bet · GR01MJU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdRiksdagen1. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m., ingåekonomiska förpliktelser i samband med planering,upphandling och genomförande av miljöövervakningsom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst , högst och högst 10 000 000 krunder ,2. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m., ingåekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamhet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst16 ,3. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medförvärv av eller intrångsersättning i frånnaturvårdssynpunkt värdefulla naturområden sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst ,4. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:4 Sanering och återställning avförorenade områden, ingå ekonomiska förpliktelseri samband med genomförande av saneringsinsatser,som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst , högst och högst 100 000 000 krunder ,5. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:5 Miljöforskning, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med planering,upphandling och genomförande av forskningsprojektsom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst , högst20 och högst 15 000 000kr ,6. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:9 ,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medstrålskyddsforskning som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 10 500 000 krunder och högst under år2006,7. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:11 Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband medkärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 17 200 000 krunder , högst under år 2006och högst ,8. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbeslut om stöd till klimatinvesteringar sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst ,9. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 26:2 för miljö,areella näringar och samhällsbyggande: Forskning,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling, och genomförande avforskningsprojekt som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 180 000 000kr , högst under år2006 och högst ,10. anvisar anslag för underutgiftsområdet enligt utskottets förslag i bilaga2.Därmed bifaller proposition 2003/04:1volym 11 utgiftsområde 20 punkterna 1-10samt avslår motionerna 2003/04:MJ307,2003/04: MJ334 yrkandena 6 och 17,2003/04:MJ370 yrkande 6, 2003/04:MJ379yrkande 2, 2003/04:MJ400 yrkandena 4 och 27,2003/04:MJ401 yrkande 18, 2003/04:MJ431yrkande 16, 2003/04:MJ450 yrkandena 1, 3-5,2003/04:MJ469, 2003/04:MJ472 yrkandena 7, 20och 32, 2003/04:MJ474 yrkande 22, 2003/04:Fi240 yrkande 26delvis samt 2003/04: Bo260 yrkande 4.2. NaturvårdsavtalRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ215yrkande 4, 2003/04:MJ404 yrkande 3 och2003/04:MJ450 yrkande 2.3. Finansiering av långsiktig forskningRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ400 yrkande22.Reservation (kd)den 25 november 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Catharina ()*, (),(), (), (), (), ChristinaAxelsson (s), ()*, (), ()*, (), (), ()*,(), (),()* och (). *) Har ej deltagit i beslutet under förslagspunkt1.2003/04MJU1SammanfattningI detta betänkande behandlas förslagen ibudgetpropositionen för om anslagen inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 24motionsyrkanden. har den 19 november 2003fastställt utgiftsramen för utgiftsområdet till i enlighet med finansutskottetsförslag. Den totala resursförstärkningen inomutgiftsområde 20 uppgår till ca 400 miljoner kronorår 2004, ca och ca 350miljoner kronor i jämförelse med 2003 årsutgiftsnivå.Det övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta. Deav antagna 15 miljökvalitetsmålen angervilket tillstånd som skall uppnås i ettgenerationsperspektiv. Ett antal delmål förmiljökvalitetsmålen anger att en viss miljökvalitetskall vara uppnådd eller att förändringar skall varagenomförda för attmiljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom engeneration.Regeringens förslag om medelsanvisning på anslagtillstyrks och utskottet ställer sig bakom debedömningar som regeringen har redovisat. Motionernaavstyrks.I betänkandet finns 1 reservation och 5 särskildayttranden.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensoch motionärernas förslag till fördelning avutgifterna under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård. Regeringens förslag till utgifter harutformats i samarbete med ochMiljöpartiet. Detta förslag återfinns i bilaga 3.BakgrundPolitikområde MiljöpolitikI utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitikoch del av politikområde Forskningspolitik.Regeringens samordning av miljöpolitiken ochekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt idetta utgiftsområde som åtgärder för engod miljö i stor utsträckning också finansieras inomramen för andra utgiftsområden. Forskningspolitikenpresenteras närmare under utgiftsområde 16.Politikområdet omfattar frågor rörande naturvårdoch biologisk mångfald, vatten- och luftvård,sanering och efterbehandling av förorenade områden,avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd,miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll,strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade tillkärnkraften, meteorologi, hydrologi och oceanografisamt internationellt miljösamarbete.Verksamheten vid ,, ,, meteorologiskaoch hydrologiska institut och förekologisk hållbarhet ingår i politikområdet. för ochluftvårdsforskning, , , och ABtill politikområdet. Andra myndigheter medverksamhet inom politikområdet är ochKustbevakningen.MålDet övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta.Riksdagen beslutade (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15miljökvalitetsmål, som anger vilket tillstånd somskall uppnås i ett generationsperspektiv. Målenomfattar följande områden: Begränsad klimatpåverkan,luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö,Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö, Ingenövergödning, Levande sjöar och vattendrag,Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samtlevande kust och skärgård, Myllrande våtmarker,Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagenfjällmiljö och God bebyggd miljö.Riksdagen har senare beslutat (prop. 2000/01:130,bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) om ett antaldelmål för miljökvalitetsmålen som anger att en vissmiljökvalitet skall vara uppnådd eller attförändringar skall vara genomförda vid en visstidpunkt för att miljökvalitetsmålen skall kunnauppnås inom en generation. MiljökvalitetsmåletGiftfri miljö kompletterades med beslut om delmål(prop. 2000/01:65, 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). Delmål för miljökvalitetsmåletBegränsad klimatpåverkan beslutades (prop.2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). beslutade (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291) om ytterligare ett delmålunder miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.Riksdagen har beslutat (prop. 2002/03:117,bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13) ytterligare tvådelmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.Utskottets övervägandenUtgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård, politikområdeMiljöpolitikPolitikens inriktning samt resultatbedömningUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran mot inriktningenav regeringens politik och avstyrker därmedmotionsyrkanden om att anslå medel på nyaanslag (fp, kd, c). Utskottet har inget atterinra mot regeringens redovisning avinsatserna inom och utom politikområdet ellermot resultatbedömningen av verksamheten inompolitikområdet.PropositionenInriktningSverige är ett föregångsland i omställningen tillett ekologiskt hållbart samhälle. Genom en ambitiösoch pådrivande miljöpolitik skall aktivtbidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigthållbar utveckling, såväl nationellt som globalt.Miljöpolitiken är en viktig del i regeringenspolitik för hållbar utveckling. Arbetet med de avriksdagen antagna 15 miljökvalitetsmålen utgörgrunden för den nationella miljöpolitiken.Miljömålsarbetet med dess systematik, delmål,vägledande åtgärdsstrategier och regelbundenutvärdering skapar stabilitet som detstimulerar till en pådrivande förnyelse avmiljöpolitiken. Målet är ett ekologiskt hållbartSverige.Omsorgen om naturen och miljön - och derasbetydelse för folkhälsan - är en förutsättning förvår välfärd, vårt långsiktiga välstånd och en viktigdrivkraft för en tillväxt som sker inom ramen för enhållbar samhällsutveckling.En rik natur är en viktig del av vår välfärd. Ettaktivt friluftsliv, rekreation och naturupplevelserkan motverka stress och utbrändhet och bidra tillökad folkhälsa och livskvalitet. Det är ett viktigtskäl till att skyddet av den biologiska mångfaldenär en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik.Den förnyade naturvårds- och friluftspolitikensätter fokus på människan och naturens socialavärden. En programsatsning på naturvårdinleds.Havsmiljöfrågorna ges en fortsatt central roll imiljöpolitiken.Frågor om miljöns påverkan på barns hälsa står icentrum för arbetet med en handlingsplan inom EU ochglobalt. En internationell aktionsplan kommer attantas vid en ministerkonferens i i juni2004.För att utveckla och förstärka kretsloppspolitikeni syfte att skapa en hållbar avfallshantering följerregeringen upp genomförandet av denkretsloppsproposition som presenterades våren 2003.Regeringen har tillsatt en utredare med uppgift attlämna förslag till hur en skatt på avfall somförbränns lagtekniskt kan utformas och bedömalämpligheten av att införa en sådan skatt eller omandra ekonomiska styrmedel i stället bör förordas.Klimatfrågan kommer fortsättningsvis att vara högtprioriterad och av central betydelse i arbetet fören hållbar utveckling. Nationellt är beskattningenav koldioxid och energi viktiga ingredienser i denframtida klimat- och miljöpolitiken tillsammans meddet handelssystem för utsläppsrätter och andra s.k.flexibla mekanismer som byggs upp inom EU.Klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) är tillsammansmed satsningarna på investeringar i pilotprojekt förvindkraft till havs och i fjällen viktiga instrumentför att främja investeringar i ny klimatvänlig ochförnybar energi.En ökad satsning på teknikutveckling, nyatekniklandvinningar och teknologiskiften äravgörande för att nå hållbar utveckling och skapahållbara konsumtions- och produktionsmönster.Sverige skall också agera aktivt för att EU skallta vara på de möjligheter som finns i ny teknikgenom ambitiösa mål och program för att ökaenergieffektiviteten och användningen av alternativabränslen för att bekämpa växthuseffekten.Luftföroreningsfrågor ges fortsatt hög prioritet imiljöpolitiken.Miljöprövningen av större industri- ochinfrastrukturprojekt bör effektiviseras.För att uppnå flera av de nationellamiljökvalitetsmålen krävs internationella insatser.ResultatbedömningMiljömålsrådet lämnade sin årligarapport om uppföljning av 15miljökvalitetsmål. I årets rapport - nårvi delmålen? har följt upp de 69delmålen. De flesta delmålen skall ha nåtts år 2010.De anger därmed inriktningen för miljöarbetet denärmaste åren och utgör också en konkretisering avmiljökvalitetsmålen.Miljömålsrådet har delat upp bedömningen avmöjligheten att nå delmålen i tre kategorier, delmålsom kommer att kunna nås utan att ytterligareåtgärder vidtas, delmål som kan nås om ytterligareåtgärder vidtas och slutligen delmål som kan blisvåra att nå även om ytterligare åtgärder vidtas. Avrapporten framgår att alla miljökvalitetsmål ochvissa delmål bedöms bli svåra att nå även omytterligare åtgärder vidtas. För flertalet delmål ärdock bedömningen att delmålen går att nå förutsattatt beslut om nya åtgärder eller förändradestyrmedel tas. Rapporten visar också på ett flertalområden där miljöarbetet varit framgångsrikt och därdelmålen kommer att nås inom utsatt tidsram.Miljömålsrådet bedömer att de svårastemiljökvalitetsmålen att nå inom tidsramen ärBegränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingenövergödning och Levande skogar.Begränsad klimatpåverkanEnligt delmålet skall de svenska utsläppen avväxthusgaser minskas till perioden2008-2012 jämfört med . Det är förbränningen avfossila bränslen och utsläppen av koldioxid somsvarar för det största svenska bidraget tillväxthuseffekten.Enligt var utsläppen avväxthusgaser i lägre 2001 än 1990.Utsläppen från energisektorn har minskat med 7 %sedan år 1990 medan utsläppen från transportsektornhar ökat . De tunga godstransporterna stårför en stor del av ökningen.Den senaste prognosen över de framtida utsläppenav växthusgaser som gjordes i till klimatkonventionen 2001 pekarmot att utsläppen kommer att stabiliseras till år2010 och därefter öka. Enligt prognosen är det ihuvudsak ekonomiska styrmedel, som energiskatter ochelcertifikat, som bedöms kunna leda till minskadeutsläpp. Även styrmedel inom avfallsområdet ochbilindustrins åtagande om lägre bränsleförbrukninghos personbilar påverkar resultaten, liksomutvecklingen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik.Ökade utsläpp från transportsektorn och frånindustrin medför dock att de totala utsläppen ändåinte minskar i prognosen.Enligt kommer de svenskautsläppen av växthusgaser till frånförbränning av fossila bränslen inom industrin ochtransportsektorn och för el- och värmeproduktion.Utsläppen från sektorn bostäder och service samtfrån energiproduktionssektorn minskar medantransportsektorns utsläpp ökar.Utsläppsminskningar har skett inomjordbrukssektorn och från avfallsdeponier.Ytterligare åtgärder behövs för att delmålet omutsläpp av svenska utsläpp av växthusgaser för åren2008-2012 skall kunna nås.Frisk luftEnligt har utsläppen avsvavel halverats , och halterna avsvaveldioxid är låga. Den nivå som anges försvaveldioxidhalt i delmålet överskrids endast på ettfåtal platser i landet. Utsläppen av kväveoxider harminskat med under samma period.Åtgärdsprogram för hur miljökvalitetsnormen förkvävedioxid skall kunna uppfyllas har inkommit tillregeringen från i ochfrån i . De beredsför närvarande i Regeringskansliet.Bara naturlig försurningEnligt visar den senasteriksinventeringen av sjöar ochvattendrag att av sjöarna större än fyra hektarär försurade. Försurade vattendrag kan inteberäknas på tillförlitligt sätt i dag.Andelen hög och mycket hög surhetsgrad iskogsmarken har minskat från under 1983-1987till , 1993-1998. är delmålet sannoliktuppnått.I har 7 500 sjöar kalkats, vilketmotsvarar av de försurade sjöarnas areal.Den nationella plan som finns för kalkning ligger nu som grund förkalkningsverksamheten.Utsläppen av svaveldioxid har minskat . Detta har skett genom åtgärderinom flera sektorer. Inom energiproduktionen har detgenomförts genom att lågsvavliga oljor har använts,och vid större anläggningar rökgasavsvavling, inomprocessindustrin genom integrerade processåtgärderoch inom sjöfarten med farleds- och hamnavgifter.Svavelskatten infördes . Anläggningar förproduktion av el och värme tillsammans medförbränning i industrin stod för avsvaveldioxidutsläppen . Enligt rådet kan ökadanvändning av förnybara energislag, effektivareenergianvändning, grön skatteväxling ochklimatpolitiska åtgärder bidra till att utsläppenminskar.Även utsläppen av kväveoxider till luft harminskat från till . Åtgärder som har minskatutsläppen av kväveoxider är skärpta avgaskrav påpersonbilar och tunga fordon, miljödifferentieradefarledsavgifter för sjöfarten, avgaskrav påarbetsmaskiner och kväveoxidavgifter.För att natur skall kunna återhämta sigmåste också utsläppen i övriga minskaytterligare, utöver Göteborgsprotokollets mål ochEG:s takdirektiv. Det internationellaluftvårdsarbetet är därför fortsatt högtprioriterat.Giftfri miljöKemikalielagstiftningen är harmoniserad inom EU, ochmöjligheterna att införa nationella särregler ärbegränsade. Därför bedrivs arbetet med att nåmiljökvalitetsmålet till stor del inom EU.Bristen på kunskap om miljö- och hälsoegenskapernahos kemiska ämnen är stor. Enligt Miljömålsrådetsrapport fanns det år 1994-1995 minimidata om miljö-och hälsoegenskaper endast för av allahögvolymämnen inom EU:s program för existerandeämnen. EG:s kommande kemikalielagstiftning föreslåsdock innehålla ett system för att ta fram kunskapför kemiska ämnen.En global kemikaliestrategi skall enligtvärldstoppmötet i utarbetas till 2005.I arbetet med riskbegränsning av enskilda ämneninom EU har bl.a. regler beslutats för att utökaförbudet mot tennorganiska båtbottenfärger till attgälla alla fartyg oavsett längd, förarsenikimpregnering av virke, för vissa bromeradeflamskyddsmedel, för kortkedjiga klorparaffiner ochför azofärgämnen. Inom EU har man också kommitöverens om strängare kriterier för godkännande avbiocider.Under år 2002 ökade verksamheten medefterbehandling av förorenade områden.Arbetsinsatsen i personår har nästan fördubblats vidlänsstyrelserna jämfört med . Med bidrag frånanslaget är 193 objekt i olika skeden avundersökning, medan 21 objekt är i åtgärdsfas. Femåtgärdsprojekt har avslutats men ännu inte genomgåttefterföljande miljökontroll och 14 projekt harslutförts.Skyddande ozonskiktHalterna av ozonnedbrytande ämnen i atmosfären harbörjat avta som en följd av åtgärder i ochandra länder. Enligt måsteändå flera åtgärder vidtas för att säkerställa attden internationella avvecklingen av ozonnedbrytandeämnen fortgår i tillräcklig takt och attanvändningen i upphör.Utsläppen av ozonnedbrytande ämnen i skeri dag främst som läckage från varor och produkterdär de används som köldmedier eller iisoleringsmaterial. Enligt rapportbedöms användningen av gamla kylskåp, kylmöbler ochkylanläggningar till största delen ha upphört till2010. De stora mängderna CFC (klorfluorkarboner) ochHCFC är emellertid lagrade i isoleringsmaterial ibyggnader, mark och rör med lång livslängd. Dessamaterial kommer att bytas ut först vid ombyggnad ochrivning.Naturvårdsverket har bl.a. föreslagit attanvändning av kylanläggningar med HCFC-köldmedierskall förbjudas senast . Verket harockså föreslagit ett förbud mot överlåtelse av gamlakylskåp med CFC. Förslagen bereds iRegeringskansliet.Säker strålmiljöDe myndigheter som främst arbetar med att nåmiljökvalitetsmålet är () och ().Myndigheterna bedömer att säkerhets- ochstrålskyddsläget är gott vid de svenskakärnkraftverken. Även i övriga verksamheter medstrålning inom sjukvård, forskningsverksamhet ochindustri fungerar strålskyddet tillfredsställande.Ingen arbetstagare har fått en stråldos överstigandegränsvärden under året.Myndigheternas insatser har alltmer fokuserats motde lokaliseringsstudier för slutförvaret som SKBbedriver i och kommuner, därnu platsundersökningar har inletts. Som stöd tillSKI:s arbete har en rådgivande grupp etablerats medbåde svenska och utländska experter.Utvecklingen inom t.ex. telekommunikation, IT,transport och säkerhetssystem medför fortsatt ökadutbredning av elektromagnetiska fält i våromgivning. Forskningen har enligt Miljömålsrådetsrapport inte givit några säkra belägg föratt elektromagnetiska fält orsakar ohälsa. Rådetbetonar dock behovet av ytterligareforskningsinsatser och föreslår att ett nationelltforskningsprogram om biologiska effekter avelektromagnetiska fält inrättas.Regeringen har för avsikt att under mandatperiodenlämna en forskningspolitisk proposition tillriksdagen. Inför denna proposition har regeringengivit flera aktörer inom forskningsområdet i uppdragatt utarbeta forskningsstrategier för sinaverksamhetsområden.Ingen övergödningNärsaltsutsläppen till vatten minskar inte itillräcklig omfattning. Särskilt svårt att nå måletblir det i de södra delarna av eftersombelastningen har varit och är störst där. Dessutomförsvåras måluppfyllelsen av de naturliga systemenslångsamma återhämtningsförmåga. Utvecklingen serdock enligt positiv utbeträffande de svenska utsläppen av kväveoxider ochammoniak till luften.Enligt rapporten bedöms en minskning om avfosforutsläppen ha skett men en stor osäkerhet råderi beräkningarna. Bristerna i utsläppsstatistikenbehöver åtgärdas om möjligheterna att nå målet skallkunna bedömas. Ytterligare åtgärder behövs när detgäller enskilda avlopp som är en betydande källatill utsläpp av såväl fosfor som kväve.Kväveutsläppen till vatten har minskat, och nästantre fjärdedelar av allt kommunalt avloppsvatten vidSveriges kuster har genomgått särskild kväverening.Miljömålsrådet pekar på att skogsindustrin står förmerparten av industrins kväveutsläpp men attskogsindustrin genom lämpliga åtgärder kan minskasina utsläpp till hälften 2010.Inom ramen för åtgärdsprogrammet genomförs ett omfattanderådgivningsprogram som syftar till att stöttalantbrukarna med kunskap och verktyg för åtgärderför att minska förlusterna av kväve, fosfor ochammoniak.Naturvårdsverket har utvärderat hur nyanlagdavåtmarkers placering påverkar reningen av kväve ochstuderat hur effektiva fånggrödor är för att fångaupp kväve. Våtmarkens läge i förhållande till havethar stor betydelse för hur effektiv reningen blir.De nyanlagda våtmarkerna har betytt mer förden biologiska mångfalden än för att minskakväveläckaget - vilket till viss del kan bero på attde inte placerats för att nå detta syfte. Våtmarkeri kustnära slättbygder gör störst nytta för attminska kväveläckaget till havet. Jordbruksverketarbetar på regeringens uppdrag med att ta framriktlinjer för hur och var våtmarker bör anläggasför att nå bästa effektivitet som närsaltsfälla.Levande sjöar och vattendragEnligt rapporten bör delmålet om utsättning kunnanås under förutsättning att strategiefterlevs och illegala utsättningar motverkas genominformation och tillsyn.Naturvårdsverket har startat det nyaprogrammet Aqualiens (Aquatic Alien Species), somstuderar introduktion av främmande arter i akvatiskmiljö. Programmet är inriktat på att öka kunskapenom hur man bedömer de ekologiska och ekonomiskariskerna med att det kommer in nya arter. Aqualiensstuderar effekterna av både avsiktlig och oavsiktligspridning.Arbete med identifiering av behov avåtgärdsprogram för hotade arter och bestånd samtutveckling av arbetssätt för åtgärdsprogram pågår.Regeringen följer arbetet. Arbetet med hotade arteroch stammar av fisk i sjöar och vattendrag börintensifieras och skyddet av dessa nyckelmiljöerutökas. Skyddet av värdefulla akvatiska miljöer börgenerellt sett utökas och förstärkas ochfiskesamhällen skyddade från fiske skapas.Grundvatten av god kvalitetArbetet med att inventera vilka geologiskaformationer som kan anses vara av vikt förvattenförsörjningen i ett nationellt eller regionaltperspektiv pågår vid geologiskaundersökning. Verket kommer också att föreslå vilkaformationer som behöver ett långsiktigt skydd.Stora förändringar i grundvattennivåerna orsakarskred och ras, sättningsproblem och påverkardricksvattenkvaliteten. Sju kustlän anger att de harproblem med saltvatteninträngning i grundvattnet.De mest påtagliga problemen med föroreningar ibrunnsvatten gäller nitrat i de sydligajordbruksintensiva länen, bekämpningsmedel i ,, och samt ökandekloridhalter i anslutning till saltade vägar i södraoch samt utmed . Ilandets södra delar är grundvattnet också starktpåverkat av försurning.Saltning av vägar innebär fortfarande ett problem,särskilt för enskilda brunnar i närheten av vägar.Hav i balans samt levande kust och skärgårdArbetet med att bevara skyddsvärda miljöer gårframåt, och möjligheterna att få till stånd nyamarina naturreservat har blivit gynnsammare i flerakustlän. Inga nya reservat i marin miljö har dockinrättats , men diskussioner pågår mellanflera länsstyrelser och lokala intressenter. Vidarepågår diskussioner mellan ochFiskeriverket om möjligheten att avsätta ett störremarint område där fiskeförbud skall gälla.