bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — De tekniskt ochekonomiskt avancerade länderna bör i första handutnyttja tekniskt avancerade kraftsystem. I rådandeläge borde det därför vara rimligt att i-världenhårdare fokuserade på kärnkraft och andraalternativa energikällor som kräver teknisktavancerade lösningar. Vill man komma åtproblematiken kring koldioxidutsläppen tarregeringen i skrivelsen upp en bra lösning:Stimulera användning av befintlig effektivenergiteknik och främja introduktionen av ny. Vitolkar förslaget som ett efterlängtat erkännande avkärnkraften och framför allt en vidare utveckling avolika energislag där även olika former av kärnteknikingår. Regeringens ambition att satsa på vetenskapoch forskning som syftar till att minska utsläppenav växthusgaser tolkar vi som en vilja att häva dens.k. tankeförbudslagen kring kärnteknikutveckling.23. Energi (punkt 13)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ8 yrkandena 3 och 4samt 2002/03:MJ315 yrkande 2 och avslår motionerna2002/03:MJ7 yrkandena 5 och 6, 2002/03:MJ9 yrkande10, 2002/03:MJ10 yrkandena 11, 20 och 21,2002/03:MJ11 yrkande 4, 2002/03:U239 yrkande 5,2002/03:U284 yrkande 18, 2002/03:U288 yrkandena 1-3,2002/03:U310 yrkande 7, 2002/03:U313 yrkande 10,2002/03:U322 yrkande 23, 2002/03:U326 yrkande 11,2002/03:MJ418 yrkande 1 och 2002/03:MJ428 yrkande 7.StällningstagandeGlobala klimatförändringar som orsakas av människanär ett av vår tids största miljöhot. Under sommaren2002 kämpade tusentals människor på den europeiskakontinenten för att rädda sina hus undan de skyfallsom hotade att dränka deras hem medan vi i Sverigehade en rekordvarm sommar med temperaturer långtöver det normala för våra breddgrader. De flestaklimatforskare är överens om att jordens klimathåller på att förändras och att människans utsläppav framför allt växthusgaser spelar en stor roll.Det är ofta de fattigaste ländernas befolkning somriskerar att drabbas hårdast av sådana förändringar.Klimatsystemet är trögt, och vi har troligen därförendast sett en del av de klimatförändringar somkommer att ske till följd av de utsläpp som hittillshar gjorts. Den överenskommelse världssamfundetenades om i Kyoto innebar endast en litenreduktion av ökningen av koldioxidutsläpp jämförtmed om inga åtgärder vidtagits. Oavsett omKyotoprotokollets mål kommer att nås eller intebehöver förhandlingar om tillåtna utsläpp efter 2010påbörjas. Sannolikt kommer utsläppen att behövaminskas i betydligt högre grad. Kraftfullareåtgärder mot de klimatpåverkande utsläppen måstedärför göras internationellt. Ett första steg är attinföra en europeisk miniminivå förkoldioxidavgiften. stöder också deförslag som finns om handel med utsläppsrätter, menen europeisk koldioxidavgift och en handel medutsläppsrätter kommer inte att vara nog för attklara utmaningen. Frågan om en koldioxidavgift bördärför drivas vidare på global nivå, efter det attden införts i EU. En global avgift på koldioxidskulle kunna leda till en kraftfull reducering avanvändningen av fossila bränslen.24. Energi (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ10 yrkandena 11, 20och 21 samt 2002/03:U284 yrkande 18 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkandena 5 och 6,2002/03:MJ8 yrkandena 3 och 4, 2002/03:MJ9 yrkande 10, 2002/03:MJ11 yrkande 4, 2002/03:U239yrkande 5, 2002/03:U288 yrkandena 1-3, 2002/03:U310yrkande 7, 2002/03:U313 yrkande 10, 2002/03:U322yrkande 23, 2002/03:U326 yrkande 11, 2002/03:MJ315yrkande 2, 2002/03:MJ418 yrkande 1 och 2002/03:MJ428 yrkande 7.StällningstagandeDet finns ett stort och ökande behov av energii utvecklingsländerna, vilket kommer att krävaenorma investeringar i infrastruktur och tjänsterför energiförsörjning. Tillgången till energi är ettviktigt instrument för utveckling. Därför behövs detsunda och samordnade strategier förenergiförsörjningen. Framför allt är det viktigt attinvesteringarna är ekologiskt hållbara ochenergieffektiva och att energin görs tillgänglig föralla, även dem som bor på landsbygden. Användandetav förnybara källor är också en viktig utgångspunktför en hållbar utveckling och för minskadekoldioxidutsläpp. För detta behövs också storainvesteringar från i-världen. Samarbete krävs mellanen rad olika aktörer, såväl av biståndsdonatorer och-mottagare som av privata företag i både i-världenoch utvecklingsländerna. Vi menar att man börmiljöanpassa exportkreditnämndernas verksamhet. del av energisatsningarna görs med stödav exportkreditnämnder, och dessa måste ge långtstörre prioritet åt energieffektivitet och förnybarenergi. Inför förhandlingarna i hade EUsatt upp som mål att fatta beslut om att öka andelenförnybar energi till 2015. Toppmötetmisslyckades dock att enas om detta mål. Eftersommålet är så pass avgörande för utsläppen avförorenande ämnen är det viktigt att Sverigeinternationellt, enskilt och via EU, försöker fåtill stånd större satsningar på förnybar energi.Nationellt måste överge förslaget medkvotbaserat elcertifikatsystem och i stället satsapå ett fastprissystem och på så sätt ge förnybaraenergikällor bättre förutsättningar till effektivtillväxt. Det är dessutom av yttersta vikt attreglerna som styr anslaget för det nationellaklimatinvesteringsprogrammet är fokuserade pååtgärder som direkt går att hänföra till minskadeutsläpp av växthusgaser. anser attprogrammet är av stor vikt för att minska utsläppenav växthusgaser och öka energibesparingen och anserdärför att stödet till detta anslag dessutom måsteöka.25. Energi (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 25. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ7 yrkande 5 och2002/03:MJ428 yrkande 7 samt avslår motionerna2002/03:MJ7 yrkande 6, 2002/03:MJ8 yrkandena 3 och4, 2002/03:MJ9 yrkande 10, 2002/03:MJ10 yrkandena11, 20 och 21, 2002/03:MJ11 yrkande 4, 2002/03:U239yrkande 5, 2002/03:U284 yrkande 18, 2002/03:U288yrkandena 1-3, 2002/03:U310 yrkande 7, 2002/03:U313yrkande 10, 2002/03:U322 yrkande 23, 2002/03:U326yrkande 11, 2002/03:MJ315 yrkande 2 och2002/03:MJ418 yrkande 1.StällningstagandeDet var ett stort misslyckande att länderna inte komöverens om en tidsplan för införande av alternativenergi vid toppmötet i , i synnerhet motbakgrund av att energianvändning i alla dess formerär den absolut största miljöfrågan. Alltför storadelar av energiframställningen sker antingen genomförbränning av fossila bränslen eller kommer frånuran. Förbränning av fossila bränslen ökar riskernaför en skadlig växthuseffekt, och energiutvinningfrån uran innebär stora risker för miljö och hälsasamt en avfallsförvaring vars konsekvenser vifortfarande inte har svar på. Uran i sig är dessutomen ändlig resurs som inte hör hemma i en plan för enuthållig utveckling.Den långsiktiga och ansvarsfulla energipolitik somnu har inletts är ett viktigt steg för att vi skalluppnå målen i den nationella genomförandeplanen föruthållig utveckling. Mot denna bakgrund bör Sverigefortsätta där toppmötet i misslyckadesoch fortsätta att driva arbetet för en globaltidsplan för införande av alternativ energi.För att uppnå målet att minskautsläppen av växthusgaser till 4,5 tonkoldioxidekvivalenter och invånare måstekortsiktiga åtgärder kombineras med långsiktigastrategier. För att målet skall nås med en fortsatthög tillväxt och standard för befolkningen i andra länder, är det nödvändigt att enlångsiktig forskningsstrategi för minskning avutsläpp av växthusgaser kommer till stånd. Sverigebör såväl inom EU som i andra internationella organarbeta för att sammanhållna forskningsstrategier ochökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet.26. Energi (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 26. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U288 yrkandena 2 och 3samt 2002/03:U310 yrkande 7 och avslår motionerna2002/03:MJ7 yrkandena 5 och 6, 2002/03:MJ8 yrkandena 3 och4, 2002/03:MJ9 yrkande 10, 2002/03:MJ10 yrkandena11, 20 och 21, 2002/03:MJ11 yrkande 4, 2002/03:U239yrkande 5, 2002/03:U284 yrkande 18, 2002/03:U288yrkande 1, 2002/03:U313 yrkande 10, 2002/03:U322yrkande 23, 2002/03:U326 yrkande 11, 2002/03:MJ315 yrkande 2,2002/03:MJ418 yrkande 1 och 2002/03:MJ428 yrkande 7.StällningstagandeTyvärr kunde inte toppmötet i enas omdet blygsamma förslaget att öka nuvarande andelförnybar energi från till fram till 2010utan antog endast rekommendationer om att skyndsamtöka andelen förnybar energi. Orsaken tillmisslyckandet var att oljeländer från både väst ochsyd motarbetade förslaget. Grunden i och deoljeproducerande ländernas samarbetsorganisationOPEC:s förhandlingspositioner var att till varjepris motsätta sig nya eller bindande mål och avtal.Som en följd av misslyckandet har ett initiativ nutagits för en "koalition av de villiga", där mansamlar de länder som frivilligt accepterar mål,tidtabell och ökningar av de förnybaraenergikällorna som går längre än den överenskomnatexten.Miljöpartiet anser att den börvara pådrivande i detta arbete för att få en ökningav de förnybara energikällorna. En annan viktigfaktor för en ökad andel förnybar energi ärfinansieringen. säger sig vilja satsapå förnybar energi, men gör tvärtom. Informationenom bankens energiutlåning ur klimatperspektiv ärbristfällig, och den har inte uppskattat utsläppenav växthusgaser från ett flertal av sina projekt.Sedan 1992 uppskattas banken ha satsat närmare 16miljarder dollar på fossilenergiprojekt, och endast1 miljard dollar på förnybar energi och hushållning.Miljöpartiet anser att informationen till riksdagenom utlåning bör förbättras. Regeringenbör rapportera till vilken andelav bankens energiutlåning som har gått tillhushållning och förnybar energi, och vilken andelsom gått till fossilenergiprojekt. Regeringen börockså informera om defossilenergiprojekt som har beviljatmen där haft en avvikande uppfattning frånmajoriteten i bankens styrelse.27. Hälsa (punkt 14)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 27. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkande 7 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkande 7, 2002/03:MJ10yrkandena 18 och 22, 2002/03:MJ11 yrkande 5 och2002/03:U310 yrkande 8.StällningstagandeEn god hälsa är en förutsättning för att människorskall kunna bekämpa sin egen fattigdom. Därförvälkomnar vi att regeringen stöder arbete med att öka tillgången påmediciner. Det krävs emellertid fler ansträngningar.Vi förordar att även stöder vaccinutvecklingi preventivt syfte samt att ökar sittåtagande avseende hivprevention i tredje land. Vivill också understryka delansvar för attöka tillgängligheten till redan existerandevacciner. Detta bör ges regeringen till känna.28. Hälsa (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 28. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ10 yrkandena 18 och 22samt avslår motionerna 2002/03:MJ7 yrkande 7,2002/03:MJ9 yrkande 7, 2002/03:MJ11 yrkande 5 och2002/03:U310 yrkande 8.StällningstagandeNär det gäller hälsa finns det två områden somKristdemokraterna särskilt vill lyfta fram. Det enaär narkotika och det andra är de tre allvarligasteöverförbara sjukdomar som plågar vår värld ,nämligen hiv/aids, tuberkulos (tbc) och malaria.När det gäller narkotika har situationen i landetförsämrats genom att utbudet ökat sominsatserna mot narkotika minskat. Dessutom harkompetens, kontinuitet och samordning gått förlorad.Det förekommer brister inte minst inom den vård ochbehandling som erbjuds missbrukare. De stödjandemiljöerna bland barn och unga har också förändrats.Regeringens narkotikapolitiska handlingsplan saknartillräckliga åtgärder. Det behövs ett åtgärdspaketsom innefattar utökade resurser och befogenhetertill polis- och tullmyndigheter. Vidare måstemissbrukarvården förbättras och få mer resurser. Attupptäcka och inse att ens barn eller tonåring tardroger är svårt. Föräldrar och familjer som på någotsätt har erfarenhet av en anhörig medmissbruksproblem vittnar om hur svårt det är atttyda signalerna och även att få hjälp och stöd. Pådet här området finns det således mycket övrigt attönska. anser att vård och omsorgmåste ges en särställning i samhället och därmedtillförsäkras tillräckliga resurser. Det är ocksånödvändigt att göra en översyn av hur kommuner ochlandsting samverkar kring vården ochrehabiliteringen av personer som missbrukar alkoholoch/eller narkotika. Det är även viktigt att se överstödet till individer som genomgått en lyckaddrogrehabilitering. För att kunna klara av endrogfri vardag krävs ett större personligt stöd änsom ges.När det gäller det andra området, hiv/aids,tuberkulos (tbc) och malaria, så drabbar dessasjukdomar fattiga i oproportionerlig grad. 2002 uppskattas antalet hivinfekterade tillomkring 40 miljoner runtom i världen. Vid sidan omde negativa konsekvenserna för dödligheten,sjuklighetstalen och medellivslängden ärskadeverkningarna för den samhälleliga ochekonomiska utvecklingen både långtgående ochödeläggande. På det individuella planet drivsmänniskor allt djupare in i misär när familjernaförlorar sina försörjare, utkomstmöjligheternaförsvagas, produktiva tillgångar säljs ochbesparingarna går åt till kostnaderna för hälsovårdoch för begravningar. Dessutom riskerar dessasjukdomars negativa inverkan på samhället att rubbastabiliteten i hela samhällen. Risken ökar förkonflikter. Kampen mot hiv/aids, tuberkulos ochmalaria kräver stora resurser. harinom EU gått i täten för att öka resursanslagen försjukdomsbekämpning. Dessvärre har anslagen intemotsvarat behoven. skall inom EUfortsättningsvis arbeta för att tillgången skall ökapå mediciner för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos(tbc) och malaria.29. Biologisk mångfald (punkt 16)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 29. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkandena 11 och 12 ochavslår motion 2002/03:MJ10 yrkande 24.StällningstagandeEn orsak till skogsskövling i är attfattiga människor röjer i närområdet för att få ved.Ved motsvarar visserligen endast avvärldens energiförbrukning, men i rör detsig om och i . Ytterligareorsaker till skövling är dåligt eller obefintligtdefinierade ägarförhållanden. Det som alla äger,äger ingen och där äganderätten har satts ur spelfinns det ingen som värnar om skogen. Vi vänder ossdärför emot regeringens förslag att avsättaytterligare skog frånskogsproduktion. Förutom att det innebär ettsamhällsekonomiskt avbräck av stora dimensioner, ärdet ett uttryck för bristande tilltro förskogsägarnas förmåga att bruka skogen med omsorg.Skogsskövling är ett lokalt problem som i grundenbottnar i fattigdom. Globalt har skogsarealen desenaste 33 åren inte fallit med , och iSverige är det inte ovanligt att arealen stiger frånett år till ett annat. Vad gäller den biologiskamångfalden föreslår vi i stället inrättandet av enfond. Medel ur denna fond skall användas förbevarande av värdefulla miljöer.30. Kunskap och information om hållbarutveckling (punkt 17)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 30. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkande 13 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkande 4, 2002/03:MJ10yrkande 1, 2002/03:U293 yrkande 6 och 2002/03:U310yrkandena 1, 3, 4 och 9.StällningstagandeDet behövs en fortsatt, stimulerande debatt medmånga oberoende aktörer kring begrepp som hållbarutveckling. En sådan debatt förutsätter emellertidatt aktörerna är just oberoende. Att göraVärldsnaturfonden och Naturskyddsföreningenekonomiskt beroende av regeringen försvårar deraskritiska granskning av staten och denopinionsbildning som de ägnar sig åt. Det är ävenolämpligt att staten genom för Sverigesungdomsorganisationer (LSU) behandlar unga människorsom ett kollektiv. Vår egen harav den anledningen lämnat LSU, eftersom dekollektivistiska tongångarna strider mot denmoderata ideologin. Dessa kollektivistiska tongångargår även att finna i regeringens skrivelsen avvilken det bl.a. framgår att regeringen gav stödtill ungdomsrörelser i syfte att låta dem ge uttryckför sina idéer och sin kritik inför toppmötet iJohannesburg. Detta är ett ensidigt ochstyvmoderligt sätt att nalkas unga människor.Ungdomar har ingen samlad kritik om alla delar, likalite som andra människor.31. Kunskap och information om hållbarutveckling (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 31. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ10 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:MJ7 yrkande 4, 2002/03:MJ9yrkande 13, 2002/03:U293 yrkande 6 och 2002/03:U310yrkandena 1, 3, 4 och 9.StällningstagandeRegeringen konstaterar i sin skrivelse attresultaten av Johannesburgsmötet inte ärtillräckliga för att lösa problemen när det gälleratt bevara naturresurser, hejda globalmiljöförstörelse och utrota fattigdom.Folkrörelserna som deltog vid mötet var ocksåkritiska bl.a. mot att de mellanstatligaöverenskommelserna inte var mer långtgående.Kristdemokraterna instämmer i denna kritik och menaratt frivilliga organisationer måste få en tydligareoch starkare ställning i arbetet inför, under ochefter denna typ av toppmöten. Partnerskap mednäringslivet är också ett mycket viktigt redskap sommåste få större utrymme i det fortsatta arbetet.Detta bör ges regeringen till känna.32. Kunskap och information om hållbarutveckling (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 32. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U310 yrkandena 1, 3, 4 och9 samt avslår motionerna 2002/03:MJ7 yrkande 4,2002/03:MJ9 yrkande 13, 2002/03:MJ10 yrkande 1 och2002/03:U293 yrkande 6.StällningstagandeDen viktigaste påmiljöområdet var . Ettcentralt underlag till konferensen,, pekade på att de växandeglobala miljöhoten var ett resultat av bådefattigdom i de fattiga länderna och överkonsumtion ide industrialiserade länderna. Konferensen tog framett antal nyckeldokument, som med dessambitiösa visioner om ändringar i både rika ochfattiga länder. Det förespeglades överföringar avresurser till fattiga länder. Men ladesmånga obekväma frågor åt sidan. Världsbankensstrukturanpassningsprogram som ledde till förödandesociala konsekvenser ifrågasattes inte. Detsammagällde skuldkrisen och världens finansiella system,trots att de bidrog till en gigantisk kapitalflyktfrån de fattiga länderna. Inte hellerproblematiserades de multinationella storföretagensroll.Inför var ambitionen atti olika avseenden flytta fram positionerna från Rio,t.ex. genom att fastställa konkreta mål ochtidtabeller för att genomföra de ambitioner somantagits av FN. Ju närmare konferensen man kom,desto tydligare blev det att kampen skulle handla omatt värna de resultat som redan uppnåtts i . Enförskjutning skedde där förhållanden i fattigaländer lyftes fram, medan behovet av förändringar irika länder tonades ner. De överenskomna dokumentensaknar både konkreta målsättningar och tidtabellerutom inom några få områden.Visionerna är således borta. I avspeglasdetta i t.ex. försvagningen av Agenda 21-arbetet imånga kommuner och de fortsatta problemen med att påallvar integrera miljöhänsyn i centralapolitikområden på riksnivå och inom EU.Det som presenterades som den stora nyheten var"partnerskap". Tanken är att företag och regeringartillsammans med andra aktörer skall förbinda sig attfinansiera och genomföra utvecklingsprogram runt omi världen. Det finns dock inte fastslaget någrakriterier för vilket slags samarbete eller programsom verkligen bidrar till hållbar utveckling, ochdet finns inga krav på uppföljning eller utvärderingav programmen.Miljöpartiet de gröna anser att skall tainitiativ för att få fram kriterier för att bedömahur partnerskapen kan bidra till en hållbarutveckling och utforma system för uppföljning avpartnerskapen.De multinationella företagens styrka och makt iutvecklingssammanhang föranledde många friståendeorganisationer att driva frågan om CorporativeAccountability, dvs. att det skall finnas tvinganderegelverk för hur företagen skall hållas ansvarigaför exempelvis miljökonsekvenser och socialakonsekvenser av sitt agerande i fattiga länder och iolika partnerskap. Den överenskomna texten innebärett steg framåt, men den är tvetydig. Miljöpartietde gröna anser att den skalldriva frågan om en rättsligt bindande konvention förföretagens sociala ansvar vidare inom FN.Sedan resultaten från Johannesburgskonferensenanalyserats bör beslut fattas om vilka andra frågorSverige bör prioritera i det internationella arbetetför att åstadkomma en god global uppföljning avJohannesburgskonferensen. de gröna hari olika sammanhang pekat på några frågor som ärcentrala. Det gäller t.ex. att FN:s konventioner ommiljö och mänskliga rättigheter rättsligen skallöverställas internationella handelsavtal, attSverige bör ta initiativet till en global diskussionom rättvist miljöutrymme, faktor 10 och grönanyckeltal, att bör arbeta för en allmänavskrivning av utvecklingsländernas offentligaskulder till staten, Internationella valutafondenoch samt en rättssäker instans för attlösa internationella miljötvister, som omnämnts iandra reservationer.Miljöpartiet de gröna anser att alla de frågeställningar somfortfarande inte nått en lösning i Johannesburgfortsättningsvis måste prioriteras av den svenskaregeringen och svenska myndigheter på alla nivåer,lokalt, regionalt, nationellt samt i detinternationella arbetet, för att nå en hållbarutveckling. Vi anser att uppföljningen av beslutenfrån konferensen i är synnerligenbetydelsefulla. och den svenska regeringenbör och kan spela en viktig roll genom att tainitiativ i olika sammanhang så att detta verkligensker.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. - omhållbar utvecklingav ().InledningEfter FN:s miljökonferens i var förhoppningarna storaom vad världstoppmötet i skulle kunnaåstadkomma. Det var i som ambitionernafrån skulle omsättas i konkret handling. Vissaframsteg gjordes vad gäller energi- ochvattenfrågor, men anser att deradikala, djärva greppen för att gå till botten meden rad svåra miljö- och utvecklingsproblem saknas.Nu har och EU en viktig uppgift attfortsätta arbetet för att få till stånd flerkonkreta mål och åtgärder för hållbar utveckling.Begreppet "hållbar utveckling" definieras ofta som"en utveckling som tillgodoser dagens behov utan attäventyra kommande generationers möjligheter atttillgodose sina behov". Genom att betonagenerationsperspektivet återspeglar denna definitionmycket väl en av de principer som är grundläggandeför förhållningssätt till miljön,det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med dettamenas att människan är förvaltare av - och inteherre över - bland annat naturen och miljön. Det geross människor ett speciellt ansvar.