bet · GQ01SKU7 · 2003-03-04 00:00:00 — De återstående är avdragsgilla.Inkomstbeskattningen ger upphov till oönskade marginaleffekter sombåde är fördelningspolitiskt tvivelaktiga och som i vissa fallmotverkar arbetslinjen. Vi föreslår en utredning därinkomstskattesystemet ses över. Vi anser att det är nödvändigt att tafram en modell för beräkning av inkomstskatt som har en klarfördelningspolitisk profil och där vissa marginaleffekter så långt detär möjligt tas bort.Även 2003 givits en förbättrad utformning genomatt upp- och nedtrappningen genomförs i ett större inkomstintervalloch genom att grundavdraget höjts vid de allra lägsta inkomstnivårernafinns det anledning att ifrågasätta dess grundläggande konstruktion.Konstruktionen med ett grundavdrag som först trappas upp och sedantrappas ner ger upphov till oönskade marginaleffekter och börifrågasättas i en översyn av inkomstskattesystemnet. Ett alternativ äratt i stället införa ett relativt högt generellt grundavdrag som intemedges vid den statliga inkomsttaxeringen och som avtrappas först vidinkomster över den övre brytpunkten. Nivån på grundavdraget börbestämmas utifrån förväntat skatteuttag. Eftersom rätten till avdragför av den allmänna pensionsavgiften bidrar till en felaktigfördelningsprofil bör den tas bort i en sådan omläggning.En inkomstbeskattning som går i linje med ovanstående resonemangskulle kunna skapa ett system som både är enklare och som upplevs sommer rättvist än dagens. En översyn bör även utreda om det finnsytterligare förändringar som kan förbättra inkomstskattesystemet vadgäller fördelningsprofil och marginaleffekter.Skattelättnaden för utländska nyckelpersoner innebär att dessa påvissa villkor och efter beslut av kan få avlönen undantagen från beskattning och vissa ytterligare lättnader. Föratt kunna tillämpa bestämmelserna har krav ställts påspecialistkompetens eller att det är fråga om kvalificerat forsknings-eller utvecklingsarbete med en sådan inriktning eller på sådankompetensnivå att det finns betydande svårigheter att rekrytera inomlandet. Det har visat sig att , som prövar rättentill skattelättnad, fått många fler ansökningar än vad man antog skulle få då fattade beslutet. Det har fått till följdatt en lång rad ansökningar lagts på hög, vilket i sin tur innebärosäkerhet för både den sökande och arbetsgivaren i fråga.Redan då beslutet fattades i påpekade vi frånVänsterpartiets sida att det kan uppstå gränsdragnings- ochavvägningsproblem. Vi såg två skäl till detta. Dels på grund av deavsteg från likformighet i inkomstbeskattningen som förslaget innebar,dels på grund av de ibland svåra bedömningar av vilka som tillhörpersonkretsen, som måste göras i Forskarskattenämnden.Mot bakgrund av detta anser att tillämpningen avbeslutet om skattelättnader för utländska nyckelpersoner börutvärderas.5. Beskattningen av barnpension, punkt 3 (mp) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin uppfattning vad ireservationens anförs om ett förslag om ändrade regler förbeskattningen av barnpension. Därmed bifaller motion2002/03:So516 yrkande 2.StällningstagandeBarn som har en förälder som har dött får en pension som varierar medden döde förälderns inkomst. Pensionen beskattas till stor del som eninkomst hos barnet.En följd av denna beskattning är att barn med pension inte har sammamöjlighet som andra barn att sommarjobba för att få ihop lite egnapengar och skaffa sig en arbetslivserfarenhet. För andrabarn är en sådan inkomst skattefri upp till grundavdragets nivå, menett barn med barnpension måste betala inkomstskatt på summan avpensionen och sommarinkomsten och får då kanske inte mycket kvar.Detta är en orättvisa som regeringen bör uppmärksamma. Regeringen börlägga fram ett förslag som innebär att sommarjobb inte blir beskattadepå grund av barnpension.6. Resor till och från arbetet och i tjänsten, punkt 4 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om resor för hämtning och lämning av barn pådagis. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sk254 yrkande 3,2002/03:Sk382 yrkande 5, 2002/03:N265 yrkande 5, 2002/03:N267 yrkande9 och 2002/03:A241 yrkande 20, bifaller delvis motionerna 2002/03:N266yrkande 8 och 2002/03:N345 yrkande 18 och avslår motionerna2002/03:Sk359, 2002/03:Sk371 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk380 och2002/03:N345 yrkande 19.StällningstagandeDet är en förlegad syn på förutsättningar för förvärvsarbete somligger bakom det faktum att man i resa till och från arbetet inte fårräkna in tid och resväg via barnens omsorg. Det kan mycket väl vara såatt det faktum att en förälder behöver hämta eller lämna gör att resantar avsevärt , vid beaktande av bussbyten ellerväntetider på tåg. Därför bör hämtning och lämning på barnomsorg kunnaräknas in då tidsvinst och resesträcka beräknas för rätt till avdragför resor till och från arbetet.7. Arbetsrum i bostaden, punkt 7 (m) av (), () och BjörnHamilton (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om en översyn av reglerna om avdrag för kostnadför arbetsrum i bostaden. Därmed bifaller motionerna2002/03:Sk221, 2002/03:Sk321 och 2002/03:Sk396 yrkande 1 och avslårmotion 2002/03:Sk396 yrkande 2.StällningstagandeDagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglas bl.a. av attalltfler arbetstagare utför arbete i hemmet, s.k. distansarbete. Fleroch fler fasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts avrörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökandedel av arbetet utförs i arbets-tagarens hem.Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hit-tillsvarande mycket stränga lagstiftning för avdrag för arbetsrum ihemmet som har gällt i princip oförändrad . I våraförvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig ochrigid rättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit signärmast parodiska uttryck. Begrepp som "från bostaden avskilt utrymme"har föranlett företagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet attundra om man måste mura igen dörren och ordna entré till arbetsrummetvia repstege.Lagen och rättstillämpningen måste enligt vår mening anpassas tillrådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningenriskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigtönskvärd utveckling. Den nya informationsteknikens möjligheter attskapa nya arbetsvillkor och nya arbetstillfällen, bl.a. distansarbete,måste tas till vara.Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att det blirlättare att få avdrag för arbetsrum i bostaden.8. Hushållstjänster, punkt 12 (m, fp, kd, c) av (), (), Per (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om en skattereduktion för hushållstjänster.Därmed bifaller motion 2002/03:Sk402 och bifaller delvismotionerna 2002/03:Sk208 yrkandena 1-3, 2002/03:Sk231, 2002/03:Sk264,2002/03:Sk275, 2002/03:Sk280, 2002/03:Sk351, 2002/03:Sk382 yrkande 6,2002/03:Sk383 yrkande 15, 2002/03:Sf291 yrkande 19, 2002/03:Sf332yrkande 29, 2002/03:Sf335 yrkande 9, 2002/03:Sf376 yrkande 5,2002/03:Sf380 yrkande 16, 2002/03:N227 yrkande 10, 2002/03:N392yrkande 3, 2002/03:N395 yrkande 12 i denna del, 2002/03:A241 yrkande5, 2002/03:A242 yrkande 18 och 2002/03:A315 yrkande 5.StällningstagandeVi föreslår att en skattereduktion på införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster somutförs i det egna hemmet, per år.Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster. Totalt är nästanvart fjärde hushåll i intresserat av hjälp ibland ellerregelbundet. Vi vet dock att det är det höga skatteuttaget som hindrarefterfrågan och utbud från att mötas på en vit marknad.Inkomstskatter, sociala avgifter och moms driver upp timpriset tillnivåer som nästan inga hushåll med normala inkomster är beredda attbetala. Så gott som alla hushållstjänster, som städning,fönsterputsning eller barnpassning, som utförs mot betalning skerdärför svart. undersökningar visar att skatt påoredovisade inkomster uppskattas till ca per år.Hushållstjänsterna utgör sannolikt en betydande del av dessamiljarder.Vårt förslag förbättrar förutsättningarna för den vita marknaden förhushållstjänster.Det gör svarta jobb vita. Det är djupt olyckligt att orimligaskatteregler pressar människor till svart arbete. För många ungariskerar den första kontakten med arbetsmarknaden att bli svartjobb.Genom vårt förslag till skattereduktion får de som arbetar svartmöjlighet att inordna sig i ett legalt system och som alla andra fådel av förmånerna i socialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pensionm.m.Det ökar valfriheten för hushållen. Med ett ökat utbud avservicetjänster ökar också valfriheten. Människor får större möjlighetatt välja mellan att arbeta mycket och köpa tjänster till hemmet elleratt arbeta mindre och i stället göra hemarbetet själva.Det ökar jämställdheten. Jämställdheten har visserligen gjort framstegunder , men är det kvinnorna som harhuvudansvaret för hemmet och barnen och som utför merparten av detoavlönade hemarbetet. Skattereglerna hindrar kvinnor såväl från attbjuda ut sitt kunnande på en vit marknad som att köpa sigservicetjänster.Det ökar antalet jobb. Det är svårt att med någon större precisionange hur många nya arbetstillfällen som kan tillkomma med vårtförslag. Helt klart är det ett betydande antal personer, av vilkaflera har svårt att komma in på arbetsmarknaden, som genom vårtförslag får arbete.Det ökar effektiviteten i ekonomin. Individens fria val mellan fritid,oavlönat hemarbete och beskattat marknadsarbete snedvrids av de storaskattekilarna på tjänsteproduktion. Genom att minska skattekilarnaminskar snedvridningarna. Människor kommer då i större utsträckningatt kunna köpa hushållstjänster och använda den frigjorda tiden tillökat förvärvsarbete eller till att tillbringa den med barnen.Det är de tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egnatomten som skall berättiga till skattelättnad. Det innebär att skattensänks för ett antal hushållstjänster där det är lätt att "göra detsjälv" och där någon vit marknad knappast förekommer, exempelvisstädning, gräsklippning och barntillsyn. Förslaget omfattar ävensådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad som målning,snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremot uteslutsoffentligt subventionerade tjänster, exempelvis offentlig barnomsorgoch andra tjänster som normalt inte utförs i hemmet, exempelvisadvokat- och arkitekttjänster.När en privatperson köper en tjänst som är berättigad tillskattereduktion från ett företag skall företaget dra av kundensskattereduktion direkt vid betalningen. På kvittot kommer då att ståhur mycket kunden har betalat och hur mycket tjänsten skulle ha kostatom kunden betalat full skatt. Företaget drar sedan av kundensskattereduktion i den egna månatliga skattedeklarationen.9. Förmån av fria hemtjänster, punkt 13 (kd) av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om förmån av fria hemtjänster. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:N395 yrkande 12 i denna del och avslår motion2002/03:Sk343.StällningstagandeKristdemokraterna vill underlätta för de arbetstagare som erbjudshemservice som löneförmån från sina arbetsgivare. Dagens förmånsvärdeär satt så högt att få har råd att ta emot löneförmånen. Om vårtförslag om en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänsterförverkligas bör också förmånsvärdet sänkas. Då skulle till exempelmånga personer som arbetar i överhettade branscher kunna ta emotdenna förmån. Skattesystemet blir därmed effektivitetsbefrämjandesamtidigt som det skapas nya arbetstillfällen.10. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 17 (fp) av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om gåvor till ideell verksamhet. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U294 yrkande 10 och avslår motionerna2002/03:Sk232, 2002/03:Sk255, 2002/03:Sk270 yrkandena 1-3,2002/03:Sk279, 2002/03:Sk340 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sk348 yrkande1, 2002/03:U207 yrkandena 3 och 4, 2002/03:Kr366 yrkande 2 och2002/03:Ub367 yrkande 2.StällningstagandeDen frivilliga internationella biståndsverksamheten betyder mycket.Först och främst är den viktig för att den ofta kan bedrivas närmarefolket i mottagarlandet än statlig biståndsverksamhet kan komma. Ivissa fall är frivilliga hjälparbetare den enda vägen att förmedlautländskt bistånd. Dessa människor drivs av ett starkt ideelltengagemang och åstadkommer ofta stora resultat med förhållandevis småresurser. Den frivilliga hjälpen är också viktig för att förankra deninternationella solidariteten hos det svenska folket.Fadderbarnsverksamhet, Röda korset, Amnesty, och Diakoniaär exempel på verksamheter och organisationer som inte bara görfantastiska insatser i fjärran länder utan också för in tredje världeni vår svenska vardagsverksamhet. skänker svenska folket istorleksordningen en och till internationellhjälpverksamhet.Det finns goda skäl att ytterligare stimulera ett frivilligtresursflöde från till behövande människor på andrakontinenter. En avdragsrätt för denna typ av stöd finns i ett flertalandra länder, såsom , , , , ,och . Möjligheterna att införa en avdragsrätt för gåvor tillinternationellt biståndsarbete även i bör enligt vår meningutredas.Argumenten för en avdragsrätt för gåvor till biståndsverksamhet ärflera:Den ger givaren möjlighet att styra bidrag till ändamål som han/honsjälv prioriterar och att få en fördel av detta.Den tydliggör för allmänheten det angelägna arbete sombiståndsorganisationerna utför.Den ökar incitamentet för ideellt engagemang hos allmänheten ochnäringslivet.Den ökar intäkterna för landets erkända biståndsorganisationer.Den bidrar till att försvåra för oseriösa insamlingar eftersom dessahamnar "utanför listan".Regeringen bör lägga fram ett förslag om enavdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet, med enbeloppsbegränsning. Avdragsrätten bör kunna utformas så att den gällerför gåvor till enskilda organisationer som utövar just internationellbiståndsverksamhet, eller på något annat sätt verkar förinternationellt samförstånd, demokrati eller respekt för de mänskligarättigheterna.11. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 17 (kd) av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om gåvor till ideell verksamhet. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sk255, 2002/03:Sk340 yrkandena 1 och 2,2002/03:Sk348 yrkande 1 och 2002/03:Kr366 yrkande 2 och bifallerdelvis motionerna 2002/03:Sk232, 2002/03:Sk270 yrkandena 1-3,2002/03:Sk279, 2002/03:U207 yrkandena 3 och 4, 2002/03:U294 yrkande 10och 2002/03:Ub367 yrkande 2.StällningstagandeI får normalt varken privatpersoner eller företag göra avdragför gåvor och donationer till ideella föreningar. Detta gäller oavsettom det är fråga om allmännyttiga eller ej allmännyttiga ideellaföreningar.På många håll i världen är det möjligt att göra skatteavdrag förkostnaden för gåvor till ideella organisationer. Övriga 14 EU-länderhar olika typer av system för avdragsmöjligheter. Vårt grannland Norgeär ett exempel där medborgarna har viss möjlighet att göra avdrag förgåvor. Där ges möjlighet till skatteavdrag för såväl enskilda personersom näringsidkare när det är fråga om gåvor till vetenskapligforskning eller yrkesutbildning som kan ha betydelse för givarensverksamhet. Vidare gäller att enskilda personer medges en begränsadavdragsrätt för gåvor till vissa frivilligorganisationer som har sätei och har minst 3 000 medlemmar. Dessa frivilligorganisationerskall inte ha näringsverksamhet som ändamål och skall bedriva särskiltangivna verksamheter såsom omsorgs- och hälsofrämjande arbete för barnoch ungdomar, religiös verksamhet, verksamhet till värn för människorsrättigheter, katastrofhjälp m.m.I och finns 180 000 registreradevälgörenhetsorganisationer. Dessa står under tillsyn av en statligmyndighet (the ). Enskilda kan sägas erhållaskattelättnader/avdrag genom gåvor till brittiskavälgörenhetsorganisationer på olika sätt: genom gåvohjälp (Gift Aid),avlöningsgåvosystem (Payroll Giving Scheme), som drivs avarbetsgivaren, eller genom att man ger bort aktier eller värdepapper.Förutom och finns det alltså en rad andra länder som harliknande arrangemang för att ge medborgarna möjlighet att göraskatteavdrag för bidrag till olika typer av organisationer.FRII, Frivilligbranschens insamlingsråd, har uttalat att det bordegöras möjligt för medborgare att göra avdrag för gåvor till välgörandeändamål till organisationer som har s.k. 90-konton. På detta sättskulle oseriösa insamlingar kunna konkurreras ut, menar företrädareför FRII. I exempelvis och har man ett system som tillåteratt man gör avdrag även för gåvor till olika typer av ideellaföreningar och kyrkor. Detta är ett stort stöd för denna typ avorganisationer, eftersom deras verksamhet till stor del bygger just påfrivilligt givande från medlemmar.Med tanke på de kraftiga nedskärningar som görs av den offentligasektorn bör nu tiden vara inne att genom skatteavdrag för donationertill ideella föreningar frigöra kapital och resurser som annars aldrigkommit dessa till del. En gräns för praktisk tillämplighet börförslagsvis sättas vid donationer under 10 000 kr.Jag anser att regeringen bör återkomma med ett förslag om skatteavdragför donationer till ideella föreningar i enlighet med vad jag anfört.12. Universiteten och externa finansiärer, punkt 18 (m) av (), () och BjörnHamilton (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om påslaget vid extern finansiering av forskningvid universitet och högskolor. Därmed bifaller delvis motion2002/03:Ub367 yrkande 3.StällningstagandeDet påslag som tas ut av externa finansiärer av forskning viduniversitet och högskolor och som skall täcka lärosätenasadminstration, etc. låg tidigare på . har påslaget höjts till18 %, och detta har medfört att Cancerfondens viktiga forskningdrabbas.Cancerfonden, som är en ideell organisation med brett folkligt stöd,är huvudfinansiär av cancerforskningen i . Genom en radinitiativ har Cancerfonden bidragit till att svenskcancerforskning på flera områden blivit världsledande. Enligt enflerårig praxis har universitet och högskolor tidigare inte debiteratCancerfonden lokalkostnader för de projekt som fonden finansierar. Ettpåslag på på anslagen, för att täcka de merkostnader somuniversiteten har t.ex. för administration, har accepterats av fondensom rimligt, men en nivå på innebär för Cancerfonden attforskningsprojekt av betydande omfattning inte kommer att kunnafinansieras. Påslaget bör därför fortsatt stanna vid , ochundantaget för lokalkostnader bör bestå.13. Idrottskonto, punkt 22 (fp, kd, c) av (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om införande av ett idrottskonto. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Kr266 yrkande 10, 2002/03:Kr335 yrkande 4och 2002/03:Kr368 yrkande 7.StällningstagandeIdrottsutövare kan under några aktiva år erhålla höga, eller myckethöga, inkomster, ofta som en följd av att man satsat intensivt på sinidrott. Utbildning och "civil karriär" kommer ofta i andra hand. Mende aktiva åren med höga inkomster kan å andra sidan vara mycketbegränsade till antalet.De regler för inkomstutjämning genom exempelvis olika former av pen-sionsarrangemang som finns är ofta klart otillräckliga.Följden blir att idrottsutövare, efter sin karriär, måstebörja från början, inte minst med utbildning. En annan följd är attframgångsrika idrottsutövare av ekonomiska skäl väljer att bosätta sigi något annat land. tappar därmed goodwill ochskatteinkomster. Problemet skulle till väsentlig del kunna lösas meden möjlighet att fördela inkomsten , t.ex.genom att inrätta ett idrottskonto, som fungerar på liknande sätt somett skogskonto för skogsägare eller ett upphovsmannakonto förförfattare.Det innebär att uppskov med beskattning medges för medel som avsättstill kontona ett visst år och att beskattningen i stället sker det årmedlen tas från kontot. Med ett idrottskonto fonderas pengarna ochbeskattas vid uttag. Motsvarande kan också gälla andra med mycketosäkra eller mycket periodiska inkomster såsom författares,konstnärers och musikers inkomster.Frågan om införande av ett konto för utjämning i vissa fall avinkomster över tiden bör med det snaraste utredas.14. Uthyrning av privatbostad, punkt 24 (m, fp, kd) av (), (), Per (), (), () och Anne-MarieEkström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ireservationen anförs om ändrade regler för uthyrning av privatbostad.Därmed bifaller delvis motionerna 2002/03:Sk376,2002/03:Ub487 yrkande 6, 2002/03:N305 yrkande 3, 2002/03:Bo216 yrkande1, 2002/03:Bo238 yrkande 5, 2002/03:Bo290 yrkande 3 och 2002/03:Bo291yrkande 10.StällningstagandeSituationen för våra studenter vad gäller bostäder är kritisk. Bristenär så extrem att studenterna numera börjar undvika de störreuniversitetsstäderna som . Bostadsbristenhar blivit ett hot mot valfriheten och den öppna högskolan.Bostadssituationen för de studerande är sådan att de inte kan vänta påatt nya bostäder skall byggas. De behöver bostäder . Det är därförav yttersta vikt att man får fram studentbostäder tilllandets bostadslösa studerande. Ett sätt att snabbt få fram mångabostäder är att göra det mer attraktivt att hyra ut ett eller flerarum i sin privata bostad. Inte minst skulle många villaägare kunnaerbjuda uthyrningsrum.Dagens skatteregler för uthyrning av privatbostäder är dock ett hinderför detta. I princip skall alla hyresintäkter beskattas, och mångadrar sig därför för att ta det extra besvär det innebär att hyra ut.Det är inte omöjligt att en del sådan uthyrning sker men utan att denextra inkomsten deklareras. Med en skattelagstiftning som gör det merintressant att hyra ut privatbostäder skulle många också medbegränsade ombyggnader kunna få ytterligare en mindre lägenhet i sinvilla.Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder bör därförhöjas. Det skulle omgående skapa tusentals hyresmöjligheter förstudenter - och för den delen andra människor som vill bo centralt,t.ex. människor som flyttar till en storstad för att arbeta ellerinvandrar hit från andra länder.Särskilda yttranden1. Skatteskala, grundavdrag, m.m., punkt 1 (c) () anför:Centerpartiet anser att skattepolitiken måste utformas så att den gergoda förutsättningar för fler företag att startas och växa, störreekonomiskt utrymme för landets familjer och inriktas på förbättringarför dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem somropar högst.