bet · GQ01UBU15 · 2003-05-15 00:00:00 — Enligt direktiven (dir. 2002:30) skallutgångspunkten för arbetet vara att åstadkomma en bolagsform som ärägnad för verksamhet inom barnomsorg, skola, sjukvård och äldrevård.Uppdraget skall redovisas (tilläggsdir.2002:145).Resultatet av utredningens arbete bör enligt utskottets meningavvaktas.Bidrag för elever i behov av särskilt stödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör mottagande i friståendeskola av elever i behov av särskilt stöd. Utskottet hänvisar bl.a.till förslag som lagts fram av (SOU 2002:121) ochsom bereds inom Regeringskansliet.Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).MotionerEnligt motion 2002/03:Ub429 yrkande 11 bör friståendeskolor ges möjlighet att ta emot elever i behov av särskilt stöd påsamma villkor som en skola. Motionärerna vill ha regler ellerriktlinjer för bedömning av vilken typ av stödbehov som skalltilldelas särskilda resurser. Därigenom underlättas prövningen avfrågan om ersättning till fristående skola för elever i behov avsärskilt stöd.I motion 2002/03:Ub208 (m) yrkande 3 lyfts fram att tillgången tillfristående skolor är bra för barn med särskilda behov. Föräldrar somanser att deras barn inte får det stöd de behöver i den kommunalaskolan söker sig enligt motionären ofta till fristående skolor.Fristående skolor skulle i än högre grad bli ett alternativ för barnmed särskilda behov om man accepterade fristående skolor fördyslektiker och för barn med funktionshinder samt ett skolpengssystemsom gör det möjligt för sådana skolor att starta.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Enligt 9 kap. 2, 8 och 8 b §§ skollagen skall en godkänd ellerbidragsberättigad fristående skola stå öppen för alla barn respektiveungdomar som enligt skollagen har rätt till utbildning inommotsvarande skolform i det offentliga skolväsendet. Likaså skall engodkänd fristående förskoleklass stå öppen för alla barn som har rätttill utbildning inom förskoleklassen (2 b kap. 7 § skollagen).Undantag får endast göras för sådana barn respektive ungdomar vilkasmottagande skulle medföra att betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för skolan.Möjligheten för en fristående skola att neka att ta emot en elev undervissa förutsättningar motsvarar vad som, enligt 4 kap. 6 § skollagen,gäller vid placeringen av elever vid en kommuns olika skolenheter. Enskola kan när det gäller barn med särskilda behov ha svårt att ta emotbarnet som elev. För att skolan skall få neka en elev tillträde måstedock svårigheten vara betydande. Det kan vara fråga om attskollokalerna måste förändras eller att det behövs extra personal föreleven. Om kommunen är beredd att betala för det särskilda stödet, kanden fristående skolan inte åberopa ekonomiska svårigheter som skäl föratt vägra att ta emot en elev.Principen om öppenhet gäller för både fristående och offentligaskolor. Överensstämmande regler gäller också i fråga om mottagande avelever i behov av särskilt stöd. Utskottet förutsätter att dettainnebär att skolorna får en lika behandling oavsett huvudman även närdet gäller resursfördelningen för elever i behov av särskilt stöd.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121, s. 229) nya bestämmelser som innebär atten enskild skola (nuvarande fristående skola) skall kunna specialiserasin verksamhet till elever i behov av särskilt stöd eller, enligtföreskrifter som meddelats av regeringen, till en särskild elevgruppsom kräver en särskilt anpassad utbildning eller organisation. Somexempel nämner kommittén klasser för elever med dyslexi, autism ellerhörselnedsättning.I betänkandet konstaterar kommittén (s. 336) att uppfattningen skiftarom vad som krävs för att en elev skall anses vara i behov av särskiltstöd. Att i lagtext närmare definiera vilka förutsättningar som skallföreligga för rätt till stöd är knappast möjligt. Kommittén anser motdenna bakgrund att en regel om särskilt stöd med nödvändighet måstebli allmänt hållen och knytas till en skyldighet för skolan att utredaelevens stödbehov. Om utredningen visar att eleven behöver särskiltstöd för att kunna nå målen har eleven rätt till sådant stöd.Skollagskommitténs betänkande remissbehandlas för närvarande.Utskottet anser att beredningen inom av förslagenbör inväntas.Kompensation för mervärdesskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ersättning till friståendeskolor för kostnader för mervärdesskatt. Utskottet hänvisar tillgällande bestämmelser.Jämför reservation 7 (m). Jämför särskilt yttrande 2 (fp, kd).MotionerI tre motioner, nämligen motionerna 2002/03:Ub279 (m), 2002/03:Ub208(m) yrkande 5 och 2002/03:Sk365 (m), efterfrågas likvärdigaförutsättningar för kommunala och fristående skolor när det gällerkompensation för mervärdesskatt. Enligt motionerna får en organisationsom har mervärdesskattepliktig omsättning dra av mervärdesskatt (moms)på inköp av varor och tjänster. Verksamheter som är momsbefriade,t.ex. tjänsteproduktion i skolverksamhet, saknar denna möjlighet. Detinnebär att den moms som betalas vid t.ex. inköp av material inte kandras av mot utgående moms. Särskilt drabbade är fristående praktiskagymnasieskolor som har investeringstung verksamhet. Däremot geskommunala skolor ersättning för dylika momskostnader. Motionärernapåpekar att fristående skolor inte skall missgynnas i förhållande tillkommunala skolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena medhänvisning till följande bestämmelser.Enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor skall en kommunsom lämnar bidrag för en elev i en fristående grundskola ellerförskoleklass för skolan kunna redovisa hur stor andel av bidraget somär ersättning för kostnader för mervärdesskatt. Motsvarandebestämmelse när det gäller gymnasieskolan infördes i förordningenfr.o.m. 2002:395) med tillämpning första gångeni fråga om bidrag för kalenderåret 2003.Införande av individuella programUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att fristående gymnasieskolorskall ges rätt att anordna individuella program. Utskottet hänvisartill pågående beredning inom av utredningsförslag.Jämför reservation 8 (kd, c). Jämför särskilt yttrande 3 (m, fp).MotionerKristdemokraterna förordar i motion 2002/03:Ub416 yrkande 3 attfristående gymnasieskolor skall ges rätt att starta individuellaprogram. I motionen fäster de uppmärksamheten på att många friståendeskolor drivs med alternativa och nyskapande pedagogiska metoder. Ivissa fall kan det göra skolorna väl lämpade att ta emot elever som avolika anledningar har svårt att klara de nationellagymnasieprogrammen.Centerpartiet anser likaså, i motion 2002/03:Ub429 yrkande 12, att detskall vara möjligt att inrätta individuella program vid friståendegymnasieskolor. Det är enligt motionärerna angeläget att ta till varaden kunskap och det engagemang som finns även utanför det offentligaskolväsendet för att ge elever rätt stöd och stimulans för vidarestudier.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Förändringar av gymnasieskolans individuella program har föreslagitsav 2000 i betänkandet Åtta vägar till kunskap - enny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) och av arbetsgruppen förPRIV i promemorian Ökade möjligheter för elever i gymnasieskolan attfölja undervisningen på ett programinriktat individuellt program(U2003/532/G). Både betänkandet och promemorian är nu föremål förremissbehandling och kommer att beredas inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör - i avvaktan på resultatet avdenna beredning - inte göra något uttalande om rätt för friståendegymnasieskolor att anordna individuella program.Undervisningen i konfessionella skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om undervisningen i konfessionellafristående skolor. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser ochuttalanden i förarbetena till dessa samt till planerade åtgärder frånSkolverkets sida.Jämför reservation 9 (m, fp, kd, c, mp) - motiveringen.Jämför särskilda yttranden 4 (m, fp, kd, c, mp) och 5 (kd).MotionerFolkpartiet framhåller i motion 2002/03:Sf226 yrkande 10 attfristående skolor som inte bedriver undervisning i enlighet medläroplanens mål och värderingar bör få sina tillstånd indragna. Imotionen anmärks att religiösa friskolor är något nytt och därmedovant i . Det ställer krav på tydliga politiska ramar för vadsom är tolerans och vad som inte är det. Enligt motionärerna är detutomordentligt viktigt att dessa skolor undervisar om samtligavärldsreligioner och livsåskådningar. Undervisningen får inte varafärgad av konfessionella förbehåll. Det är också viktigt att skolornaingående undervisar om medborgerliga och politiska fri- ochrättigheter i . Motionärerna ser det som angeläget attSkolverket fortsätter sin granskning av fristående skolor som drivs påreligiös grund.I motion 2002/03:Ub310 yrkande 9 påpekar attundervisningen i skolan enligt läroplanerna skall vara icke-konfessionell. Detta är en mycket viktig princip, särskilt i ettmångkulturellt samhälle. Grundläggande i en demokrati är attundervisningen inte skall ta ställning för en viss trosuppfattning,utan uppmuntra till eget kritiskt sökande efter kunskap och ge stöd iskapandet av en egen världsbild. Motionärerna ställer sig frågandetill hur de fristående skolor som drivs på konfessionell grunduppfyller detta grundläggande krav. De föreslår att får iuppdrag att göra en översyn av detta.En översyn av de konfessionella fristående skolornas sex- ochsamlevnadsundervisning begärs av i motion 2002/03:L318yrkande 16. Enligt motionärerna är det oklart på vilket sättdenna undervisning påverkas av skolornas konfessionella inriktning.Frågor som bör besvaras är hur homo- och bisexuella bemöts, vilkensexualnorm som företräds och inställningen till preventivmedel ochaborter.Behovet av att granska sex- och samlevnadsundervisningen vidkonfessionella skolor understryks även i motion 2002/03:Ub253 (s). Detfinns enligt motionären anledning att anta att undervisningen hållerrimlig kvalitet i vissa skolor, medan den i andra starkt påverkas avskolornas konfessionella inriktning. måste ges i uppdragatt följa upp hur undervisningen inom detta område bedrivs.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att inte bör göra något särskilt uttalandemed anledning av motionsyrkandena utan avslå desamma.Enligt gällande regler i skollagen (1985:1100) skall friståendeskolor, såväl på grundskolenivå som på gymnasienivå, svara mot deallmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom detoffentliga skolväsendet (9 kap. 2 och 8 §§). I samma lagrum stadgasatt en fristående skola, inom ramen för den gemensamma värdegrunden,får ha en konfessionell inriktning.Utskottet finner det viktigt att hänvisa till följande uttalanden somregeringen gjorde i förarbetena till dessa bestämmelser (prop.1995/96:200 s. 32).I en fristående skola med konfessionell profil måste undervisningen ireligionskunskap, men även utbildningen i övrigt, bedrivas underiakttagande av läroplanens krav på saklighet och allsidighet, öppenhetför skilda uppfattningar, tolerans samt möjligheter till personligaställningstaganden. En fristående skola skall hävda de grundläggandevärden som anges i skollagen och läroplanerna samt klart ta avståndfrån det som strider mot dessa värden. Undervisningen får inte i någotämne vara indoktrinerande eller tendentiös. Elevens rätt till ensaklig och allsidig undervisning av god kvalitet kan aldrigunderordnas föräldrarnas rätt att välja en undervisning somöverensstämmer med deras religiösa eller filosofiska övertygelse.Vidare underströk regeringen i den nämnda propositionen att Skolverketi sin tillsyn av fristående skolor särskilt bör ge akt på om skolanbedriver sin verksamhet i enlighet med skollagens och läroplanernasvärdegrund och allmänna mål (prop. 1995/96:200 s. 57). Om isin tillsyn finner att undervisningen i den fristående skolan intelever upp till dessa krav, skall beslutet om godkännande återkallas.Utskottet noterar att i sin tillsynsverksamhet haft attbedöma om konfessionella skolor lever upp till författningens krav påatt skolans verksamhet skall vara förenlig med de allmänna mål och denvärdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet.Viss oklarhet har också funnits angående i vad mån huvudmannen för enkonfessionell skola har skilt på skolans verksamhet och en församlingsverksamhet.Utskottet ser med stort allvar på att missförhållanden vid ett antalkonfessionella skolor inte varit kända av alternativt intelett till åtgärder. framhåller i ett pressmeddelande den 8maj 2003 att man ser mycket allvarligt på de förhållanden somframkommit. kommer att göra en riktad granskning av deskolor och de brister man fått kännedom om den senaste tiden.Skolverket kommer vidare att se över reglerna för granskning ochtillsyn av skolorna dels mot bakgrund av de aktuella fallen, dels motbakgrund av nya uppdrag att prioriterautbildningsinspektion.Skolverket bedömer att granskningen och kontrollen av alla skolorkommer att öka väsentligt framöver. Utskottet finner att motionärernasönskemål om stärkt statlig tillsyn och möjlighet till återkallande avtillstånd är tillgodosedda.I sammanhanget bör nämnas att (SOU 2002:121) i sittförslag till ny skollag har tagit in en bestämmelse om att enskilda(nuvarande fristående) skolor och förskolor skall kunna ha enkonfessionell inriktning (1 kap. 5 §). Den konfessionella inriktningenskall vara förenlig med skolväsendets allmänna mål och värdegrund samtbarnets rätt till undervisning.Viss övrig undervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om viss övrig undervisning ifristående skolor. Beredningen av betänkande(2002:121) bör avvaktas.Jämför särskilt yttrande 6 (m, fp, kd, c).MotionerEnligt motion 2002/03:Ub325 (fp) yrkande 7 är det rimligt att elevervid behov skall kunna få undervisning i svenska som andraspråk ochstudiehandledning på sitt modersmål, oavsett vilken skola de väljer.Motionären anmärker att enbart skolor i regi ärskyldiga att tillhandahålla detta. I förordningen om fristående skoloranges bara skolans skyldighet att anordna modersmålsundervisning.Denna förordning alternativt skollagen bör därför ändras så att eleveri fristående skolor garanteras undervisning i svenska som andraspråkoch studiehandledning.De fristående skolornas betydelse för utvecklingen av skolansarbetsformer lyfts fram i motion 2002/03:Ub208 (m) yrkande 1. Genommöjligheten för varje skola att bestämma sitt arbetssätt och sininriktning kan fristående skolor konkret visa hur nya idéer fungerar iverkligheten. Även kommunala skolor får därmed del av nya idéer.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Skollagskommittén redovisar i sitt betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121) att kommittén i sitt arbete med att tafram en ny skollag har strävat efter att samma bestämmelser så långtmöjligt skall gälla för alla offentligt finansierade skolor, oavsettom huvudmannen är , statlig eller enskild.Enligt kommittén är det rimligt att också de bestämmelser som kommeratt finnas i skolformsförordningar skall samordnas. Kommittén föreslårsåledes att bestämmelser om skolväsendet på förordningsnivå i huvudsakskall vara gemensamma för offentliga och enskilda skolor.Utskottet anser att beredningen av kommittéförslaget bör avvaktas.Lärare i fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörande lärare i friståendeskolor. Utskottet hänvisar till ställningstagande våren2002.Jämför reservation 10 (m).MotionerCenterpartiet begär i motion 2002/03:Ub429 yrkande 13 etttillkännagivande till regeringen om behovet av en kontrollstation föratt se om förändringarna med behörighetskrav för lärare i friståendeskolor fungerar som det var tänkt. Det är dock viktigt, ansermotionärerna, att fristående skolor med viss pedagogisk inriktning,som t.ex. waldorfskolorna, får göra undantag från bestämmelserna ombehörighet och anställningsvillkor för att upprätthålla sinpedagogiska profil.I motion 2002/03:Ub208 (m) yrkande 2 framhåller motionären defristående skolornas betydelse för att utveckla lärarrollen. Läraremåste man kunna bli genom flera olika sorters utbildningar ocherfarenheter, efter komplettering med pedagogisk påbyggnadsutbildning.Om alla lärare måste ha likadan utbildning hindrar det människor frånandra områden att bli lärare och skolor från att finna människor mederfarenheter som överensstämmer med den valda inriktningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Genom beslut (prop. 2001/02:35, bet. UbU7, rskr.184) infördes bestämmelser i skollagens 2 b kap. och 9 kap. om attfristående skolor för att godkännas eller förklaras ha rätt tillbidrag skall vara skyldiga att för undervisningen använda lärare,förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd förden undervisning de i huvudsak skall bedriva. På samma sätt som i detoffentliga skolväsendet skall undantag få göras endast om personer medsådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annatsärskilt skäl med hänsyn till eleverna. I skollagen intogs också ettbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om undantag förvissa fristående skolor från bestämmelserna om behörighet ochanställningsvillkor, så att exempelvis waldorfskolorna kanupprätthålla sin pedagogiska profil. Skollagsändringarna trädde ikraft den 1 juli 2002.Enligt nya bestämmelser i förordningen (1996:1206, ändr. 2002:395) omfristående skolor behöver en waldorfskola inte tillämpa reglerna iskollagen om behörighet och anställningsvillkor för lärare,förskollärare och fritidspedagoger. Bestämmelserna trädde i kraftsamtidigt som skollagsändringarna, dvs. den 1 juli 2002.Utskottet konstaterar att lagreglerna om krav på behörighet för lärarevid fristående skolor överensstämmer med de regler som gäller inom detoffentliga skolväsendet och med motsvarande möjligheter till undantagfrån reglerna. För en nationellt likvärdig skola är det viktigt attsamma krav på kvalitet i utbildningen och på lärares kunskap ochkompetens gäller för fristående och kommunala skolor.Av dessa skäl, nämligen krav på kvalitet och kompetens, är det ocksåangeläget att följa upp hur de nya reglerna om lärare tillämpas vidfristående skolor. En sådan uppföljning skall enligt utskottets meningingå i fortlöpande tillsyn över och kvalitetsgranskning avutbildningen vid fristående skolor. Någon särskild kontrollstation,som föreslagits, behövs därmed inte.Uppföljning och utvärdering av fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med anledning av ett motionsyrkande göra etttillkännagivande till regeringen om uppföljning ochutvärdering av fristående skolor samt om skyldighet för dessa skoloratt delta i denna uppföljning och utvärdering.Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c, mp).MotionerKristdemokraterna anser i motion 2002/03:Ub416 yrkande 2 attuppföljning och utvärdering av fristående skolor skall utföras avSkolverket, men att fristående skolor skall erbjudas att delta ikommunens uppföljnings- och utvärderingssystem. De anmärker att dettycks finnas en vilja hos regeringen att låta kommunerna kontrollerade fristående skolorna. Det är en tanke som vändersig emot. Ytterst skall det enligt deras mening vara den friståendeskolan som fattar beslut om den skall delta i de kommunalautvärderingarna och kvalitetsredovisningarna. För de allra flestafristående skolor är det ett egenintresse att göra detta.En motsatt uppfattning framförs av i motion2002/03:Ub310 yrkande 4. Enligt denna skall en kommun vara skyldig attinkludera fristående skolor i den uppföljning och utvärdering somkommunen gör av sina egna skolor. Det innebär att kommunen måste hainsyn i verksamheten hos en fristående skola som får offentligtbidrag. Det innebär också att den fristående skolan blir skyldig attdelta i kommunens uppföljning och utvärdering. Regeringen bör enligtmotionärerna återkomma till med förslag till en sådanändring av skollagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet påminner om att under föregående mandatperiodavslog regeringens förslag i propositionen Fristående skolor om att enkommun skall följa upp och utvärdera verksamheten vid friståendeskolor i kommunen som får offentligt bidrag samt att skolorna skallvara skyldiga att delta i denna uppföljning och utvärdering (prop.2001/02:35, bet. UbU7, rskr. 184).Frågan har ånyo aktualiserats genom motioner. Utskottet gör nuföljande bedömning och ställningstagande.Kommunerna skall ha ett ansvar för den lokala uppföljningen ochutvärderingen av kvaliteten i den utbildning som ges i skolväsendetför barn och ungdom. Ett växande antal fristående skolor somuteslutande står under statlig kontroll medför att kommunernas direktaansvar för skolväsendet i kommunen begränsas. Utskottet finner detrimligt att kommunen bör ha möjlighet att bedöma kvaliteten i all denskolverksamhet som erbjuds barn och ungdomar i kommunen och somfinansieras med offentliga medel. I finns 6 500 skolor.Oavsett en kraftig utökning av verksamheten och en skärpt statligtillsyn kan inte ha en fullständig insyn i varje skola ochvarje kommun vid varje tillfälle.En god kännedom om förhållandena i olika skolor når man bäst lokalt.Genom de kontaktytor som finns i en kommun kan tjänstemän ochförtroendevalda följa verksamheten mer kontinuerligt än ett statligttillsynsverk och kan därför slå larm om verksamheten brister. Dettorde också ligga i de seriöst arbetande friskolornas intresse attingå i det system för uppföljning och utvärdering av den samladeskolverksamheten som sker i kommunerna. Den kommunala uppföljningenoch utvärderingen av fristående skolor bör alltså stärkas.En kommun bör, till skillnad från , vara skyldig att inkluderafristående skolor i den uppföljning och utvärdering som kommunen görav sina egna skolor. Kommunen måste då också ha möjlighet till insyn iverksamheten hos en fristående skola som får offentligt bidrag.Fristående skolor som får offentligt bidrag bör därmed vara skyldigaatt delta i den uppföljning och utvärdering som en kommun gör avskolväsendet i kommunen.Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande tillregeringen om att regeringen bör återkomma till med förslagtill ändring av skollagen i enlighet med vad utskottet här framfört.Därmed bifaller motion 2002/03:Ub310 yrkande 4 och avslårmotion 2002/03:Ub416 yrkande 2.Insyn i fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om allmänhetens rätt till insyni fristående skolor. Utskottet åberopar att förslag i denna frågalagts fram av (SOU 2002:21) och bereds inomRegeringskansliet.MotionI motion 2002/03:Ub310 yrkande 7 begär ett förslag tilländring av skollagen när det gäller insyn i fristående skolasverksamhet. Reglerna om skyldighet för en fristående skola att lämnaekonomisk redovisning över sin verksamhet bör ersättas med en utvidgadlagregel om skyldighet att lämna sådan information om verksamheten somgör det möjligt för allmänheten att få insyn i denna. Det ärangeläget, anser motionärerna, att allmänhetens rätt till insyn ifristående skolor inte enbart omfattar skolornas ekonomi.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandet.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121) att huvudmannen för en enskild (nuvarandefristående) skola regelbundet skall lämna sådan information tillSkolverket eller till den kommun där skolan är belägen som behövs föratt ge allmänheten insyn i verksamheten.