bet · GQ01NU13 · 2003-06-03 00:00:00 — Kapitalavkastningskravetgör att regeringen kommer att vara ovillig att avveckla SJ:snuvarande monopolprivilegier. Oavsett lösningen av SJ:sakuta kris måste den följas av en plan för dels en avregleringav tågtrafiken, dels en avveckling av det statliga ägandet i SJ.2. Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJAB (punkt 2)av och (båda fp).Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, Folk-partiet liberalerna, och har ien gemensam reservation yrkat avslag på propositionen.Emellertid finns det en majoritet i utskottet, bestående avföreträdarna för Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet, som ställer sig bakom propositionen, varför dennyssnämnda reservationen kan förväntas bli avslagen av riks-dagen. Därav följer att vi inte deltar i beslutet under punkt 2om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJ. Idetta särskilda yttrande redovisar vi kortfattat hur vi anser attsituationen i SJ borde ha hanterats. För en utförligare pre-sentation hänvisas till motion 2002/03:N15 (fp) och till tidi-gare motionsreferat i betänkandet.Vi vill inledningsvis erinra om principiella synpå statliga bolag. Statens främsta näringspolitiska uppgift äratt ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhetoch bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.Om staten uppträder som ägare, utförare och utfor-mare av de aktuella reglerna uppstår en rad problem, blandvilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning,risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter atttillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion.Grundprincipen måste, enligt vår mening, vara att konkur-rensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. Aktiebo-lagsformen lämpar sig dåligt för offentlig verksamhet. Därföruppstår konflikter mellan å ena sidan behovet av att kunnaagera på en marknad utan att konkurrenterna får kännedomom affärsstrategi och överväganden i förväg och å andra si-dan kravet på att tillgodose demokratisk öppenhet och insyn.Folkpartiets åsikt är att statliga bolag bör privatiseras. För-säljningen av de statliga företagen skall ske på ett ansvarsfulltsätt. Det berörda företaget skall bli starkare och mer konkur-renskraftigt efter slutförd privatisering. En omprövning av detstatliga ägandet kan förväntas medföra effektivitetsvinstersåväl på det samhällsekonomiska planet som för de enskildaföretagen.SJ:s strukturproblem beror på den oklara situation som ettstatligt ägt f.d. monopolföretag har på en bara delvis avregle-rad marknad. Tilltron till att ledningen kan öka affärsmässig-heten utan att företaget helt och hållet är utsatt för konkurrensär överdriven. En stor riskfaktor i bolaget är enligt regeringenvärderingen av rullande materiel som hyrs ut till SJ, vilkenhittills har varit bristfällig. Det är inte enstaka olycksfall iarbetet som lett till att SJ träffat olönsamma trafikavtal. Atti-tyden mot andra aktörer har varit kallsinnig och SJ har - före-faller det - präglats av en vilja att slå ut konkurrenter - kostavad det kosta vill. Det vore illa om det skapas en bild av attett statligt bolag som beter sig oansvarigt kan få hjälp att lösakriser och frånträda ingångna avtal. Sammanfattningsvisfinns alltså flera omständigheter som föranleder Folkpartietatt ifrågasätta de föreslagna åtgärdernas tillräcklighet ochlämplighet. mening är därför att regeringens pro-position borde avslås. SJ skulle då träda i likvidation senastden , och en likvidator skulle ha förordnatsmed uppdrag att omstrukturera och sälja verksamheten underordnade förhållanden. Det skulle ha funnits gott om tid attförbereda omstruktureringen.3. Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJAB (punkt 2)av ().Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, Folk-partiet liberalerna, och har ien gemensam reservation yrkat avslag på propositionen.Emellertid finns det en majoritet i utskottet, bestående avföreträdarna för Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet, som ställer sig bakom propositionen, varför dennyssnämnda reservationen kan förväntas bli avslagen av riks-dagen. Därav följer att jag inte deltar i beslutet under punkt 2om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJ. Idetta särskilda yttrande redovisar jag kortfattat hur jag anseratt situationen i SJ borde ha hanterats. För en utförligare pre-sentation hänvisas till motion 2002/03:N13 (kd) och till tidi-gare motionsreferat i betänkandet.Jag anser alltså att de åtgärder som regeringen föreslår ärotillräckliga för att skapa goda ekonomiska förutsättningarför SJ både på lång och på kort sikt. Jag anser inte heller attdet är ett hållbart alternativ att låta SJ gå i konkurs. SJ:s ka-pitalbrist borde i stället ha avhjälpts genom en eftergift avhela den hyresskuld som SJ har gentemot staten genom af-färsverket . Denna eftergift skulle ha varitbunden till att SJ återlämnar samtliga inhyrda fordon till af-färsverket. På detta sätt skulle SJ ha getts en soliditet på näs-tan som bolaget skulle ha befriats från denstörsta affärsrisk som det tyngs av. Den lös-ning som har föreslagit vore att föredraframför det kapitaltillskott på högst 1 855 miljoner kronorsom regeringen föreslagit, eftersom den förstnämnda lösning-en skulle ha skapat möjligheter att vidta nödvändiga struktur-förändringar samt överväga hur stor del av kostnaden föröverbelåningen som skall finansieras av staten och hur stordel som staten bör försöka finansiera via uthyrningsverksam-het. förslag skulle även skapa konkur-rensneutralitet mellan tågoperatörerna och inte ge SJ någotförsteg, vilket är fallet om bolaget ges ett kapitaltillskott föratt amortera av på de skulder som enbart belastar de fordonSJ använder i egen trafik.I och med att den största delen av de fordon som finns till-gängliga för persontrafik på den svenska järnvägsmarknadenenligt förslag skulle återlämnas till af-färsverket , skulle förutsättningar skapas föratt lösa de problem som finns med fordonsförsörjningen. För-slaget skulle även bidra till att skapa förutsättningar för bil-dandet av ett från tågoperatörerna oberoende vagnbolag. Föratt ytterligare förbättra fordonsförsörjningen och öka till-gången på nya fordon borde Rikstrafiken ges möjlighet attsom en av förutsättningarna när trafik skall upphandlas angeatt vissa på förhand bestämda fordon skall användas. Rikstra-fiken borde även ges möjlighet att ställa ut garantier tillvagnbolag att de fordon som en operatör vill hyra för ett vissttrafikavtal skall nyttjas för ytterligare en eller flera upphand-lingsperioder. När Rikstrafiken ges ett utökat uppdrag, varesig det är genom regeringens förslag om ansvar för affärs-och restvärdesriskerna för de fordon som används i upp-handlad trafik samt för upphandling av trafik på ytterligaretvå sträckor eller om det skulle vara genom Kristdemokrater-nas förslag om upphandling av trafik på ytterligare fyrasträckor, måste de ekonomiska förutsättningarna förändras.Detta kan ske antingen genom att det via statsbudgeten anslåsmer resurser till Rikstrafiken eller genom att Rikstrafikenundersöker möjligheten att utfärda koncessioner för trafikenpå de nya sträckor som myndigheten föreslås få ansvar för.4. Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJAB (punkt 2)av ().Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, Folk-partiet liberalerna, och har ien gemensam reservation yrkat avslag på propositionen.Emellertid finns det en majoritet i utskottet, bestående avföreträdarna för Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet, som ställer sig bakom propositionen, varför dennyssnämnda reservationen kan förväntas bli avslagen av riks-dagen. Därav följer att jag inte deltar i beslutet under punkt 2om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJ. Idetta särskilda yttrande redovisar jag kortfattat hur jag anseratt situationen i SJ borde ha hanterats. För en utförligare pre-sentation hänvisas till motion 2002/03:N14 (c) och till tidiga-re motionsreferat i betänkandet.Jag anser att en ny proposition borde läggas fram för riks-dagen om SJ:s framtid. Skulle det vara så att en ny proposi-tion och påföljande riksdagsbeslut inte skulle hinna återställaaktiekapitalet till skulle staten somägare, genom garanti, kunna utfästa betalningsansvar för pe-rioden efter tidsfristens utgång. Därigenom skulle det skapasutrymme för utredning inför ett nytt riksdagsbeslut i frågan.Om de prognoser som regeringen räknar med skulle uppfyllasoch ett avkastningskrav om på eget kapital skulle upp-nås torde ett ägande i SJ vara attraktivt för fler än den svens-ka staten. Mot den bakgrunden borde möjligheterna att bred-da ägandet i SJ ses över. Hade det varit så att SJ hade ettsamhällsansvar att garantera järnvägstrafiken i hela landethade läget varit annorlunda. Men då detta inte är fallet är detingenting som säger att SJ i sin helhet behöver ägas av svens-ka staten. Ett breddat ägande skulle kunna vara ett sätt attsäkerställa inflöde av nytt kapital till SJ. Regeringen bordeskyndsamt utreda möjligheterna och problemen med ett bred-dat ägande i SJ. En försäljning av fraktföretaget borde vidare ha övervägts, varigenom kapital skulle kun-na ha frigjorts för satsningar i SJ. En annan möjlig väg att gåför att rädda SJ hade varit att den hyresskuld som SJ har ef-terskänks.Det är uppenbart att SJ - både som aktiebolag och tidigaresom statligt affärsverk - har skötts på ett sådant sätt att denuvarande problemen uppstått. Regeringen har inte klarat avatt utöva statens ägande på ett klokt och långsiktigt sätt, tillförfång för såväl SJ som företag, resenärerna, skattebetalarnaoch de andra företag som konkurrerar på de svenska järn-vägs- och transportmarknaderna. För att undvika att dennamisskötsel upprepas borde en oberoende granskning av hurstaten har skött sitt ägande i SJ genomföras.bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2002/03:86Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen1. att tilldela ett kapitaltillskott om högst 1 855 miljo-ner kronor (avsnitt 5),2. att ge en låneram i om för (avsnitt 5),3. att vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att stärka denfinansiella ställningen i (avsnitt 5).Motioner med anledning av propositionen2002/03:N13 av m.fl. (kd):1. avslår regeringens proposition 2002/03:86.2. begär att regeringen vidtar de åtgärder som an-ges i motionen för att stärka den finansiella ställningen i SJAB.3. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om fordonsförsörjningen för den svenskajärnvägsmarknaden.4. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om behovet av att se över Rikstrafikensmedelstilldelning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om framtida upphandling av järnvägstra-fik.6. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om en fortsatt avreglering av järnvägs-marknaden.7. begär att regeringen i enlighet med artikel 88.3 ifördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen un-derrättar Europeiska kommissionen om de beslutade åtgär-derna för att stärka den finansiella ställningen i SJ AB.8. begär att regeringen återkommer till riksdagenmed en redovisning av de genomförda åtgärderna för att för-bättra den finansiella ställningen i i enlighet med vadsom anförs i motionen.2002/03:N14 av m.fl. (c):1. avslår regeringens proposition 2002/03:86.2. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att regeringen bör återkomma med enny proposition om SJ AB:s behov av förstärkt ägarkapitalsamt långsiktiga finansiering.3. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att regeringen i samband med en nyproposition om SJ AB:s framtid redovisar och belyser vill-koren för och inriktningen av den framtida svenska järn-vägsmarknaden både vad gäller person- och godstranspor-ter.4. beslutar att en oberoende granskning av hurstaten skött sitt ägande i tillsätts.2002/03:N15 av m.fl. (fp):1. avslår regeringens proposition 2002/03:86.2. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom i motionen anförs om felaktigheter i den modell förhantering av kapitaltillskottet regeringen föreslår.3. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom i motionen anförs om vikten av att inte etablera nor-men att statliga bolag som beter sig oansvarigt kan få hjälpatt frånträda ingångna avtal.4. beslutar att skall träda i likvidation närrespittiden löper ut.5. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom i motionen anförs om avreglering av tågtrafiken.6. begär att regeringen återkommer med en strate-gi för rekonstruktion och försäljning av SJ AB.7. begär att regeringen återkommer med förslagom att se över Rikstrafikens uppdrag och överflyttning avuppgifter från till Rikstrafiken i enlighet med vadsom i motionen anförs.2002/03:N16 av m.fl. (m):1. avslår proposition 2002/03:86.2. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom i motionen anförs om kapitaltillskott till SJ AB.3. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom i motionen anförs om avreglering av tågtrafiken ochavveckling av det statliga ägandet i SJ AB.PropositionenInledningStyrelsen i upprättade , i enlighet med13 kap. 12 § aktiebolagslagen (1975:1385), en kontrollba-lansräkning som visar att det egna kapitalet understiger hälf-ten av det registrerade aktiekapitalet. Vid en extra bolags-stämma beslöt ägaren att nyttja en stipuleradfrist för att pröva möjligheterna att återställakapitalet i i syfte att undvika en likvidation.I omedelbar anslutning till upprättandet av kontrollbalans-räkningen i SJ påbörjade regeringen ett arbete med att analy-sera bolagets ekonomiska förutsättningar. I arbetet har ingåttett antal frågor bl.a. avseende möjligheterna för SJ att efter ettkapitaltillskott realisera ägarens uppdrag inklusive att uppnåkraven på en rimlig avkastning av satsade medel. SJ:s affärs-planer och identifierade risker har därvid analyserats, liksomde legala förutsättningarna för ett ägaringripande med hänsyntill EU:s konkurrens- och statsstödsregler. Form, omfattningoch tidpunkt för ett tillskott av kapital har även behandlatsinom ramen för den genomförda analysen. Arbetet har bedri-vits i nära samarbete med styrelse och koncernledning i SJ. Iutredningsarbetet har regeringen anlitat extern ekonomiskoch juridisk expertis. Frågorna om kapitaltillskott m.m. är avsådan karaktär att regeringen inte ansett att det förelegat be-hov av att inhämta yttranden och upplysningar från myndig-heter, sammanslutningar eller enskilda. Förslagen har utfor-mats i samarbete med och Miljöpartiet.Beskrivning av SJSJ är den största operatören av interregional persontrafik påjärnväg i . Bolaget är helägt av svenska staten ochbildades när affärsverket bolagise-rades. SJ utvecklar, producerar och säljer resor i egen regisamt i samarbete med olika parter. Tjänsteutbudet omfattarinterregional, regional och lokal trafik samt dag- och nattrafikenligt olika servicekoncept. I samband med bolagiseringenöverfördes verksamheten i den 31 decem-ber 2000 till tre separata, statligt ägda bolagsgrupper - SJsom har persontrafik som kärnverksamhet, har godstrafik som kärnverksamhet och holdingbolagetAB Swedcarrier som svarar för underhållstjänster och sta-tionsbyggnader. Efter bolagiseringen kvarstår Statens järnvä-gar som ett affärsverk, skilt från bolagen. för-valtar den egendom och ansvarar för den verksamhet somföre utgången av ingick i Statens järnvägars verk-samhet men som inte fördes över till aktiebolag vid årsskiftet2000/01 eller som därefter avvecklats eller förts över tillmyndigheter eller aktiebolag. Verksamheten skall inriktas påatt avveckling av åtaganden skall ske på ett affärsmässigt ocheffektivt sätt under beaktande av gällande reglering på re-spektive område. ansvarar för vissa till-gångar, såsom leasingavtal avseende rullande materiel, som isin tur SJ och hyr.I propositionen om ändrad verksamhetsform för Statensjärnvägar (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11) anför-de regeringen att de svenska, nordiska och europeiska mark-naderna för järnvägstrafik var föremål för avsevärda struktu-rella förändringar, vilka ledde till ökad konkurrens. Det an-sågs viktigt att kunde anpassa såväl organi-sation som arbetsmetoder till den förändrade situationen;Statens järnvägars blandning av affärsverk och bolag fram-stod som mindre ändamålsenlig. En uppdelning av Statensjärnvägar i ett antal bolag skulle göra det möjligt att skapaenheter och verksamheter som, genom att verka under sammaförutsättningar som övriga konkurrenter på marknaden, bättreskulle kunna tillgodose kundernas krav på service. Bolagise-ringen skulle vidare underlätta effektivisering och rationali-sering av verksamheten och innebära en anpassning till denfortgående internationaliseringen av transportmarknaderna.Ett av huvudmålen med bolagiseringen var att skapa förut-sättningar för affärsgrenarna persontrafik och godstrafik attkonkurrera mer effektivt på respektive marknad. Bolagise-ringen syftade även till att nå ökad transparens i den finansi-ella ställningen och resultatutvecklingen för de olika affärs-grenarna.Persontrafik på järnväg i kan delas in i två mark-nader, nämligen en där SJ har exklusiv trafikeringsrätt och endär SJ möter konkurrens från andra tågoperatörer. Marknadendär SJ har exklusiv trafikeringsrätt består av interregionalpersontrafik på stomnätet. På denna marknad möter SJ ingenkonkurrens från andra tågoperatörer och kontrollerar följakt-ligen av marknaden. Om SJ avsäger sig sin exklusivatrafikeringsrätt kan dessa tjänster komma att tilldelas en an-nan tågoperatör genom konkurrensutsatta upphandlingsförfa-randen. av SJ:s persontrafik, mätt i passagerarki-lometer, hänför sig till tjänster tillhandahållna på det interre-gionala nätet. ingick SJ ett avtal med Rikstrafikensom bl.a. preciserar SJ:s exklusiva trafikeringsåtagande pådet interregionala nätet. Den konkurrensutsatta marknadenavser upphandlad persontrafik och består dels av trafiktjäns-ter på det interregionala nätet som SJ har avsagt sig sin ex-klusiva trafikeringsrätt till, dels av persontrafik på de regio-nala näten. På denna marknad upphandlas tågtrafik i konkur-rensutsatta upphandlingsförfaranden. SJ har för närvarandeen marknadsandel om , mätt i passagerarkilometer.SJ:s nuvarande situationSom tidigare nämnts har mer än hälften av aktiekapitalförbrukats. Däremot har SJ inte något akut behov av likvidamedel. I enlighet med bestämmelserna i aktiebolagslagenmåste aktiekapitalet vara återställt senast den 15 september2003 för att bolaget skall undvika likvidation. SJ:s ekonomis-ka ställning är emellertid sådan att endast ett återställande avaktiekapitalet inte är tillräckligt. Framtida åtaganden och ris-ker kräver ett kapitaltillskott i förening med genomförande avett omstruktureringsprogram.Under förberedelsen av bolagiseringen genomfördes enanalys av SJ:s finansieringsbehov för ,baserad på då sannolika affärsutsikter och en värdering avrelevanta tillgångar etc. Mot denna bakgrund försågs SJ meden soliditet om , vilket vid den aktuella tidpunktenansågs vara tillräckligt. Efter bolagiseringen gjordes en nyanalys av bolagets tillgångar och affärsutsikter som resultera-de i nedskrivningar av tillgångar, reserver för framtida för-luster, etc. som sänkte soliditeten. Vid utgången av år 2001uppgick soliditeten till . SJ:s ekonomiska problem hänförsig främst till förlustbringande kontrakt, värdering av rullan-de materiel, ineffektiv drift och bristfälligt underhåll av rul-lande materiel. Större delen av det rullande materiel som SJanvänder hyrs från affärsverket , som i sintur har hyrt materielen genom finansiell leasing på den inter-nationella marknaden. SJ bär restvärdesrisken för materielen.Bristfälligt förebyggande underhåll och kvalitetsproblem harinneburit höjda underhållskostnader, ineffektiv drift och för-lorade intäkter. Kvalitetsproblem nödvändiggjorde en ned-skrivning av tillgångar . Vidare har bristen påkontinuitet i ledningen försvårat SJ:s utveckling efter bolagi-seringen.I arbetet med att belysa kapitalbehovet i SJ har ingått ana-lyser av affärsplan, risker och möjligheter i bolaget, ,branschkrav och kapitalmarknadskrav. Ledningens planeroch utredningsprocessen har visat på betydande möjligheteratt förbättra lönsamhet och finansiella flexibilitet. Bola-gets nya ledning har utarbetat en strategi ochlanserat ett antal resultatförbättringsåtgärder. Strategiarbetethar bl.a. utmynnat i en omarbetad affärsplan för perioden2003-2007 och en ny organisation. Både kraftig tillväxt ochförbättrade marginaler skall uppnås under affärsplaneperio-den, som ett omfattande kulturförändringsarbetebedrivs för att SJ skall bli mer marknadsmässigt. Rörelse-marginalen förväntas öka från 0,6 till , och omsättning-en väntas öka från ca 5 700 till ca 7 350 miljoner kronor.Den persontrafik som upphandlas av Rikstrafiken och tra-fikhuvudmännen omsätter 4 000-5 000 miljo-ner kronor i . SJ:s avtalsportfölj omfattar 17 trafikav-tal med en omsättning på . För-lusterna är stora i flera av avtalen - vid bokslutet år 2002uppgick förlustreserverna till . SJ arbe-tar med ett åtgärdsprogram för att om möjligtminska förlusterna och förbättra villkoren i trafikavtalen.Under de senaste åren har SJ förlorat ett antal upphandlingarav trafikavtal till konkurrerande operatörer. Merparten avSJ:s trafikavtal löper ut och kommer att upphandlas underaffärsplaneperioden. SJ:s omsättning för interregional per-sontrafik uppgick till ca , mot-svarande av SJ:s totala omsättning. SJ är med nuva-rande räntebindning känsligt för förändringar i räntan. Enförbättrad räntebindning till rimliga kostnader förutsätter bl.a.en bättre kreditvärdighet. SJ har en låneramom i till utgångenav . För upplåning på den externa kreditmarknadenkrävs en övergångsperiod där såväl kompetens som rutinerförbereds för detta.Det bokförda värdet på SJ:s fordonspark uppgick per den31 till ca , vilket mot-svarar av balansomslutningen. Fordons- och under-hållskostnader utgör av bolagets totala kostnader. SJförfogar över ca 1 200 fordon. SJ är enligt avtal skyldigt atttillhandahålla Rikstrafiken fordon, och åtagandet omfattar100-talet fordon till ett marknadsvärde om ca 360 miljonerkronor. För att tillhandahålla dessa fordon erhåller SJ en hyrapå ca . SJ bär både restvärdes- ochaffärsrisk för fordonen. SJ:s finansiella situation aktualiserarfrågan om SJ bör vara ett fordonsuthyrningsbolag. SJ:s åta-gande att förse Rikstrafiken med fordon bör tas bort och denvagnpark som Rikstrafikens operatörer nyttjar bör lyftas överfrån SJ till affärsverket . Rikstrafiken böröverta de ekonomiska risker som är förknippade med att vissaav fordonen kanske inte kommer att användas av Rikstrafi-kens operatörer. Härigenom renodlas rollerna på marknadenoch framtida restvärdesrisker avseende Rikstrafikens verk-samhet lyfts av från SJ. Genom avtal mellan Rikstrafiken ochde operatörer som Rikstrafiken upphandlar kan såväl affärs-som restvärdesrisker minimeras. SJ har att hantera fyra stora fordonsfrågor, nämligen upprust-ning av befintliga fordon, utfasning av sittvagnar , ökad tillgänglighet och tillförlitlighet avseende X 2000-fordonen samt beslut om finansiering av nya fordon för Mä-lardalstrafiken, dvs. förvärv i egen balansräkning eller för-hyrning genom s.k. operationell leasing.I proposition 2001/02:20 om infrastruktur för ett långsik-tigt hållbart transportsystem utlovades investeringsbidrag tilltrafikhuvudmännen om . Konsekven-serna av bidraget på fordonsmarknaden har analyserats i ar-betet med att fastställa kapitalbehovet för SJ. Slutsatsen är attbidraget kan resultera i ett överskott av fordonskapacitet medåtföljande betydande restvärdesrisker för samtliga vagn-parksägare, inklusive SJ. Statsbidraget ger även trafikhuvud-männen en kapitalkostnadsfördel som kan försämra SJ:smöjligheter att hyra ut sina fordon framöver utan betydandeförluster eller nedskrivningsbehov. SJ måste mot denna bak-grund minska de egna finansiella riskerna för att uppnå enbättre balans mot de totala affärsriskerna.När det gäller bedömning av bolagets risker och möjlighe-ter har analysarbetet utgått från den nuvarande konkurrenssi-tuationen.