bet · GQ01AU7 · 2003-05-20 00:00:00 — Vid sidan av detta finnsdet en risk att en sådan "vertikal"teknik skulle kunna komma att påverkaDiskrimineringskommitténsställningstaganden i frågan om ensammanhållen diskrimineringslagstiftningför alla samhällsområden på ett olyckligtsätt.Utskottet anser därför att det iavvaktan på Diskrimineringskommitténsförslag och beredningen av dessa intefinns skäl att nu förändra de gällandebestämmelserna och den för många invandasystematiken mer än vad som är absolutnödvändigt för att genomföra de bådadirektiven. Utskottet ansluter sig därförtill regeringens bedömningar i fråga omsättet att genomföra de båda direktiven.Motion A11 yrkande 1 (m) avstyrks.2. Diskriminering inomutbildningsväsendet m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ettmotionsyrkande om att utvidgadiskrimineringsförbudet till den del avutbildningsområdet som ligger utanförhögskoleområdet. Utskottet ansluter sigtill regeringens bedömning om att ensådan utvidgning bör anstå till dessfrågan har utretts ytterligare ochavstyrker motionen.Jämför reservation 3 (mp).PropositionenDet är angeläget att ha endiskrimineringslagstiftning som gällerför hela utbildningsväsendet även utanförhögskoleområdet och att EG-direktivengenomförs fullt ut. Det är dockväsentligt att detta görs på ett välgenomtänkt sätt och att hänsyn tas tillde förhållanden som gäller inom denna delav samhället. När det gällerutbildningsområdet finns det ett antalgrundläggande frågor om utformningen avdiskrimineringslagstiftningen somDiskrimineringsutredningen inte harbehandlat i en sådan omfattning att det inuläget är meningsfullt att föreslå en nylagstiftning. Regeringen avser i ställetatt återkomma senare med förslag i dennadel.MotionerUlf och () anser imotion A13 att det är en brist attpropositionen inte innehåller förslag omskydd mot diskriminering inomutbildningsväsendet. Regeringen bördärför skyndsamt återkomma med ettförslag till om lagstiftninginom detta område (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeI dag finns det, som framgått ovan, skyddmot diskriminering för högskolestuderandei lagen om likabehandling av studenter ihögskolan. Med de ändringar som föreslåsi den här behandlade propositionen kommerskyddet för högskolestuderande attmotsvara direktivens krav.Det etniska direktivet gälleremellertid även för utbildningsväsendetutanför högskolan. För det offentligaskolväsendet finns det vissaallmänna bestämmelser i skollagen(1985:1100) om lika tillgång tillutbildning och om skyldigheten för allasom verkar inom skolan att främjaaktningen för varje människas egenvärdeoch då särskilt verka för jämställdhetmellan könen samt aktivt motverka allaformer av kränkande behandling såsommobbning och rasistiska beteenden. Dessabestämmelser motsvarar emellertid inte dekrav på skydd som direktiven ställer upp.Utskottet kan instämma i vadmotionärerna anför om att det är en bristatt propositionen inte innehåller förslagtill lagstiftning som ger etttillfredsställande skydd motdiskriminering inom helautbildningsväsendet. Det är angeläget attdet inom utbildningsområdet införs ettskydd motsvarande det som finns inomandra områden i samhället. Avsaknaden avett sådant skydd innebär att intefullt ut lyckas införliva de bådadirektiven.Det är emellertid av stor betydelse atten sådan lagstiftning, när den införs, ärväl genomtänkt och tar hänsyn till desärskilda förhållanden som gäller inomutbildningsområdet. Om så inte blirfallet riskerar en sådan lag att inte bliett effektivt redskap i arbetet attmotverka diskriminering.Som konstateras i propositionen är detnågra grundläggande frågor som harbetydelse för utformningen avdiskrimineringslagstiftningen inom dettaområde som inte har behandlats avDiskrimineringsutredningen i enomfattning som är nödvändigt för att detskall vara möjligt att föreslå en nylagstiftning.Enligt vad utskottet erfarit avseremellertid regeringen att snarasttillsätta en särskild utredare meduppgift att skyndsamt belysa vissa frågorsom är nödvändiga för att den kommandelagstiftningen skall kunna utformas påett sådant sätt att den väl kan fyllasitt syfte.Utskottet som förutsätter attregeringen återkommer med förslag i dennadel så snart det är möjligt anser attmotionen får anses vara tillgodosedd medvad som här anförts.Motion A13 yrkande 4 (mp) avstyrks.3. DiskrimineringsgrundernaUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottetpropositionens förslag om att införagemensamma begrepp och definitioner förde olika diskrimineringsgrunderna ochatt föra in en ny diskrimineringsgrund"religion eller annan trosuppfattning"i den nya lagen om förbud motdiskriminering, lagar ochlagen om likabehandling av studenter ihögskolan. Utskottet behandlar ocksåmotionsyrkanden om användningen avbegreppet ras och om skydd motdiskriminering på grund av könrespektive sexuell identitet. Utskottettillstyrkerpropositionen och avslårmotionsyrkandena.Jämför reservationerna 4 (fp), 5 (mp)och 6 (mp).PropositionenBegreppen och definitionerna av de olikadiskrimineringsgrunderna bör i principvara desamma i de här behandlade lagarna.De diskriminerings-grunder som de olika lagarna föreslås geskydd åt är etnisk tillhörighet, religioneller annan trosuppfattning, sexuellläggning och funktionshinder.Med etnisk tillhörighet avses i lagen(1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet och i dennya lagen om förbud mot diskrimineringatt någon tillhör en grupp av personersom har samma nationella eller etniskaursprung, ras eller hudfärg. Motsvarandedefinition införs i lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolanmed den skillnaden att ordet "ras" intetas med. Det anförda innebär attbegreppet trosbekännelse bryts ur detnuvarande begreppet etnisk tillhörighet(se nedan).Religion eller annan trosuppfattninginförs som en självständigdiskrimineringsgrund i lagen om åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet,lagen om likabehandling av studenter ihögskolan och i den nya lagen om förbudmot diskriminering. Lagen om åtgärder motetnisk diskriminering iarbetslivet byter namn till lagen omåtgärder mot diskriminering i arbetslivetpå grund av etnisk tillhörighet, religioneller annan trosuppfattning.Med sexuell läggning i den nya lagen omförbud mot diskriminering avses - påsamma sätt som enligt lagen (1999:133) omförbud mot diskriminering i arbetslivetpå grund av sexuell läggning och lagen omlikabehandling av studenter i högskolan -homosexuell, bisexuell och heterosexuellläggning.Med funktionshinder i den nya lagen omförbud mot diskriminering avses - påsamma sätt som enligt lagen (1999:132) omförbud mot diskriminering i arbetslivetav personer med funktionshinder och lagenom likabehandling av studenter ihögskolan - varaktiga fysiska, psykiskaeller begåvningsmässiga begränsningar aven persons funktionsförmåga som tillföljd av en skada eller en sjukdom fannsvid födelsen, har uppstått därefter ellerkan förväntas uppstå.MotionerFolkpartiet yrkar i kommittémotion A12att ordet ras tas bort ur förslagen tilllag om förbud mot diskriminering och lagom ändring i lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet (yrk. 2 och3).I motion A13 anser och () att den föreslagna lagen omförbud mot diskriminering även bordeomfatta diskriminerings-grunden kön (yrk. 1) och att begreppet"sexuell läggning" borde ersättas med"sexuell identitet" (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeBegreppet rasFörutom i de här behandlade lagarnaförekommer termen ras i flerainternationella konventioner och andraöverenskommelser som har ingåttsamt på flera andra håll i den nationellalagstiftningen, bl.a. i regeringsformenoch i bestämmelse om olagadiskriminering (16 kap. 9 § BrB).Frågan om lämpligheten av att användaordet "ras" har återkommande och i olikasammanhang varit föremål föröverväganden. Exempelvis uttaladeriksdagen att det inte finnsnågon vetenskaplig grund för att dela inmänniskor i skilda raser och ur biologisksynpunkt följaktligen inte heller grundför att använda ordet ras om människor(bet. 1997/98:KU29, rskr. 1997/98:185).Mot bakgrund av uttalandet fick 1999 årsdiskrimineringsutredning bl.a. i uppdragatt analysera i vilken utsträckning detär möjligt och lämpligt att utmönstratermen ras ur olikaförfattningsbestämmelser.Utredningen - som lade fram sinaslutsatser i betänkandet Ett effektivtdiskrimineringsförbud - Om olagadiskriminering och begreppen ras ochsexuell läggning (SOU 2001:39) - uttaladeatt det föreligger starka skäl för enutmönstring, eller i förekommande fallett utbyte, av ordet ras i lagstiftningenoch att detta också är möjligt. Eftersomordet ras förekommer i lagstiftning avvarierande karaktär var det dock, enligtutredaren, inte uteslutet att det kanfinnas skäl att välja olika sätt i olikaförfattningar för att beskriva den kretsav personer som lagstiftningen i frågaavser att skydda. Utredningen behandladeemellertid inte frågan om i vad månanvändningen av termen ras i olikaförfattningar bygger på konventionereller andra internationellaöverenskommelser. Denna fråga bordeenligt utredningen utredas närmare.Sistnämnda fråga har lämnats till denovan nämnda . Idirektiven till kommittén uttalas bl.a.att frågan om en eventuell utmönstring avordet ras i lagtext är komplicerad. Denrymmer flera olika aspekter. I Sverigehar ordet ras ofta tolkats i biologiskatermer, medan det i många andra länder,framför allt de anglosaxiska, sedan längehaft en annan innebörd. Därför börinnebörden av ordet ras, framför allt ide konventioner och andra internationelladokument som är bundet av,klargöras innan ställning kan tas till omdet är möjligt och lämpligt att utmönstradetta ord ur olika författningar. Det böräven belysas om en utmönstring kan hanågranegativa konsekvenser.När det gäller genomförandet avdirektivet mot etnisk diskrimineringanges i direktivets artikel 1 att syftetär att fastställa en ram för bekämpningenav diskriminering på grund av ras elleretniskt ursprung för att genomföraprincipen om likabehandling imedlemsstaterna. I direktivet sägs att EUförkastar de teorier som försöker slåfast att det finns olika människoraseroch att användningen av termen "ras" idirektivet inte innebär ett accepterandeavsådana teorier. Texten i direktivet har,enligt propositionen, tillkommit påinitiativ av Sverige.I propositionen anför regeringen attden, mot bakgrund avDiskrimineringskommitténs uppdrag, nuinte tar ställning till om ordet "ras"skall utmönstras ur alla lagarna.Eftersom begreppet ras används idirektivet föreslås att ordet ras tillsvidare skall vara kvar i lagen omåtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet och att även den nya lagen omförbud mot diskriminering skall innehållaordet ras. Det finns dock, enligtregeringen, nu inte skäl för att i lagenom likabehandling av studenter inomhögskolan föra in ordet ras.Som uttalat tidigare finnsdet inte någon vetenskaplig grund för attdela in människor i skilda raser och urbiologisk synpunkt följaktligen inteheller grund för att använda ordet ras ommänniskor. Olyckligtvis används ordet ibland i sammanhang, och som uttryckför idéer, som enligt utskottet väckerolust. Ordet används olyckligtvis också inågra svenska författningar och i olikainternationella konventioner. Att byta utordet i dessa är emellertid inte heltenkelt utan kräver en rad överväganden avolika slag.Eftersom Diskrimineringskommittén har iuppdrag att överväga dessa frågor anserutskottet dock, i likhet med regeringen,att kommitténs arbete bör avvaktas innanslutlig ställning tas till hur ordet"ras" skall utmönstras ur lagstiftningen.Motion A12 yrkandena 2 och 3 (fp)avstyrks därför.Utskottet återkommer i avsnitt 8 nedantill frågan om antagande avpropositionens lagförslag.Skydd mot diskriminering på grund av könI dag finns regler mot diskriminering pågrund av kön i jämställdhetslagen och ilagen om likabehandling av studenter ihögskolan. Något skydd utanförarbetslivet eller högskolan motsvarandedet som föreslås i den nya lagen omförbud mot diskriminering finns inte, ochnågra sådana förslag har inte hellerlämnats av Diskrimineringsutredningen2001. I stället har den ovan nämndaDiskrimineringskommittén fått i uppdragatt bl.a. överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder, däribland kön.Det finns här anledning att påminna omatt det inom EU pågår ett arbete med attutveckla skyddet mot diskriminering pågrund av kön. har detgenomförts ändringar i det s.k.likabehandlingsdirektivet från 1976.Dessa ändringar skall vara genomförda imedlemsstaterna senast hösten 2005.Arbetet med att förbereda förslag tillhur de reglerna fullt ut skall genomförasi har tilldelatsDiskrimineringskommittén. Det kan härockså nämnas att planeraratt lägga fram ett förslagtill ett nytt direktiv om jämställdhetmellan kvinnor och män. skall den ävenfölja det arbetet och i sina förslagbeakta om lagändringar är nödvändigaeller lämpliga till följd av utvecklingeninom EU.Enligt vad utskottet erfarit pågår ettarbete inom med ta framtilläggsdirektiv till kommittén som bl.a.har till syfte att påskyndaarbetet med de frågor som avserdiskrimineringsgrunden kön.Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att det inte finns anledningatt föregripa Diskrimineringskommitténsarbete. Motion A13 yrkande 1 (mp)avstyrks.Skydd mot diskriminering på grund avsexuell identitetI arbetslivsdirektivet anges attdiskrimineringsförbudet gäller försexuell läggning. Någon definition avbegreppet lämnas emellertid inte idirektivet. I motiveringen till kommissionens förslag till rådets direktiv ominrättande av allmänna ramar förlikabehandling i arbetslivet, KOM (1999)565, anges att en klar skiljelinje bördras mellan sexuell läggning och sexuelltbeteende.Enligt kommissionen omfattas enbartsexuell läggning av direktivet.Som framgått ovan preciseras begreppetsexuell läggning som homosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning ilagarna om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggningoch om likabehandling av studenter ihögskolan. I förarbetena till lagen omlikabehandling av studenter i högskolanframhålls dock att begreppet sexuellläggning även inkluderar transsexualism(prop. 2001/02:27). Motsvarande uttalandefinns inte i förarbetena till lagen omförbud mot diskriminering i arbetslivetpå grund av sexuell läggning.Utskottet anser inte att det finnsanledning att befara att definitionen avbegreppet sexuell läggning i de bådalagarna skulle vara mindre omfattande ändet som innefattas idiskrimineringsgrunden sexuell läggning iarbetslivsdirektivet. Definitionen ilagarna kan därför alltjämt användas, ochdet är också lämpligt att en motsvarandedefinition förs in i den nya lagen omförbud mot diskriminering sompropositionen föreslår.Utskottet vill också hänvisa till attfrågan om ett skydd mot diskriminering avs.k. transpersoner omfattas av detuppdrag som har.Mot bakgrund härav anser utskottet attdet inte finns anledning att före-gripa kommitténs arbete i denna del.Motion A13 yrkande 2 (mp) avstyrks.ÖvrigtGenom skrivelsehar det väckts en fråga om lydelsen avrubriken till lagen (1999:132) omdiskriminering i arbetslivet av personermed funktionshinder. Utskottet återkommertill denna fråga i avsnitt 8 Antagande avlagförslag.I övrigt ansluter sig utskottet tillregeringens förslag i fråga omdiskrimineringsgrunderna ochdefinitionerna av dessa.4. DiskrimineringsbegreppetUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensförslag om att införa ett gemensamtdiskrimineringsbegrepp i den nya lagenom förbud mot diskriminering, 1999 årslagar och lagen om likabehandling avstudenter i högskolan.PropositionenAllmäntLagstiftningen mot diskrimineringföreslås utgå från ett gemensamtdiskrimineringsbegrepp som i grundenhämtas från EG-rätten. Med direktdiskriminering, indirekt diskriminering,trakasserier och instruktioner attdiskriminera avses detsamma i den nyalagen om förbud mot diskriminering, 1999årslagar och lagen om likabehandling avstudenter i högskolan.Diskrimineringsbegreppet förutsätter inteen avsikt att diskriminera.Direkt diskrimineringMed direkt diskriminering avses att enenskild person missgynnas genom attbehandlas sämre än någon annan behandlas,har behandlats eller skulle ha behandlatsi en jämförbar situation, ommissgynnandet har samband med etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ellerfunktionshinder.Diskrimineringsbegreppet bygger liksomi de nu gällande lagarna om förbud motdiskriminering på uttrycken missgynnande,jämförelse (likartad situation) ochorsakssamband.Med missgynnande avses på samma sättsom varje förfarande som innebärskada eller nackdel för den enskilde.Avgörande är att en negativeffekt inträder, inte vilken orsak somkan ligga bakom missgynnandet. Iförhållande till nuvarande bestämmelserhar den ändringen gjorts att missgynnandeuttrycks med orden "behandla sämre än" istället för "behandla mindre förmånligtän". Någon ändring i sak är dock inteavsedd.Med jämförelsen menas att ettmissgynnande bara kan konstateras genomen jämförelse med hur någon eller någraandra personer har blivit behandlade i en"jämförbar situation". Det naturliga äratt jämförelsen görs med någon annanfaktiskt existerande person. Om det intefinns någon verklig person att jämföramed kan det vara tillräckligt med enhypotetisk (fiktiv) person. I förhållandetill lagar och lagen omlikabehandling av studenter i högskolanhar, för att få bättre överensstämmelsemed direktivens lydelse, termen "likartadsituation" ersatts med "jämförbarsituation". Någon ändring i sak är dockinte avsedd.Lagarna föreslås också bli ändrade påså sätt att jämförelsen skall göras med"någon annan" i stället för som meden person som har en "annan etnisktillhörighet" etc. Därmed kommerdiskrimineringsförbudet att omfatta ettotillbörligt hänsynstagande till etnisktillhörighet etc.För att ett missgynnande skall kunnautgöra diskriminering är det tillräckligtatt missgynnandet har samband meddiskrimineringsgrunden, vilket innebäratt det räcker att diskrimineringsgrundenkan ha varit en av flera orsaker tillhandlandet. Orsakssambandet finns närdiskriminering av en person har sambandmed hans eller hennes egen tillhörighettill någon av de skyddade grupperna. Detföreligger också när handlandet haranknytning till någonannans etniska tillhörighet etc., elleren "felaktigt förmodad" tillhörighet skyddad grupp.Skyddet mot diskriminering är inteabsolut. Frågan om undantag fråndiskrimineringsförbuden behandlas nedan iavsnitt 7 Ändringar lagar.Indirekt diskrimineringMed indirekt diskriminering avses att enenskild person missgynnas genomtillämpning av en bestämmelse, ettkriterium eller ett förfaringssätt somframstår som neutralt men som i praktikensärskilt missgynnar personer med vissetnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ellervisst funktionshinder. Detta gäller dockinte om bestämmelsen, kriteriet ellerförfaringssättet kan motiveras av ettberättigat mål och medlen är lämpliga ochnödvändiga för att uppnå målet.Diskrimineringsbegreppet bygger liksomi den nuvarande lagstiftningen påuttrycken missgynnande, jämförelse ochintresseavvägning.Den närmare innebörden av uttrycketmissgynnande motsvarar det somanförts ovan om direkt diskriminering.När det gäller jämförelsen kan ettkriterium, en bestämmelse eller ettförfaringssätt endast innebära ettmissgynnande om personer ur en grupp somomfattas av diskrimineringsförbudetsärskilt missgynnas. Det som är avgörandeär hur stor del av de grupper som jämförssom kan uppfylla respektive inte uppfyllade uppställda kraven. Det är de faktiskaförhållandena som skall bedömas, inte vadsom kan vara teoretiskt möjligt. Endastom en mycket större andel av den skyddadegruppen än av den andra gruppen drabbaskan detsägas att gruppen har missgynnatssärskilt. Vid denna bedömning skall detinte gå att använda sig av en hypotetiskjämförelseperson.Förbudet mot indirekt diskriminering ärinte absolut. Det rör sig inte omdiskriminering om arbetsgivaren kan visaatt den bestämmelse, det kriterium ellerdet förfaringssätt som tillämpats kanmotiveras av ett berättigat mål ochmedlen är lämpliga och nödvändiga för attuppnå målet. Denna bedömning är den s.k.intresseavvägningen. För att nå en bättrespråklig överensstämmelse med direktiveni denna del föreslås att det nuvarandeuttryckssättet "detta gäller såvidasyftet med bestämmelsen, kriteriet ellerförfaringssättet kan motiveras av sakligaskäl och åtgärden är lämplig ochnödvändig för att syftet skall uppnås"ersätts med satsen "detta gäller dockinte om bestämmelsen, kriteriet ellerförfaringssättet kan motiveras av ettberättigat mål och medlen är lämpliga ochnödvändiga för att uppnå målet".TrakasserierTrakasserier skall anses som enuttrycklig och fristående form avförbjuden diskriminering. Medtrakasserier avses ett uppträdande somkränker en persons värdighet och som harsamband med etnisk tillhörighet, religioneller annan trosuppfattning, sexuellläggning eller funktionshinder.Uppträdandet skall innebäramissgynnande i form av skada eller obehagoch på så sätt kränka den enskildesvärdighet. Helt bagatellartade skillnaderi bemötande bör inte betraktas sommissgynnande och därmed trakasserier. Detbör vara fråga om märkbara och tydligakränkningar.Uppträdandet skall vara oönskat. Det ärden utsatte som avgör om beteendet ellerhandlingarna är oönskade och kränkande.Den som trakasserar måste emellertid hainsikt om den etniska tillhörigheten etc.och att beteendet upplevs som kränkande.Ett handlingssätt eller bemötande skallha ett orsakssamband med dendiskrimineringsgrund som är aktuell föratt utgöra trakasserier i lagarnasmening. Liksom vid de andra typerna avdiskriminering är det inte nödvändigt attdet är en anknytning till den utsattesegen tillhörighet till någon av deskyddade grupperna. Det kan även vara enanknytning till någon annansetniska tillhörighet etc., eller en"felaktigt förmodad" tillhörighet till enskyddad grupp.Instruktioner att diskrimineraEtt nytt förbud införs i såväl den nyalagen om förbud mot diskriminering somövriga här behandlade lagar. Medinstruktioner att diskriminera avsesorder eller instruktioner attdiskriminera en person genom direktdiskriminering, indirekt diskrimineringeller trakasserier somen arbetsgivare lämnar åt enarbetstagare eller till den som utan attvara anställd söker eller fullgöryrkespraktik på en arbetsplats,en högskola lämnar åt enarbetstagare vid högskolan, ellerlämnas åt någon som står ilydnads- eller beroendeförhållande tillden som lämnar ordern eller instruktioneneller som gentemot dennaåtagit sig att fullgöra ett uppdrag.Sådana instruktioner är diskriminering ominstruktionerna leder till ettmissgynnande av en eller flera personersom har samband med etnisk tillhörighet,religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning eller funktionshinder.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig tillpropositionens förslag omdiskrimineringsbegrepp m.m.5. BevisfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig i detta avsnittbakom propositionens förslag om attinföra en gemensam och enhetligbevisregel i den nya lagen om förbudmot diskriminering, lagar ochi lagen om likabehandling av studenteri högskolan.PropositionenNuvarande bestämmelser om bevisning i1999 års lagar och lagen omlikabehandling av studenter i högskolanersätts med en gemensam och friståendebevisregel som också föreslås bli intageni den nya lagen om förbud motdiskriminering.