bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Även en något ökad ärendemängd skallkunna hanteras inom denna resursram.Mot denna bakgrund föreslår regeringen attriksdagen för anvisar 10 671 000 krtill ÖKS.U t s k o t t e t anser att bör anvisamedel i enlighet med regeringens förslag.25:80 Internationella programkontoret förutbildningsområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:80Internationella programkontoret förutbildningsområdet.Internationella programkontoret förutbildningsområdet ansvarar för:- , EU:s program för utbildning,-- , EU:s program föryrkesutbildning,-- Tempus, EU:s program för samarbete inom högreutbildning med Oberoende staters samvälde (OSS),västra och ; programmet innefattarockså för samarbete med ett flertalländer i ,-- , utbytesprogram för samarbetemellan utvecklingsländer och svenska universitetoch högskolor,-- (MFS), stipendieprogram försvenska studenter för att bedriva fältstudier iutvecklingsländer,-- Internship, resestipendieprogram för universitetoch högskolor för samarbete med utvecklingsländer,-- Interpraktik, stipendier för praktik i utlandetför arbetslösa ungdomar,-- IAESTE, internationell praktikplatsförmedling förblivande civilingenjörer och naturvetare,-- EU:s utbytesprogram inom högre utbildning medLatinamerika (Alfa), (EU/ochEU/), (EU/) och (EU/),-- ASEM-DUO, samarbetsprogram med , därprogramkontoret är kontaktpunkt,-- i , respektiveTyskland/, utbytesprogram förgymnasiestuderande,-- Euroguidance , tidigare Resurscentrum förvägledning,-- , dokument för erkännande avyrkesutbildning i EU/EES,-- Cedefop, studiebesök inom yrkesutbildning i EU,-- Nordplus-Junior, Nordiska ministerrådetsutbytesprogram för grund- och gymnasieskola, samt-- internationella stipendier och bidrag förinternationalisering av den svenska skolan.-Regeringen förslår att anvisas tillprogramkontoret för budgetåret 2004.U t s k o t t e t anser att bör anvisaföreslaget anslagsbelopp.25:81 Myndigheten för nätuniversitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:81Myndigheten för nätuniversitet.Motionsyrkanden om nedläggning av myndighetenoch därmed slopat anslag bör avslås.Jämför särskilt yttrande 4 (kd).Myndigheten för startade sinverksamhet (förordning 2002:26).Myndigheten skall i samverkan med universitet ochhögskolor främja utvecklingen av IT-stödddistansutbildning inom nätuniversitet.Anslaget finansierar myndighetens verksamhet, enpresentation i en IT-stödd portal av lärosätenasutbud inom nätuniversitetet samt kostnader för attidentifiera och stödja områden som saknar IT-stödddistansutbildning.Regeringen föreslår att till Myndighetenför för budgetåret 2004anvisar . Vid medelsberäkningen haranslaget minskats med i enlighetmed redovisningen i budgetpropositionen (s. 138)över regeringens förslag till utgiftsminskningarinom utgiftsområde 16.Kristdemokraterna betonar i motion 2003/04:Ub514att distansutbildning är en viktig del i detframtida kunskapssamhället. De anser dock attlärosätena själva skall administrera satsningen pånätuniversitetet och att skall ståför tillsynen av verksamheten (yrkande 1). I linjehärmed slopar hela anslaget tillMyndigheten för i sittbudgetalternativ (yrkande 3).U t s k o t t e t föreslår att medavslag på motionsyrkandena anvisar det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet till Myndigheten förSveriges nätuniversitet för nästa budgetår. uppfattning finns det behov av ensärskild myndighet för att stödja och samordna denIT-stödda distansutbildning som anordnas avuniversitet och högskolor.25:82 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:82Kostnader för medlemskap i under anslaget är till största delen avsedda attfinansiera medlemsavgift till ,vilken utbetalas i euro och i US-dollar. Anslagettäcker även kostnader för Svenska samtmedlemsavgifter till fonden för konventionen omvärldens natur- och kulturarv respektiveInternationella centret för bevarande ochrestaurering av kulturföremål i (ICCROM).Regeringen föreslår att under anslagetför anvisar 34 666 000 kr.Enligt budgetpropositionen har regeringen vidberäkningen av medel under anslaget beaktatföljande. andel av budgeten för ochdärmed medlemsavgiftens storlek beräknas minskafr.o.m. 2004 i samband med återinträde iUnesco. En neddragning av anslaget görs därför med3 . Vidare görs en överföring på till anslaget 26:1 : Forskningoch forskningsinformation till följd av attVetenskapsrådet ges ansvaret för kontakterna medUnescos vetenskapliga program.U t s k o t t e t, som inte har något att erinramot medelsberäkningen, tillstyrker regeringensförslag till anslagsbelopp.25:83 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:83Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. Därmedavslår motionsyrkanden om minskadrespektive slopad medelsanvisning underanslaget.Jämför särskilda yttranden 2 (m) och 4 (kd).De utgifter som belastar anslaget avser utvecklingav system som skall leda till effektivisering ochkostnadsminskning i myndigheternas verksamhet ellerav system som ger ökad tillgång till informationnationellt och internationellt. Vidare finansieraranslaget viss övergripande statistik inomutbildningsområdet. Anslaget kan även tas i anspråkför vissa andra övergripande verksamheter avtillfällig art och där behoven uppstår löpande underåret.Regeringen föreslår att anvisar15 till Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. för budgetåret2004.I budgetpropositionen redovisas att anslagsnivånför 2004 har sänkts med i syfte attbegränsa statens utgifter. Besparingen tas ut genomminskning av medlen för projekt m.m. av tillfälligart. Vidare överförs till utgiftsområde17, anslaget 28:21 och landsarkiven, medanledning av leveranser av arkivmaterial från vissamyndigheter inom område.Moderaterna föreslår i motion 2003/04:Ub475yrkande 2 ett anslagsbelopp för somreducerats till 5 miljoner kronor.Kristdemokraterna tar bort hela anslaget i sinbudgetmotion 2003/04:Ub514 yrkande 3.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens medelsberäkning. bör medavslag på motionsyrkandena anvisa 15 964 000 krunder anslaget för nästa budgetår i enlighet medregeringens förslag.Utskottet noterar att en del av anslagetdisponeras av för bl.a.viss gemensam utbildningsstatistik, internationelljämförande statistik samt långsiktiga prognoser ochanalyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad.Enligt utskottets mening är det angeläget atttillräckliga medel i övrigt finns under anslaget föratt fullfölja pågående projekt. Medel måste ocksåfinnas tillgängliga för att startautvecklingsprojekt som berör hela utbildningssektornoch där kostnaderna inte kan läggas på en vissmyndighet.F o r s k n i n g s p o l i t i k5 Nationella och internationellaforskningsresurser m.m.InledningPolitikområdet Forskningspolitik omfattar anslagtill nationell och internationell forskning, tillinfrastruktur för forskning i form av bibliotek,arkiv och datanät samt till nationell kontakt- ochutvecklingsverksamhet avseende EU:sforskningssamarbete.Inom utgiftsområde 16 hänförs till politikområdetForskningspolitik anslagen 26:126:11 som avserVetenskapsrådet, Rymdforskning, Institutet förrymdfysik, Kungl. ,, Rådet för forsknings-och utvecklingssamarbete inom EU, Sunet, , Regionala etikprövningsnämndersamt Särskilda utgifter för forskningsändamål.För anslagsfinansierade myndigheter inomutgiftsområdet har regeringen beräknat en vissanslagshöjning som kompensation föravgiften till för den årligarevisionen (prop. 2002/03:63, bet. FiU27, rskr.189).ResultatRegeringen lämnar i budgetpropositionen en utförligredogörelse för verksamheten inompolitikområdet Forskningspolitik som helhet.Inom det utgiftsområde som utskottet behandlarredovisas bl.a. följande om Vetenskapsrådetsverksamhet.Målet för forskningspolitiken är att skallvara en ledande forskningsnation, där forskningbedrivs med hög vetenskaplig kvalitet.Vetenskapsrådet har till uppgift att stödjagrundläggande forskning av hög kvalitet inom allavetenskapsområden. hanterasforskningsansökningar av en särskildberedningsorganisation, där över 400 medverkandeexperter granskar och bedömer ansökningar inom ettfemtiotal beredningsgrupper som är specialiserade påolika forskningsområden. Regeringen redovisar attVetenskapsrådet beslöt att för allaämnesråden pröva ett gemensamt system för bedömningav vetenskaplig kvalitet i en femgradig skala.Bedömningen av ansökningarna sker i ettinternationellt perspektiv och beredningsgruppernasbedömning kompletteras ofta av utlåtanden frånutländska experter.Ett av de viktigaste instrumenten för att följaeffekterna av rådets satsningar är att utvärderaforskningen. har Vetenskapsrådetpublicerat ett tiotal utvärderingar som ocksåföranlett att åtgärder vidtagits inom de utvärderadeforskningsområdena. Regeringen nämner bl.a. eninternationell utvärdering av statsvetenskap samtutvärderingar av mikroelektroniklaboratorier,teoretisk kemi, forskningsprogram om offentligsektor, program med inriktning på miljöfrågor inomhumaniora och samhällsvetenskap och forskning omallergi och överkänslighet.Vetenskapsrådet har till uppgift att verka för attge yngre och nydisputerade forskare godaförutsättningar att kunna etablera en självständigforskning i början av sin forskarbana. Stöd tillyngre forskare sker huvudsakligen genom finansieringav anställningar som forskarassistenter och forskaresamt genom projektbidrag till unga forskare.Regeringen redovisar att antalet rådsfinansieradeanställningar som forskarassistent och forskare harökat med 21 respektive . Ämnesrådetför humaniora och samhällsvetenskap har beslutat atttillföra ytterligare medel för att utöver rådetscentrala beslut om finansiering öka antaletanställningar inom sina områden. förmedicin har gjort en särskild insats förförstagångsansökare genom att införa s.k.debutanslag för yngre forskare. Debutanslagen avsersåväl projektmedel som anställningar somforskarassistent. Antalet nya bidrag tillanställningar ökade starkt i jämförelse medförhållandena . förnaturvetenskap och teknikvetenskap har genomfört enriktad ansökningsomgång med bidrag för unga kvinnorinom vissa områden av teknikvetenskap. I denutbildningsvetenskapliga kommittén har andelen yngreforskare som beviljats medel ökat och medvetenhetenom behovet av föryngring och nyrekrytering är storinom beredningsgrupperna.En annan uppgift för är att stödjamång- och tvärvetenskaplig forskning. Stöd tillsärskilda program med mång- eller tvärvetenskapliginriktning uppgick till ,varav avsåg genusforskning. Rådethar anpassat sin beredningsorganisation för attlättare kunna stödja mång- och tvärvetenskapligforskning. har rådet startat en studie avmång- och tvärvetenskap som skall undersöka bl.a.vilka ämnesområden som forskarna anger i sinaansökningar, inom vilka beredningsgrupperansökningarna bedöms och hur ofta parallellgranskning av ansökningar sker inom rådet.Vetenskapsrådet disponerar särskilda medel för attbygga upp den utbildningsvetenskapliga forskningen.Ansökningar inom området bedöms av denutbildningsvetenskapliga kommittén. Ibudgetpropositionen redovisas att antaletansökningar ökade 2002 jämfört med föregående år.Totalt beviljades 64 ansökningar inför 2003.Inom sitt verksamhetsområde skall Vetenskapsrådetverka för ökad jämställdhet såväl bland ledamöter iberedningskommittéer som i fråga om fördelning avforskningsstöd. Andelen kvinnor i rådetsberedningskommittéer varierar mellan olikaämnesområden, men är i genomsnitt endast 29 %.Vetenskapsrådet har enligt regeringen beslutat omnya riktlinjer för beaktande av jämställdhet vidtillsättning av ledamöter i beredningskommittéerna.När det gäller fördelning av forskningsstöd kanenligt regeringen sammanfattningsvis konstateras attandelen kvinnor är större när det gälleranställningar som forskarassistent än när det gällerprojektbidrag till etablerade forskare. Detta synstydligast i ämnesråden för medicin respektivenaturvetenskap och teknikvetenskap. Andelenkvinnliga forskare varierar också när det gällerolika ålderskategorier.Vetenskapsrådet har ett nationellt ansvar för atttillhandahålla och utveckla övergripandeforskningsinformation för att öka människors kunskapoch skapa förutsättningar för en dialog mellanforskare och andra grupper i samhället. Regeringenredovisar att informationsverksamheten under årethar omstrukturerats, vilket inneburit en uppdelningi nationell forskningsinformation, ämnesinformationoch gemensam myndighetsinformation. Rådets strategiavseende den nationella forskningsinformationen äratt skapa och stödja infrastrukturer där olikaaktörer kan agera. En utvärdering av detInternetbaserade informationssystemet SAFARI visadepå kostnadskrävande brister, varför webbplatsenlades ner. Den av och övrigaforskningsråd gemensamt finansierade och utveckladewebbplatsen för information om svensk forskning,, har varit framgångsrik och uppvisarett stort antal dagliga besökare. ExpertSvar forskarsamhällets medieservice har efter enförsöksperiod nu permanentats. Målgruppen förExpertSvar är journalister, och verksamheten är ettsamarbete mellan och samtligauniversitet, sex högskolor och femforskningsinstitut.Genom svenskt deltagande i flera europeiskaforskningsorganisationer får svenska forskaretillgång till ett stort internationellt kontaktnät,möjligheter att utnyttja avancerad utrustning samtmöjligheter att delta i det europeiskarymdsamarbetet. och Rymdstyrelsenfinansierar svenskt deltagande i ett stort antalinternationella forskningssamarbeten. Regeringenkonstaterar att svenska forskares utnyttjande av deinternationella anläggningarna i de flesta fallmotsvarar minst andel av kostnaderna.Deltagandet i vissa anläggningar är avsevärt störreän andelen av finansieringen.Regeringen redovisar att svensk rymdforskning äromfattande i internationell jämförelse.Grundforskning inom rymdområdet finansieras genomRymdstyrelsens anslag för rymdforskning, viaVetenskapsrådet samt via anslaget till Institutetför rymdfysik. Som ett led i arbetet med att främjakvalitet och förnyelse har Rymdstyrelsen infört enny organisation för bedömning avforskningsansökningar. Den nyaberedningsorganisationen består av en kommitté meden majoritet av utländska experter och tre mernationellt förankrade referensgrupper. Rymdstyrelsenbör enligt regeringen arbeta mer aktivt med att ökaandelen yngre och kvinnliga forskare blandbidragsmottagarna.Forskningen vid () ärtill stor del inriktad mot utveckling av instrumentför ESA:s satellitprogram samt analys av mätdatafrån dessa expeditioner. Arbetet kräver deltagandefrån flera discipliner och sker oftast iinternationella program. De många internationellasamarbetena runt instrument för rymdexpeditioner harfått till följd att IRF har en internationelltsammansatt forskarkår. var mer än hälftenav institutets forskare från utlandet, ochmyndigheten samarbetar med forskargrupper frånuppemot tio länder. Två av sju professorer vidinstitutet är kvinnor.Anslag m.m.26:1 : Forskning ochforskningsinformationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, 2 ,för under anslaget 26:1Vetenskapsrådet: Forskning ochforskningsinformation. Motionsyrkanden medförslag om andra anslagsbelopp ochanslagsvillkor bör därmed avslås.Jämför särskilda yttranden 2 (m) och 3 (fp).Riksdagen bör vidare bemyndiga regeringen attunder 2004, i fråga om ramanslaget 26:1Vetenskapsrådet: Forskning ochforskningsinformation, besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter på högst under2005, högst ,högst , högst150 och högst 65miljoner kronor under 2009.Utskottet föreslår vidare att riksdagenavslår motionsyrkanden om utvärdering avbeslutet att slå samman de naturvetenskapligaoch tekniska forskningsråden till ettämnesråd och om permanentning av denutbildningsvetenskapliga kommittén.Jämför reservationerna 29 (fp) och 30 (kd).PropositionenVetenskapsrådet är ett forskningsråd med uppgift attstödja grundläggande forskning av högstavetenskapliga kvalitet inom samtligavetenskapsområden.Anslaget avser stöd till forskning,forskningsinformation och vetenskaplig utrustning.Anslaget nyttjas även för internationelltforskningssamarbete, utvärderingar,beredningsarbete, resor och seminarier som ärkopplade till forskningsstödet. Från anslagetfinansieras också verksamheten vid Forskningsforum.Regeringen föreslår att tillVetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformationför anvisar 2 498 076 000 kr.Den medicinska forskningen förstärks enligtregeringens förslag med fr.o.m.2004. Medicinvetenskaplig forskningtillförs detta belopp.Till anslaget överförs medel om från anslaget25:82 Kostnader för medlemskap i m.m. tillföljd av att ges ansvaret för kontakterna medUnescos vetenskapliga program. Medlen tillförs anslagsposten6. Övrig forskningsfinansiering m.m.Anslagets fördelning på anslagsposter (tkr)--------------------------------------------------------------1. Humanistisk och samhällsvetenskaplig 258 982forskning 423 4952. Medicinvetenskaplig forskning 1 131 0863. Natur- och teknikvetenskaplig 126 496forskning 133 5964. Utbildningsvetenskaplig forskning 424 4215. Dyrbar vetenskaplig utrustning 2 498 0766. Övrig forskningsfinansiering m.m.Summa--------------------------------------------------------------Enligt regeringen bedrivs grundläggande forskning somfinansieras av vanligen i form av flerårigaprojekt och långsiktiga åtaganden. Rådet bör även ges möjlighet att fatta beslut om stöd tillforskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtagandenför kommande budgetår.Regeringen föreslår därför att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslaget 26:1Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation, beslutaom bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst , högst , högst 770 miljoner kronorunder 2007, högst och högst 65miljoner kronor under 2009.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i sin budgetmotion2003/04:Ub475 yrkande 2 att utöver det härbehandlade anslaget till under ett nyttanslag 26:12 Ökade satsningar på m.m. anvisar155 . Denna åtgärd skall enligt motionen ses som enförstärkning av den fria forskningen och grunden förinrättandet av ett och medicin.Motiven för de ökade satsningarna utvecklar Moderaternanärmare i motion 2003/04:Ub290. Det är viktigt att inte minstden medicinska forskningen får ett välbehövligtresurstillskott (yrkande 14). Ett nationellt institut förhälsa och medicin bör inrättas, en svensk motsvarighet tillNational Institutes of Health i (yrkande 15). Genom ettsådant och medicin skapas enforskningsfinansiär med ansvar för hela det samladehälsovetenskapliga spektret, dvs. alltifrån grundvetenskapligbiomedicin till folkhälsa och social forskning, framhållerModeraterna.I samma motion från , 2003/04:Ub290, hävdar deatt detaljstyrning av forskningsanslag med krav om ökadsamhällsnytta, ökad tillväxt samt fokusering på jämställdhet,samverkan, tvärvetenskap m.m. begränsar den akademiskafriheten (yrkande 16). Bedömningen av forskningsinriktningarfår inte centraliseras vare sig till politiker eller tillnågra få forskare i några få finansieringsorgan. Moderaternaär principiellt emot att inrättats. De menaratt har inneburit encentralisering av forskningsanslagen på de enskildaämnesrådens bekostnad. vill öka anslagen tillämnesråden för natur- och teknikvetenskaplig forskningrespektive medicinvetenskaplig forskning. Det senareämnesrådet vill de, som nämnts, utveckla till ett och medicin (yrkande 18).Också i motion 2003/04:Ub263 (m) pläderas för en kraftigökning av medlen till . Motionären hävdar attrådet av resursbrist tvingats att prioritera sina satsningarpå grundvetenskaplig forskning och att rådet beviljat ytterstfå anslag till klinisk forskning.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub515 yrkande 6 enomfördelning mellan anslagsposterna inom Vetenskapsrådetsanslag för forskning och forskningsinformation. Partiet villgöra besparingar på anslagsposterna Dyrbar vetenskapligutrustning respektive Övrig forskningsfinansiering m.m. ochhelt slopa anslagsposten Utbildningsvetenskaplig forskning.Genom besparingarna förs medel till de tre ämnesråden omsammanlagt , fördelat på 180 miljonerkronor till vart och ett av råden. betonar attdet är viktigt att ämnesråden i så hög grad som möjligt frittfår fördela forskningsresurserna. Medel till denutbildningsvetenskapliga forskningen skall enligtFolkpartiets förslag fördelas från ämnesråden för humanistiskoch samhällsvetenskaplig forskning respektive natur- ochteknikvetenskaplig forskning, beroende på vilket ämneforskningen gäller. Behovet av tvärvetenskaplig forskningmåste lösas genom samverkan mellan ämnesråden.Enligt i motion 2003/04:Ub414 yrkande 15 bör dettidigare beslutet att sammanslå de naturvetenskapliga ochtekniska forskningsråden till ett ämnesråd utvärderas ocheventuellt omprövas. Motionärerna påpekar attsammanslagningen gjordes i samband med att Vetenskapsrådetinrättades, trots invändningar från flera viktigaremissinstanser.I motion 2003/04:Ub497 yrkande 7 lyfter Kristdemokraternafram den utbildningsvetenskapliga forskningen. De anser attdet är angeläget att uppdraget till denutbildningsvetenskapliga kommittén permanentas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen godkände regeringens förslag i denforskningspolitiska propositionen till riktlinjer förverksamheten inom bl.a. (prop. 2000/01:3,bet. UbU6, rskr. med den forskningspolitiskapropositionen redovisade regeringen i en särskild skrivelse(skr. 2000/01:28) resursfördelningen inom förår 2001 samt utgångspunkterna för resursfördelningen närmastföljande år. Utskottet hade inget att invända mot vadregeringen anfört (bet. 2000/01:UbU6 s. 27).Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i frågaom medelsberäkningen till för forskning ochforskningsinformation . Utskottet föreslårdärför att under anslaget anvisar 2 498 076 000 kri enlighet med regeringens förslag. bör även geregeringen begärt bemyndigande att besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst2 och högst 2 445 miljonerkronor . Därmed bör avslåmotionsyrkandena från Moderata samlingspartiet respektiveFolkpartiet med förslag om andra anslagsbelopp ochanslagsvillkor.När det gäller förslaget från om en utvärderingoch eventuell omprövning av beslutet att sammanslå denaturvetenskapliga och tekniska forskningsråden till ettämnesråd vill utskottet hänvisa till följande.Riksdagen beslutade om den nyamyndighetsorganisationen för forskningsfinansiering, sominnefattar bl.a. och som trädde i kraft den 1januari 2001 (prop. 1999/2000:81, bet. UbU17, rskr. 257).Utskottet framhöll då, i likhet med regeringen, att det finnsnära samband mellan forskningen inom naturvetenskap ochteknikvetenskap. Möjligheterna till korsbefruktning ochsamarbete bör öka väsentligt genom att naturvetenskap ochteknikvetenskap förs samman i ett gemensamt ämnesråd.Samtidigt minskar riskerna för dubbelarbete. Ett samlatämnesråd för natur- och teknikvetenskap blir på så sätt enförstärkning för båda forskningsområdena. följdeutskottet.Utskottet anser inte att det visats tillräckliga skäl fören särskild utvärdering av ämnesrådet för natur- ochteknikvetenskap. bör enligt utskottet avslå motion2003/04:Ub414 yrkande 15.Den utbildningsvetenskapliga kommittén inom Vetenskapsrådethar funnits . Dess tillkomst var en viktig del avreformeringen av lärarutbildningen. Regeringen har aviseratatt den utbildningsvetenskapliga forskningen och verksamheteninom kommittén skall utvärderas.