bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Undersökningen visar tydligtatt de resurser som fördelas via deoffentliga verksamheterna klart bidrartill en jämnare fördelning i samhället.Framför allt blir omfördelningen överlivscykeln tydlig när effekterna av desubventionerade offentliga tjänsternaundersöks. Till exempel beräknas personeri 90-årsåldern få vård och omsorg för igenomsnitt . Barn ochungdomar erhåller ca iform av främst barnomsorg och utbildning,medan personer endastutnyttjar offentliga tjänster för 15 000kr. När det gäller subventioner avutbildning visar studierna attsnedrekryteringen till den högreutbildningen är betydande.Däremot har klyftan i antaletutbildningsår mellan olika grupper isamhället minskat markant de senasteåren. Andra resultat är t.ex. attbarnfamiljer och pensionärer gynnas ochatt subventionerna påtagligt minskarinkomstspridningen. Personer med relativtlåg ekonomisk standard erhåller mer, bådei absoluta och relativa termer, än devälbeställda. Vidare gynnas kvinnor merän män av den offentliga tjänstesektorn.Ökade resurser till vården, skolan ochomsorgen .Den omfattande saneringen av deoffentliga finanserna har under desenaste åren skapat utrymme försatsningar på att öka resurserna ochförbättra kvaliteten inom skolan, vårdenoch omsorgen av barn och gamla. Denstarka inkomstutvecklingen i den svenskaekonomin innebär dessutom attskatteintäkterna i den kommunala sektornökat är resursöverföringen från statentill kommuner och landsting ca 31miljarder kronor högre jämfört medsituationen 1996. Enligt utskottetsmening är det nödvändigt att kommunernasoch landstingens ekonomi förstärksytterligare, inte minst med tanke på attden svaga konjunkturen även påverkarkommunernas finanser. Behoven inomvården, skolan och omsorgen ärfortfarande stora och kommer att växaytterligare framöver.Den särskilda satsningen på vård ochomsorg fortsätter 2004 med ca 4 miljarderkronor. Vidare avsätts ytterligare 1,25miljarder kronor för att korta väntetideroch förbättra tillgängligheten inomsjukvården. Till detta ska sedan läggasden kraftiga satsningen på skolan . tillförsskolan ytterligare ,efter en ökning på sammanlagt 1,5miljarder kronor perioden 2002-2003.Därefter ökar tilldelningen med 1 miljardkronor fram till 2006.Som utskottet redovisat tidigareförstärks också kommunernas ekonomi genomatt det tillfälliga sysselsättningsstödettill kommuner och landsting förlängs tillatt gälla även . 200-kronan som alla skattskyldigabetalar i inkomstskatt kommer även nästaår att överföras till kommuner ochlandsting, enligt regeringens förslag ivårpropositionen.Sammantaget innebär detta att kommun-och landstingssektorn får ytterligarestora förstärkningar föratt säkra en god vård, omsorg och skola.Ovanpå detta tillkommer de resurser somregeringen satsar inom ramen för enfamiljepolitisk reform, t.ex. maxtaxan.Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om att det vid sidan av dessaresursstärkande åtgärder görs en mängdsatsningar för att öka kvaliteten ocheffektiviteten inom t.ex. skolan ochvården.. och behovet av offentlig och kommunalverksamhet växerBehoven av offentlig och kommunalverksamhet kommer att öka starktframöver, bl.a. till följd av dendemografiska utvecklingen och den allthögre andelen äldre i befolkningen. Detframgår tydligt i t.ex. den analys somregeringen redovisade ibudgetpropositionen , bilaga 2kapitel 12. beräknasSveriges befolkning öka med drygt enmiljon personer. Nästan hela ökningenkommer att ske i åldersgrupperna 64 åroch äldre. Befolkningen i dessa grupperväntas öka med 0,9 miljoner personerunder perioden. Denna utveckling kommeratt ställa stora krav på en välfungerande offentlig sektor med starkaoch sunda offentliga finanser. Därtillkrävs en god ekonomisk tillväxt och enökad sysselsättning. Enligt analysenbedöms utgifterna för sjukvård ochäldreomsorg stiga från av BNP tilldrygt av BNP. Utgifterna förpensioner väntas stiga från av BNPtill av BNP.Till följd av bl.a. den högatillväxten och den stigandesysselsättningen i slutet av 1990-taletoch ökadekommunernas och landstingensskatteinkomster med nästan 100 miljarderkronor . Dettavisar enligt utskottets mening på viktenav att åtgärder vidtas så att den svenskaekonomin uthålligt kan hålla en högtillväxttakt.Vid sidan av detta är det enligtutskottets mening mycket viktigt att deresurser som redan finns i den kommunalasektorn används mer effektivt. Denpågående omdaningen och effektiviseringenav de kommunala verksamheterna måstefortsätta för att man ska klara både denuvarande ekonomiska påfrestningarna ochden framtida välfärden.Pensionärerna och pensionernaI motion Fi16 (kd) hävdas attregeringens okänsliga budgetsaneringdrabbat pensionärerna hårt. Utskottetvill med anledning av detta anföraföljande. Regeringen gjorde tidigt klartatt när statsfinanserna stärks ochekonomin börjar växa ska situationenförst förbättras för de grupper isamhället som drabbats extra hårt av desvåra tiderna.Redan i budgetpropositionen för 1999föreslog regeringen därför en förbättringav pensionärernas ekonomi med omkring 4miljarder kronor. Det reduceradeprisbasbeloppet för pensionärer ersattesfr.o.m. 1999 av det fulla prisbasbeloppetsamtidigt som bostadstillägget tillpensionerna höjdes för att gynna de sämstställda pensionärerna. Satsningen påpensionärerna fortsatte ibudgetpropositionen för 2001.Bostadstillägget och det särskildabostadstillägget höjdes ytterligaresamtidigt som den tidigare tillfälligahöjningen av pensionstillskottetpermanentades. Vidare höjdes detsärskilda grundavdraget för pensionärer iinkomstbeskattning. fickpensionärerna en särskild skattesänkningpå sombostadstillägget justerades uppytterligare, vilket innebär attbostadstillägget totalt under periodenhöjts från till avbostadskostnaden upp till taket.Samtidigt har golvet i systemet slopatsoch taket höjts till per månad.I år införs ett s.k.äldreförsörjningsstöd sompensionerna höjs genom att det nyapensionssystemet träder i kraft.Äldreförsörjningsstödet ska garantera attalla i som fyllt får enskälig levnadsstandard.Utskottet vill i detta sammanhang ävenpeka på att de satsningar som görs ochplaneras inom vården och omsorgen är avutomordentligt stor betydelse, inte minstför äldre och pensionärer. Under perioden1999-2001 satsades t.ex. 300 miljonerkronor på den nationella handlingsplanenför äldre, vilket bl.a. inbegripitanhörigstöd, telefonjour för äldre ochanhöriga och försöksverksamhet ihemtjänsten. Därutöver satsades omkring400 på fler platser ochhögre standard i äldreboendet. infördes ett nytthögkostnadsskydd i tandvården för äldre,och stödet förstärks ytterligare med300 miljoner kronor.Som redovisades ovan, under rubrikenOffentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelning, går en stor del av deoffentliga resurserna och tjänsterna inomvården och omsorgen till personer i dehögre åldersgrupperna.Saneringen av de offentliga finansernaoch demografinUtskottet har vid flera tillfällenbehandlat budgetkonsolideringens effekterpå fördelningen i samhället (senast ibet. 2002/03:FiU1). Enligt utskottetsuppfattning fanns det inte någotalternativ till saneringen av deoffentliga finanserna. Den var nödvändigför att återställa förtroendet för svenskekonomi och få ned de höga räntor somallvarligt dämpade tillväxtkraften, inteminst i de mindre och medelstoraföretagen. Den var också nödvändig föratt säkra den framtida välfärden. redovisat tidigare står Sverigeinför en stor demografisk utmaning genomatt andelen äldre i befolkningen ökar.För att klara av den påfrestning somdetta kommer att innebära för deoffentliga systemen krävs ett överskott ide offentliga finanserna under denärmaste åren.Enligt utskottets mening är det ocksåviktigt att inse att de senaste årenskraftiga uppgång i den svenska ekonomintill en ganska stor del beror på detfaktum att har sanerat deoffentliga finanserna och etablerat ettvverskott. Det är också viktigt att inseatt utan sanering hade det inte varitmöjligt att bedrivaen expansiv finanspolitik för att dämpaeffekterna av den internationellakonjunkturnedgången.Ett för alla ...I t.ex. utskottets betänkande medanledning av budgetpropositionen (bet. 2002/03:FiU1) behandlades den storafördelningspolitiska utmaning som liggeri att minska klyftorna i samhället ochantalet personer som är marginaliserade.Enligt utskottets mening ger ekonomisktillväxt bättre förutsättningar för ökadrättvisa. Tillväxten i sig är däremotingen garanti för rättvisa, utan för attminska klyftorna i samhället krävs enaktiv politik för rättvisa. Målet börvara att människors livsval inte skabegränsas av bakgrund eller kön. Alla skaha samma rätt och möjlighet till vård,utbildning och omsorg. Vidare måste allaformer av diskriminering upphöra.Invandrare, flyktingar och de som bott iSverige i många generationer ska geslikartade möjligheter i livet.Även om mycket återstår att göra har desenaste årens tillväxt gjort det möjligtatt vidta åtgärder inom en rad områden;t.ex. har initiativ tagits för att ökaförutsättningarna för en långsiktigthållbar integration. Skyddet motdiskriminering förstärks genom en nylagstiftning och inom bl.a.arbetsmarknads- och utbildningsområdetpågår en rad olika insatser för att ökat.ex. invandrarnas möjligheter att deltai arbetslivet. Ansträngningarna på dettaområde måste öka under de kommande åren.Ett viktigt mål i politiken är att ökasysselsättningen bland invandrare.Olika fördelningsanalyser visar attbarnfamiljer och då särskilt ensamståendeföräldrar, ungdomar och invandrarefortfarande har det sämre nu än i börjanav . En rad åtgärder harvidtagits och kommer att vidtas för attförbättra situationen för dessa grupper.Andra studier visar att det finnsstrukturella faktorer som gör att vissasamhällsgrupper har större tillgång änandra till utbildning, höga inkomster ochen god välfärd. Det är t.ex. fortfarandebetydligt vanligare att barn tillföräldrar med högre utbildning studerarvidare än att barn till föräldrar medlägre utbildning gör det. De senasteårens utbyggnad av högskolan och detreformerade studiesystemet syftar tillatt bryta detta mönster.Som framgår av t.ex. regeringensfördelningspolitiska redogörelse ivårpropositionen bilaga 3 har både löne-och inkomstspridningen ökat under senaredelen efter att successivt haminskat . Tillföljd av den ekonomiska krisen i börjanav marginaliserades vissagrupper i samhället. Till exempel harantalet människor som ärlångtidsarbetslösa, långtidssjuka ellerberoende av socialbidrag ökat.För att motverka detta måste bl.a.marginaleffekter av olika slag minskas såatt det lönar sig bättre att studera ocharbeta. Beslutet om att införa maxtaxa iförskoleverksamheten och barnomsorgen ärett exempel på åtgärder som bidrar tillatt minska marginaleffekterna. Sänkningav marginalskatterna genom höjningen avden nedre skiktgränsen för statliginkomstskatt och kompenseringen avegenavgifterna är andra exempel pååtgärder som vidtagits under senare år.Enligt beräkningar som redovisades ivårpropositionen hade enensamstående med två barn enmarginaleffekt på år 1999.Under förra året hade marginaleffektenför denna familjetyp sjunkit med nästan 7procentenheter, till . Försammanboende med två barn hademarginaleffekterna under samma periodsjunkit med omkring 5 procentenheter.Som utskottet redovisat tidigare angerregeringen i vårpropositionen att denavser att se över hur marginaleffekternakan minskas ytterligare i syfte att ökaarbetskraftsdeltagandet och minskautanförskapet och socialbidragsbehovet.. och socialbidragsberoendet ska halverasSom utskottet nämnde ovan ökadesocialbidragsberoendet under 1990-talet.Denna utveckling är enligt utskottetsmening ett hårt slag för alla som kämparför ökad rättvisa och högre välfärd.Riksdagens och regeringens uppsatta målär att socialbidragsberoendet skahalveras mellan 1999 och 2004.Utvecklingen och uppfyllelsen av måletska avrapporteras till riksdagen.I bilaga 3 i budgetpropositionen för 2003redovisar regeringen den andraavstämningen av målet, den förstapublicerades i budgetpropositionen för2002. uppgicksocialbidragsberoendet till omkring 115200 s.k. helårsekvivalenter (antal vuxnapersoner med full ersättning under etthelt år). För att målet ska nås krävsalltså att antalet socialbidragsberoendesjunker till omkring 57 2004,räknat i helårsekvivalenter. Det kanjämföras med att antaletsocialbidragsberoende 1990, dvs. före denkraftiga nedgången i den svenskaekonomin, uppgick till 71 700.Till följd av bl.a.sysselsättningsuppgången och densjunkande arbetslösheten minskade antaletberoende av socialbidrag med 14 000personer , 9 700 personer år 2001och drygt 5 2002 (enligtregeringens beräkningar ivårpropositionen). Sammantaget minskadeantalet socialbidragsberoende underperioden med omkring 29 000 personer,vilket innebär att det återstår omkring28 000 helsårsekvivalenter för att måletom en halvering ska nås.Detta visar enligt utskottets meningatt det är kampen för ökad sysselsättningoch minskad arbetslöshet som är avgörandenär det gäller att bryta bidragsberoendeti det svenska samhället. Möjligheternaför utsatta grupper att skaffa jobb, egenförsörjning och delta i arbetslivet måsteöka. har inte råd - varkenmänskligt eller ekonomiskt - att ställadessa grupper utanför. Därför är detenligt utskottets mening utomordentligtviktigt att sysselsättningsmålet, somutskottet diskuterat tidigare, och måletom en halvering av socialbidragsberoendetnås även om det, som regeringen uttryckerdet i vårpropositionen, krävs merinsatser och tar än beräknattill följd av den svaga konjunkturen.JämställdhetCentrala mål i den ekonomiska politikenär rättvisa och jämställdhet. Även om vii har kommit långt medjämställdheten mellan män och kvinnor ijämförelse med andra länder, återstårmycket att göra. Vårt samhälle ärfortfarande organiserat utifrån enkönsmaktsstruktur. Arbetsmarknaden äralltjämt mycket könsuppdelad, ochkvinnors arbete är ofta lägre betalt. Mänhar bättre karriärmöjligheter, högre lönoch större makt som en följd av att de ärmän. För att bryta detta maktmönstermåste den övergripande ekonomiskapolitiken få ett ännu tydligaregenusperspektiv än i dag.Välfärden och jämställdheten är intimtförknippade med varandra. Det är inte enslump att länder som , ,och är mer jämställda ände flesta andra länder. Det är denutbyggda generella välfärden och den högaförvärvsfrekvensen för kvinnor som hargett möjligheter till detta.Kvinnors och mäns lika värde och rätttill egen försörjning ska vara ensjälvklarhet i . En egen inkomstär förutsättningen för fria ochsjälvständiga val i vardagen. Det kanaldrig accepteras att kvinnors kunskaperoch erfarenheter värderas lägre.Politiken måste därför med kraft inriktaspå kvinnors rätt till arbete med rättvisalöner, en väl utbyggd gemensam sektor,kvinnofrid samt en strategi för att fåjämställdhet på alla områden och flerkvinnor på olika beslutsnivåer.De reformer som utskottet redovisatovan, som t.ex. den stegvis reformeradebarn- och familjepolitiken, satsningarnapå skola, vård och omsorg och programmenför att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten, är väsentliga steg iutvecklingen mot en större rättvisa ochvkad jämställdhet mellan män och kvinnor.En avgörande del i jämställdhetspolitikenär att motverka löneskillnader på grundav kön. Enligt den officiellalönestatistiken tjänar kvinnorna omkring82 % av männens löner. En handlingsplanför ökad jämställdhet ska läggas framunder 2003. I planen ska bl.a. förslagredovisas för hur de strukturellalöneskillnaderna mellan kvinnor och mänska minska. Utskottet vill också erinraom att regeringen i slutet av förra åretinrättade en särskild styrgrupp inomRegeringskansliet som ansvarar för attjämställdhetsperspektivet integreras isamtliga politikområden. Vidare ska ensärskild jämställdhetsbilaga redovisas ibudgetpropositionen för 2004.Utskottet vill också erinra om attriksdagen 2000 beslutade om en skärpningav jämställdhetslagen. Den nya lagen ärtydligare och ska mer effektivt motverkaatt lön sätts efter könstillhörighet påden svenska arbetsmarknaden.Enligt lagen har arbetsmarknadensparter på sig att vidta åtgärderför att få bort löneskillnader som berorpå kön. Regeringen följer parternasarbete löpande via , och utfallet kommeratt ge ett viktigt underlag för i vilkenutsträckning det behövs ytterligareåtgärder i form av t.ex. en ännu stramarelagstiftning för att minska och radera utde osakliga löneskillnader som finns idet svenska arbetslivet.Kvinnor arbetar i högre grad än mänvisstid eller deltid. Som utskottetredovisat tidigare anger regeringen ivårpropositionen att den avser atttillsätta en utredning som ska undersökamöjligheterna att införa rätt tillheltidsanställning.Folkomröstningen om EMUI motionerna Fi14 (m), Fi15 (fp) och Fi16(kd) anförs att bör ersättakronan med euron för att bl.a. öka denekonomiska stabiliteten och förbättra desvenska tillväxtförutsättningarna. Imotion Fi17 (c) anförs tvärtemot attSverige bör avstå från EMU och euron.Utskottet konstaterar att valet om attinföra euron eller inte är ett mycketviktigt val som på olika sätt kommer attpåverka samhället, ekonomin och denekonomiska politiken. Utskottet väljerdock att avstå från ytterligarekommentarer av respekt för denfolkomröstning i frågan som hållssöndagen den 14 september 2003.s, v och mp i samarbeteUtskottet tillbakavisarKristdemokraternas angrepp i motion Fi16på och degröna. En redovisning av resultaten iekonomin duger bra som svar påKristdemokraternas attack: Även omkonjunkturen mattats av har tillväxten iden svenska ekonomin varit historiskt högunder somsysselsättningen stigit ocharbetslösheten sjunkit. var ocksåtillväxten betydligt högre än i t.ex. EUtrots den svaga internationellaefterfrågan. har fortfarande ettav de största överskotten i de offentligafinanserna i EU. Den tidigare storaoffentliga nettoskulden har vänts till ennettoförmögenhet. Bytesbalansen visaröverskott, och medborgarnas realinkomsterhar ökat kraftigt.Valet ledde fram till enöverenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet på hundratjugoen punkter förett tryggare, rättvisare och grönareSverige. I den formulerades att vårgemensamma politik för bygger påövertygelsen att den ekologiska, socialaoch ekonomiska dimensionen måste vävassamman för att skapa en uthålligutveckling som är bra för Sverige.Tillsammans vill vi arbeta för en tydligpolitik för ett grönt jämställt folkhemdär hållbar tillväxt, full sysselsättningoch trygg välfärd drivs framåt av tekniskutveckling, modern omställning,omfattande delaktighet och minskadeklyftor.Vårpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och de gröna,vilka står bakom riktlinjerna för denekonomiska politiken, budgetpolitikensamt tilläggsbudgeten för 2003.1.3.3 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenVårpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och de gröna,vilka står bakom riktlinjerna för denekonomiska politiken, budgetpolitiken ochtilläggsbudgeten för 2003.Världsekonomin präglas av lågkonjunkturoch stor osäkerhet. Efter en återhämtningi början av försvagades denekonomiska aktiviteten på nytt underandra halvan av 2002 till följd avfallande aktiekurser, lågt ställdavinstförväntningar, bokföringsskandaleroch hot om krig i . Försvagningen harfortsatt under inledningen av 2003. redovisade under avsnitt 1.2.9Finansutskottets syn på vårpropositionensoch partimotionernaskonjunkturbedömningar är osäkerheten omden internationella utvecklingenfortfarande mycket stor trots att krigeti tog slut vid mitten av april.Hushållen och företagen är fortfarandetveksamma om den ekonomiska utvecklingen,vilket påverkar produktionen,investeringarna och konsumtionen. Desenaste månaderna har dock oljeprisernasjunkit som inflationen ochräntorna gått ned och kurserna påaktiebörserna världen över stigit - enutveckling som ökar förutsättningarna fören successiv återhämtning i deninternationella ekonomiska aktivitetenunder senare delen av året.Osäkerheten betyder enligt utskottetatt den ekonomiska politiken ska inriktasmot att hålla den svenska ekonominfortsatt stark. har under desenaste åren haft en tillväxt somöverstigit genomsnittet i EU ocheuroområdet. Sysselsättningen är hög ocharbetslösheten låg jämfört med flertaletandra EU-länder. Inflationen är låg ochSverige har, i motsatt till många länderi , överskott i de offentligafinanserna. vartillväxten i den svenska ekonomin dubbeltså hög som tillväxten i euroområdet igenomsnitt. väntas tillväxttaktensjunka jämfört med , bl.a. pågrund av den svagare internationellaefterfrågan.Målen för de offentliga finanserna skahållas och utgiftstaken . Det ärviktigt för att tillväxten i den svenskaekonomin ska kunna fortsätta att stiga inivå med utvecklingen och . Sundaoffentliga finanser är grunden förvälfärd och sysselsättning. Det kärvareekonomiska läget innebär enligtutskottets mening att utgiftsminskningarmåste vidtas. Det innebär bl.a. att dentidigare planerade höjningen av taken isjuk- och föräldraförsäkringen skjutsupp, att kostnadsbesparanderegelförändringar i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna genomförs,kontaktdagarna i den tillfälligaföräldrapenningen tas bort, den s.k.sjuklöneperioden förlängs med ,maxtaxan inom barnomsorgen höjs ochplanerade satsningar påinfrastrukturområdet skjuts fram.De senaste årens framgångar - högtillväxt, stigande sysselsättning, lågarbetslöshet och sanerade statsfinanser -har enligt utskottets mening lagt en godgrund för en offensiv politik för ökadvälfärd, stigande sysselsättning och enhållbar utveckling. Därför genomförsunder 2003 och 2004 en rad reformer,trots lågkonjunkturen och de besparingarsom görs för att säkra denstatsfinansiella utvecklingen. Vården ochtandvården tillförs mer resurser,föräldraförsäkringen förstärks, denallmänna förskolan för fyra- ochfemåringar, det sista steget imaxtaxereformen, infördes ,kommunerna tillförs ytterligare resurserså att fler lärare och andra specialisteri skolan kan anställas, pensionernaförbättras och studiebidraget förungdomar förlängs med en månad. Vidarefortsätter högskoleutbyggnaden ochsatsningarna på forskningen underperioden. Miljöanslagen höjs ochbyggandet stimuleras för att bl.a. mötabostadsefterfrågan tilltillväxtregionerna.Kampen för full sysselsättning stårhögst upp på dagordningen. Högsysselsättning och låg arbetslöshet ärgrunden för välfärden. Kraften riktas motatt sysselsättningsmålet, dvs. att 80 %av den vuxna befolkningen ska varareguljärt sysselsatt 2004, ska nås. Densvenska ekonomins långsiktigaproduktionsförmåga ska höjas genom attlediga arbetskraftsresurser mobiliseras.En central uppgift är att bryta dendramatiskt stigande sjukfrånvaron ochförhindra att alltfler människor slås utfrån arbetsmarknaden genom sjukdom ellerförtidspension. Det elvapunktsprogram somregeringen presenterade 2001 fortsätteroch arbetet intensifieras. Målet förpolitiken är att antalet sjukdagar skahalveras till 2008. En mängd åtgärderinom olika områden föreslås för att måletska uppnås. Ytterligare insatser kommerockså att presenteras ibudgetpropositionen , bl.a. olikaekonomiska drivkrafter för att få ned dehöga sjuktalen. En annan central uppgiftär att öka sysselsättningen blandinvandrare. Insatserna för att ökainvandrarnas deltagande påarbetsmarknaden förstärks. För att nåsysselsättningsmålet läggs omfattandeförslag för att även ökaarbetskraftsdeltagandet bland arbetslösa,äldre och ungdomar. Fler insatser skapresenteras i budgetpropositionen för2004.Reformerna för tillväxt och rättvisaska fortsätta. De går före storaskattesänkningar. Välfärden skaytterligare byggas ut och för att denekonomiska tillväxten ska bli långsiktigthållbar måste den också komma alla tilldel. Det innebär att rättvisan skastärkas genom en aktiv fördelningspolitikoch genom åtgärder som förbättrarutvecklingsmöjligheterna för allamedborgare oavsett kön, etnisk ellerkulturell tillhörighet eller var i landetman bor.