bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Företaget skall ha en väl fungerandeverksamhetsstyrning som incitamentsprogrammetkopplas till. Incitamentsprogrammets mål skall varaobjektiva, definierbara och mätbara på både kort ochlång sikt. Belöningen kan - beroende av företagetsverksamhet - vara kopplad till såväl kvantitativasom kvalitativa mål.- Det skall finnas ett tydligt samband mellanincitamentsprogrammets mål och den anställdesarbetsinsats. Vid programmets utformning skallbeaktas att yttre faktorer, t.ex. allmännaförändringar av börskurser, råvaru- ochfastighetspriser, ränta samt valutakurser, inteskall påverka belöningen. Företagsspecifika ellerindividuella förändringar kan däremot inverka påbelöningen.- Belöningen skall präglas av rimlighet och stå irimlig balans med företagets resultat. Belöningskall ej utgå företaget redovisarförlust. Incitamentsprogrammens belöningar skallinte utfalla till ett högre belopp till individen änmotsvarande två månadslöner.- Det skall klargöras vilka regler som gäller föratt erhålla belöning vid olika anställningsformer.Vidare skall det regleras hur nyanställda skallintroduceras i programmet och hur belöningen skallberäknas i samband med anställningens upphörande.- Incitamentsprogrammet skall tidsbegränsas föratt kunna revideras eller avskaffas omförutsättningarna ändras.- Företagets årsredovisning skall innehålla allaväsentliga uppgifter om incitamentsprogrammet.Beträffande pensionsvillkor sägs att dessa skall sessom en del i de samlade anställningsvillkoren ochskall ställas i relation till lön och övrigaförmåner. Styrelsens beslut om villkor för ochavsättning till pension till företagsledaren skallgrundas på beräkningar om sannolik och maximalkostnad för företaget. Regeringen förordaravgiftsbestämda pensionslösningar. Pensionsvillkorenskall ha som utgångspunkt en pensionsålder iintervallet . En lägre pensionsålder än 65år skall motsvaras av en lägre pensionsnivå.Viktigast är att se till de totalapensionskostnaderna. Regeringen förordaravgiftsbestämda pensionslösningar. Avgiften skallstå i rimlig proportion till den fasta grundlönenoch bör inte överstiga av den fasta lönen. I desärskilda fall när styrelsen ändå avtalar omförmånsbestämd pension skall i avtalet finnas enbegränsningsregel om hur stor den framtida pensionenkan bli.När det gäller uppsägningstid och avgångsvederlagsägs att uppsägningstiden vid uppsägning frånföretagets sida inte skall överstiga ochavgångsvederlag kan utgå. Avgångsvederlaget skallgarantera företagsledaren trygghet under enövergångsperiod och får motsvara högst 18månadslöner, exklusive uppsägningstid. Dennaersättning skall utbetalas och grundas påden fasta månadslönen, exklusive förmåner. Vid nyanställning eller inkomst från annanförvärvsverksamhet skall avgångsersättningenreduceras med belopp motsvarande ny inkomst . Vid uppsägning från denanställdes sida skall inget avgångsvederlag utgå.De nya riktlinjerna innebär också ökad öppenhet. Iårsredovisningen skall ersättningar för koncernchef,vd och ledningsgruppen redovisas per person. Ävenför styrelsens ledamöter skall arvoden redovisas.Styrelsen skall dessutom på bolagsstämman redovisaoch motivera den totala ersättningen till vd. I enkommentar till beslutet om nya riktlinjer sägernäringsminister att statliga bolagbör vara föredömen när det gäller öppenhet och klaraspelregler. Med de nya riktlinjerna sänds en tydligsignal till styrelserna i de statliga bolagen attundvika incitamentsprogram och otydligapensionsavtal, säger näringsministern.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis uttrycka sin storatillfredsställelse med att regeringen nu harbeslutat om nya riktlinjer för företagsledandepersoners anställningsvillkor i statliga bolag ochför anställdas incitamentsprogram. De tidigaregällande riktlinjerna var i vissa avseenden otydligaoch lämnade utrymme för alltför vidlyftiga förmåneri vissa fall. De nu beslutade riktlinjerna innebären klar uppstramning.En utförlig redovisning av innehållet iriktlinjerna har lämnats. Dessutom återfinnsriktlinjerna i sin helhet i en bilaga (2) ibetänkandet. Utskottet anser att det är värdefulltatt riktlinjerna, genom att ingå i riksdagstrycket,ges en allmän spridning.I de nya riktlinjerna sägs att företagetsstyrelse, i sin helhet, har ansvaret för anställningav vd och beslutar om anställningsvillkoren.Styrelsen skall därvid beakta om villkorenöverensstämmer med de av regeringen beslutaderiktlinjerna. Det ankommer på styrelsen och vd attsäkerställa att regeringens riktlinjer äventillämpas för andra personer i företagsledande ochdärmed jämförlig ställning i statliga företag ochderas dotterbolag. Löner och övriga förmåner skallvara konkurrenskraftiga, men inte löneledande iförhållande till jämförbara företag. Tjänstebostadbör inte ingå som löneförmån.Beträffande incitamentsprogram klargörs attsådana, i de allra flesta fall, bör undvikas i destatliga bolagen. I det fall ett företags styrelsetrots allt anser det befogat att införa sådanaprogram skall bl.a. följande gälla: Programmet fårinte omfatta vd, bonus kan maximalt uppgå till tvåmånadslöner och en förutsättning för bonus är attbolaget redovisar ett positivt resultat. Andraförändringar i riktlinjerna är att regeringenförordar avgiftsbestämda pensioner (en fastpensionspremie) och att tidigaste pensionsålder höjsfrån 60 till 62 år.De nya riktlinjerna innebär också ökad öppenhet. Iårsredovisningen skall ersättningar för koncernchef,vd och ledningsgruppen redovisas per person. Ävenför styrelsens ledamöter skall arvoden redovisas.Styrelsen skall dessutom på bolagsstämman redovisaoch motivera den totala ersättningen till vd. Dettakommer, enligt utskottets bedömning, att utgöra etteffektivt hinder för oacceptabla lönehöjningar.Med de nu beslutade nya riktlinjerna uppnås,enligt utskottets mening, den uppstramning vadgäller bolagsledningarnas löner och ersättningar somefterfrågas såväl i revisorers förslagsom i de här aktuella motionerna. Därmed avstyrkerutskottet dessa i berörda delar.Utskottet vill understryka vikten av attregeringen noga följer hur riktlinjerna tillämpas avde statliga företagen i praktiken. Regeringen börockså tillse att de statliga företagen, i enlighetmed regeringens riktlinjer, klart och tydligtredovisar anställningsvillkor och incitamentsprogrami årsredovisningarna. I kommande skrivelser tillriksdagen bör regeringen lämna en utförligredovisning av utfallet.Vissa övriga frågorKönsfördelningen bland styrelserna ochledningarna för de statliga bolagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandekönsfördelningen bland styrelserna ochledningarna för statliga bolagen. Utskottetförväntar sig att regeringen tillser att denmålsättning rörande jämställdhet i fråga omrepresentation, lön och inflytande somriksdagen vid ett flertal tillfällen uttalat,och som en bred opinion klart ställt sigbakom, nu uppnås även när det gällerledningarna för de statliga företagen ochstyrelseordförandena.MotionernaI motion 2003/04:N394 (s) begärs etttillkännagivande om åtgärder för att uppnå bättrejämställdhet vad gäller ordföranden och viceordföranden i de statliga bolagens styrelser. Ett avdelmålen för jämställdhetspolitiken är att andelenkvinnor i styrelserna för de statliga bolagen år2003 skall uppgå till , konstaterarmotionärerna. Detta mål har uppnåtts och regeringenredovisade i skrivelsen att andelenkvinnor i helägda statliga bolag uppgick till igenomsnitt . Regeringen gjordebedömningen att när årets samtliga bolagsstämmorhållits skulle styrelserna i hela gruppen bolag därstaten äger ha kvinnor - enmålsättning som även den nu har uppnåtts.Motionärerna tycker att det är utmärkt att staten pådetta sätt går före och visar för det privatanäringslivet att det är fullt möjligt att rekryterakvinnor till bolagsstyrelser. har dockde statliga företagen en bit kvar till att de når i representation när det gäller posterna somordförande och vice ordförande i bolagens styrelser.På dessa poster är bara 16 respektive kvinnor.Motionärerna anser att det är naturligt ochnödvändigt att målet om kvinnors representationockså skall gälla för ordföranden och viceordföranden.Ett tillkännagivande om ökad jämställdhet i destatliga företagen föreslås också i motion2003/04:N399 (s). Den svenska arbetsmarknadenutmärks av en tydlig uppdelning mellan kvinnor ochmän i olika yrken, i olika sektorer och beträffandeolika chefspositioner, konstaterar motionären. Hanpåpekar att det grundläggande motivet förjämställdhetsarbetet är att slå vakt om principen omalla människors lika värde, men anser att det ocksåfinns ekonomiska argument. Den statligaföretagsverksamheten är omfattande, varför det är avstor vikt att de statliga företagen agerar somföregångare inom jämställdhetsarbetet, menarmotionären. Han framhåller att regeringen, som nyssredovisats, vad gäller könsfördelningen i destatliga bolagsstyrelserna har kommit en bra bit påväg, framför allt jämfört med den privata sektorn.Utvecklingen bör dock drivas vidare och nästa målbör vara att åstadkomma en jämnare könsfördelningavseende ordförandeposterna i de statliga företagen,anför motionären. På motsvarande sätt anser han attdet är viktigt att det blir fler kvinnor bland deverkställande direktörerna och att staten även härbör vara ett föredöme.I motion 2003/04:N3 (fp) föreslås etttillkännagivande om en jämnare könsfördelning blandde verkställande direktörerna för statliga företag.Riksdagens revisorers granskning visar att statenännu inte uppfyllt målet att av ledamöterna istyrelserna skall vara kvinnor, men att målet ärnära att uppfyllas, säger motionärerna. De påpekaratt fortfarande har dock bara 6 av de ca 60 statligabolagen en kvinna som vd. Motionärerna anser att detär viktigt att könsfördelningen blir jämnare ävenbland företagens verkställande direktörer.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner om åtgärder föratt öka andelen kvinnor i styrelserna för destatliga företagen (bet. 2002/03:NU9). Utskottetfann det oacceptabelt att det finns mycket fåkvinnor på posten som styrelseordförande i statligaföretag, och regeringen uppmanades att öka sinaansträngningar för att åstadkomma en jämnarekönsfördelning även på dessa poster. Utskottetutgick från att regeringen skulle öka sinaansträngningar för att uppfylla den målsättning omjämställdhet i fråga om representation, lön ochinflytande som vid ett flertal tillfällenuttalat och som en bred opinion klart ställt sigbakom. Detta måste leda till en ökande andel kvinnori både styrelserna och ledningarna för de statligaföretagen, liksom bland styrelseordförandena,anförde utskottet. Något riksdagsuttalande i sakenerfordrades dock inte ansåg utskottet. I enreservation (m, fp, kd, c) föreslogs etttillkännagivande om vikten av en allmän vidgning avkompetensen i styrelserna för de statliga företagen.Riksdagen följde utskottet.Könsfördelningen i företag med statligt äganderedovisas i verksamhetsberättelsen och framgår avden övre tabellen på nästa sida.-----------------------------------------------------------Befattning Antal Andel kvinnor i %----------------------------------------------------------KvinnorMän Totalt31 31 31 16dec. maj2000 2001 2002 2003-----------------------------------------------------------Ledamöterutsedda avbolagsstämman----------------------------------------------------------Ordförande 8 43 51 7 13 13 16----------------------------------------------------------Vice 3 10 13 11 24 22 23ordförande----------------------------------------------------------Övriga 135 169 304 36 43 43 44ordinarieledamöter----------------------------------------------------------Suppleanter 6 15 21 27 27 25 29----------------------------------------------------------Summa 152 237 389 30 37 37 39ledamöter----------------------------------------------------------Arbetstagarrepresentanter----------------------------------------------------------Ordinarie 17 22 21 -161 601 761----------------------------------------------------------Suppleanter 28 22 23 -151 491 641----------------------------------------------------------Vd ochledningsgrupp----------------------------------------------------------Vd/gen.dir. 12 15 12 -61 451 511----------------------------------------------------------Ledningsgrupp 2571 us 25 23 -761 3331----------------------------------------------------------1 Uppgifterna avser förhållandet 31 december 2002.us = uppgift saknas.Könsfördelningen i statligt helägda företag per den16 redovisas också i verksamhetsberättelsenoch framgår av följande tabell:-----------------------------------------------------Befattning Kvinnor Män Totalt Andelkvinnor i %-----------------------------------------------------Ordförande 8 32 40 20-----------------------------------------------------Vice ordförande 3 8 11 27-----------------------------------------------------Övriga ordinarie 111 128 239 46ledamöter-----------------------------------------------------Suppleanter 5 10 15 33-----------------------------------------------------Summa ledamöter1 127 178 305 42-----------------------------------------------------1 Utsedda av bolagsstämman.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i de uppfattningar som försfram i de tre här aktuella motionerna om att detmåste bli en bättre balans ur jämställdhetssynpunktnär det gäller styrelseordförandena och deverkställande direktörerna i de statliga företagen.Regeringen har, som tidigare redovisats, satt uppett mål för de statliga företagens styrelser sominnebär en jämn könsfördelning. Ett delmål är attandelen kvinnor skall vara . Den16 uppgick andelen kvinnor till , och ide av staten helägda företagen var andelen 42 %.Regeringen gör bedömningen att målet om kommeratt nås beträffande den grupp av delägda företag därstatens ägarandel överstiger när samtligaföretag haft bolagsstämma . Utskottet anseratt det är positivt att målsättningen om en jämnkönsfördelning i styrelserna nu ser ut att uppnås.Att ha en jämn könsfördelning i styrelserna ärdock inte tillräckligt ur ettjämställdhetsperspektiv. När det gäller makt ochinflytande är det helt avgörande att det också är enjämn könsfördelning bland styrelseordförandena ochde verkställande direktörerna. Beträffande densistnämnda kategorin vill utskottet framhålla viktenav att jämställdhetsaspekter vägs in även vidtillsättning av operativa chefer på nivån närmastunder den verkställande direktören. En jämnkönsfördelning bör prägla ledningsstrukturernagenerellt.Utskottet vill sammantaget med kraft understrykaatt regeringen förväntas tillse att den målsättningrörande jämställdhet i fråga om representation, lönoch inflytande som vid ett flertaltillfällen uttalat, och som en bred opinion klartställt sig bakom, nu uppnås även när det gällerledningarna för de statliga företagen ochstyrelseordförandena. Utskottet kommer att nogafölja hur regeringen hanterar frågan och utgår frånatt en jämnare könsfördelning beträffandeledningarna för de statliga företagen ochstyrelseordförandena kommer att kunna redovisas inästa års skrivelse. Något riksdagsuttalande i sakenanser utskottet dock inte erfordras ochavstyrker därmed de tre här aktuella motionerna iberörda delar.KapitalomstruktureringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkanderörande kapitalomstruktureringar vad gällerde statliga bolagen. Utskottet ser ingenanledning att i detta sammanhang åter ta upptill behandling den fråga avseende förbättradkapitalstruktur i statliga företag somriksdagen fattade beslut om våren 2003.Jämför reservationerna 15 (m, fp, c) och 16(kd).MotionenI motion 2002/03:N22 (kd) föreslås att riksdagenskall begära att regeringen utformar ett lagförslagför att reglera kapitalomstruktureringar i statligtägda företag. Med hänvisning till regeringensförslag i tilläggsbudgeten för om enförbättrad kapitalstruktur i statliga bolag (prop.2002/03:100) sägs att haruttalat att bristsituationer i statligt ägda bolagbör avhjälpas antingen genom en omfördelning avstatliga tillgångar genom extrautdelningar ellerförsäljningar eller genom att privata investerareskjuter till kapital och att denna typ avöverföringar av statliga tillgångar måste göras inomstatsbudgeten. Regeringens modell bidrar till attytterligare försvåra genomlysningen av statsbudgetenoch regeringens förvaltning av de statliga bolagen,menar motionärerna. De föreslår - i syfte att ökaöppenheten och att inordna modellen för förändringari statliga bolags kapitalstruktur i statsbudgeten -att skall stifta en lag som avgränsarkontots användning och beskriver hur de medel somanvänts skall redovisas i statsbudgeten. En sådanlag bör tydligt avgränsa regeringens befogenhet attgöra kapitalinsatser utan att i förväg ha inhämtatriksdagens godkännande. I samband medriksdagsbehandlingen av tilläggsbudgeten framhöllkonstitutionsutskottet (yttr. 2002/03: KU6y) attregeringen bör återkomma till med ettförslag för hur en permanent ordning förkapitalomstrukturering i den statliga företagssfärenbör regleras, erinrar motionärerna om.Finansutskottet (bet. 2002/03:FiU21) deladekonstitutionsutskottets åsikt och anförde att det ärangeläget att ett tydligt regelverk skapas och attdet i sammanhanget bör utredas hur förslagetförhåller sig till den s.k. budgetlagen och gällandepraxis om hur kapitalutdelningar och kapitalinsatserskall beslutas och redovisas. bör nu geregeringen i uppdrag att utforma den lagstiftningsom både och finansutskottetefterfrågat, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterSom framgått av motionsreferatet behandladeriksdagen regeringens förslag itilläggsbudgeten för avseendeförbättrad kapitalstruktur i statliga företag (prop.2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21). Finansutskottettillstyrkte, i enlighet med ett yttrande frånkonstitutionsutskottet, att särskilda åtgärder skallvidtas för att underlätta finansiellaomstruktureringar inom den statliga bolagssfären.Finansutskottet ansåg att inflytande överåtgärderna borde tydliggöras i förhållande tillregeringens förslag. Vidare redovisadefinansutskottet i betänkandet hur förslaget börkunna inordnas i rambeslutsmodell förhanteringen av budgetpropositionen. I likhet medkonstitutionsutskottet ansåg finansutskottet att detfinns goda skäl att skapa en ordning som underlättarkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunna agera på sammasätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera detta med medelfrån andra dotterföretag. underströkdock att modellen bör ges en sådan form attriksdagens inflytande garanteras på ett rimligt sättoch att också ges möjlighet att utövafinansmakten på ett korrekt sätt.Sammanfattningsvis innebar finansutskottetsförslag följande:- Ett konto inrättas i dit extrautdelningar i de statliga bolagen förs.- beslutar i taget om hurstort belopp som skall tillföras kontot. För 2003tillförs kontot högst 3 miljarder kronor.- Från kontot förs utgifter för kapitaltillskotteller utnyttjande av hembudsavtal i den statligaföretagssfären. beslutar om utgifterna ivarje enskilt fall.- Lån till statliga bolag hanteras ej över kontot.- Om behoven av kapitaltillskott överstigertillgängliga medel på kontot får skillnadentillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten. Underskott får ej uppkomma på kontot.- Regeringen förutsätts göra en tydligpresentation i budgetpropositionen av hurkontot skall finansieras och utnyttjas.Huvudprincipen bör vara att i anslutningtill det s.k. rambeslutet fattar beslut omramarna för verksamheten genom att ange hur stortbelopp som beräknas tillföras kontot nästa budgetår.Därefter fattar beslut i varje enskiltfall i budgetprocessens andra steg eller senare påtilläggsbudget under det löpande budgetåret omtillskotten till de statliga bolagen.Riksdagen beslöt i enlighet med vad finansutskottethade förordat. I reservationer (m, fp, c; kd)avvisades regeringens förslag och framfördes andraförslag till lösningar.Utskottets ställningstagandeRiksdagen behandlade , som nämnts,regeringens förslag i tilläggsbudgeten avseende förbättrad kapitalstrukturi statliga företag (prop. 2002/03:100, bet.2002/03:FiU21). Innehållet i beslut harnyss redogjorts för. Utskottet ser ingen anledningatt i detta sammanhang åter ta upp frågan tillbehandling. Motion 2002/03:N22 (kd) avstyrks därmedi berörd del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Regeringens skrivelse och synen på statligtägande (punkt 1)av (), (), UllaLöfgren (m), (), StefanHagfeldt (m), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2002/03:N21 yrkandena1-4, 2002/03:N22 yrkande 1, 2002/03:N23 yrkandena 1och 2, 2003/04:N1 yrkande 2, 2003/04:N2 yrkande 1,2003/04:N3 yrkande 1, 2003/04:N286, 2003/04:N293yrkande 5, 2003/04:N316 yrkandena 3 och 4,2003/04:N327 yrkandena 1-4 och 8, 2003/04:N328yrkande 22 och 2003/04:N412 yrkande 28 och läggerregeringens skrivelse 2002/03:120 till handlingarna.StällningstagandeNär det gäller frågan om statliga företagöverensstämmer vår syn med den som kommer tilluttryck i de här aktuella motionerna frånföreträdare för Moderata samlingspartiet,liberalerna, ochCenterpartiet. Likartade synpunkter har genom årenframförts i reservationer från företrädare för dessafyra partier.Statens främsta näringspolitiska uppgift är attange ramar och regelsystem för näringslivetsverksamhet och bidra till att skapa förutsättningarför långsiktig tillväxt. Om staten samtidigtuppträder som ägare och som utformare av de reglersom gäller för näringslivets verksamhet uppstår enrad problem, bland vilka följande kan nämnas: riskför konkurrenssnedvridning, risk för inoptimalainvesteringsbeslut samt svårigheter att tillförakapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt vår mening,vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivasi privat regi.En privatisering av statliga företag kommer attleda till följande:- renodling av statens roll som lagstiftare ochnormgivare,- stärkande av de privatiserade företagen,- spridning av intresset för sparande i aktiertill nya grupper och breddning avriskkapitalmarknaden,- tillskott av statsinkomster som kan användastill andra, mer angelägna ändamål,- sundare konkurrens.Det arbete med att minska statens företagsägande sompåbörjades under fyrpartiregeringen i början av1990-talet bör, enligt vår uppfattning, återupptas.Med en privatisering av statliga företag uppnås entydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och en ökad aktiespridning. Sammanlagtinbringade de försäljningar som gjordes under denborgerliga regeringen ett betydande belopp tillstatskassan, vilket minskade statens upplåningsbehovmed motsvarande summa. Försäljningen ledde ocksåtill en spridning av aktieägandet till grupper sominte tidigare innehaft aktier och därmed till enbreddning av riskkapitalmarknaden. börsåledes begära att regeringen lägger fram en planför försäljning av statliga företag i enlighet medvad som här har angetts.En ökad spridning av ägandet och ett ökat enskiltägande är, enligt vår mening, positvt för tillväxtenoch den ekonomiska utvecklingen. Det stora inslagetav statligt ägande har haft en hämmande effekt pånyföretagande och småföretagande. Nya tekniska ochorganisatoriska lösningar har sämre förutsättningaratt uppstå i statliga företag.Försäljningen av de statliga företagen skall skepå ett ansvarsfullt sätt. Det berörda företagetskall bli starkare och mer konkurrenskraftigt efterslutförd privatisering. Hänsyn måste därför tas tillföretagens intressen, bl.a. vid valet av tidpunktför försäljningen och hur ägarstrukturen skall se utsamt vid valet av metoderna för genomförandet avförsäljningen.