat på demokrati och respekt för mänskliga rättighetersamt präglat av de övriga huvuddrag som en sammanhållen politik byggerpå och vilken inkluderar en socialt inriktad marknadsekonomi.I diskussionen om koherens och eventuella målkonflikter i politiken förglobal utveckling är det av central betydelse att understryka degrundläggande normer rörande mänskliga rättigheter som slås fast bl.a. iFN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Dessa normer är absoluta,och främjandet av dessa är en hörnsten i politik för globalutveckling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U201 (m)yrkande 1, 2002/03:U295 (m) yrkandena 2 och 16, 2002/03:U322 (m) yrkande10, 2003/04:U11 (m) yrkande 2 samt 2003/04:U248 (m) yrkande 2.B. Politikområden och deras samstämmighetI föreliggande avsnitt redovisas propositionens och motionernas förslag,samt utskottets överväganden, vad gäller olika politikområden. Någrapolitikområden har i utskottets behandling slagits samman. Vidareredovisas i avsnittet dels propositionens, dels motionernas förslag vadgäller samstämmighet i svensk politik och i EU:s politik, jämte utskottetsöverväganden i denna del.De olika politikområdena behandlas här främst utifrån hur svensk politikutformas men även utformningen av politiken på EU-nivå respektivemultinationell nivå berörs liksom hur utvecklingsländerna formar sinpolitik. Gränsdragningen mot utvecklingssamarbetet - biståndet - är intemöjlig att göra distinkt. Ett antal motionsyrkanden som hör till olikapolitikområden har i vissa fall behandlats under avsnittet Internationelltutvecklingssamarbete.Olika politikområden1. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitikenPropositionenKonfliktfrågor har i ökad utsträckning kopplats till orättvisor, ojämlikhet,förtryck och motsättningar mellan olika befolkningsgrupper. Insiktenhar vuxit om att säkerhet förutsätter demokrati, respekt för de mänskligarättigheterna, jämställdhet, ekonomisk och social utveckling, rättvisfördelning, miljöhänsyn och förstärkt internationellt samarbete.Internationell terrorism och spridning av lätta vapen och massförstörelsevapenfortsätter att vara allvarliga säkerhetspolitiska hot. Fred och säkerhetär en förutsättning för utveckling och för att värna folkrätten, inklusivemänskliga rättigheter.Handeln med människor är enligt FN den snabbast växande verksamheteninom den organiserade brottsligheten. Denna verksamhet är starkt koppladtill andra former av internationell brottslighet som t.ex. narkotika-och vapenhandel. I den omfattande illegala narkotikahandeln liggerfattigdom ofta bakom rekryteringen till illegala organisationer. Detfinns en tydlig koppling mellan narkotikahandel, terroristgrupper ochorganiserad brottslighet.Fattigdom, förtryck och diskriminering har säkerhetspolitiska konsekvenseroch det internationella utvecklingssamarbetet bidrar till att stärkasäkerheten både i närområdet och globalt.Fredsfrämjande insatser har utvecklats till en av det svenska försvaretshuvuduppgifter. Förutom militära och diplomatiska inslag kan de inkluderaräddningsinsatser, minröjningsverksamhet, försonings- och förtroendeskapandeåtgärder, återuppbyggnad och institutionella insatser för att bygga uppen fungerande demokratisk rättsstat som kan garantera de mänskligarättigheterna. I stort handlar det om att främja utveckling genom attförbättra trygghet och säkerhet. Regeringen framför det angelägna i enutökad och effektiviserad samverkan mellan olika politikområden ihanteringen av kriser och väpnade konflikter.Anskaffning av försvarsmateriel måste också ske i ansvarsfulla, öppnaoch förtroendeingivande former. Ett viktigt ramverk för detta finns iSveriges restriktiva lagstiftning om exportkontroll och EU:s uppförandekodför handel med vapen. bör fortsatt vara drivande i en internationelldialog om konflikter, säkerhet och utveckling, som bl.a. syftar tillatt stärka internationella kontrollregimer och åstadkomma avtal omicke-spridning, nedrustning och rustningsbegränsning.MotionernaI motion 2003/04:U261 (kd) yrkande 2 krävs att regeringen inom ramenför EU skall uppmuntra till en fördjupad dialog med Afrikanska unionen(AU) vad gäller kraven på en modell för etiskt ledarskap i . Tillskillnad från OAU - som endast innehöll begränsade bestämmelser om demänskliga rättigheterna, fäster AU större vikt vid skyddet av de mänskligarättigheterna. Stadgan uttrycker medlemsstaternas beslutsamhet att främjaoch skydda de mänskliga rättigheterna och folkens rättigheter, attförstärka och förankra de demokratiska institutionerna och rättssamhället.I motion 2002/03:U290 (kd) yrkande 1 konstateras att trots en vissskeptisk inställning till den nya afrikanska samarbetsunionen, AU, såkan unionen bli en god dialogpartner till omvärlden och underlättahandelssamarbetet. I yrkande 2 konstateras att den stora kris somhiv/aids-epidemin lett till uppmärksammats av AU, och i denna fråga böreffektiv samordning eftersträvas. Motionärerna anser att skalluppmuntra till en fördjupad dialog med AU på lika villkorvad gäller bl.a. handelsfrågor, hiv/aids-insatser och konfliktlösning.I motion 2002/03:U235 (fp) yrkande 3 krävs att verkar för attkvinnors rätt till fri abort och god sexuell och reproduktiv hälsa blirett prioriterat politiskt mål i svensk utrikespolitik.I motion 2003/04:U3 (s) yrkande 3 begärs att utredningen om reglernaför svensk krigsmaterielproduktion och export skall behandla frågan ommänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 2 framhålls vikten av att utrikespolitikengenerellt bör styras av etiska ledarkoder. Dessutom krävs i motionensyrkande 14att handelsrelationer med utvecklingsländerna måstevara mer samstämmiga och bättre samordnade med de mål som är uppsattaför den svenska utvecklingspolitiken än vad som är fallet . Tydlighetsaknas vad gäller problematiken kring militär rustning i utvecklingsländeroch den svenska vapenexporten till fattiga länder. Den svenska vapenexportenbör därför alltid utvärderas i förhållande till utvecklingsmålen.Även i motion 2003/04:U7 (v) yrkande 2 krävs att nya regler för densvenska krigsmaterielexporten måste utarbetas och vara så utformade attde inte står i motsättning till den svenska utvecklingspolitiken. Iyrkande 4 krävs att svensk export av krigsmateriel till länder med storfattigdom bör föregås av en problematiserande granskning av risker föratt krigsmaterielexport inte försvårar kampen för mänskliga rättigheteroch fattigdomsbekämpning och i yrkande 5 krävs att svensk krigsmaterielexportinte skall tillåtas om det försvårar främjandet av mänskliga rättigheteroch fattigdomsbekämpning.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 25 konstateras att under senare århar krigsherrar och soldater tagit makten i ett antal länder som ocksåplundrats och där befolkningen terroriserats och fördrivits. Motionärernaanser att blockeringar som skulle kunna försvåra ett snabbt svensktagerande med militära inslag i akuta situationer måste undvikas och attinsatser av militär karaktär inte skall finansieras ur biståndsanslagetutan att resurser för sådana insatser får tas fram på annat sätt.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 3 framhålls att FN nu skall inriktasitt arbete på stöd till fredsarbetet i och prioriterafredsfrämjande insatser samt att FN och EU skall stödja utvecklingen aven afrikansk freds- och säkerhetsordning och i yrkande 4 understryksatt det finns ett mycket starkt samband mellan fred, demokrati,fattigdomsminskning och utveckling. Själva förutsättningen för detta sambandär att det råder stabilitet och säkerhet. och EU måste ta sittansvar och i större utsträckning bidra till att krigsdrabbadeländer kan ges förutsättningar för en fredlig utveckling, och Sverigebör därför kraftigt stärka resurserna för fredsfrämjande insatser iAfrika.Även i motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 21 krävs att bör inta enledande roll för nedrustning eftersom militär upprustning leder tillkonflikter och i grunden står i motsatsställning till inte baravärldsfreden, utan även arbetet med att uppnå FN:s utvecklingsmål ochfrämjandet av de mänskliga rättigheterna. Vidare krävs i yrkande 22 attsvensk export av vapen till länder med stor fattigdom måste föregås aven problematiserande granskning av risker för export till dessa ländervad gäller främjande av de mänskliga rättigheterna och bekämpning avfattigdom utifrån de fattiga människornas situation. Finns det en riskför att svensk vapenexport försvårar främjandet av de mänskligarättigheterna och fattigdomsbekämpningen skall export inte tillåtas.I motion 2003/04:Fö267 (mp, v) framhålls att humanitär minröjningomfattar, utöver minröjning, även upplysning och utbildningsinsatser,kartläggning av problemet samt omhändertagande och återanpassning avminoffer. Sidas utbetalningar till stöd för humanitär minröjning minskadebetydligt och motionärerna kräver i yrkande 1 att Sverigeoch Sida inte minskar utan snarare ökar sitt stöd till humanitärammunitions- och minröjningsverksamhet.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis hänvisa till den avgivnautrikespolitiska deklarationen som tydligt uppmärksammade sambandenmellan utvecklingspolitiken och säkerhets- och försvarspolitiken. Ideklarationen klargjorde utrikesminister att "säkerhet idagens värld måste skapas globalt och gemensamt, och innebära frihetoch trygghet för alla././ Säkerhet förutsätter mänskliga rättigheter,folkrätt och demokrati." 2002/03:56).Utskottet konstaterar, med hänvisning till sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet (bet. 2001/02:UFöU1), att fred och säkerhet för vårteget land är ett övergripande mål för den svenska säkerhets- ochförsvarspolitiken. Därtill kommer även som ett grundläggande mål attsolidariskt bidra till en fredlig utveckling i omvärlden.