bet · GQ01AU6 · 2003-04-29 00:00:00 — Kommissionen har tagit fram ett utkast tillett ramverk om skydd för arbetares personuppgifteroch förklarat sin avsikt att återkomma /juni2003 med ett konkret förslag. Kommissionen har gettuttryck för att frågan bäst löses genom ett avtalmellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå.Enligt uppgifter som inhämtats frånRegeringskansliet har regeringen för avsikt attavvakta vad initiativet inom EU kommer att leda tillinnan vidare åtgärder vidtas.Med anledning av det som redovisats ovan ärutskottet inte berett att nu ta ställning till dekonkreta förslagen i motionerna A247 (s), A253 (s),A358 (s) och So446 yrkande 2 (mp) som därföravstyrks.Yttrandefrihet för privatanställdaUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsförslag omyttrandefrihet för privatanställda.Motionerna avstyrks.Jämför reservationerna 13 (m) och 14 (mp).BakgrundGrundlagsbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen(1949:105) och yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469)garanterar var och en ett skydd för yttrande- ochmeddelarfriheten mot ingripande från det allmänna.Detta innebär att alla medborgare - utom i särskiltangivna undantagsfall - har rätt att t.ex. lämnauppgifter till massmedierna utan att straffas fördet. Det allmänna får inte heller efterforska vemsom har lämnat uppgifter till medierna. Att detallmänna inte får göra några ingripanden innebäräven att den offentliga arbetsgivaren inte får vidtanågra åtgärder som medför negativa konsekvenser fören offentligt anställd, t.ex. uppsägning elleromplacering, med anledning av att denne utnyttjatsin yttrande- eller meddelarfrihet.För privatanställda finns det inte något tydligtlagfäst skydd för yttrande- och meddelarfriheten motingripande från arbetsgivaren. Den så kalladelojalitetsplikten som anses ingå ianställningsförhållandet kan i vissa fall innebäraatt lämnande av meddelanden för publicering kanutgöra ett avtalsbrott vilket skulle kunna ge denprivata arbetsgivaren grund för t.ex. uppsägningeller omplacering. Det är också tillåtet för enprivat arbetsgivare att efterforska vem som harmeddelat sig med massmedierna.I promemorian Yttrandefrihet för privatanställda(Ds 2001:9) som presenterades sedanredovisas ett utredningsuppdrag som avser frågan omyttrande- och meddelarfrihet för anställda iverksamheter med anknytning till det allmänna.Promemorian innehåller ett lagförslag, lag om skyddför privatanställdas yttrandefrihet. Syftet är attskydda arbetstagare hos andra arbetsgivare änmyndigheter och andra allmänna organ mot åtgärderfrån arbetsgivaren för att de utnyttjat tryck- ochyttrandefriheten. Lagen föreslås omfattaprivatanställdas utnyttjande av tryck- ochyttrandefrihet i fråga om åsikter och upplysningarom sådan verksamhet som bedrivs- av myndigheter och andra allmänna organ- av privata företag med verksamheter som harallmänna handlingar, t.ex. därför att de sysslar medmyndighetsutövning- av kommunala företag som har allmänna handlingar- avseende sådan driftsentreprenad som harupphandlats av myndigheter och andra allmänna organ,och- avseende förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg ochutbildning för barn och ungdom enligt skollagen,hälso- och sjukvård samt tandvård som bedrivs avprivata rättssubjekt och för detta tar emot bidrageller annan ersättning från det allmänna.Ett skadeståndssanktionerat förbud föreslås motarbetsgivare att ingripa mot en arbetstagare somutnyttjat sin tryck- och yttrandefrihet. Vissaundantag skall gälla, bl.a. för företagshemligheter,uppgifter om enskildas personliga eller privataekonomiska förhållanden och för hemliga affärs- ochdriftsförhållanden i övrigt. Arbetsgivaren får inteheller efterforska vem som har utnyttjat tryck- ochyttrandefriheten. Sådan efterforskning föreslås blistraffad med böter eller fängelse. Det föreslås ävenen regel om att myndigheter och andra inte fåringripa mot någon för att en arbetstagare utnyttjatsina rättigheter enligt lagen.MotionernaMiljöpartiet tar i kommittémotion A307 upp detväxande problemet med "tystnaden" på arbetsplatsen(yrk. 1 och 2). Enligt partiet är rädslan attframföra kritik på arbetsplatsen ett stort ochväxande arbetsmiljöproblem. Många arbetsgivare anseratt lojalitet innebär att arbetstagarna inte skallkritisera dem. Detta gäller i hög grad arbetsgivareinom den offentliga sektorn. Arbetstagare vågardärför inte öppet kritisera sin arbetsgivare avrädsla för att få problem på arbetsplatsen. Särskiltutsatta är de arbetstagare som har tidsbegränsadeanställningar. För att kunna fåtillsvidareanställningar berättar de inte omeventuella missförhållanden. menar attdepartementspromemorian Ds 2001:9 om yttrandefrihetför privatanställda skall läggas till grund för enproposition för att komma till rätta med tystnadenpå arbetsplatserna.Vidare anser att det bör göras enändring i medbestämmandelagen för att ge ökadyttrandefrihet till de privatanställda.Att det skall vidtas åtgärder för att förbättrayttrandefriheten för anställda inom den privatasektorn anser och (båda s) i motion A286. När tidigare offentligverksamhet går över i privat regi försämras denformella yttrandefriheten kraftigt. Denyttrandefrihet som medborgaren tillförsäkrats motdet allmänna skall även gälla mot privataarbetsgivare.Utskottets ställningstagandeDe krav på förändringar av den arbetsrättsligalagstiftningen som redovisas ovan har tidigarebehandlats av utskottet. Privatanställdasyttrandefrihet har också varitföremål för utredning. Bland annat har detföreslagits att ett skydd för privatanställda motingripanden från arbetsgivaren införs itryckfrihetsförordningen. Regeringen har dock intelagt fram något sådant lagförslag.Den ovannämnda promemorian Yttrandefrihet förprivatanställda (Ds 2001:9) har varit föremål förremissbehandling. Vid remissbehandlingen framkom attflera instanser i och för sig var positiva till attdet meddelarskydd som gäller för offentliganställdautsträcks till att omfatta också privatanställda.Promemorian mötte dock kritik från både sakliga ochlagtekniska utgångspunkter från flera olika håll ochhar ännu inte lett till någon proposition frånregeringen.Enligt vad utskottet erfarit har frågan inteavförts från dagordningen utan övervägs vidare inomRegeringskansliet. Utskottet skulle välkomna enstärkt yttrandefrihet för privatanställda, isynnerhet för arbetstagare som arbetat i offentligverksamhet som överförts till privat regi medoffentlig finansiering. Av remissutfallet framgåratt frågan är komplex. Utskottet förutsätter dockatt regeringen återkommer i frågan inom en intealltför lång framtid.Motionerna A286 (s) och A307 yrkandena 1 och 2(mp) avstyrks i avvaktan på vidare åtgärder frånregeringen.Övriga frågor inom arbetsrättenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker i detta avsnittmotionsförslag som väckts som bl.a. gäller frågor om attförkorta tiden för företrädesrätt tillåteranställning i LAS. Även en motion somgäller enskilda arbetstagares rätt att tecknaavtal avstyrks. I avsnittet behandlas ocksåen motion med anknytning till frågan omarbetskraftsinvandring och ett förslag somgäller de au pair-anställdas situation.Jämför reservationerna 15 (c), 16 (kd), 17(m) och 18 (mp).MotionernaÖversyn av reglerna för arbetskraftsinvandringCenterpartiet anser i kommittémotion A239 attSverige bör tillåta arbetskraftsinvandring i ökadgrad för att klara framtidens behov av arbetskraft.Fackföreningar har påtalat risken för attlönedumpning och sämre villkor kan komma atttillämpas på de personer som arbetskraftsinvandrat.Detta torde vara ett marginellt problem, menar man imotionen, eftersom kollektivavtal och befintliglagstiftning fortfarande kommer att gälla. Oseriösaarbetsgivare skulle dock kunna utnyttja vissaarbetskraftsinvandrade arbetstagares känsligasituation och ge lägre löner och sämre villkor.Reglerna för att motverka lönedumpning ochurholkande av arbetsrätten förarbetskraftsinvandrare bör därför ses över (yrk.27).Tilläggsförsäkring till föräldraförsäkringenI en annan kommittémotion A366 (yrk. 16) poängterarCenterpartiet att en lag borde finnas som hindrar defackliga organisationerna att inskränka företagensmöjlighet att teckna tilläggsförsäkringar tillföräldraförsäkringen. De initiativ som har tagits avstörre företag för att ge de föräldralediga högreersättningar måste ses som positiva och uppmuntras.Förkortad företrädesrätt till återanställningKristdemokraterna vill i kommittémotion A320 (yrk.21) som ett led i att göra arbetsrätten mer flexibeloch bättre anpassad till de mindre företagenssituation förkorta tiden för arbetsgivaresskyldighet att återanställa till sex månader.Au pair-anställdas situationI motion A270 pläderar () för atten bred översyn bör övervägas rörande au pair-verksamheten i . Översynen bör också avseomfattningen av eventuell svart verksamhet (yrk. 1)och klargöra vilken kontrollinstans som skallgarantera efterlevnaden av reglerna på området (yrk.2). Motionären menar att det inte är någon störreskillnad på arbetsvillkor och arbetsförhållanden förde kvinnor som arbetar som au pair jämfört med"pigorna i Fattigsverige". De har långa arbetspassoch usla löner. De som arbetar som au pair kännerinte till att de har rättigheter i eftersomde inte behärskar svenska språket. Många är dessutomanställda som svart arbetskraft. Även de lagligtanställda saknar tillräckligt skydd. Lagen(1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete gällerför dem som arbetar som au pair men reglerar bara degrundläggande arbetsförhållandena. Det finns intenågon tillsyn över efterlevnaden av de krav sommåste vara uppfyllda för att arbetstillstånd skallkunna beviljas. Det finns inte heller någrasanktioner vid brott mot dessa. Det är vårt ansvaratt förhindra att dessa unga människor utnyttjas närde kommer till , sägs det i motionen.Beräkning av anställningstid vidverksamhetsövergångHans Stenberg och (båda s) betonari motion A336 att det skall finnas rätt att på sammasätt tillgodoräkna sig anställningstid vidverksamhetsövergång i samband med konkurs som vidandra former av verksamhetsöverlåtelser.FöretagarutbildningEnligt och iHisings (båda s) i motion A352 är bristandekunskap hos arbetsgivare om arbetsrättsliga frågoren betydande orsak till missförhållandena påarbetsmarknaden. De anser därför att alla blivandeföretagare bör genomgå en utbildning i degrundläggande reglerna på arbetsmarknaden vid startav företag. Utbildningen skall vara inriktad påarbetsrätt, förhandling och avtal och också omfattade gängse reglerna på den svenska arbetsmarknaden.En avklarad utbildning skall vara ett krav för attbl.a. vara berättigad till starta-eget-bidrag.Trygghet för personal i personalkooperativI motion A355 understryker ochKrister Örnfjäder (båda s) behovet av att främjatryggheten för dem som startar personalkooperativgenom att överta tidigare verksamhet. Detär möjligt för kommuner och landsting att besluta omen policy som innebär att verksamhet som läggs ut påentreprenad skall främja lokal utveckling ochföreningsengagemang. Detta bidrar till attexempelvis personalkooperativ startas och kan taöver verksamhet. En väsentlig fråga för personalenblir i en sådan situation att de trygghetsförmånersom de har som kommun- och landstingsanställdabeaktas eftersom de har behov av att fåtillgodoräkna sig dessa i den nya verksamheten.Utökat medbestämmandeAnders Ygeman (s) föreslår i motion A356 åtgärderför att utöka medbestämmandet. De anställda skall harätt att på jämlika villkor delta i såväl utförandesom planering och organisering av arbetet. Det ärsvårt, enligt motionären, att förverkliga genomlagstiftning. Lagstiftningen måste i stället skapaen grund för att avtalsvägen hitta lokala lösningar.MBL bör ändras så att det krävs av företagen att desluter medbestämmandeavtal och upprättardemokratiseringsplaner. Genom medbestämmandeavtalkan arbetsgivarna och de lokala fackligaorganisationerna tillsammans utveckla detdemokratiska inflytandet över arbetet.Demokratiseringsplanernas uppgift är att beskrivahur företagen avser att göra de anställda delaktigai planerings- och organisationsfrågor. Motionärenanser också att lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda(styrelserepresentationslagen) bör ändras så attlöntagarnas representation i framför allt mindreföretag kan förbättras. bör genom EU ochandra internationella forum verka för regleringarför förbättrat inflytande för de anställda i detransnationella företagen.Enskild arbetstagares rätt att teckna avtalEnskilda arbetstagare skall enligt () i motion A229 få rätt att teckna egna avtal medarbetsgivaren (yrk. På en arbetsplats medkollektivavtal är det omöjligt för en enskildanställd att ställa sig vid sidan av avtalet dåarbetsgivaren är skyldig att tillämpakollektivavtalet även på en arbetstagare som äroorganiserad eller organiserad i en ickekollektivavtalsbärande fackförening.UppförandekoderI motion U325 (yrk. 1 och 2) anser () att företag, organisationer och myndigheterskall ta fram uppförandekoder för utlandsarbetandepersonal och att uppförandekoderna skall innehållapåföljder när det gäller att köpa sexuella tjänster.Utskottets ställningstagandeÖversyn av reglerna för arbetskraftsinvandringFrågan om arbetskraftsinvandring och därmedsammanhängande frågor har hög aktualitet.Arbetsmarknadsutskottet kommer att ordnaen öppen utfrågning om detta.Utskottet konstaterar att ett betänkande om EU:sutvidgning och arbetskraftens rörlighet (SOU2002:116) överlämnats till regeringen.Den särskilda utredaren ser inga riskerför att den seriösa arbetskraftsinvandringen tillSverige från de nya medlemsländerna blir ett problemäven om rörligheten bland arbetstagare skulle blistörre än i EU . Många arbetar redan här ochgör stora insatser i bristyrken. Hon tror inteheller att utvandringen till från dessaländer blir ett problem för dem. Hennes slutsats ärdärför att arbetsmarknaden bör öppnas förseriös arbetskraftsinvandring från de nyamedlemsstaterna i EU. Hon anser attSverige bör sätta upp hinder för missbruk ochbrottslighet. Formen för detta är att behålla kravpå arbetstillstånd för de nya medlemsländernasmedborgare, ändra riktlinjerna för arbetstillstånd,införa en bättre kontroll än avarbetserbjudandenas seriositet och att inteomedelbart bevilja femårigt EU/EES-tillstånd.Riksdagen fattade beslut medanledning av betänkandet 2002/03:SfU8 om att låtaregeringen tillsätta en parlamentarisk utredning meduppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram ettregelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandringfrån länder utanför EU.Med anledning av det som redovisats ovan avstyrksmotion A239 yrkande 27 (c) i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Tilläggsförsäkring till föräldraförsäkringenVad avser förslag i motion A366 (yrk.16) om att lagstiftningsvägen förhindra de fackligaorganisationerna från att inskränka företagensmöjlighet att teckna tilläggsförsäkringar tillföräldraförsäkringen vill utskottet hänvisa tillbehandlingen av motsvarande förslag i betänkandena2001/02:AU3 och AU6.I anslutning till 2003genomfördes ett antal specialstudier, varav en avsågföräldraförsäkringen och rubricerades En jämställdföräldraförsäkring? (, LU 2003,bilaga 12, SOU 2003:36). I studien analyseras bl.a.hur föräldraförsäkringen i dess nuvarande utformningpåverkar fördelningen av föräldraledigheten ochvilka ekonomiska incitament föräldraförsäkringen gerföräldrarna att dela på föräldraledigheten.Några slutsatser som specialstudien kom fram tillär att en ökad inkomst leder till att pappor delstar ut ledighet, dels tenderar att ta ut fler dagar.Taket i föräldraförsäkringen leder dock till attuttaget av pappaledighet avstannar. En minst likaviktig slutsats från studien är att pappor med lågainkomster tar ut färre föräldraledighetsdagar. Attpåverka denna grupp skulle kunna ge större effekterpå pappauttaget än att höja taket. En ytterligareaspekt på problematiken med ojämnt uttag avföräldraledigheten är att också insatser somförbättrar kvinnornas situation på arbetsmarknadenkan leda till ett jämnare uttag avföräldraförsäkringen.Utskottet vill understryka att det är ett uttalatmål för politiken att männens uttag avföräldrapenning ökar. Det är dock flera samverkandefaktorer som kan påverka om pappor tar utföräldraledighet och i vilken utsträckning som degör detta. Det finns alltså mer än en väg att gå.Utskottet utgår från att regeringen följer dessafrågor och, om så är erforderligt, återkommer medförslag till förändringar.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion A366yrkande 16 (c).Förkortad företrädesrätt till återanställningKristdemokraterna vill i motion A320 som ett led iatt få ett enklare regelverk vid anställningförkorta företrädesrätten till återanställning i LASför viss arbetskraft, t.ex. äldre, (yrk. 21).Utskottet vill allmänt understryka betydelsen avföreträdesrätten till återanställning och densärskilda vikt den har för de äldre arbetstagarnasmöjlighet att återkomma i arbete. De äldre är enutsatt grupp på arbetsmarknaden och skall snarare haökat än minskat skydd än de yngre arbetstagarna. Detförstärkta skyddet har i LAS skapats genom attarbetstagare som är fårtillgodoräkna sig extra anställningsmånader, vilkettidigare berörts under rubriken om företrädesrätt till återanställning hardessutom varit föremål för ALI:s översyn ibetänkandet arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). I utredningensförslag förstärks företrädesrätten för detidsbegränsat anställda. Förslaget innebär attföreträdesrätt intjänas redan efter sex månadersanställning av och attföreträdesrätt skall finnas oavsett anledningen tillatt arbetstagaren inte fick fortsatt anställning.Utskottet vill inte föregripa regeringens behandlingav utredningsförslaget och avstyrker därför motionA320 yrkande 21 (kd).Au pair-anställdas situation m.m.Utskottet har stor förståelse för de problem som tasupp i motion A270 om au pair-verksamheten i Sverige.Hur många ungdomar som kommer till för attarbeta som au pair kan inte fastställas. Deuppgifter som finns tillgängliga rör antaletbeviljade arbetstillstånd för personer som kommerfrån länder utanför EU/EES. Enligt Migrationsverketuppgick dessa 2002 till omkring 600 personer.Uppgift om hur många personer som kommer från länderinom EU/EES för denna typ av arbete är mycket svårtatt få fram.Personer som inte är EU/EES-medborgare måste haarbetstillstånd. Om arbetet skall pågå mer än tremånader krävs även uppehållstillstånd. Beviljattillstånd gäller för högst vistelse iSverige. Den som söker tillstånd att arbeta som aupair skall vara och ha ettuttalat intresse för eller nytta av svenskaspråkstudier. Därutöver krävs ett skriftligterbjudande från värdfamiljen i där villkorenför anställningen skall framgå. Bruttolönen får varalägst och fri kost och logi skallingå. För att tillstånd skall beviljas får arbetetvara . En avsevärd del avden återstående tiden skall ägnas åt studier isvenska. Intyg om studieplats skall bifogas ansökanom tillstånd.Personer som är medborgare i länder inom EU/EES-området måste ansöka om uppehållstillstånd omvistelsen i är . Detkrävs också att det till ansökan bifogas ettanställningsbevis undertecknat av arbetsgivaren.Uppfyller inte sökanden kraven avslås ansökan.Personer som är anställda som au pair betraktas iSverige som arbetstagare men är undantagna från endel arbetsrättslig lagstiftning på grund av arbetetssärskilda karaktär. Till exempel är den arbetstagaresom är anställd för arbete i arbetsgivarens familjundantagen från LAS tillämpningsområde. För dennakategori gäller i stället lagen om arbetstid m.m. ihusligt arbete. Liksom LAS är denna lag en skyddslagsom är tvingande till förmån för arbetstagaren. Ilagen regleras bl.a. frågor om ordinarie arbetstid(högst i genomsnitt för avhögst ), övertid (högst underen tid av , dock högst underett kalenderår), rätten till övertidsersättning,nattvila och om anställningsavtalets ingående ochupphörande. Även arbetsgivarens skyldighet att vidtaalla åtgärder som behövs för att förebygga attarbetstagare utsätts för ohälsa och olycksfall ärlagfäst.Arbetsmiljöverket utövar tillsyn överbestämmelserna om arbetstid, övertid, nattvila ochfrågan om arbetsgivarens skyldighet att förebyggaohälsa och olycksfall. Undersökningar påarbetsstället, dvs. i arbetsgivarens hem, får endastgöras på begäran av part eller om det annars finnssärskild anledning. I tillsynsverksamheten gällerarbetsmiljölagen i tillämpliga delar. Arbetsgivaresom inte rättar sig efter föreläggande frånArbetsmiljöverket eller som uppsåtligen lämnaroriktiga eller vilseledande uppgifter omövertidsarbete kan dömas till böter. Lagen omarbetstid m.m. i husligt arbete är liksom övrigarbetsrättslig lagstiftning skadeståndssanktionerad.Som framgått ovan finns det skyddsregler även föranställda som arbetar som au pair. Ett problem äratt reglerna inte alltid följs. Det innebärnaturligtvis också en särskild utsatthet att intekänna till landet och språket och att arbeta ensam inågon annans hem.I själva karaktären av arbetet ligger dock attarbetstagaren själv måste fästa någon utomståendesuppmärksamhet på missförhållanden som råder. Isedvanlig ordning kan sedan brott motanställningsavtalet t.ex. genom att för låg lönutbetalats eller brott mot lagen om arbetstid m.m. ihusligt arbete påtalas.Även om au pair-anställda kan ha enutsatt situation ter det sig varken praktisktmöjligt eller ekonomiskt försvarbart att utöva enallmän statlig tillsyn av arbetsgivare som har enanställd som arbetar som au pair.Det är således inte lätt att hitta praktiskalösningar på problemen. En förbättring borde dockkunna åstadkommas genom väl utformad informationtill dem som söker arbets- och uppehållstillståndför au pair-anställning i . Informationenskulle bl.a. redogöra för deras rättigheter och vartde kan vända sig om problem uppstår.Motion A336 (s) tar upp frågor om huranställningstid beräknas enligt 3 § LAS. Vidberäkning av anställningstid får en arbetstagarelägga samman all sin sammanlagda anställningstid hossamma arbetsgivare, dvs. samma fysiska ellerjuridiska person. Vid övergång av verksamhet enligt6 b § LAS övergår anställningen från en fysisk ellerjuridisk person till en annan fysisk eller juridiskperson. För att kunna sammanräkna anställningstidenfrån båda arbetsgivarna regleras i 3 § förstastycket p. 2 LAS att en arbetstagare som byteranställning i samband med en övergång som omfattasav 6 b § LAS får tillgodoräkna sig tiden hos denförre arbetsgivaren när anställningstid skallberäknas hos den . Detta gäller uttryckligenäven vid byte av anställning i samband med konkurs.En förutsättning för att bestämmelsen skall kunnatillämpas är att arbetstagaren är anställd vidtidpunkten för övergången av verksamheten och attsjälva övergången uppfyller kraven enligt 6 b § LAS.Är det ett avbrott i anställningen vidövergångstidpunkten kan anställningstiden alltsåinte sammanräknas. Något undantag i detta avseendesom enbart gäller konkurssituationen finns inte.Kravet på utbildning av blivande företagare somframställs i motion A352 kan utskottet ha vissförståelse för. En del problem som uppstår inomarbetslivet kan förklaras med bristande kunskap. Detbär dock för långt att ställa upp formellautbildningskrav på blivande företagare. Risken äratt personer i onödan kommer att tveka att startanya företag. För den som ansluter sig till enintresseorganisation för småföretagare eller enarbetsgivarorganisation kan information och hjälperhållas när problem uppstår.Enligt utskottet bör man fortsätta att förbättramöjligheten för nya företagare att skaffa siginformation. Som utskottet poängterat i tidigarebetänkanden har dessa möjligheter avsevärtförbättrats. Förutom Verket förnäringslivsutvecklings, , Internetbaseradeelektroniska tjänster för information ochärendehantering för företagare på webbplatsenbenämnd företagarguiden, finns ett flertal andraInternetbaserade informationswebbplatser förpersoner som skall eller har startat eget företag.De frågor som tas upp i motion A355 (s) ärväsentliga för den personal som tar över tidigarekommunal och landstingskommunal verksamhet ochstartar personalkooperativ.