bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Detta är nödvändigt om vi skakunna nå de förbättringar av privat ochkollektiv standard som vi önskar. Vi villatt ska kunna nå i kappkonkurrentländerna så att invånarna kanfå bra jobb som ger goda löner.Vi är fyra olika partier som i motionerredovisar varje partis politik. Vi ärdock beredda att, när förutsättningarnauppkommer, senast vid nästa ordinarieval, axla regeringsansvaret. Det ärriktlinjerna för en sådan politik vi härredovisar.Övergripande riktlinjer för denekonomiska politikenHuvudpunkterna i dessa riktlinjer ärföljande:· Tillväxt genom företagande.Tillväxten måste komma genom att gamlaoch nya företag expanderar. För att detska kunna ske måste företagsklimatetförändras i en rad avseenden.·· Internationell konkurrenskraft.De svenska företagen måste få sådanaförutsättningar att de kan konkurrera påen marknad som präglas av hårdinternationell konkurrens.·· Minskad frånvaro. Det akutaproblemet är att åstadkomma en omedelbarsänkning av frånvaron och kraftigt bromsainflödet i förtidspensionering. Viredovisar en sammanhängande politik föratt åstadkomma detta.·· Lägre skatter och lägreoffentliga utgifter. Skattetrycket påindivider och företagande måste sänkas.Marginalskatter och skatter som hämmarföretagande måste sänkas.·· Reformer av de offentligasystemen. De offentliga utgiftssystemenmåste reformeras så att människor får denservice de förväntar sig. Monopolen måsteluckras upp, valfriheten inom vård, skolaoch omsorg öka, och en koncentration påkärnuppgifterna ske.·· En bättre fungerandearbetsmarknad. Regler och institutionermåste reformeras så att fler kommer ireguljärt arbete. Högre tillväxtförutsätter ökat arbetskraftsutbud.·· Jämställda villkor. Ett antalförändringar är nödvändiga för att gebåde kvinnor och män bättre möjligheteratt utvecklas i sitt arbete och förenayrkesliv och ansvar för barnen.·· Ökad integration. Bland annatbehöver arbetsmarknadspolitiken förändrasför att underlätta för invandrare attintegreras på arbetsmarknaden och isamhället i stort.·· Lättare att arbeta längre. Föratt möta förändringarna i befolkningensålderssammansättning måste det blilättare att stanna kvar längre påarbetsmarknaden.·· Bättre utbildning och meraforskning. Hela utbildningssystemetbehöver reformeras och förutsättningarnaför en forskning av hög kvalitetförbättras.·· Bättre infrastruktur. Omtillväxten ska nå upp till den uthålliganivå vi önskar måste infrastrukturenförbättras, både i form av nyainvesteringar och ett bättre underhåll.·En bra ekonomisk politik gerförutsättningar för en god och uthålligtillväxt. Det är inte politiker somskapar tillväxt, men politiken kan gebättre eller sämre förutsättningar förtillväxt. Vi har i tidigare reservationerom den ekonomiska politiken visat påbehovet av att lyfta upp den ekonomiskatillväxten till en långsiktigt uthålligtillväxt om åtminstone . Viredovisar här riktlinjerna för enekonomisk politik med denna inriktning.Om tillväxten ökar från nuvarande till innebär detstora förändringar . På entioårsperiod höjer det permanent denårliga genomsnittliga inkomstnivån ilandet med mer än perindivid räknat i dagens penningvärde,barn, vuxna och gamla inräknade. Dettakan användas både för att höja denprivata och den kollektiva standarden.Över 200 000 nya jobb kan antastillkomma, netto. Med en god tillväxtskapas förutsättningar för att inkomst-och standardfördelningen ska upplevas sommera rättvis.Vår politik är inriktad på att denhögre tillväxttakten uppnås både genomatt fler gör en insats på arbetsmarknadenoch genom att resurserna utnyttjasbättre. som ett sådanttillväxtlyft ger stora ekonomiskafördelar kräver det ordentligaförändringar i den ekonomiska politikenför att det ska kunna realiseras. Detkräver genomgripande förändringar på enrad områden: sänkta skatter, lägreoffentliga utgifter, färre regleringar,bättre företagsklimat, ett ökandearbetskraftsutbud etc. Vi tvekar inte attta ansvar för en sådan politik. Deomställningar detta kan leda till på kortsikt motsvaras mer än väl av de fördelaroch den ökade trygghet som detta innebärpå lite längre sikt.Socialdemokraternas politik håller intemåttetRegeringens ekonomiska politik är en"vackert-väder-politik". Den klararmöjligen av att ge tillväxt ihögkonjunktur, men den är inte hållbaröver en hel konjunkturcykel. 2001-2004 kommer dengenomsnittliga tillväxten, även enligtregeringens egen bedömning, att stannavid ca 1 ½ % per år.Med den starka konjunkturkänsligheten ide svenska offentliga finanserna är detgivet att en så snabb konjunkturuppgångsom den som rådde omkring 2000 skulle gemycket positiva effekter på statens ochkommunernas finanser. Men baksidan är ensnabb försämring när konjunkturen viker.Det är detta som sker.Skattepolitik för ökad tillväxt ochrättvisaDe offentliga finansernas känslighet förkonjunkturen måste minska. Detta ska skegenom att både skatte- och utgiftstrycksänks.Sänkningen av skatterna bör ha enlångsiktig inriktning och bör starta medde mest skadliga skatterna. Det ärskatter som drabbar företagande, ochföretagare, samt skatter som hindrarmänniskor att arbeta som det är mestangeläget att börja sänka.Vi anser att skatterna bör sänkas såatt det totala skattetrycket tydligtkommer att ligga av BNP inomett par år. Därefter bör en fortsattsuccessiv sänkning ske. Deninternationella utvecklingen kommer i dethär avseendet att spela en allt störreroll allteftersom både företag ochmänniskor blir mera rörliga och därmedhar möjlighet att jämföra skattetryck,välfärdslösningar och allmänsamhällsorganisation. Även över en litelängre period bör den prioriteringengälla att det är skatter som hindrarföretagande och jobb som ska sänkas ellertas bort först.Skatterna på företagande och påföretagare är höga i Sverige.Fåmansföretag är särskilt utsatta. Detkrävs flera åtgärder för att minskaskattebelastningen på företagande. Ensådan kan vara att sänkaarbetsgivaravgifterna. En annan är attavskaffa dubbelbeskattningen, dvs. attett företags vinst beskattas både iföretaget och därefter också vidutdelning. Dubbelbeskattningen gynnardessutom utländskt ägande på bekostnad avsvenskt. Den bör därför avskaffas.Växande mindre fåmansbolag befinner sigi en särskilt svår situation. Denuvarande reglerna måste ändras. Detutredningsförslag som finns ärotillräckligt. En ändring bör genomförasså att avkastning utöver en rimligarbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst.Förmögenhetsskatten är omöjlig attbehålla utan diskriminerandesärbestämmelser i en alltmerinternationaliserad miljö.Förmögenhetsskatten bör därför avskaffashelt. Sambeskattningen ger orimligaeffekter från rättvise- ochjämställdhetssynpunkter och bör därföromedelbart tas bort.Arvs- och gåvoskatten leder tillproblem vid generationsskiften ifamiljeföretag, något som snabbt måsteändras, liksom orimligheten att enkvarlevande make kan tvingas sälja hemmetför att få råd att betala skatten.Inkomstskatten måste sänkas för alla.Det är viktigt att marginalskatternasänks så att arbete lönar sig bättre.Detta är inte minst viktigt för attstimulera ett ökat arbetsutbud, något somär mycket viktigt också i ett längreperspektiv. Skatterna måste sänkas så attarbete, studier och företagande lönar sigbättre än . Med sänkt skatt för låg-och medelinkomsttagare kan flera leva påsin lön och skadliga marginaleffekterundviks. Företagare har ofta lågainkomster, särskilt i början avverksamheten, varför sänkt inkomstskattockså stimulerar företagande.En skattereduktion för hushållstjänsterskulle underlätta för barnfamiljer attköpa tjänster som skulle underlättavardagslivet, minska stressen ochunderlätta för både kvinnor och män attförena arbetsliv och ansvar för barnen.En svart eller grå marknad skulle blivit.Fastighetsskatten ska sänkasmärkbart för alla typer av bostäder.Reformerade offentliga utgifter och enstram finanspolitikDe offentliga utgiftssystemen måstereformeras. De senaste årens utvecklingav utgifterna för sjukpenning ochförtidspension visar attSocialdemokraterna inte kan göra enrimlig avvägning vare sig av en lämpligtotal utgiftsnivå eller mellantransfereringar och verksamhet.En viktig skillnad mellanSocialdemokraterna och våra partier äratt vi inom ramen för den kollektivafinansieringen vill släppa fram fler somverkar inom dessa områden än deoffentliga monopolen. Dessa resurser skaanvändas så bra som möjligt. Ett sätt äratt låta de pengar som används tilltraditionella välfärdstjänster följabrukaren.En successiv sänkning av skatte- ochutgiftsnivåerna måste vara förenad meden återhållsam finanspolitik som intemedger att det växer upp storaunderskott. Kravet på ett striktfasthållande vid målsatta utgiftstak fårinte ges upp. Den uppfinningsrikedom somregeringen i allt högre grad uppvisar närdet gäller att hitta metoder att undvikaatt formellt bryta genom taket ärförkastliga och tjänar bara till attundergräva tilltron till systemet medutgiftstak.Vi noterar att regeringen inte haftkraft att lägga fram förslag omutgiftstak för de kommande tre åren. Denlösliga skiss som finns för 2005 och 2006innebär att statens utgifter inte skulleminska som andel av hela ekonomin. Medoförändrad andel av BNP redan iutgångsläget finns ingen vilja att ens påplaneringsstadiet hålla tillbakautgifterna. Risken är då mycket stor attdet i realiteten kommer att bli en ökningav utgiftsandelen. Till skillnad från densocialdemokratiska regeringen har viambitionen att ge människorna ökad frihetgenom att skatter och utgifter kommer attvara en sjunkande andel av ekonomin.Att regeringen nu avstår från attlägga fram förslag om treåriga överskottsmål för de offentliga finanserna visaratt regeringen själv fruktar att dessfinanspolitik inte håller måttet.Avreglering och fler och växande företagReformering av skatte- och utgiftssidanmåste vara förenad med en allmänregelförenkling. Vid en sänkning avskatte- och utgiftstrycket på det sätt viförordar kan resurser frigöras. För attdessa ska kunna sättas in på nya områdenoch människor våga ta risker i en nysituation måste onödiga regleringar ochkrångel avskaffas.Denna inriktning av den ekonomiskapolitiken skiljer sig starkt frånregeringens och dess stödpartiers. Därfinns i stället en allmän avoghet mot nyainitiativ, mot nya företag och motavregleringar. Nya företag kommer inteatt växa upp och de redan etableradekommer inte att expandera om interegleringsbördan lättar. Det handlar inteom ett samhälle utan regler utan om attde regler som ska finnas ska vara få, deska vara väl motiverade och begripliga.Resultaten av regeringens Simplexgrupp äralldeles för magra.Det behövs en politik för ökadkonkurrens. Andra aktörer än deoffentliga monopolen måste få möjlighetatt arbeta inom det som äroffentlig produktion. Det är inom deoffentliga tjänsterna som det finnsstörst behov av ökad konkurrens.Bättre konkurrensDet behövs åtgärder inom många områdenför att förbättra konkurrenssituationen:- Konkurrenshämmande regleringar inombyggsektor, läkemedelssektor och områdetfinansiella tjänster bör avskaffas.- Det måste bli lättare för företag attöverklaga beslut om kommunalt stöd ochlättare att få prövat om kommunalnäringsverksamhet strider motlagstiftningen.- Lagstiftningen bör ändras så att detblir lättare att etablera konkurrerandehandel.- Upphandlingsreglerna bör ändras så attdet blir lättare för mindre ochmedelstora företag att delta.- bör få ökade resurseroch möjlighet att granska den offentligaverksamheten.Lönebildning och låg inflationLönebildningen fungerar intetillfredsställande. En väl fungerandelönebildning ska både kunna ge delönestimulanser som är nödvändiga för attomvandlingen av arbetsmarknaden ska kunnafortgå och att detta sker inomramen för en kostnadsutveckling sombehåller konkurrenskraften mot företag iandra länder. Den nuvarande konflikteninom det kommunala området är ett exempelpå det olyckliga i politisk inblandning iförhandlingsprocessen.En decentralisering av lönebildningengör det lättare att uppnå dessa mål ochminskar risken för utanförståendesinblandning. Vidare börarbetslöshetsförsäkringen reformeras.Den låginflationsutveckling sometablerats måstebibehållas utan att detta motverkas genomen kontinuerlig försvagning avvalutakursen eller via finanspolitiken.Konjunkturer kommer och går ...Regeringspartiernas ekonomiska politikbygger på en felaktigkonjunkturbedömning. Det har en längretid varit uppenbart att den ekonomiskautvecklingen i skulle försämras.Så sent som i budgetpropositionen för2003 hade regeringen en för optimistiskprognos, något som den blev tvungen attrevidera till vårpropositionen. Flertaletprognosställare menar att ytterligarenedskrivningar av utsikterna för BNP-tillväxten för är att vänta.Den senaste tidens världspolitiskahändelser bidrar till ökad osäkerhet somfördröjer och försvagar återhämtningen isvensk ekonomi. svaga tillväxt,strukturproblemen i liksomstagnationen i innebär att Sverigesdraghjälp av tillväxten i omvärlden blirlägre . Den osäkerhet somskapas av efterspel, denfortsatta risken för terrorism och SARS-epidemin är faktorer som ytterligareförsvårar de ekonomiska bedömningarna omframtiden.Sveriges ekonomi utgör en integreraddel av världsekonomin och påverkassjälvfallet av de internationellaekonomiska svängningarna. Trots detta kaninte det inhemska kärva ekonomiska lägetenbart förklaras med den globalakonjunkturen eller påverkan.Det är den nationella ekonomiskapolitiken som avgör om får högeller låg tillväxt. Problemen stårsåledes att finna i regeringensmisslyckande att utforma en politik somklarar både upp- och nedgångar i deninternationella konjunkturen.Den svenska ekonomin är känslig förstörningar av flera skäl. Den präglas aven hög andel transfereringar tillhushållen, en stor offentlig sektor, enlönebildning som fortfarande intefungerar tillfredsställande, ett högtskattetryck och en för lågsysselsättningsgrad. Tillsammans gördessa faktorer att alla marginaler ärintecknade när konjunkturen är god och deoffentliga inkomsterna är höga. Ekonomiskstabilitet är en viktigt förutsättningför att skapa framtidstro och optimismbåde hos enskilda medborgare och företag.I dag tvekar hushållen och näringslivetom framtiden och avvaktar med konsumtionoch investeringar. Vår politik syftartill att skapa statsfinansiell stabilitetgenom att få fler i arbete, få lägreoffentliga utgifter och ett lägreskattetryck.... men strukturproblemen bestårSverige behöver en ny ekonomisk politik.När allt färre ska försörja allt flerutsätts samhällsekonomins alla nivåer förpåfrestningar, såväl enskilda personersom företag och den offentligaverksamheten. Att åstadkomma en uthålligtillväxt är avgörande för att människorska kunna få en bra privat standard, braoffentliga tjänster och social trygghet -att det ska vara möjligt att klarapensionsavgångar och andravälfärdsåtaganden i framtiden.Vårpropositionen visar tydligt attSocialdemokraterna saknar en strategi förtillväxt och däri presenteras ingakonstruktiva åtgärder för att komma tillrätta med låga tillväxt.Regeringens lösning är skattehöjningar,lappande och lagande på föråldrade systemoch löften om nya utgifter som dock måsteskjutas på framtiden.De strukturproblem som måste angripasär framför allt:· världsrekord iskattetryck. Inget annat land i världenbeskattar sina invånare så hårt somSverige. Detta hämmar tillväxten och vårgemensamma välfärd, på kort såväl som pålång sikt.·· De stela strukturerna påarbetsmarknaden med långtidsarbetslösa,medelålders och invandrare som inte fårjobb. Kvinnor har sämre villkor.·· De krångliga regler som främstsmåföretagen upplever i sin dagligaverksamhet på snart sagt alla områden.·· De sektorer där konkurrensen ärbristfällig och där kostnaderna tillåtsskena i väg. Detta är uppenbart inomexempelvis den offentliga verksamhetenoch byggsektorn.·· Den svenska lönebildningen somalltför ofta har varit i otakt med vårakonkurrentländer och orsakat inflation,arbetslöshet och sämre välfärd.·Utmaningar under den närmaste tidenMassjukskrivningar ochförtidspensionering måste minskaSjukfrånvaron och förtidspensioneringarnaär ett av de stora hoten mot den svenskavälståndsutvecklingen. Att få bukt meddenna kostnadsökning är centralt både förenskildas välbefinnande och för denekonomiska tillväxten. Bara de direktakostnaderna för sjukpenning,förtidspensioner och arbetsgivarnassjukersättningsansvar uppgår till mer än14 per invånare. I den siffraningår inte kostnader i form av personligtlidande, inte heller deeffektivitetsförluster i näringsliv ochoffentlig sektor som det medför attersätta inskolad eller utbildadarbetskraft med vikarier m.m.Sjukfrånvaron i fortsätter attöka till nya rekordnivåer.Försäkringskassorna klarar inte av atthantera mängden av långa sjukskrivningsärenden på ett tillfredsställande sätt.Att åstadkomma ett bättre och merregelmässigt rehabiliteringsarbete är ennyckeluppgift för en politik för att minska de långa sjukskrivningarna och iförlängningen också förtidspensioneringarna. Detta är också viktigt föratt stärka den s.k. grindvaktsfunktionen.Tvåläkarintyg och förbättrad utbildningför läkare i försäkringsmedicin kan varalämpliga åtgärder för att motverkasjukskrivningar på otillräckliga ellerfelaktiga grunder.Ett av de stora problemen vid fall avlångvarig sjukfrånvaro är att densjukskrivne förlorar kontakten med sinarbetsplats och mentalt orienterar sigfrån arbetslivet. Flera exempel frånnäringslivet visar att ettrehabiliteringsarbete i nära kontakt medarbetsplatsen ger ett bättre resultat.För stora arbetsgivare - särskiltkommunerna - kan ett erbjudande om nyaarbetsuppgifter vara en lösning för enperson som blivit sjuk i sitt tidigarearbete.Vi vill verka för:· att finansiell samordning mellanförsäkringskassorna och sjukvårdentillåts i hela landet;försäkringskassorna bör också kunnabekosta specialistvård utanförlandstingssektorn för att minskaväntetiderna,·· en nationell vårdgaranti för attkorta vårdköer och möjliggöra en snabbareåtergång till arbete efter sjukdom - vårdgaranteras senast efterdet att behovet fastslagits och dennationella vårdgarantin ska omfatta allamedicinskt motiverade behandlingar,·· ett förstärktrehabiliteringsarbete med sikte på enrehabiliteringsgaranti varigenom enlångtidssjukskriven garanteras enindividuell rehabiliteringsplan inom enviss tid av sjukskrivningsperioden,·· snabba resursförstärkningar tillförsäkringskassorna,·· att ersättningsreglerna ochderas tillämpning stramas upp,·· stärkt utbildning iförsäkringsmedicin för läkare,·· att det förebyggande arbetet påarbetsplatserna ges en högre prioritet;detta gäller särskilt inom den offentligasektorn,·· fler alternativa arbetsgivareinom den offentligt finansieradeverksamheten för att öka drivkrafternaatt arbeta förebyggande och ge deanställda rimliga arbetsvillkor,·· utökade möjligheter för denenskilde att påverka arbetstidensförläggning och bestämma dess omfattning,vilket också i många fall kan göra attarbetsmiljön upplevs som bättre ochdärmed i förlängningen leda till ettbättre hälsoläge,·· förbättrad kunskap om och ökadeinsatser mot kvinnors ohälsa.·Arbetsmarknaden måste fungera bättreDe stora frågornaSverige måste få en arbetsmarknad som ärrörlig och öppen - en arbetsmarknad somär tillgänglig för alla. Den geografiskarörligheten behöver öka, men också densociala. Den stora arbetskraftsreserv avarbetslösa människor, eller människor sompå annat sätt står utanförarbetsmarknaden, måste mobiliseras ochtas till vara, både för den enskildes ochför samhällets skull. Avgörande förmöjligheten att få en radikal ökning avsysselsättningen är ett dynamisktföretagarklimat där gamla och nya företaghar möjlighet att anställa.Lönebildningen måste bidra till attarbetsmarknaden underlättarstrukturomvandlingen i riktning mot enmodern ekonomi som kan ge bra löner. Mänoch kvinnor ska ha lika möjligheter påarbetsmarknaden.Arbetsmarknadspolitiken ska underlättaoch främja arbeteArbetsmarknadspolitiken ska läggas om föratt uppmuntra och stödja arbetslinjenfullt ut. Dagens arbetslöshetsförsäkringmotsvarar inte de krav som följer avdagens arbetsmarknad. Den bygger på gamlastrukturer och tar inte hänsyn till deförändringar som skett på arbetsmarknadenvad gäller anställningsformer, arbetstidm.m. Det är därför angeläget attarbetslöshetsförsäkringens regler ändras.Utgångspunkten ska vara att allt arbete,oavsett anställningsform, ska löna sig.Försäkringen ska bygga på enkla ochöverblickbara regelverk som är anpassadeför dagens arbetsmarknad. Arbetsmarknadenär i stark förändring och rigorösa,stelbenta system måste i takt med dettagenomgå förändringar.Vi vill sätta den arbetslöse i centrum.Den arbetslöse ska inte vara en klienthos en arbetsmarknadsmyndighet utan enmedborgare med rätt att få kvalificeradservice. Vi vill därför slå fast att densom blivit arbetslös har ett antalrättigheter som staten måste uppfylla.Samtidigt har den som blivit arbetslösett antal skyldigheter som hon eller hani sin tur måste uppfylla gentemot övrigasamhället. Det handlar om att användaklara och tydliga spelregler.Nedan presenterar vi inriktningen på ettantal förslag för att förbättraarbetsmarknadspolitiken.· Alla arbetstagare ska omfattasav en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring, men måstesamtidigt uppfylla ett antalgrundläggande villkor för att bliberättigade till ersättning. Den somblivit arbetslös ska inte kunna tacka nejtill anvisade arbeten utan attersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen blir påverkad.För att öka försäkringsmässigheten böräven egenavgifterna till försäkringenöka. Detta ska dock motsvaras av sänktinkomstskatt. Genom dessa förändringarkommer en bättre fungerande lönebildningatt främjas.·· En allmän översyn avarbetslöshetsförsäkringens regelverk börgöras för att den bättre ska motsvara dekrav som dagens arbetsmarknad medför.·· Alla arbetslösa ska ha rätt tillkostnadsfri arbetsförmedling oavsett vemsom utför förmedlingstjänsten. Allaarbetslösa ska ha en skyldighetatt anmäla sig till ett servicekontor isamband med att man förlorat sitt jobb.Alla ska ha rätt att väljaarbetsförmedling och där bli behandladmed respekt och hänsynsfullhet.·· Alla arbetslösa ska ha rätt attfå stöd utifrån sina behov,förutsättningar och intressen. Åtgärdernaska vara individuellt utformade med ettenda övergripande syfte, att så snart sommöjligt ge de arbetslösa möjlighet attfinna ett nytt arbete. ska allaarbetslösa ha en skyldighet att aktivtsöka jobb och delta i de åtgärder som ärrelevanta för dennes situation. Allaarbetslösa ska ha rätt att ha ettavgörande inflytande över vilken åtgärdsom ska vidtas.·Öppna arbetsmarknaden för invandrareNästan hälften av alla utomnordiskainvandrare i arbetsför ålder står utanförarbetsmarknaden. Den missriktade politiksom förhindrat och förbjudit människoratt ens söka arbete har berövat månganyanlända människor deras självkänsla,vilket lett till utanförskap från detsvenska samhället. Många människor haraldrig fått en chans att utöva sitt yrkepå den svenska arbetsmarknaden.Det finns också en stortillväxtpotential i möjligheten attmobilisera dessa grupper och göra detmöjligt för dem att få arbete motsvarandederas kompetens. Om sysselsättningsgradenför alla utlandsfödda höjs till den somgäller för infödda svenskar kommer dettotala antalet sysselsatta att öka mednärmare 250 000 personer fram till år2020, i stället för att minska med 50 000om nuvarande förvärvsfrekvenser består.Vi vill radikalt förbättraintegrationen genom insatser för attförbättra invandrares ställning påarbetsmarknaden, möjligheter att startaföretag och språkkunskaper:· Handläggningstiderna för besluti asylärenden måste kortas ordentligt.Dagens ofta oacceptabelt långahandläggningstider medför stora psykiskapåfrestningar och leder ofta tillpermanentat bidragsberoende.·· En mer heltäckandekunskapsvalidering bör införas snarast.Det kan konstateras attvalideringssystemen för utomeuropeiskainvandrare fortfarande inte fungerar ipraktiken.·· Bättre svenskundervisning ochskola.