bet · GQ01SFU8 · 2003-03-25 00:00:00 — Enligt den praxis somutlänningsmyndigheterna följer skall familjer intesplittras vid en avvisning. Respekten för demänskliga rättigheterna måste vara en ledstjärna iutlänningsmyndigheternas arbete, och iutlänningslagen stadgas att myndigheterna särskiltskall beakta barnets bästa.Med det anförda och då beredningen avutredningsförslagen om verkställighet av avvisnings-och utvisningsbeslut bör avvaktas avstyrkerutskottet motion 2002/03:Sf256 yrkande 7.Utskottet finner inte skäl att förorda att en s.k.god man alltid skall närvara vid verkställigheten avbeslut om avvisning eller utvisning. Motion2002/03:Sf367 yrkande 25 avstyrks.ViseringViseringsplikt och besöksvisumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- viseringspliktiga länder- praxis vid besöksvisum- norra reservationerna 53 (fp, kd, v, c, mp),54 (fp, v, c) och 55 (v)Gällande ordningAv 1 kap. 3 § UtlL framgår att en utlänning somreser in i eller vistas i skall ha viseringom inte utlänningen är medborgare i ,, eller . Regeringen fårföreskriva undantag från kravet på visering.Undantagen finns angivna i 2 kap. 4 och 5 §§ UtlFoch omfattar bl.a. medborgare i EU-länderna.Enligt gäller i princip att ettvisum som är beviljat i ett EU-land (utomStorbritannien och ) eller i och Islandgäller för besök i samtliga dessa länder.I förordning EG nr 539/2001 regleras vilka ländersmedborgare som behöver visering respektive vilka somär undantagna från viseringskrav.SkrivelsenI skrivelsen anges att arbetet med att ökaharmoniseringen av viseringspolitiken inom EU ochSchengenstaterna fortsätter. En revidering avförordningen över vilka länders medborgare som måsteha visering vid inresa i medlemsstaterna och vilkasom är befriade från detta krav är underutarbetande. En enhetlig utformning av visering ochuppehållstillstånd skall ha införts imedlemsstaterna under 2003.De nya gemensamma konsulära anvisningarna skalltas i bruk senast den 1 januari 2003.I handlingsplanen gällande olaglig invandringanges att ett europeiskt identifieringssystem förviseringar skall inrättas. Kommissionen har fått iuppdrag att lägga fram en genomförbarhetsstudiegällande dessa frågor. En delrapport planeras tillbörjan av 2003, och slutrapporten förväntas i slutetav mars 2003.MotionerAllmänt om visumpolitikenLars m.fl. (fp) begär i motion 2002/03:Sf256 yrkande16 ett tillkännagivande om att viseringspolitiken används på ett oacceptabelt sätt för att göradet svårare för människor med skyddsbehov att sökaasyl i och att aktivt måste verkaför att korta listan över viseringspliktiga länder.Också i motion 2002/03:Sf5 av m.fl.(fp) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om attSverige aktivt bör verka för att korta listan överviseringspliktiga länder.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om attregeringen i EU bör verka för en förkortning avlistan över visumpliktiga länder och att visumkravinte får används som medel att utestänga flyktingaroch andra skyddsbehövande från EU:s medlemsstatersterritorium.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2002/03:Sf214 yrkande 3 i denna del etttillkännagivande om att den restriktivavisumpolitiken har gjort det svårt för människor attta sig in i EU. Bland annat har listan över ländermed visumtvång ökat.Visum vid besökI motion 2002/03:Sf216 av m.fl. (fp)yrkande 5 anförs att om den normalaviseringspolitiken för släktbesök gjordes enklare,snabbare och generösare skulle många anhöriga, inteminst åldriga föräldrar, inte se sig tvingade attsöka uppehållstillstånd i . Motionärernabegär ett tillkännagivande härom.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 31 ett tillkännagivande om rutiner ochpraxis vid svenska ambassader avseende besöksvisum.Motionärerna anser att samma krav skall gällaoavsett från vilket land man söker och attregelförenklingar bör genomföras.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om attregeringen bör utfärda tydliga riktlinjer så attMigrationsverkets handläggning av visumärendengenomsyras av en inställning av humanitet och icke-diskriminering.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2002/03:Sf214 yrkande 3 i denna del etttillkännagivande om att personer som bor permanent iSverige skall kunna få besök av sina anhöriga.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl. (mp)yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om en mergenerös linje när det gäller utfärdandet avbesöksvisum. Motionärerna anser att det ärdiskriminerande att anse vissa länder som merriskabla utifrån avhoppsbenägenhet.Också i motion 2002/03:Sf8 av m.fl.(mp) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om besöki Sverige.Visum i andra fallI motion 2002/03:Sf224 av m.fl. (v) yrkandena 1och 2 begärs tillkännagivanden om att en restriktivhållning när det gäller visum för utbytesstudiermellan och irakiska lett till attalla vägar är stängda. Utbyte skulle vara till gagnför hela regionens uppbyggnad och bör enligtmotionärerna möjliggöras. Vidare börresehandlingar för kurder som lever i den autonomazonen i irakiska kunna utställas av FN.Dessa personer lever under ett ständigt hot frånregimen i och kan härmed inte få tillgångtill nödvändiga resedokument.Utskottets ställningstagandeAv det av godkända betänkandet Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv (bet.1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) framgår att detövergripande målet för den svenskaviseringspolitiken är att skapa så stor frihet sommöjligt för personer att röra sig över gränserna.Det är av största vikt att kontakter mellanmänniskor i olika länder underlättas, såväl i frågaom släktkontakter som kommersiella och kulturellaförbindelser på olika plan. Önskemålet om frirörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten avatt upprätthålla den reglerade invandringen.Beträffande förhållandet mellan viseringspolitikoch möjligheten att söka asyl har utskottettidigare, senast i betänkande 2001/02:SfU8,vidhållit den uppfattning som kommit till uttryck iproposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik iglobalt perspektiv, nämligen att viseringskravendast i mycket liten utsträckning torde hindramänniskor från att söka skydd, men att det däremotkan vara ett hinder för dem att söka asyl just iSverige samt att det inte finns någon rätt förasylsökande att själv välja asylland. Utskottetvidhåller denna uppfattning. Utskottet vill ocksååter nämna att genom förordning EG nr 539/2001 omvilka länders medborgare som behöver viseringrespektive vilka som är undantagna frånviseringskrav harmoniseras viseringspolitiken fulltut vad avser landförteckningarna, vilket i sin turinnebär att det inte längre finns några tredjeländerför vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma ommedborgarna i dessa länder skall omfattas avviseringskrav eller inte. Utskottet vill understrykavikten av att inom EU fortsatt aktivt driverfrågan om viseringsfrihet för så många länder sommöjligt.Anhörigkommittén har när det gäller frågan omviseringskrav liksom visum för släktbesök i sittbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13)angett att målet för viseringspolitiken, attmöjliggöra kontakter och besök, uppfylls genom attSverige beviljar en stor del - -av de dryga 200 000 ansökningar i viseringsärendensom avgörs . anföremellertid att regeringens tidigare gjordauttalanden om vikten av en så generösviseringspolitik som möjligt bör få störregenomslag. Kommitténs bedömning är att det ärviktigt att besöksmöjligheterna för släktingar intebegränsas mer än nödvändigt. Presumtionen vid entillståndsprövning måste vara att det inte är frågaom en person som avser att hoppa av. Exempelvis bören tidigare ansökan om permanent uppehållstillståndenligt kommittén inte nödvändigtvis negativt påverkabedömningen av om tillstånd kan ges. Kommittén pekarpå svårigheten att i enskilda fall försöka avgöravad som väger tyngst, en generös viseringspolitikeller risken för avhopp. Det är svårt att utfärdamer precisa riktlinjer för var gränsen skall gå.Just den individuella bedömning som skall göras ivarje fall talar enligt kommittén för attriktlinjerna måste ges ett ganska allmänt innehåll.Migrationsverkets styrelse utfärdar riktlinjer förbeslut i ärenden om visering. I varje ärende skallgöras en bedömning av om det finns risk för att densökande, på grund av personliga eller andraförhållanden, inte återvänder till hemlandet.Utskottet kan i detta sammanhang delaAnhörigkommitténs bedömning att det är viktigt attbesöksmöjligheterna för släktingar inte begränsasmer än nödvändigt. En strikt viseringspolitikdrabbar särskilt hårt invandrare som inte själva harmöjlighet att resa till hemlandet för släktbesök.Utskottet vill framhålla vikten av att varjevisumansökan noga prövas utifrån de individuellaomständigheterna.Utskottet kan konstatera att viseringspolitikeninom EU och har harmoniserats vadavser vilka länders medborgare som skall ha viseringoch vilka som skall vara befriade frånviseringstvång vid inresa i medlemsstaterna (för. EGnr 539/2001). Förordningen innebär inte att praxisharmoniseras. Svenska myndigheter beslutar vem somskall beviljas visering. När det gäller denpraktiska handläggningen av viseringsansökningar,handböckers innehåll och utveckling av datasystemåterstår mycket arbete. antogministerrådet slutsatser om lokalt konsulärtsamarbete som ett led i strävan att harmoniseratolkningen av det gemensamma regelverket.En migrationspolitisk utvärdering av Sverigestillträde till det operativa Schenegensamarbetet hargenomförts (Ds 2002:64). I promemorian beskrivskonsekvenserna av deltagandet i det operativasamarbetet vad gäller bl.a. visumhanteringen.Direktiv har antagits för en kommitté somskall se över utlänningslagstiftningen (dir.2003:28). Kommittén skall bl.a. lämna förslag till -utifrån förarbeten och författningar samt enkartläggning av praxis - hur förutsättningarna förvisering skall preciseras i lag.Med det anförda och med hänsyn till bl.a.beredningen av betänkande anserutskottet att inte bör göra någotuttalande med anledning av motionerna 2002/03:Sf5yrkande 9, 2002/03:Sf8 yrkande 15, 2002/03:Sf214yrkande 3, 2002/03:Sf216 yrkande 5, 2002/03:Sf239yrkandena 14 och 15, 2002/03:Sf256 yrkande 16,2002/03:Sf334 yrkande 31 och 2002/03:Sf367 yrkande24. Motionerna avstyrks.När det gäller frågor om visum för personer frånnorra förutsätter utskottet att utlännings- ochutlandsmyndigheterna gör en prövning i varje enskiltfall. Utskottet kan också konstatera att Sverigesedan ett flertal år ger humanitärt bistånd tillnorra . uppgick detta bistånd, somkanaliseras via ett antal enskilda humanitäraorganisationer, till totalt 45 miljoner kronor.Utskottet vill även peka på att i samarbetemed UNHCR tar emot personer i behov av skydd förvidarebosättning i . Utskottet avstyrker meddet anförda motion 2002/03:Sf224 yrkandena 1 och 2.Visum för asylsökande och asylansökan iutlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om visum förasylsökande och asylansökan i utlandetJämför reservationerna 56 (kd, c) och 57 (v,mp)MotionerSven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkande 5 ett tillkännagivande om att inomEU bör ta initiativ till att visumsystemet ses översamt till en undersökning av hur "nödvisum" tillasylsökande skulle fungera. I motionen anförs attdet inte går att söka asyl från utlandet ochatt det inte heller går att få visum till Sverigeför att söka asyl. Detta har till viss del medförtatt alltfler människor på flykt ser sig hänvisadetill illegala metoder som den växande organiseradeflyktingsmugglingen.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 18 begärs att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att lägga fram förslag om enmöjlighet för beskickningar att utfärda visum tillskyddsbehövande antingen när dessa befinner sig ihemlandet eller i tredjeland (asylvisum). Flerastater har redan infört olika varianter av dennamöjlighet, som dock enligt motionärerna endast börfå utgöra ett komplement till det traditionellasättet att söka asyl. Praktiska problem kan varaavsaknad av en svensk ambassad i flyktingenshemland, risker för den asylsökande att besökaambassaden, problem med sekretessen, frånvaro avmöjlighet till advokathjälp m.m.Peter m.fl. (mp) begär i motion2002/03:Sf367 yrkande 20 ett tillkännagivande om attregeringen bör se över förslaget om ett s.k.humanitärt visum. Motionärerna anser att det börskapas en möjlighet för presumtiva flyktingar attsnabbt lämna ursprungsregionen eller transitländergenom att kunna söka humanitärt visum viaambassader, under förutsättning att personen kangöra gällande att han eller hon annars skulleutsättas för mycket grava hot till liv och frihet.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om attmöjligheten att införa ett s.k. humanitärt visum börses över.Utskottets ställningstagandeEuropeiska kommissionen har för avsikt att följa uppen studie av tre forskare om möjligheten att sökaasyl vid EU-ländernas ambassader runt om i världen.Kommissionen avser att komma med ett meddelande såatt medlemsländerna får diskutera denna och andramöjligheter.Statsrådet har i svar på eninterpellation angett att han tagitdel av studien och att argumentet för möjlighetenatt söka asyl vid en ambassad är att förhindramänniskosmuggling. Statsrådet, som till fullo stöderarbetet mot människosmuggling, menar att man i dettasammanhang måste beakta första asyllandsprincipenoch att det är utlänningsmyndigheterna och inteutlandsmyndigheterna som har att pröva vem som är ibehov av skydd.Viseringsinstrumentet är inte avsett att ta tillvara personers behov av skydd. Utlänningslagensbestämmelser uppfyller enligt utskottets uppfattningGenèvekonventionen i fråga om skyldigheten att geskydd till den som riskerar förföljelse i hemlandet.Sverige tar också emot personer i behov av skydd förvidarebosättning i , genom den s.k.flyktingkvoten. Detta sker efter samråd med UNHCR.Med det anförda och då något tillkännagivandebeträffande möjligheten att söka asyl från utlandetinte enligt utskottets mening bör göras avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Sf8 yrkande 14,2002/03:Sf239 yrkande 18, 2002/03:Sf334 yrkande 5och 2002/03:Sf367 yrkande 20.AsylprocessenHandläggningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- handläggningstiden i asylprocessen- processen och handläggningen av asylärenden- instansordningen i asylprocessenJämför reservationerna 58 (m), 59 (c), 60(mp), 61 (kd, v, mp), 62 (m), 63(m, fp, kd,c) och 64 (v, mp)MotionerHandläggningstidSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion 2002/03:Sf7yrkande 1 förslag till åtgärder för att motverkapass- och dokumentlöshet. Motionärerna anför attnära av de asylsökande saknade pass 2002. Dettaförsvårar fastställandet av identitet och därmedmöjligheterna att snabbt och korrekt bedömaskyddsbehov. En förutsättning för kortare väntetiderär enligt motionärerna att de som söker asylsamverkar under utredningen genom att lämna riktigauppgifter och dokument. Människor med genuinaasylskäl kan sakna pass, varför innehav avidentitetshandlingar inte kan vara ett orubbligtkrav.I yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden omåtgärder för att korta väntetiderna vid asylprövningoch om flexiblare anslagsanvändning förMigrationsverket. Detta skulle enligt motionärernamöjliggöra en långsiktig, fungerande verksamhet ochkortare väntetider.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omagerande vid avvisningar. Motionärerna anser att detkrävs att åtnjuter förtroende ochatt verket alltid måste agera oklanderligt.Gränslinjen mellan verket och polisen måste blitydligare.Per m.fl. (m) begär i motion 2002/03:Sf264yrkande 1 ett tillkännagivande om kortarehandläggningstider i asylprocessen. Motionärernaanför att det vid den förestående ändringen avasylprocessen finns en risk att självaomorganiserandet tar större tid och plats än självakärnuppgiften, nämligen att behandlaasylansökningar. Det är viktigt att det skapas enbättre ordning i den del av asylhanteringen somsköts av Migrationsverket.I motion 2002/03:Sf300 av m.fl. (fp,m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att deoacceptabelt långa väntetiderna måste kortas.I motion 2002/03:Sf214 av m.fl.(c) yrkande 6 anförs att en utökad handläggningstidär nödvändig ur rättssäkerhetssynpunkt och medföratt handläggarna på får en verkligmöjlighet att utföra en bra utredning där alla olikaaspekter vägs in. Motionärerna begär därför attregeringen lägger fram förslag om en bortretidsgräns för beslut om asyl frånansökningsdagen.I motion 2002/03:Sf8 av m.fl. (mp)yrkande 19 begärs ett tillkännagivande omnödvändigheten av att korta handläggningstiderna hosMigrationsverket och Utlänningsnämnden.Övrigt om asylprocessenSven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf334yrkandena 8, 14 och 16 tillkännagivanden ommöjlighet att få rättshjälp vid Dublinärenden, omatt ta större hänsyn till psykologers, psykiatrikersoch kuratorers intyg och om att kompetensen vidinvandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget omsituationen i hemländerna för homosexuellarespektive för kvinnor ses över. Motionärerna anseratt flyktingars och asylsökandes hälsoproblem,fysiska såväl som psykiska, måste uppmärksammas meroch i ett tidigare skede.I yrkandena 12 och 13 begärs att regeringen seröver frågan om asylsökandes rätt till auktoriseradtolk och/eller översättare samt attMigrationsverkets bruk av språktester bör upphöra iavvaktan på resultatet av översynen.I motion 2002/03:A242 av m.fl. (kd)yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om attMigrationsverkets personal, som skall handläggaärenden om utvisning där kvinnan kommit till Sverigeför att leva med en man men där förhållandetupphört, bör ha specialkompetens.Också i motion 2002/03:Ju363 av . (kd) yrkande 11 begärs ett likadanttillkännagivande.Ulla m.fl. (v) begär i motion 2002/03:Sf233ett tillkännagivande om att regeringen iregleringsbrev till böruppmärksamma de risker som kurdiska flyktingarutsätts för i kontakter med den irakiska ambassadenangående upprättande av giltiga resehandlingar.Enligt praxis ges inte irakiska kurder främlingspassmed undantag från konventionsflyktingar.Praxisändringen motiveras med att berörda flyktingarkan vända sig till irakiska ambassaden och ansöka ompass där.I motion 2002/03:Sf367 av m.fl. (mp)yrkandena 21 och 23 begärs tillkännagivanden om attlandinformationen måste baseras på en bred basis ochutifrån flera olika källor i landet. Motionärernaanser att det bör ses över på vilket sätt Sverigefår sin landinformation. Slutligen bör enauktoriserad tolk alltid användas och om så önskasen tolk av samma kön som asylsökanden.Hans Stenberg och () begär i motion2002/03:Sf363 ett tillkännagivande om att eftersomde uppgifter som en asylsökande lämnar i den förstaintervjun tillmäts så stor betydelse i den fortsattahandläggningen av asylansökan är det viktigt att dengenomförs med största kvalitet och noggrannhet. Detär också av största vikt att man tillser att denasylsökande inte är uttröttad efter en lång resa närintervjun genomförs.I motion 2002/03:A270 av () yrkande3 begärs ett tillkännagivande om attMigrationsverket skall ge alla utländska medborgaresom kommer hit som au pair information om sinarättigheter på ett språk de förstår.Instansordning m.m.Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion 2002/03:Sf7yrkande 11 ett tillkännagivande om att det krävs enrättssäker bedömning i utlänningsärenden.Motionärerna anser att de av Lagrådet påtaladeproblemen måste utredas innan en ny instansordningsjösätts. Överklagande bör ske tillförvaltningsdomstol och bl.a. tvåpartsförfarande medmuntlig förhandling införas.I motion 2002/03:Sf5 av m.fl. (fp)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attutlänningsärenden skall flyttas över tillförvaltningsdomstolar. Motionärerna anser attLagrådets synpunkter bör beaktas.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2002/03:Sf6yrkande 1 ett tillkännagivande om en nyprocessordning i utlänningsärenden. Enligtmotionärerna är det viktigt med rättssäkerhet ochatt den nya processen blir juridiskt hållbar.Motionärerna anser att skall göraen grundlig utredning och fatta ett första beslut.Om det är negativt skall ärendet gå vidare tilllänsrätt och sedan kunna överklagas till kammarrätt.I motion 2002/03:Sf239 av m.fl. (v)yrkande 19 begärs ett tillkännagivande omovillkorlig rätt till muntlig förhandling ilänsrätten i asylärenden. Regleringen i 9 §förvaltningsprocesslagen bör enligt motionärernafrångås.Utskottets ställningstagandeBeträffande handläggningstiderna i asylärenden harutskottet vid ett flertal tillfällen tidigarepåtalat att det är mycket viktigt att förkortahandläggningstiderna. Utskottet har emellertid ocksåpåtalat att utredningarna måste ske på etträttssäkert sätt och att problem med att exempelvisfastställa någons identitet förekommer allt oftare.Utskottet har senast i betänkande 2002/03:SfU2påpekat att det är viktigt att de medel som anvisasför migrationspolitiken används rationellt. Långahandläggningstider blir särskilt kostsamma iasylärenden, inte bara på grund av att de sökandeunder tiden vistas i Migrationsverketsmottagandesystem utan också på grund av den psykiskapress som sökandena tvingas leva under.Vad gäller frågan om anslagsstruktur ochflexibilitet inom har utskottet ibetänkande 2001/02:SfU13 vid behandlingen av ettförslag från revisorer framhållit att detär nödvändigt att anlägga ett flerårigt synsätt påresursfördelningen till migrationspolitiken. Inteminst i asylprövningen, där det måste ställas högakrav på personalens kompetens, finns det gränser förhur mycket verksamheten med kort varsel kan utökas.Utskottet delade revisorernas uppfattning att detbehövs ett förbättrat underlag för bedömning avbehovet av och utnyttjandet av resurser förasylprocessen. Detta gav som sin meningregeringen till känna (rskr. 2001/02:250 och 251).Vid utskottets offentliga utfrågning omflyktingmottagandet påtalades attbåde och har fåttresursförstärkningar för att bl.a. kunna kortahandläggningstiderna. Det framkom också atthandläggningstiderna inte har blivit längre hos varesig eller trotsden stora inströmningen av asylärenden.Genomsnittstiden ligger för bådeverket och nämnden, dvs. en total genomsnittlighandläggningstid för ettlagakraftvunnet beslut efter överklagande tillUtlänningsnämnden.Enligt utskottets mening är det viktigt att nogafölja utvecklingen när det gällerhandläggningstiderna. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna 2002/03:Sf7 yrkandena 1-3,2002/03:Sf8 yrkande 19, 2002/03:Sf214 yrkande 6,2002/03:Sf264 yrkande 1 och 2002/03:Sf300 yrkande 1.Utskottet kan konstatera att Migrationsverketfortlöpande arbetar med att förbättra kvaliteten iasylutredningarna. Bland annat pågår utveckling inomområdena bevisvärdering och kognitivintervjumetodik. På regeringens uppdrag harMigrationsverket utformat riktlinjer förhomosexuella i asylprocessen. Det har skett isamverkan med företrädare för HomO, och . Verket har även inhämtatsynpunkter från och , som tar upp såväl utredningsfasen sombedömningsaspekterna, syftar till att uppmärksammapersonalen på de särskilda omständigheter som kangälla i ärenden där homosexualitet åberopas.Migrationsverket har också utarbetat riktlinjer förutredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov.Dessa riktlinjer skall följas upp med kunskaps- ochkompetensutveckling hos personalen för att få enökad lyhördhet för kvinnor i en så här utsattsituation. Kompetensutveckling sker också då detgäller tortyrutsatta personer. hargenomgångar av vägledande beslut, genomförpraxisdagar och har kontinuerlig uppdatering avlandinformationssystemet för att härigenomkvalitetssäkra utredningarna.Utskottet noterar vidare att det avMigrationsverkets regleringsbrev framgåratt verket skall redovisadels hur riktlinjerna för att kvinnors skyddsbehovbättre skall uppmärksammas i asylprocessen hargenomförts, dels hur arbetet framöver skallbedrivas. Vid utskottets utfrågning den 13 mars 2003angavs att blandhandläggarna genomfört fördjupningsutbildningargällande bl.a. kvinnors asylskäl.När det gäller frågan om utlänningsmyndigheternasbedömningsunderlag, speciellt i fråga om de s.k.länderrapporterna, vill utskottet först peka påvikten av att handläggarna och beslutsfattarna harstor kunskap om de länder som de asylsökande kommerifrån.