bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — Jämför reservation 56 (v, mp).MotionerI motion So208 av de ()föreslås att 10 § patientjournallagen skall gesföljande lydelse: Den som enligt 9 § är skyldig attföra patientjournal skall på begäran av patientutfärda intyg om vården samt utfärda intyg ochutlåtande som behövs för att bedöma rätten tillersättning enligt lagen om allmän försäkring ellerannan jämförbar ekonomisk förmån. Motionären anföratt har svårigheter att fåin det underlag som krävs för att kunna ta ställningtill rätt ersättning.I motion So404 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om att bör få iuppdrag att utreda och utfärda riktlinjer för hurpatientjournaler skall hanteras i samband medkonkurrensutsättning och privatisering (yrkande 1).Om lagen skall efterlevas måste den enskilde ge sitttillstånd till att journalen övertas av den nyavårdgivaren, anförs det.Tidigare behandling och pågående arbeteLikalydande motioner om journalföring som de häraktuella behandlades i betänkande /02:SoU13 (s.85 f.). Utskottet konstaterade att det inomRegeringskansliet pågick en översyn avpatientjournallagen. Utskottet ansåg att resultatetav översynen borde avvaktas och avstyrkte motionerna(res. v resp. c).Regeringen avser att lägga fram en proposition omändringar i patientjournallagen i maj 2003.Utskottets ställningstagandeEnligt uppgift från harregeringen för avsikt att lämna en proposition omändringar i patientjournallagen . Iavvaktan härpå bör inte ta något initiativmed anledning av motionerna So208 (m) och So404 (v)yrkande 1. Motionerna avstyrks.Förskrivningsrätt för sjuksköterskorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om utvidgadförskrivningsrätt för sjuksköterskor.Utskottet anser att resultatet avSocialstyrelsens pågående uppföljning påområdet bör avvaktas. Jämför reservation 57(m, fp, kd, c).MotionerI motion So236 av ()begärs ett tillkännagivande om vikten av att snarasttillåta även sjuksköterskor utbildade attefter genomgången vidareutbildning förskriva vissaläkemedel. Motionären förespråkar förskrivningsrättför dessa sjuksköterskor inom äldreomsorgen.I motion So237 av samma motionär yrkas att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag omförskrivningsrätt för skolsköterskor.Bakgrund och pågående arbeteGenom en ändring i lagen (1996:1150)om högkostnadsskydd utvidgades förskrivningsrättentill att, utöver distriktssköterskor, gälla ävenandra sjuksköterskor (prop. 1999/2000:56, bet.1999/2000:SoU11, rskr. 1999/2000:195). Regeringenhänvisade i propositionen till tidigare positivaerfarenheter av distriktssköterskornasförskrivningsrätt samt till den pågåendeutvecklingen mot alltmer öppen vård, framför allt ikommunal regi. har sjuksköterskor somuppfyller vissa uppräknade utbildningskrav, ochdessutom arbetar som distriktssköterska vidvårdcentral eller liknande eller som sjuksköterskainom hälso- och sjukvård för äldre ochfunktionshindrade eller inom hemsjukvård,förskrivningsrätt. De utbildningskrav som uppställskan i vissa fall innebära att sjuksköterskor medäldre utbildningar måste komplettera sin utbildningför att kunna få förskrivningsrätt.Socialstyrelsen har utarbetat närmare föreskrifterom kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivningav läkemedel (SOSFS 2001:16).I en interpellationsdebatt med socialministern den27 (interpellation 2001/02:359) behandladesfrågan om förskrivningsrätt för de i motionernaaktuella kategorierna sjuksköterskor.Socialministern anförde att de erfarenheter somgjorts av de redan införda ändringarna måsteutvärderas innan en ytterligare utvidgning avförskrivningsrätten kan ske samt att regeringen hadeför avsikt att ge ett sådantuppdrag.Av regleringsbrevet för framgår attSocialstyrelsen skall följa upp och utvärderaeffekterna av den utvidgade förskrivningsrätten försjuksköterskor och redovisa detta arbete senast den30 september 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av Socialstyrelsensuppföljning av den utvidgade förskrivningsrätten försjuksköterskor bör avvaktas innan ytterligareutvidgning av förskrivningsrätten kan ske.Motionerna So236 (m) och So237 (m) avstyrks därmed.Vård och behandling av olika sjukdomar, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, mot bakgrund av pågåendearbete på området, avslå ett motionsyrkandeom tillämpningen av s.k.prioriteringsbeslut. Utskottet avstyrker ävenbifall till ett flertal motioner om vård ochbehandling av olika sjukdomar, främst medhänvisning till prioriteringsbeslutet. Jämförreservationerna 58 (v, mp) och 59 (m, fp,kd).MotionerI motion So408 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om prioriteringsordningen inomhälso- och sjukvården (yrkande 7). Enligtmotionärerna finns det brister inom sjukvården ochrehabiliteringen när det gäller att efterlevariksdagens prioriteringsordning, i synnerhet när detgäller de äldre.Fem motioner rör ätstörningar.I motion Ub336 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsammans medLandstingsförbundet utformar en plan för hur ökadkunskap kring ätstörningar och kortare väntetidertill adekvat vård skall åstadkommas (yrkande 19).I motion So221 av och () begärs tillkännagivanden omförebyggande insatser mot ätstörningar (yrkande 1),om forskning om ätstörningar (yrkande 2) samt omrätt att välja vårdform för personer drabbade avätstörningar (yrkande 3).I motion So226 av och () begärs ett tillkännagivande om atthela samhället och särskilt familjen, skolan ochpersonal inom fritidsverksamheten har viktigauppgifter i arbetet med att förebygga ätstörningar(yrkande 1). Det begärs också ett tillkännagivandeom att vården behöver fler specialister och flervårdplatser för att kunna ge dem som drabbas avätstörningssjukdomar en adekvat vård (yrkande 3).I motion So238 av och () begärs ett tillkännagivande om att ökautbildningen av sjukvårdspersonal för patienter somlider av anorexia nervosa (yrkande 1). Vidare begärsett tillkännagivande om en allmän utbildnings- ochinformationsinsats om sjukdomen anorexia nervosa(yrkande 2).I motion A366 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om ökad forskning ochinformation om ätstörningar (yrkande 18).I fyra motioner tas elöverkänslighet upp.I motion So300 av och () begärs ett tillkännagivande omelöverkänslighet som sjukdom och växandesamhällsproblem.I motion So361 av () begärs etttillkännagivande om en helhetssyn på miljö och hälsasamt om sambandet mellan tungmetaller, kemikalier,strålning och sjukdomstillstånd som utbrändhet,elöverkänslighet och kronisk trötthet (yrkande 1).Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omatt myndigheterna måste inta en mer öppen attitydtill behandlingsformer som visar sig hjälpapatienter med elöverkänslighet (yrkande 2). Vidareyrkas ett tillkännagivande om att en specialutrustadklinik för att ta bort den skadliga belastningen avtungmetaller, kemikalier och dolda infektioner börinrättas i (yrkande 3). Slutligen begärs etttillkännagivande om att regeringen måste ta hänsyntill forskning från båda sidor ielöverkänslighetskonflikten och även tillvittnesmålen från drabbade människor (yrkande 4).I motion So352 av och Ann-KristineJohansson (s) begärs ett tillkännagivande om behovetav ökad kunskap om elöverkänslighet.I motion Bo268 av och () begärs ett tillkännagivande om att låta följaupp hur de av utfärdade allmännaråden om bemötande av patienter med EMF-besvärtillämpas (yrkande 2).Tre motioner rör den psykiatriska vården.I motion So437 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om villkoren för de psykisktsjuka (yrkande 10).I motion So275 av () begärstillkännagivanden om en utredning avtillgängligheten till psykoterapi och psykologisktstöd (yrkande 1) samt om en nationell taxa förprivatpraktiserande psykoterapeuter och psykologer(yrkande 2).I motion So484 av () begärs etttillkännagivande om behovet av att särskiltuppmärksamma de äldre psykiskt sjukas situation.Transsexualism berörs i tre motioner.I motion So512 av m.fl. (fp, s, v,mp) begärs ett tillkännagivande om attvårdresurserna för transsexuella bör ses över(yrkande 9).I motion So438 av och ()begärs tillkännagivanden om att tillsättautredningar dels om resursbehovet för vården avtranssexuella (yrkande 1), dels om befintligavårdresurser och om hur organisationen fungerar vadgäller vården för transsexuella (yrkande 2).I motion L318 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om könsbyte (yrkande 12).Motionärerna anför att möjligheterna att genomgå enundersökning för könskorrigering bygger påenskilda läkares goda vilja samt att väntetiderna ärolika långa över landet och mycketlängre än vad gäller annan vård.Två motioner handlar om screening för att upptäckaprostatacancer.I motion So268 av () begärs etttillkännagivande om screening för att upptäckaprostatacancer.I motion So379 av () begärs etttillkännagivande om obligatorisk hälsoundersökningför att upptäcka blås- och prostatacancer.Ofrivillig barnlöshet tas upp i två motionsyrkanden.I motion L318 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om olikheter mellan landstingenangående konstgjord befruktning (yrkande 19).I motion So231 av () begärs etttillkännagivande om ökat stöd till de ofrivilligtbarnlösa.Flera motioner behandlar ytterligare andra sjukdomarm.m.I motion So325 av och ()begärs ett tillkännagivande om att åtgärder vidtasså att ett obligatoriskt prov kan tas för att tidigtupptäcka diabetes typ två.I motion So416 av () begärs etttillkännagivande om samarbete mellan optiker ochögonläkare för att tidigare hitta glaukom.I motion Sf208 av och () begärs ett tillkännagivande omforskning kring whiplashskador (yrkande 3).I motion So348 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att samordning avforskningsresultat och tvärvetenskapligmetodutveckling skulle höja kvaliteten i vården förkvinnor med smärtproblematik.I motion So420 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om plastikkirurgi ochkvinnomisshandel (yrkande 2).I motion So234 av () begärs etttillkännagivande om att ansvaret vid behandlingskall vidgas till att omfatta de seneffekter somuppstår på grund av cancer och behandling.I motion So464 av och () begärs ett tillkännagivande om behovetav vård för kroniskt sjuka.I motion So465 av () begärs etttillkännagivande om behovet av centraliseradsjukvård för döva.I motion So468 av () begärs etttillkännagivande om att förbättra vården förpersoner med epilepsi.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.I proposition 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso-och sjukvården anförde regeringen att det är en formav diskriminering och oförenligt med de etiskaprinciperna att generellt låta behoven stå tillbakapå grund av ålder, födelsevikt, livsstil ellerekonomiska och sociala förhållanden. Däremot är detförenligt med de etiska principerna att i detenskilda fallet ta hänsyn till omständigheter sombegränsar nyttan av medicinska åtgärder.I betänkande 1996/97:SoU14 Prioriteringar inomhälso- och sjukvården anförde utskottet underrubriken bl.a. följande (s. 15).Utskottet instämmer i de principer som enligtpropositionen bör ligga till grund förprioriteringar inom vården, nämligenmänniskovärdesprincipen,behovs-solidaritetsprincipen ochkostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principerutgör en etisk plattform. Principerna förprioriteringarna och de bakomliggande skälenmåste i enlighet med propositionen redovisasöppet. Utskottet delar regeringens bedömning attde värderingar, såväl på politisk/administrativnivå som på klinisk/professionell nivå, som styrtillgången till hälso- och sjukvård ochprinciperna för prioriteringarna i vården i stortmåste kunna delas av det stora flertalet ibefolkningen. (Motioner avstyrktes. )Under rubriken för prioriteringar anfördeutskottet i samma betänkande bl.a. följande (s. 22).Utskottet ställer sig bakom propositionensriktlinjer för prioriteringar. Vårdbehovet ivarje enskilt fall måste enligt utskottet bedömasutifrån förutsättningarna i just det fallet.Såväl akuta som kroniska sjukdomar kan variera isvårighetsgrad från tid till annan hos sammapatient och därmed vårdbehovet. Vården av en ochsamma sjukdom kan därför enligt utskottetsuppfattning under olika stadier hamna i olikaprioriteringsgrupper. Vilken diagnos ellersjukdom det är fråga om är inte det viktiga. Detavgörande är i stället tillståndet ochvårdbehovet vid varje särskild tidpunkt. Högstprioritet bör därför gälla för vård avlivshotande akuta sjukdomar, vård av svårakroniska sjukdomar, palliativ vård och vård ilivets slutskede samt vård av människor mednedsatt autonomi. Mot bakgrund av det sagda ärmotionerna - - - tillgodosedda och avstyrks. (Ej res. )Motionsyrkanden om vård och behandling av olikasjukdomar behandlades senast i betänkande2001/02:SoU13 (s. 60 f.). Utskottet anförde bl.a.följande.De sjukdomar som berörs i motionerna orsakar ettstort lidande för många människor. Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik(SBU) har slutfört eller arbetar alltjämt medutvärderingar av tillgängliga behandlingsmetoderrörande vissa av dessa sjukdomar. och andra utredningar harberört flera av de nämnda sjukdomarna. forskning på flera av deområden som tas upp i motionerna.Utskottet behandlar ett flertalmotioner från den allmänna motionstiden ominsatser mot olika sjukdomar. Utskottet vidhållerden bedömning som tidigare regelmässigtframförts, nämligen att utskottet inte ställersig bakom motionskrav om att satsningar bör göraspå enskilda sjukdomar eller om att vården avdessa bör organiseras på visst sätt. Att bedömasådana frågor är enligt utskottet i första handen fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ett enigtutskott har ställt sig bakom riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr.1996/97:186). Utskottet vidhåller sin uppfattningatt dessa riktlinjer inte låter sig förenas mednågon "lista" där vissa sjukdomar generelltprioriteras före andra. bör därför inteta något initiativ med anledning av motionerna -- - .Motionerna avstyrktes (res. m, kd, c , fprespektive mp).I det av godkända betänkande 2001/02:SoU16behandlade utskottet proposition 2001/02:89Behandling av ofrivillig barnlöshet samt motionerbl.a. om kortare väntetider för och generösareoffentlig finansiering av IVF-behandlingar (s. 10f.). Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeinställning vad gäller insatser mot olika sjukdomar.Utskottet delade dock regeringens bedömning ipropositionen att det är angeläget att landstingenser över sina respektive regler för finansiering avbehandling av ofrivillig barnlöshet. Motionernaavstyrktes (res. m).Som ovan anförts (s. 19 f.) påbörjadeLandstingsförbundet med anledning av 1999 årsDagmaruppgörelse ett arbete med en rekommendationför att tydliggöra och förenkla patientens möjlighetatt välja vårdgivare. styrelsebeslutade om en ny rekommendation till landstingenom valmöjligheter i vården, vilken antogs avsamtliga landsting. Från och med den 1 januari 2003har patienter möjlighet att välja var i landet devill ha vård.Prioriteringsdelegationen, som haft i uppdrag attbl.a. sprida information och kunskap om riktlinjernaför prioriteringar i hälso- och sjukvården och deetiska värderingar som ligger till grund för dessa,lämnade sitt slutbetänkande ,Prioriteringar i vården (SOU 2001:8). I betänkandet(s. 127) anförs att det yttersta ansvaret för attriktlinjerna följs åvilar riksdag och regering.Vidare anförs att sjukvårdshuvudmännen harhuvudansvaret för att föra prioriteringsprocessenvidare och att i sintillsynsfunktion har att bevaka att riksdagsbeslutetefterlevs och att prioriteringsprocessenintensifieras.Socialstyrelsen har påbörjat ett arbete med attutveckla metoder för tillämpningen avriksdagsbeslutet om prioriteringar. Tyngdpunkten istyrelsens arbete med prioriteringar har lagts påatt ta fram beslutsstöd för prioriteringar inomramen för de nationella riktlinjerna för vård avpatienter med kroniska sjukdomar.Regeringen har tillsammans med Landstingsförbundetoch beslutat att /2004 stödja uppbyggnaden av ettnationellt för prioritering inomvård och omsorg.Regeringen har i proposition 1999/2000:149 Nationellhandlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården behandlat behovet av stöd till bl.a.vissa grupper med psykisk ohälsa. (s. 42 f.). Ihandlingsplanen nämns att regeringen,och iett avtal om utvecklingsinsatser inom vården ochomsorgen har kommit överens omåtgärder och inriktning i linje med propositionen. Iavtalet enades parterna bl.a. om särskilda åtgärderför att förbättra stödet till barn, ungdomar ochäldre med psykisk ohälsa samt till personer medpsykiska funktionshinder.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att följaupp och utvärdera den nationella handlingsplanen. Iårsrapporten görs bl.a. en sammanställning ochanalys av landstingens lokala handlingsplaner. Inomområdet psykisk ohälsa ligger tyngdpunkten i delokala handlingsplanerna på insatser till barn ochungdomar. hade landstingen tagitfå initiativ för att identifiera psykiatriskavårdbehov hos äldre. Handlingsplanen tycks dockenligt ha haft en stimulanseffekt.Femton landsting har redovisat målsättningar när detgäller äldre personers behov av psykiatrisk vård ochbehandling.Som ovan anförts (s. 17) har socialutskottet frånvåren 2000 tematiskt studerat frågorrörande psykiatrin. Syftet har varit att skaffa sigdjupare kunskaper på området. Studiebesök hargenomförts, liksom en offentlig utfrågning på tematsamverkan inom psykiatriområdet.Frågan om organiserade hälsokontroller för att upptäckaprostatacancer har berörts avsocialministern i svar på fråga för skriftligt svar(2000/01:1271). I svaret har socialministern pekatpå att i dokumentet framhållit att det saknasvälgrundade strategier för primär prevention avprostatacancer och att vägen till realistiska sådanaär lång. Han anför vidare att det inteföreligger några omständigheter som talar för attinföra organiserade hälsokontroller för undersökningav prostata.I Hälso- och sjukvårdsrapport 2001lämnas (s. 106 f.) en lägesrapport övercancerscreening i , där prostatacancer är enav de fyra cancerformer som rapporten avser. Irapporten anförs, när det gäller screening avprostatacancer, att det vetenskapliga underlaget förnärvarande är otillräckligt och att man bör avvaktaresultaten av pågående randomiserade studier innanman drar några slutsatser.I proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan lämnarregeringen förslag till ett övergripande nationelltfolkhälsomål: att skapa samhälleliga förutsättningarför en god hälsa på lika villkor för helabefolkningen. Regeringen anför bl.a. attojämlikheten i hälsa mellan olika grupper isamhället måste motverkas. Barns, ungdomars, äldresoch invandrares förutsättningar bör särskiltuppmärksammas (s. 34 f.). Psykisk ohälsa anges somett stort folkhälsoproblem.Regeringen föreslår även elva målområden. Sundaoch säkra miljöer och produkter är enligt regeringenav grundläggande betydelse för folkhälsan och utgördärför ett särskilt målområde (s. 60 f.). Regeringenanser det viktigt att den ömsesidiga kopplingenmellan miljöfaktorer och hälsa uppmärksammas i detförebyggande arbetet. Forskning ochkunskapsspridning är angelägen när det gäller nyasjukdomsdiagnoser som t.ex. elöverkänslighet ochamalgamskador. Riskerna med elektromagnetiska fältskall kontinuerligt kartläggas och nödvändigaåtgärder skall vidtas i takt med att sådanaeventuella risker identifieras, anförs det.Goda matvanor och säkra livsmedel är ett annatmålområde som föreslås i propositionen (s. 81 f.).Under detta avsnitt tas problemet med ätstörningarsom anorexi och bulimi upp.Av regeringens skrivelse 2001/02:50 Hållbara Sverige- uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling framgår att arbete isträvan efter ekologiskt hållbar utvecklingfokuserar på sambandet mellan hälsa och välfärd samtmiljö och hälso- och sjukvård. I skrivelsen pekas på(s. 96) att i sittslutbetänkande Miljö för en hållbar hälsoutveckling(SOU 1996:124) lämnade ett förslag till ettnationellt handlingsprogram för att minskamiljörelaterade hälsorisker i betänkande har därefteringått i (M 1998:07) arbete medatt utveckla de miljökvalitetsmål som beslutades isamband med miljömålspropositionen (prop.1997/98:145). Dessutom har, enligt skrivelsen,haft i uppdrag att göra en samladöversyn av vilka hälsorelaterade delmål och åtgärdersom behövs för att miljökvalitetsmålen skall nåsinom en generation.Dentalmaterialutredningen (dir. 2002:60) har iuppdrag att föreslå åtgärder som syftar till att ökakunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgamoch andra dentala material. Utredaren skall bedömakunskapsläget när det gäller sådana hälsoproblemsamt föreslå områden som bör bli föremål förytterligare studier. Utredaren skall vidare bl.a. seöver omhändertagandet inom hälso- och sjukvården ochtandvården av personer som relaterar sina besvärtill dentala material och föreslå åtgärder som kanförbättra möjligheterna att ge dessa patienter engod vård och ett bra bemötande. Utredningen beräknasavsluta sitt arbete före utgången av maj 2003.Socialstyrelsen har utfärdat allmänna råd ombemötande av patienter som relaterar sina besvärtill amalgam och elektricitet (SOSFS 1998:3). I demframhålls vikten av att de drabbade får en allsidigmedicinsk utredning och att läkaren kan lyssna påoch respektera patientens egen uppfattning om vadsom kan vara orsak till besvären ellersjukdomssymtomen.Statens beredning för medicinsk utvärdering ()bedriver ett projekt rörandebehandling av långvarig smärta. Projektet, somberäknas redovisas 2004, riktas in mot utvärderingav det vetenskapliga underlaget för behandling ochomhändertagande av patienter med långvarig icke-malign smärta. Rapporten skall belysa behandling avlångvarig smärta hos alla åldersgrupper såväl blandkvinnor som bland män. Etiska, sociala och ekono-miska faktorer skall beaktas.Riksdagens revisorer har genomfört engranskning av det säkerhets- och kvalitetssystem somman från statsmakternas sida har beslutat om för attsäkerställa god kvalitet och trygghet i vården(Förstudie /02:13 Statlig styrning av hälso- ochsjukvården). Revisorerna planerar att lämna enrapport och ett förslag till riksdageni juni 2003.Utskottets ställningstagandeI motion So408 (v) yrkande 7 kritiseras bristernainom hälso- och sjukvården när det gäller attefterleva riktlinjerna för prioriteringar. Utskottetkan konstatera att har påbörjat ettarbete med att utveckla metoder för tillämpningen avriksdagsbeslutet rörande prioriteringar. Vidare harregeringen beslutat att stödja uppbyggnaden av ettnationellt för prioritering inomvård och omsorg. Utskottet anser att resultatet avdetta arbete bör avvaktas och avstyrker därförmotionen.Utskottet behandlar ett flertal motioner från denallmänna motionstiden om insatser mot olikasjukdomar. Utskottet vidhåller den bedömning somtidigare regelmässigt framförts, nämligen attutskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet iförsta hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ettenigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186).Utskottet vidhåller sin uppfattning att dessariktlinjer inte låter sig förenas med någon "lista"där vissa sjukdomar generellt prioriteras föreandra. bör därför inte ta något initiativmed anledning av motionerna So221 (c) yrkandena 1-3,So226 (c) yrkandena 1 och 3, So231 (s), So234 (s),So238 (c) yrkandena 1 och 2, So268 (kd), So275 (kd)yrkandena 1 och 2, So300 (c), So325 (m), So348 (mp),So352 (s), So361 (c) yrkandena 1-4, So379 (s), So416(kd), So420 (mp) yrkande 2, So437 (fp) yrkande 10,So438 (mp) yrkandena 1 och 2, So464 (s), So465 (s),So468 (s), So484 (s), So512 (fp, s, v, mp) yrkande9, L318 (mp) yrkandena 12 och 19, Sf208 (c) yrkande3, Ub336 (c) yrkande 19, A366 (c) yrkande 18 ochBo268 (s) yrkande 2.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett tjugotalmotionsyrkanden som utskottet behandlat iförenklad ordning. Utskottet hänvisar tillgällande ansvarsfördelning på hälso- ochsjukvårdsområdet.Ansvaret för hälso- och sjukvården delas mellanstaten, landstingen och kommunerna.