bet · GQ01TU5 · 2003-05-13 00:00:00 — Enligt beslutet skall redovisningenbelysa effekterna av såväl en klassning av Östersjöni sin helhet som en klassning av enbart den svenskadelen av avlämnade sinrapport med underlag för ansökan om klassning avÖstersjön som särskilt känsligt område (PSSA).Inledningsvis redovisas de tre villkor som gällerför att ett havsområde skall kunna klassas somsärskilt känsligt, nämligen att1. havsområdet bevisligen är av ekologisk, social,kulturell, ekonomisk eller vetenskaplig betydelse2.3. internationell sjöfart kan skada havsområdet4.5. åtföljande skyddsåtgärder kan vidtas inom ramenför IMO.6.Vidare redogörs för de tre skyddsåtgärder som kanvidtas inom ramen för ett särskilt känsligthavsområde, nämligen7. ruttplanering och rapporteringsplikt10.11.lotsplikt.12.Krav på fartygs utformning, konstruktion, utrustningeller bemanning omfattas däremot inte. En ansökan omatt klassa ett havsområde måste alltid åtföljas avförslag på gällande eller nya åtgärder.Det hänvisas i rapporten till att det i IMO-reglerna för PSSA finns en uppmaning att de ländersom har gemensamma intressen också skall samarbeta.Detta är även den uppfattning som har förts fram avEuropeiska kommissionen.Sjöfartsverket framhåller vidare att åtgärden attklassa eller Sveriges sjöterritoriumoch ekonomiska zon som särskilt känsligt havsområdeinte innebär någon ökad lagstiftande ellerverkställande jurisdiktion vad gäller deninternationella sjöfarten i dessa områden. Enklassning medför heller inte några krav på ändring isvensk lag. Oavsett PSSA-frågan bör dockansvarsbestämmelserna avseende ruttsystem ochrapporteringsplikt ses över. Det är Sjöfartsverketsoch övriga myndigheters bedömning att hela ellerdelar av skulle kunna uppfyllavillkoren för att klassas som särskilt känsligt ävenom området på inget sätt, varken till storlek ellertillgångar, liknar de fem havsområden som ärklassade som särskilt känsliga. Sjöfartsverketpåpekar att en klassning av somsärskilt känsligt förutsätter enighet blandÖstersjöstaterna för att man skall nå framgång vidIMO:s behandling. Enligt verkets bedömning torde enenskild ansökan om att klassa svenskt inre vatten,territorialhav och/eller ekonomiska zon som särskiltkänsligt havsområde stöta på problem då det kommeratt vara mycket svårt för att hävda att densvenska delen av ur ekologisk, social,kulturell, ekonomisk eller vetenskaplig synvinkelbehöver mer skydd än övriga Östersjöområdet.Dessutom konstaterar att merparten avden internationella sjöfarten på svensktsjöterritorium och/eller ekonomisk zon ärgenomfartstrafik. Så kallad oskadlig genomfartgaranteras av havsrätten och påverkas inte av enPSSA-klassificering. En fråga som har direktbetydelse för skyddet av den miljön ärmöjligheten att föra fartyg till skyddad plats föratt minska risken för spridning av utsläpp.Eventuella lagstiftningskonsekvenser i samband meddenna fråga bör uppmärksammas, betonarSjöfartsverket.Miljöministerns redovisning avseendeklassificering av som PSSAMiljöminister , åtföljd av medarbetaresamt företrädare för ,, ochNaturvårdsverket, lämnade enlägesredovisning inför trafikutskottet samt miljö-och jordbruksutskottet avseende arbetet med ansökanom klassificering av som PSSA. Honupplyste inledningsvis om att det inomRegeringskansliet är som ärytterst ansvarigt för arbetet att göra en ansökantill IMO. ansvar hänför sig tillarbetet i Helcom.Utgångspunkten för regeringens agerande ärriksdagens beslut grundat på betänkande2002/03:MJU6, framhöll miljöministern. Ambitionen ärockså att ansökan skall göras så snart som möjligt.Samtidigt är det viktigt med en bra ansökan,särskilt om det är fråga om en nationell sådan. Isammanhanget konstaterades att sista datumet för ennationell ansökan inför IMO:s behandling i juli 2003var , dvs. påföljande dag.Emellertid hade det inte, menade miljöministern,varit praktiskt möjligt att behandla Sjöfartsverketsunderlag med sikte på en så snabb behandling hosIMO. Hon nämnde att nästa tillfälle kommeratt vara . meddelademiljöministern att Helcom - på svensk uppmaning -hos IMO kommer att aviserat sina intentioner om attinlämna en ansökan om PSSA-klassificering avÖstersjön.I samband med mötet framkom att fem EU-stater(, , , ochIrland) gemensamt har ansökt hos IMO omatt få ett sammanhängande havsområde klassat somPSSA.Statsministerns svar vid frågestundVid frågestund den 10 april 2003besvarade statsminister frågan omverkställande av beslut om en nationellansökan om som PSSA: Han tillbakavisadepåståendet att regeringen skulle ha förhalatbeslutet. Regeringen har valt metoden att ansökanskall göras tillsammans med övriga stater runtÖstersjön för att få maximalt genomslag och snabbbehandling. Visserligen, fortsatte han, kan Sverigegå vid sidan om process, menSverige skulle inte komma fram snabbare för det.Samtidigt sade sig statministern hysa stor oro förÖstersjön.Regeringskansliets översyn av farledsavgifterInom genomförs en översyn avsystemet med farledsavgifter. En ambition är attavgiftssystemets miljöstyrande effekt skallförbättras. En redovisning planeras under våren2003.Uppgifter i budgetpropositionen om säkerhets-och miljöarbetet inom sjöfartenI budgetpropositionen för lämnar regeringenvissa uppgifter om transportpolitiska mål ochverksamhetsmål på sjöfartsområdet samt enredovisning av uppnådda resultat.Enligt transportpolitiska beslut medavseende på sjösäkerheten skall antalet allvarligaolyckor inom handelssjöfarten samt för fiske- ochfritidsbåtar halveras under perioden 1998-2007.Vidare skall inga allvarliga olyckor inträffa inomkategorin färje- och passagerarsjöfart. För såvälSjöfartsverket som harmyndighetsspecifika verksamhetsmål satts upp.Regeringen gör bedömningen att målet för respektiveverksamhet har uppnåtts. anförs attarbetet med att ta fram en gemensam målformuleringför sjösäkerhetsarbetet bör fortsätta. För attytterligare effektivisera verksamheten omtalas attKustbevakningen har getts i uppdrag att - i samrådmed - utveckla ett system förriskanalysbaserad sjösäkerhetstillsyn.I fråga om miljöarbetet inom sjöfarten redovisarregeringen bl.a. följande. Det av år1998 införda systemet med miljödifferentieradefarledsavgifter för minskad svavelhalt ifartygsbränsle och minskade kväveoxidutsläpp harenligt en utvärdering visat att det är ett effektivtverktyg mot luftföroreningar från fartyg. Åtgärdernahar uppskattningsvis resulterat i enreduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- ochNordsjöområdena. Regeringen påpekar att även mångahamnar har infört differentierade avgifter medavseende på miljöpåverkan. Vidare betonas ipropositionen att deltar aktivt - bl.a.genom - i IMO:s arbete för att främjautvecklingen av en säker och miljöanpassad sjöfart.Detta arbete har givit positiva resultat. Ettexempel är de nya reglerna för dubbelskrov föroljetankfartyg; detta innebär en minskad risk föroljeutsläpp. Ett annat exempel är ,som utskottet har behandlat i tidigare avsnitt idetta betänkande. pågår arbete medatt bl.a. ta fram krav för hantering av bar-lastvatten och minska utsläppen av luftföroreningarfrån fartyg.Uppgifter i sjösäkerhetspropositionen omsjöfartsinspektionenSjöfartsinspektionen är en avdelning inomSjöfartsverket. beslut med anledning avtrafikutskottets betänkande innehåller inte någotförslag om att sjöfartsinspektionen skall skiljasfrån (rskr. 2000/01:158). Avförordningen (1995:589) med instruktion förSjöfartsverket framgår att det inom verket finns eninspektion, samt vilket ansvar och vilka uppgiftersom åligger chefen för inspektionen. Vid enjämförelse mellan inspektionerna inom de olikatrafikslagen (i första hand sjöfart, luftfart ochjärnväg) framgår att deras ansvar är olikalångtgående och utformade på olika sätt. I vad måndetta är befogat, eller om ändringar bör göras föratt åstadkomma en tydligare och mer likriktadreglering där även inspektionens självständighetmarkeras, kräver ytterligare utredning innanregeringen kan ta ställning. De behov av ändringarsom dessa överväganden kan leda till förSjöfartsverkets del, kan sannolikt åstadkommas inomramen för förordningen med instruktion förSjöfartsverket.Riksdagens revisorers utfrågning omtillsynsfrågor inom transportområdetInom ramen för den granskning som genomförs avRiksdagens revisorer av tillsynsfrågor inomtransportområdet hölls en intern utfrågning den 7maj 2003. Syftet var att utröna hurförutsättningarna för tillsynen ser ut inomrespektive transportområde samt hur regeringen ochinspektionerna arbetar med att utveckla tillsynen.Härvid framkom bl.a. att Näringsdepartementetsintentioner i första hand är att stärkainspektionernas självständiga ställning. Det närmastförestående steget i denna process kommer att avseluftfartsinspektionen; förslag härom kommer attföreläggas ibudgetpropositionen.Först sedan en sådan separationsprocess har fåttgenomslag för samtliga fyra inspektioner kan detfinnas skäl för regeringen att överväga behovet aven fördjupad samverkan mellan inspektionerna,anfördes det. Såvitt gäller sjöfartsinspektionenhänvisades till att revisorer vid singranskning funnit att denna har en något mindretydlig ställning än luftfartsinspektionen ochjärnvägsinspektionen. Även på detta område äravsikten att organisationen skall tydliggöras, ävenmed avseende på den mer långsiktiga inriktningen.Detta förutsätts emellertid genomföras enbart inomramen för instruktionen för Sjöfartsverket.Företrädare för inspektionerna hävdade attinspektionerna har större kontaktyta gentemot sinarespektive internationella organisationer än de hargentemot varandra. Särskilt kunde detta sägas varautmärkande för sjöfartsområdet till följd av desssärskilda karaktär, bl.a. med krav på regelverk avinternationell räckvidd. Från sjöfartsinspektionenomtalades att det har bildats en informellsamarbetsgrupp i sjösäkerhetsfrågor bestående avmotsvarande organ i EU:s mer nordligt belägnamedlemsstater, den s.k. Göteborgsgruppen.MotionsförslagÅtta motioner innehåller förslag som i olikaavseenden tar upp miljö- och säkerhetsfrågor samtfrågor om sjöfartens förutsättningar.I motion 2002/03:MJ315 av m.fl. (fp)förespråkas ett miljölotssystem för fartyg somtrafikerar . med dessunika ekosystem räknas som ett av de mest förorenadehavsområdena i världen, anför motionärerna. Vidsidan av utfiskningen, övergödningen och spridningenav miljögifter utgör risken för stora oljeutsläppdet största hotet mot miljön och den biologiskamångfalden i . ökar hotetständigt till följd av den kraftigt ökande trafikenoch den bristande säkerheten hos en stor del avfartygen på . Ett system med miljölotsarför övervakning och kontroll av lastfartyg somtrafikerar krävs därför.I motion 2002/03:N397 av m.fl.(fp) begärs ett uttalande av ommiljölotsar på fartyg och sanktioner mot rederiersom överträder miljöbestämmelserna i svenska vatten.Arbetet för en renare och friskare måstefortsätta med kraft, anför motionärerna ochförespråkar miljölotsar på alla lastfartyg somtrafikerar . För att minska utsläppen avolja och miljögifter är införandet av sanktioner vidöverträdelser av bestämmelser en viktig åtgärd.I motion 2002/03:T464 av m.fl. (kd)begärs att uttalar sig till förmån förmiljöåtgärder inom sjöfarten. Vidare bör riksdagenförorda investeringsbidrag för katalysatorer tillfartyg. bör också vara pådrivande iinternationella organ för strängare säkerhets- ochmiljökrav för sjöfarten. Beträffande miljöåtgärderanser motionärerna att sjöfarten är energieffektivoch har störst lastkapacitet av allagodstransportslag och den är därmed en stor tillgångi ett miljömedvetet samhälle. Demiljödifferentierade farledsavgifterna bör ses överi syfte att ytterligare stimulera tillmiljöinvesteringar. En åtgärd som gynnar miljön ihög grad är att installera katalysatorer på fartyg.Det tidigare systemet med investeringsbidrag för attinstallera katalysatorer bör prövas igen, ansermotionärerna. Beträffande säkerhetsarbetet påpekasatt regeringen har kritiserats, både avRiksdagens revisorer och av trafikutskottet, för eni många fall bristfällig återkoppling av huruppsatta mål har nåtts. En djupare redovisning ibudgetpropositionen av uppsatta sjösäkerhetsmålefterlyses därför. När det gäller internationelltsamarbetet, för förbättrad sjösäkerhet kritiserasregeringen för att införa särregler som försvårarför svenska handelsflottan. Ett sådant exempel ärtillämpningen av halonförbudet ibrandsläckningssystemen. Härutöver hävdas attsjöfartsinspektionen måste kunna agera självständigtgentemot det affärsdrivande Sjöfartsverket.Avslutningsvis framhålls att EU måste arbeta förökad sjösäkerhet och större miljömedvetenhet ochhårt bekämpa de attityder som förekommer hosnationer, där man åsidosätter de säkerhets- ochmiljönormer som satts av internationellasjösäkerhetsorgan.I motion 2002/03:T466 av m.fl. (c)efterlyses ett uttalande av om behovet avsträngare regler för säkrare fartyg, bl.a.dubbelskrov på fartyg med miljöfarligt gods.Motionärerna föreslår också att riksdagentillkännager att måste vara pådrivande föratt gemensamma regler för sjöfarten införs på EU-nivå. De omfattande transporterna av miljöfarligtgods i utgör ett ständigt hot mot dessmiljö, betonas det i motionen. Mycket tyderexempelvis på att kommer att öka exportenav olja som transporteras ut genom Finska viken.Därför är det viktigt att länderna runt Östersjöngemensamt inriktar sin politik på att starktbegränsa vilka fartyg som får trafikera vårtgemensamma hav. Genom en klassificering av Östersjönsom PSSA skulle miljöorganisationer iÖstersjöländerna ges både insyn och möjlighet attpåverka. Vidare anser motionärerna att svensksjöfart, i synnerhet färjor och flygbåtar, utsattsför stora påfrestningar genom förändringar iomvärlden. Införande av gemensamma regler påsjöfartens område skulle omöjliggöra att vissaländer genom statliga subventioner till sin sjöfartslår ut sjöfarten i de länder som inte ägnar sig åtsådan dumpning. Det är en självklarhet att svensksjöfart skall ha samma villkor, detta för att kunnahävda sig i konkurrensen, menar de.I motion 2002/03:MJ491 av och (båda c) anförs att reglerna förfartygsleder genom känsliga havsmiljöområden börskärpas. Motionärerna påminner om att det - trotsatt havet är stort - finns havsområden som är merkänsliga än andra områden och som ändå används somfarled. Därför krävs en översyn av aktuella farlederså att beslut om begränsningar eller förbud mottrafik inom vissa farleder och havsområden som ärkänsliga kan genomföras, anför de.I motion 2002/03:MJ313 av m.fl.(v) begärs införande av ett förbud mot att föratankfartyg med enkla skrov i . Vidare börSjöfartsverket ges i uppdrag att se överförutsättningarna för att införa ett nationellt kravpå katalysatorer på fartyg samt hur kanverka för ett internationellt krav inom IMO. Sverigemåste ställa krav på de fartyg som tillåts segla iÖstersjön. De nya tankfartyg som seglar i Östersjönmåste vara försedda med dubbla skrov. Dock kommeräldre fartyg framöver att kunna seglamed en enda plåt mellan oljan i tanken och omgivandevatten. Åtgärder för att minska utsläppen frånsjöfarten är av stor betydelse. Genom användandet avkatalysatorer kan av fartygens utsläpp avkväveoxider renas. Dessvärre finns inte kravpå att svenska fartyg eller fartyg som trafikerarsvenska vatten skall vara försedda medkatalysatorer.I motion 2002/03:T364 av m.fl. (s)förordas obligatorisk transponder på oljefartyg.Trafiken med oljetankrar i fördubblas,påpekar motionärerna och anger som främsta orsak attRyssland har ökat - och planerar att ytterligare öka- sin export av olja. Mot den bakgrunden anser deatt den kraftiga ökningen av oljetransporter iÖstersjön motiverar krav på att fartygen ärutrustade med transpondrar, så att identifieringenär enklare och så att räddningsarbete kanunderlättas om en olycka inträffar. Det har visatsig svårt att åstadkomma internationella avtal omobligatoriska transpondrar. I väntan på ett sådantavtal bör den träffa bilateralaavtal med alla om att alla fartyg somtransporterar olja skall utrustas med transpondrar.I motion 2002/03:T336 av ()efterlyses ett kontrollsystem för fartyg som rensarsina oljetankar i . är det nästanriskfritt för fartyg i att rensa sinaoljetankar direkt i havet, hävdar motionären. Närresultatet - i form av oljeutsläpp - når kusternakring är fartyget borta sedan länge.Konsekvenserna av dessa illegala utsläpp till havs -i form av förödda stränder, utplånat djurliv ochförstört fiske - är uppenbara. De rederier som harsatt denna typ av lagbrott i system utövar dessutomillojal konkurrens mot de hederliga rederier somväljer att på egen bekostnad rensa sina tankar iland. Motionären anser därför att en internationellmyndighet bör inrättas med uppgift att kontrolleradels att reningsanläggningarna i länderna runtÖstersjön fungerar, dels att de användsändamålsenligt av de rederier som fått intyg på attderas fartyg genomgått rensning. De länder som avekonomiska skäl har svårigheter att inrättafungerande reningsanläggningar bör få stöd tilldetta som en form av miljöinvestering från övrigaländer runt . Om man inte lyckas få ettsådant avtal till stånd mellan Östersjöländernafinns EU som ett utmärkt redskap för detta,framhåller motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar inledningsvis om vad som ibudgetpropositionen för (prop. 2002/03:1utg.omr. 22) har redovisats beträffande utvecklingeni fråga om såväl säkerhetsarbetet som miljöarbetetinom sjöfarten. Såvitt gäller vissa av de enskildamotionsförslagen som syftar till förbättrad säkerhetoch miljöhänsyn till sjöss vill utskottet lämnaföljande kommentarer.Kravet om transpondrar för oljefartyg kommer -såvitt utskottet har erfarit - att tillgodoses ianslutning till genomförandet av det regelverk omsjöfartsskydd (dvs. skydd mot brottsliga handlingar)som antogs vid i december2002. Det handlar om dels en ändring i deninternationella sjösäkerhetskonventionen (SOLAS),dels antagande av en ny kod om sjöfartsskydd (ISPS-koden). Regelsystemet avses träda i kraft den 1 juli2004. Innebörden är bl.a. att alla fartyg iinternationell trafik senast den 31 december 2004skall vara utrustade med AIS-transpondrar (); härigenom kan varje fartyglokaliseras och identifieras både från land och frånandra fartyg. Vidare måste rederier, hamnar ochfartyg sätta upp skyddsplaner mot terroristhot.Konventionen träder i kraft den 1 juli 2004.Konventionen berör även sjösäkerhet, bl.a. genom attden innehåller krav på att fartyg också skallutrustas med skyddslarm som går över radionätet,märkas med det s.k. IMO-numret samt medföra ettsärskilt dokument med information om fartyget,ägarförhållanden m.m. Europeiska kommissionen haruttalat att reglerna om sjöfartsskydd bör införas iEG-lagstiftningen med sikte på ett beslut i rådetsenast i december år 2003.När det gäller återinförande av systemet medinvesteringsbidrag till katalysatorer vill utskottetpeka på att det införda systemet medmiljödifferentierade farledsavgifter har sammasyfte. Som har redovisats i det föregående harsystemet också visat sig ge goda resultat. Enöversyn av systemet pågår i syfte att åstadkommaytterligare förbättringar. Vidare erinrar utskottetom att flertalet hamnar tillämpar hamnavgifter somär miljödifferentierade med avseende på olikaskadliga ämnen från fartyg. Utskottet konstateraratt parterna - bl.a. rederierna samt hamn- ochstuveriföretagen - fortlöpande vidtar åtgärder imiljöförbättrande syfte och räknar med att dettautvecklingsarbete kommer att vidmakthållas och öka.Sålunda har många fartyg numera katalysatorer. Detfinns i sammanhanget också skäl att peka på detarbete för förbättrad miljöhänsyn inom sjöfarten sombedrivs inom sjöfartsnäringen, bl.a. genominstiftande av miljöpris. Utskottet anser att dettaär både ett framkomligt och ett föredömligtarbetssätt. Det kan emellertid, menar utskottet,finnas skäl för regeringen att närmare undersökaförutsättningarna för att främja ytterligareinitiativ av parterna.Såvitt avser förslaget om miljölotsar erinras omatt denna fråga diskuterades inom Helcom införantagandet av den s.k. Köpenhamnsdeklarationenhösten . Det kom emellertid inte att förasvidare, eftersom det inte bedömdes medföra en sådaneffektivitetshöjning att det motsvarade de relativtsett höga kostnaderna. Utskottet vill emellertidpeka på att lotsplikt utgör en av de treåtgärdstyper som kan vara aktuella som PSSA-åtgärdenligt den rapport som lämnat och förvilken utskottet har redogjort i det föregående.När det gäller förslaget om skärpta regler förfartygsleder hänvisar utskottet till den politiskaöverenskommelse som träffades 2001 i Helcom i frågaom djupvattenområden. Vidare bör påpekas att denförutsedda ansökan om klassificering av Östersjönsom PSSA bl.a. rör denna fråga.Beträffande kravet på sanktioner mot rederier somöverträder miljöbestämmelserna vill utskottet pekapå att kommissionen , ,lagt fram ett förslag till ett direktiv (KOM (2003)92 slutlig) om föroreningar orsakade av fartyg ochinförandet av påföljder, inbegripet brottspåföljder,vid föroreningsbrott. Direktivförslaget kommer,enligt vad utskottet inhämtat, att behandlas senarei vår och då tas upp som en fråga under den s.k.tredje pelaren i EU:s samarbete, dvs. polissamarbeteoch straffrättsligt samarbete.Utskottet kan också peka på den granskning somgenomförs av revisorer av tillsynsfrågorinom transportområdet, bl.a. avseendesjöfartsinspektionens tillsyn. Vid den internautfrågningen, som refererats i det föregående,framkom bl.a. att intentioneri första hand är att stärka inspektionernassjälvständiga ställning. Såvitt gällersjöfartsinspektionen påpekades återigen - medhänvisning till vad revisorer funnit -att denna har en något mindre tydlig ställning.Utskottet anser att det är angeläget att frågan omett tydliggörande av sjöfartsinspektionens uppgiftersnarast får en lösning. kan det, enligtutskottets uppfattning, finnas ett egenvärde i attregelverket avseende alla fyra inspektionernasrespektive ställning och roll ges en mer enhetligform. I varje fall anser utskottet att inget harframkommit som motiverar hittillsvarande -historiska - skillnader i regelutformningen. Fråganom huruvida det är tillfyllest enbart genom enändring av instruktionen för kandärför behöva övervägas ytterligare.I detta sammanhang vill utskottet särskilt ta uppfrågan om processen med en ansökan om somsärskilt känsligt havsområde (PSSA). Som utskottetframhöll , när frågan behandlades inomramen för yttrandet till miljö- ochjordbruksutskottet, är det angeläget att en ansökanom PSSA-klassificering kommer till stånd.Vidare ansåg utskottet att det kan vara en fördelmed en parallell kartläggning och analys. Det skulleinnebära en full beredskap att handla enligt tvålinjer. Utskottet kan nu - efter miljöministernsredogörelse - konstatera att möjligheten att i årinlämna en nationell ansökan inte längre står tillbuds. Utskottet har förståelse för behovet av att enansökan är väl grundad och förankrad. ärdet med anledning av känsliga vattenmiljöangeläget att det av efterlystareformarbetet genomförs skyndsamt. Det är därförbeklagligt att den av tidigare förutseddatidsplanen inte har kunnat hållas. Utskottet villsåledes starkt betona att saken brådskar och utgårfrån att regeringen nu driver frågan i samtligaberörda organ - parallellt med inriktning på ennationell ansökan - så aktivt att ett resultat kanredovisas för . I denna delhänvisar utskottet till trafikutskottets yttrandeoch tidigare beslut.Sammanfattningsvis är utskottet positivt tillmotionsförslagen som syftar till förbättrad miljöoch säkerhet inom sjöfarten. Det är angeläget attdetta utvecklingsarbete drivs vidare på flera plan.Särskilt vill utskottet betona arbetet med enklassificering av som PSSA. Utskottet villockså framhålla betydelsen av att harmoniseradebestämmelser om isklassning och samarbete omisbrytning behandlas inom ramen för det fortsattaarbetet för en säker och miljömässigt hållbarutveckling av sjöfarten. Mot bakgrund av vadutskottet nu har redovisat och framhållit finns detinte skäl till någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida med anledning av här behandlademotionsförslag; de avstyrks alltså.