bet · GR01JUU1 · 2003-12-04 00:00:00 — Ävenom brottet upp saknar oftagärningsmannen möjlighet att betalaeventuellt skadestånd. Möjligheterna attfå brottsskadeersättning för sakskador ärsmå. Brottskadelagens regler omersättning för sakskador tillämpassällan. Mot denna bakgrund anser vi atten utvärdering av brottsskadelagensbestämmelser rörande sakskador ochtillämpningen av dessa bör genomföras.Regeringen bör ges i uppdrag att göraen översyn av reglerna. Det anfördainnebär att vi ställer oss bakom motionL318 i denna del.38.Förskott på brottskadeersättning(punkt 41)av (), TorkildStrandberg (fp), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 41 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom förskott på brottsskadeersättning.Därmed bifaller delvismotionerna 2003/04:Ju363 yrkande 1,2003/04:Ju404, 2003/04:Ju453 yrkande 13och 2003/04:Ju479 yrkande 29.StällningstagandeMålet för politiken på brottsofferområdetmåste vara att människor som drabbats avbrott skall erhålla all den hjälp och detstöd de behöver för att kunna återgå tillett normalt liv. En viktig aspekt ärdärvid den ekonomiska. Det ärprincipiellt viktigt att förövarengottgör brottsoffret ekonomiskt för detlidande och den förlust som denneåsamkats. Det är dock inte rimligt attbrottsoffret skall löpa risk att på nyttskymfas av brottslingen genom uteblivenbetalning. Inte heller bör brottsoffretbehöva vänta så på att få utbrottsskadeersättning som ofta är fallet.Vi anser att regeringen bör ges i uppdragatt tillsätta en utredning med uppdragatt se över möjligheten att staten, vidskadestånd på grund av brott,förskotterar skadeståndet tillbrottsoffret. Det förhållandet att detinom EU pågår ansträngningar att få tillstånd gemensamma minimibestämmelserrörande statlig ersättning tillbrottsoffer utgör inte skäl att avvaktamed frågan. Genom att en utredningtillsätts finns det en möjlighetatt kan anta en ny lagsamtidigt som antarrambeslutet.Det anförda innebär att vi ställer ossbakom motionerna Ju363, Ju404, Ju453 ochJu479 i berörda delar.Särskilda yttranden1. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (punkt 2)av (), () och ().Vårt moderata budgetalternativ - medförslag till utgiftstak,anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk skall sessom en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Riksdagensmajoritet beslutade den 19 november 2003om ramar för de olika utgiftsområdena ienlighet med finansutskottets förslag,och majoriteten har därmed valt en annaninriktning av politiken än den viförordat. Vi deltar därför inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelninginom utgiftsområde 4. I det följanderedovisas i korthet det moderataalternativet.Det övergripande målet förrättsväsendet är människors rättssäkerhetoch rättstrygghet. Kriminalpolitikenssyfte är att minska brottsligheten ochöka människors trygghet. För att uppnådetta måste rättsväsendet ha resurser föratt kunna fullgöra sina uppgifter ochtillgodose medborgarnas berättigade krav.Människors tilltro till att statenförmår upprätthålla lag och ordning haremellertid successivt försvagats i ochmed att de rättsvårdande myndigheternainte längre klarar av att fullgöra sinauppgifter på ett godtagbart sätt. Enbidragande orsak till den negativautvecklingen är myndigheternas uppdämdabehov av personalförstärkning,kompetensutveckling och vidareutbildning.En ansvarsfull kriminalpolitik måstebygga på att rättsstaten besittertillräcklig slagkraft för att klara avsina grundläggande uppgifter. För attbryta den negativa utvecklingen krävsresurstillskott som möjliggör enintensifierad satsning frånrättsväsendets myndigheter. Vi föreslogdärför att rättsväsendet skulle tillföras983 mer änvad nu beslutat om, varav 700miljoner kronor skulle tillföraspolisorganisationen.Enligt vår mening är rättsväsendet istort behov av både personalförstärkningoch kvalitetshöjande åtgärder inom deolika myndigheternas verksamhetsområden.Vidare behöver kraven på gott ledarskap,effektivt resursutnyttjande ochresultatuppföljning skärpas. Vårt förslaginnebär en kraftfull satsning på modernteknik, kompetensutveckling ochvidareutbildning inom rättsväsendetsmyndigheter som det uppdämdabehovet av personalförstärkningartillgodoses.Vårt budgetalternativ bygger på enhelhetssyn där medel finns så atträttskedjans alla led kan fungera. Medelbehövs inom polisen för en ökadrekrytering av poliser och av civilpersonal. Vidare måste nyapersonalgrupper rekryteras för attfrigöra uniformerad personal till yttretjänst. Även inom behövsytterligare resurser då det finns en radutmaningar som måste mötas, bl.a.aktiviteter hos flera extremagrupperingar samt ett behov av attförstärka säkerhetsskyddet. Satsningarnapå polisen medför ett ökat resursbehov isenare led av rättskedjan, bl.a. inomåklagarorganisationen där behov finns avpersonalförstärkningar samt fortbildningi t.ex. användandet av moderna tekniskahjälpmedel. Vår satsning pådomstolsväsendet innebär attförändringsarbetet inom domstolsväsendetkan fortgå utan vidhängandebesparingskrav. Reformeringen avdomstolarna får inte göras till ettkostnadsbesparingsprojekt utan måstebaseras på en långsiktig vision av etträttssäkert och tillgängligtdomstolsväsende. Vi satsar också resurserpå kriminalvården för att det skall blimöjligt att öka antalet platser inomkriminalvården som innehållet iprogramverksamheten kan förbättras.Utrymme skapas även för kriminalvårdensövertagande av institutionsvården av ungalagöverträdare. Vi kan däremot inteställa oss bakom regeringens satsning påBrottsförebyggande rådet utan föreslår enminskning på det anslaget. Enligt vårmening måste den kriminalpolitiskaforskningen bli mer objektiv och ges entydligare akademisk frihet.Sammantaget föreslog vi sålunda iutskottets yttrande till finansutskottetatt utgiftsramen för rättsväsendet förnästa budgetår skulle tillföras 983miljoner kronor mer än vad nubeslutat om. Detta hade gett utrymme förde anslagsökningar vi i detta ärendeföreslagit i motion Ju462.2. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (punkt 2)av () och KarinGranbom (fp).Svenskt rättsväsende står under starkpress. Samtliga rättsvårdande myndigheteruppvisar allvarliga brister imåluppfyllelsen. Ökat grövre våld, låguppklaringsprocent av brott, ökadnarkotikaanvändning och en ineffektivkriminalvård skapar otrygghet isamhället. Detta påverkar medborgarnastilltro till demokratins förmåga attskapa grundläggande rättstrygghet.Folkpartiet liberalerna vill se enförändrad attityd till rättsväsendet.Rättstryggheten måste öka ochrättssäkerheten stärkas. Det är därförviktigt att kampen mot brottslighetenförbättras som debrottsförebyggande insatserna ges ettstörre utrymme. Det är också viktigt attkraftfulla åtgärder sätts in mot dem somfaktiskt begår brott. För att åstadkommadetta krävs det förändringar när detgäller politiskt ledarskap,myndigheternas organisation och, inteminst, långsiktiga ekonomiskaförutsättningar. Mot den bakgrundenföreslog vi att rättsväsendet skulletillföras mer underår 2004 än vad nu beslutat om.Vårt förslag möjliggör en förstärkningav såväl polisväsendet ochåklagarorganisationen somdomstolsväsendet och kriminalvården. innebär vår satsningatt fler civilanställda och poliser kananställas. Detta innebär att antaletpoliser som utför renodlade polisiärauppgifter kan bli fler samt attsatsningen på närpolisen kan fortsätta.Vi avsätter också medel för att förbättraledarskapsutbildningen inom polisen samtför att förstärka de enheter som arbetarmed hatbrott, våld mot kvinnor och barnsamt narkotikabrott och andra grovabrott. Inom börytterligare resurser satsas på attförbättra hotbildsanalyserna ochförstärka livvaktsskyddet. Vår satsningpå åklagarorganisationen bör användas föratt komma till rätta med bristen pååklagare samt för att öka möjligheternatill utbildning och specialisering. Desatsningar vi gör på polis- ochåklagarorganisationerna innebär attytterligare resurser måste avsättas fördomstolsväsendet. Det är viktigt att defärdigutredda brotten kan avgöras inomrimlig tid och på ett rättssäkert sätt.Det är också viktigt att moderniseringenav domstolsväsendet fortsätter liksomrenodlingen av domaruppgifter. Inomkriminalvården bör vår satsning användasför att inrätta fler häktes- ochanstaltsplatser, förbättrabehandlingsverksamheten samt att sätta inytterligare insatser mot narkotikan påanstalterna. Viktigt är också attkriminalvårdens arbete med att förebyggaåterfall i brott fortsätter. För attförstärka rättssäkerheten för medborgarnamåste också rättshjälpen förstärkas;rättvisan får inte bli ett privilegiumför dem med ekonomiska resurser.Samhället har ett ansvar att se till attalla medborgare har möjlighet att sökasin rätt.Sammantaget föreslog vi sålunda iutskottets yttrande till finansutskottetatt utgiftsramen för rättsväsendet förnästa budgetår skulle tillföras mer än vad nubeslutat om. Vårt förslag hade gettutrymme för de anslagsökningar vi i dettaärende föreslagit i motionerna Ju466 ochFi240.3. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (punkt 2)av ().En fungerande rättsordning är oumbärligför ett gott samhälle. Rättsväsendetmåste utvecklas så att det kan mötamorgondagens behov och påfrestningar ochgarantera medborgarna rättstrygghet i ettinternationaliserat samhälle. I ett gottsamhälle överförs de demokratiska värdenaoch värderingarna från generation tillgeneration. Utan dessa kommerrelationerna mellan människor inte attfungera i vardagslivet. Tilliten ochförtroendet måste utgå från att respektenför varje människas unika värde ärinförlivad hos varje medmänniska.Rättsstatens uppgift är att ge en ram fördessa värden. Den skall syfta till attskapa en samlevnad med trygghet ochrespekt mellan människor och bidrardärmed också till att upprätthållasamhällets grundvärden.Nedskärningarna inom rättsväsendet harnu gått så långt att frågan är berättigadom rättsväsendet förmår fylla sinuppgift. Enligt min mening måsterättsväsendet ha så stora resurser tillsitt förfogande att det är möjligt attgarantera alla medborgare säkerhet ochtrygghet. Mot den bakgrunden föreslog jagatt rättsväsendet skulle tillföras 500miljoner kronor mer än vadriksdagen nu beslutat om.Mitt förslag innebär en satsning påytterligare platser vidpolisutbildningarna samt fler poliserinom polisorganisationen. Genom att satsapå civilanställd personal inom polisenfrigörs också polisresurser för att intebara bekämpa den allvarligastebrottsligheten utan ocksåvardagsbrottsligheten samt för attutveckla närpolisen. Ytterligare medelmåste även satsas på att förbättraarbetsmiljön inom polisen samt på attförbättra polisens utrustning, t.ex.utveckla alternativa vapen och inrättaett modernt och effektivtradiokommunikationssystem. Satsningen pååklagarväsendet gör det möjligt attanställa specialåklagare för ekobrott,miljöbrott och mängdbrott somdet internationella samarbetet kan öka.Ett rättssamhälle kräver också fungerandedomstolar. Medborgarperspektivet medtyngdpunkt på tillgänglighet och lokalförankring är viktiga aspekter, även omen organisation som tillgodoser dessakrav kostar något mer. I mitt förslagryms sådana kostnader. När det gällerkriminalvården avsätter jag medel förbl.a. en satsning på personalutbildning,förbättring av programverksamheten ochskärpt narkotikakontroll på anstalterna.Satsningar måste också göras för attinrätta fler häktesplatser. Slutligenryms i mitt budgetförslag extra resursertill anslaget Bidrag tillbrottsförebyggande arbete. Denna satsningskall användas dels till arbetet med attbygga bort brott och skapa tryggaremiljöer för medborgarna, dels till detlokala brottsförebyggande arbetet ute ikommunerna. Viktigt i det lokalabrottsförebyggande arbetet är enförändrad brottsförebyggande strategi isyfte att systematiskt, långsiktigt ochmed stor tydlighet arbeta medinformationsinsatser för attmedvetandegöra föräldrar och andra somhar tillsyn över barn omvärdeöverföringens betydelse.Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken än den somSocialdemokraterna och dess stödpartierföreslår. Därför har jag i utskottetsyttrande till finansutskottet föreslagitatt utgiftsramen för rättsväsendet förnästa budgetår skulle tillföras 500miljoner kronor mer än vad nubeslutat om. Detta hade gett utrymme förde anslagsökningar jag i detta ärendeföreslagit i motion Ju476.4. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (punkt 2)av ().I ett demokratiskt samhälle är detväsentligt att människor känner tilltrotill och har förtroende förrättsväsendet. Att skydda medborgarna motvåld och övergrepp och att garanteraindividens rättssäkerhet är avgörande förtilltron till systemet. En av samhälletshörnstenar, kanske den viktigaste, ärsåledes att garantera människor säkerhetoch trygghet. Rättssäkerheten är heltenkelt en väsentlig del av människorslivskvalitet. Samhället får aldrigacceptera en utveckling där den enskildesrättssäkerhet och rättstrygghet sätts påspel.En av rättsstatens viktigaste uppgifterär att forma gemensamma spelregler ochsäkra att de efterlevs. Närhet mellanmedborgarna och de rättsvårdandemyndigheterna är viktig för att tillitskall kunna skapas. En förutsättning äratt rättsväsendets myndigheter finns påett rimligt avstånd i hela landet.Förtroendet för rättsväsendet grundaspå att det fungerar snabbt, har högkvalitet samt att det finns näratillgängligt. Därför måstepolisutryckningarna nå fram inom skäligtid och handläggnings- ochutredningstiderna vara så korta sommöjligt. Brott måste betydligt oftareleda till lagföring än vad som är falleti dag. Det är också viktigt att tidenfrån brottsanmälan tillkriminalvårdspåföljd förkortas. EnligtCenterpartiet måste alla medborgaretillförsäkras rätten till en tryggtillvaro på lika villkor.Mot den bakgrunden föreslog jag atträttsväsendet skulle tillföras 500miljoner kronor mer än vadriksdagen beslutat om.Mitt förslag innebär att det blirmöjligt att förstärka polisen både istorstäderna och på landsbygden samt attgenomföra satsningar på närpolisen. Medfler närpoliser kan polisens arbete ihögre grad utformas efter lokala behovoch förutsättningar. Det innebär ocksåatt polisen kan öka sin civilanställdapersonal, vilket skulle möjliggöra eneffektivisering inom polisorganisationenoch att mer resurser frigörs förrenodlade polisiära arbetsuppgifter. Ensatsning görs också pååklagarorganisationen i syfte attförbättra arbetssituationen för deanställda samt förbättralagföringsprocessen. Ekobrottsmyndighetenmåste koncentrera sin verksamhetsamtidigt som ekobrottsbekämpningenförbättras, särskilt det förebyggandearbetet mot ekobrott. Mitt förslaginnebär också en förstärkning avkriminalvården så att den kan verka föratt intagna ges förutsättningar att efterverkställigheten leva ett laglydigt liv.Härigenom minskaråterfallsbrottsligheten. Utbildning,arbetsträning och socialfärdighetsträning skall erbjudas deintagna i större omfattning än vad somsker . Behandlings- ochrehabiliteringsinstanserna för psykisktsjuka, sexualförbrytare ochdrogmissbrukare måste också förbättras.Intagna med svåra psykiska störningarmåste kunna placeras på specialenheterdär de kan få lika bra psykiatrisk vårdsom det ges på rättspsykiatriskakliniker. Slutligen är det nödvändigt attkriminalvården satsar på ett utökat antalplatser i häkten och anstalter samt fleroch mindre enheter.Sammantaget föreslog jag sålunda iutskottets yttrande till finansutskottetatt utgiftsramen för rättsväsendet förnästa budgetår skulle tillföras 500miljoner kronor mer än vad riksdagenbeslutade om. Mitt förslag hade gettutrymme för de anslagsökningar jag idetta ärende föreslagit i motion Ju442.5. Kompetens- och bemötandefrågorinom rättsväsendet (punkt 3)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (),() och KarinGranbom (fp).Det är angeläget att all personal inomrättsväsendets myndigheter har en högkompetens i alla de frågor ochföreteelser som de som företrädare förmyndigheten kommer i kontakt med. Även omdet görs mycket inom rättsväsendetsmyndigheter för att höja kompetensenbland personalen återstår enligt vårmening ändå mycket att göra.Som exempel på områden där kompetensenpå olika sätt bör höjas kan nämnasföljande. Barnkompetensen måste öka,bl.a. vad gäller hur barn som utsatts förvåld och sexuella övergrepp respektivebevittnat våld i hemmet påverkas ochreagerar och hur polisförhör med barn börgenomföras. Också i familjemålen omvårdnad, boende och umgänge behövsinsatser. Vidare måste kunskapernarörande våld och sexuella övergrepp motkvinnor öka såväl inom polisen som idomstolarna. Kompetensen beträffandebekämpande av människohandel för sexuellaändamål måste också höjas. Den kulturellakompetensen är i många fall otillräckliginom rättsväsendet. Det är t.ex. mycketviktigt att polisens förmåga att utredabrott mot invandrarkvinnor ökar samt attpolisen blir bättre på att informerakvinnorna om deras rättigheter i detsvenska samhället. Även kunskaperna oms.k. hatbrott, dvs. brott med bl.a.rasistiska, främlingsfientliga ochhomofobiska motiv, måste förbättras.Kompetensen rörande våld i samkönaderelationer måste öka liksom omsituationen för homosexuella, bisexuellaoch transpersoner. Även kompetensen inommiljöbrottsbekämpning och djurskyddbehöver höjas.Kompetensen inom specialistområdenabehöver också kvalitetssäkras, bl.a. föratt kunna säkerställa en likvärdigkompetens och kvalitet iutredningsarbetet av svåra ochkomplicerade brott. För att kunnabetecknas som specialist måste deanställda ha en minsta gemensamsakkompetens. Av rättssäkerhetsskäl måstekompetensen också vara lika i hela riket.En höjning av kompetensen inomrättsväsendet ger också förutsättningaratt korta handläggningstiderna irättskedjan, bl.a. genom bättre praktiskamöjligheter till samverkan mellanmyndigheterna.För att rättsväsendets myndigheterskall kunna lösa sina uppgifter är detockså av avgörande betydelse attallmänheten bidrar på olika sätt, t.ex.genom att anmäla brott och vittna infördomstol. Benägenheten från vittnen,målsägande och misstänkta att biträdarättsväsendet är beroende av detbemötande de får från företrädare förrättsväsendet. Bemötandefrågor är ocksåbetydelsefullt för rättsväsendetslegitimitet och trovärdighet. Kränkningari form av onödiga ifrågasättanden,förolämpningar och nedlåtande tilltal fårinte förekomma och är särskiltbekymmersamma när de drabbar en grupp somredan känner sig marginaliserad ellerifrågasatt. Även om en del har gjortsinom rättsväsendets myndigheter för attuppmärksamma dessa frågor anser vi attdet inte är tillräckligt. Rättsväsendetmåste upprätthålla en hög etisk nivåbland sina anställda, något som ständigtmåste aktualiseras bl.a. i det dagligasamtalet mellan anställda och deraschefer. Det krävs också mer och löpandeutbildning i bemötandefrågor.Det är också viktigt att polisen på ettstrukturerat sätt tar vara på de klagomåloch synpunkter som lämnas av allmänheten.Klagomålen och synpunkterna behöver inteuppfattas negativt utan kan ses som entillgång för verksamheten, t.ex. såsom envarning om att något måste uppmärksammasoch åtgärdas innan en skada ellerförtroendekris uppstår. Ofta handlarsynpunkter och klagomål på bl.a. polisenom ageranden som i och för sig är lagligamen som ur etisk synvinkel kanifrågasättas.Många av de åtgärder vi förespråkar,bl.a. för att höja sakkompetensen inomrättsväsendets olika myndigheter, kräverytterligare resurser. Som vi anfört irespektive partis särskilda yttranderörande anslaget till utgiftsområde 4föreslog vi i utskottets yttrande tillfinansutskottet att utgiftsramen förrättsväsendet för nästa budgetår skullehöjas. Detta hade gett utrymme för sådanakraftfulla kompetenshöjande åtgärder somföreslagits i många av de motioner sombehandlas i detta avsnitt.6. Avskrivningar av anmälda brottav ().Som framgår av innebär inte det förhållandet attett anmält brott i statistiken redovisassom uppklarat med automatik att någonfällts till ansvar för detta. Olikaavskrivningsbeslut som polis elleråklagare fattar medför sålunda att deberörda gärningarna i statistikenredovisas som uppklarade, trots att ingendömts för brott.Ärenden avskrivs för att bl.a. kunnaredovisa låga balanser, även när detfinns misstänkta gärningsmän. Att brottinte upp urholkar allmänhetensförtroende för rättsväsendet. Detförvärrar också ofta brottsoffretstrauma.Det är angeläget att Riksdagensrevisorers rapport analyseras och attregeringen därefter vidtar lämpligaåtgärder. Kriminalstatistiken måsteförbättras för att bl.a. utgöra ettenhetlig och rättvisande beslutsunderlagför styrningen och resultatbedömningen avrättsväsendets myndigheter. Vidare måsteåtgärder vidtas för att förbättra ocheffektivisera den brottsutredandeverksamheten för att lagföringen skallöka.Jag utgår från att regeringen vidtaråtgärder i enlighet med vad jag anfört,annars kommer jag att återkomma med nyainitiativ i denna fråga.7. Ytterligare en polisutbildning(punkt 11)av (), () och ().Antalet poliser måste bli fler.Rekryteringsbehovet av poliser påverkasockså av den relativt höga medelålderninom poliskåren och en förväntad ökadrörlighet bland främst yngre poliser.Kapaciteten på polisutbildningarna iStockholm, och måste utnyttjasmaximalt. För att klararekryteringsbehovet kan det finnas skälatt inrätta en fjärde polisutbildning, inärheten av någon befintlig högskolaeller universitet.Vi utgår från att regeringen nogaföljer frågan och vidtaråtgärder för att inrätta en fjärdepolisutbildning om det visar sig varanödvändigt för polisförsörjningen.8. Resursfördelningen mellanmyndigheterna (punkt 15)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (),() och KarinGranbom (fp).Resursbristen vid flertaletlänspolismyndigheter är alarmerande.Polisen behöver tillföras mer resurser änvad regeringen föreslagit ibudgetpropositionen. Med våra respektivebudgetförslag hade många behov ute ilandet kunnat tillgodoses.9. Prioriterad brottslighet (punkt19)av ().Sedan ett antal år tillbaka har insatsergjorts för att höja polisensförundersökningskompetens avseendemiljöbrott. Det var en viktig satsningför att öka fokuseringen på och därmedbekämpningen av miljöbrotten.Det är alarmerande och ett stortresursslöseri att den upparbetadekompetensen hos polisen påmiljöbrottsområdet inte används fullt uti dagsläget. Jag utgår från att dennaviktiga resurs inom polisen används mereffektivt i framtiden.10. (punkt 23)av (), () och ().När bildadesförespråkade vi en annan organisatorisklösning. När nu ärett faktum anser vi dock att dessverksamhet måste göras så effektiv sommöjligt.Ett problem med den nuvarandeorganisationen på ekobrottsområdet är attden är otydlig. Till exempel ägnar sigbåde skattemyndigheternasskattebrottsenheter ochEkobrottsmyndigheten åt utredandeverksamhet. Enligt vår mening är riskenmed en sådan organisation attansvarsfördelningen uppfattas som oklar,inte minst eftersom Ekobrottsmyndighetentill skillnad från skattebrottsenheternainte finns på alla håll i landet. Det bördärför övervägas om inteansvarsfördelningen mellan de olikamyndigheterna skulle kunna görastydligare.Ett annat problem är de långahandläggningstiderna vid myndigheten.Det är angeläget att arbetet med att tafram en samlad strategi mot denekonomiska brottsligheten fortsätter,liksom arbetet med att vidareutvecklaEkobrottsmyndigheten. Detta gäller såvälorganisatoriska frågor som myndighetensresursutnyttjande.Vi utgår ifrån att regeringen vidframtagandet av en ny strategi förekobrottsbekämpningen överväger dessafrågor.11. (punkt 23)av () och KarinGranbom (fp).Vi motsatte oss bildandet avEkobrottsmyndigheten. Vi ansåg redan frånbörjan att den nya myndighetsstrukturen,som är en centraldel av, riskerade att äventyra båderegeringens mål och åklagarväsendetsmöjligheter att uppnå uppställda mål inomekobrottsområdet. Det har därför varitvälkommet med de analyser ochutvärderingar av verksamheten som hargenomförts av bl.a. Riksrevisionsverketoch revisorer. Vid dessaöversyner har det framkommit bristersåväl i fråga om samordning och styrningsom i fråga om hantering av ekonomi ochprioriteringar.