bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Konventetföreslår i stället att det nya fördraget skatillföras en generell bestämmelse som innebär attministerrådet ska fatta beslut med kvalificeradmajoritet om inte annat föreskrivs i konstitutionen(artikel I-22) samt en generell bestämmelse somgäller lagar och ramlagar som ska antas gemensamt avEuropaparlamentet och ministerrådet, vilket ifördragsutkastet benämns det vanligalagstiftningsförfarandet (artikel I-33).Det nya på kulturområdet är således attkvalificerad majoritet i ministerrådet ska råda ifortsättningen.Enligt kulturutskottets uppfattning är det avstörsta vikt att kulturområdet även i fortsättningenförblir en nationell angelägenhet. Avfördragsutkastet framgår att subsidiaritetsprincipen liksom ska vara en grundläggandeprincip i fördraget. Även det förhållandet attkulturen nu föreslås bli inordnad i denbefogenhetskategori som endast avser stödjande,samordnande eller kompletterande insatser innebäratt medlemsstaterna behåller sin egen kompetens påde områden som ingår i denna kategori. Slutligenframgår det av såväl kulturartikeln som artikel I-16att juridiskt bindande akter som antas av unionen pågrundval av de särskilda bestämmelserna inomkulturområdet inte får medföra harmonisering avmedlemsstaternas lagar och andra författningar (skr.s. 26).Inför inträde i EU uttaladekulturutskottet bl.a. att kultursamarbetet inom EU då det gäller inflytandet på den nationellakulturpolitiken i grunden inte skulle komma attskilja sig från annat kultursamarbete som Sverigedeltar i inom ramen för internationellaorganisationer såsom och (yttr.1994/95:KrU3y s. 3). har alltjämtsam-ma inställning till EU-samarbetet påkulturområdet.Utskottet vill framhålla att det funnits ett värdei att enhällighetsprincipen har tillämpats vidbeslutsfattandet på kulturområdet. Denna princip harinneburit att även små medlemsstater kunnat påverkabeslutsprocessen och hindra förslag som man t.ex.anser strida mot fördraget. Genom en övergång tillkvalificerad majoritet skulle emellertid små ländersinflytande kunna komma att minska. Utskottet kan motden bakgrunden instämma i regeringensförhållningssätt som innebär att frågan ombeslutsform på kulturområdet noggrant bör övervägas.Utskottet har uppmärksammat attenhällighetsprincipen bibehållits på dethandelspolitiska området när det gällerförhandlingar om och ingående av avtal som rörhandel med kulturella och audiovisuella tjänster, omdessa riskerar att skada unionens kulturella ochspråkliga mångfald. Därmed markeras attkulturprodukter, t.ex. filmer och TV-program, harett särskilt kulturellt värde och inte kan betraktassom vilka varor som helst.Då det gäller förslaget i motion K10 (m) att heltundanta kulturpolitiken från EU:s kompetensområdevill utskottet erinra om att unionens insatser skasyfta till att vid behov stödja och kompletteramedlemsstaternas verksamhet i olika avseenden då detgäller- att förbättra kunskaperna om de europeiska folkenskultur och historia,-- att bevara och skydda det kulturarv som hareuropeisk betydelse,-- icke-kommersiellt kulturutbyte samt-- konstnärligt och litterärt skapande.-Utskottet konstaterar att EU:s möjligheter att agerapå kulturområdet har varit begränsade, ochutskottet utgår från att så förblir fallet också omdet nya fördragsutkastet antas avregeringskonferensen. De internationella kontakternapå kulturområdet har ändå kunnat utvecklas starktunder av flera olika skäl, bl.a. EU-medlemskapet. Utskottet ser positivt på demöjligheter som finns för att komma iåtnjutande av EU:s kultursatsningar, bl.a. genomkulturramsprogrammet. Genom det europeiskasamarbetet över gränserna torde förståelsen ochintresset mellan medlemsstaterna komma att öka,vilket kulturutskottet välkomnar. Motion K10 (m)yrkande 40 bör avstyrkas av sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet.Moderata samlingspartiets företrädare har fogat enavvikande mening till yttrandet där de menar att denmoderata motionen bör tillstyrkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar kulturutskottets uppfattning ochavstyrker således motion K10 (m) yrkande 40.IdrottKonventets förslagKonventet föreslår att en rättslig grund för idrottupprättas såsom en del av området för stödjande,samordnande eller kompletterande åtgärder. Konventetanser det särskilt lämpligt att nämna idrotten i denredan befintliga artikeln som behandlar utbildning,yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Förslaget innebäratt unionen ska bidra till främjandet av europeiskaidrottssatsningar med avseende på deras sociala ochpedagogiska roll. Vidare föreslås målet för unionensinsats vara att utveckla idrottens europeiskadimension genom att främja rättvisan i tävlingar ochsamarbete mellan idrottsorganisationerna och attäven skydda idrottsutövarnas moraliska och fysiskaintegritet (artikel III-182).Regeringens utgångspunkterIdrotten har redan tidigare omfattats av den friarörligheten för idrottsmän och bestämmelserna om deninre marknaden. Förslaget ger en uttrycklig och klarrättslig grund för idrotten, vilket välkomnas. Detbör ses i enlighet med de principer som uttrycks iEuropeiska rådets uttalande i om desärskilda kännetecknen för idrott och idrottenssociala funktion. Förslaget om en rättslig grund föridrott kopplas till utbildning och ungdom, eftersomidrotten anses vara en del av detta mer omfattandeområde. Det är bra att de åtgärder som förutses intefår omfatta någon harmonisering av medlemsstaternaslagar eller andra författningar.MotionernaMotionärerna bakom motion K10 (m) anser att det intebehövs någon särskild EU-kompetens vad gälleridrott, eftersom det på detta område utvecklas ettlivskraftigt samarbete inom det civila samhället iEuropa och internationellt (yrkande 41).Motionärerna bakom motion K13 (mp) gör bedömningenatt idrottspolitiken bör förbli en nationellangelägenhet (yrkande 64). I motionen framhålls attidrottens särart och idrottsorganisationernassjälvständighet måste betonas i konstitutionen i detfall idrottspolitiken över huvud taget ska vara enEU-fråga.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet erinrar i sitt yttrande (KrU1y) omatt idrotten är en nationell angelägenhet utannågon formell status i EU. I samband med möte i fogades ettuttalande om idrott till ordförandeskapetsslutsatser. EU:s medlemsstater har ställt sig bakomuttalandet, som kommit att kallasIdrottsdeklarationen. Deklarationen slår bl.a. fastatt det är idrottsorganisationerna ochmedlemsstaterna som har det främsta ansvaret för attsköta idrottsärendena. Vidare sägs att även omgemenskapen inte har direkta befogenheter på dettaområde bör den i åtgärder i enlighet med fördragetsolika bestämmelser beakta idrottens sociala,fostrande och kulturella funktion, som ligger tillgrund för dess särart. Deklarationen är intebindande för medlemsstaterna eller för ser i likhet med regeringenpositivt på att idrotten nu föreslås få enuttrycklig rättslig grund i konstitutionen. I likhetmed vad som sagts ovan när det gäller kultur villutskottet särskilt framhålla att någon harmoniseringav medlemsstaternas lagar eller andra författningarinte får komma i fråga. Utskottet vill betona viktenav idrottsorganisationernas självständighet.Eftersom idrotten är ett nytt område som kommeratt regleras är det enligt utskottets meningsärskilt viktigt att unionens befogenheter hållsinom ramen för samordnande, kompletterande ochstödjande åtgärder. Därmed kommer idrotten atttillhöra samma kategori som kulturen. Detprincipiella resonemang som utskottet fört i detföregående om beslutsfattande inom kulturområdetgäller självfallet även för idrottens del.Utskottet föreslår att sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet ska avstyrka motionerna K10 (m)yrkande 41 och K13 (mp) yrkande 64.Moderata samlingspartiets företrädare har fogat enavvikande mening till yttrandet där de menar att denmoderata motionen bör tillstyrkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar kulturutskottets uppfattning ochavstyrker således motion K10 (m) yrkande 41 och K13(mp) yrkande 64.Tjänster av allmänt ekonomisktintresseKonventet föreslår en skyldighet att i en europeisklag fastställa de principer och villkor som skagälla vid utförande av tjänster av allmäntekonomiskt intresse (artikel III-6).Ändringsförslaget lades fram i konventets slutskedetrots invändningar från flera håll.Enligt gällande bestämmelser ska unionen ochmedlemsstaterna, var och en inom ramen för sinabefogenheter och inom det konstitutionellafördragets tillämpningsområde, sörja för atttjänster av allmänt ekonomiskt intresse utförs.Tjänsterna ska utföras på grundval av principer ochvillkor, bl.a. ekonomiska och finansiella, som gördet möjligt för unionen och medlemsstaterna attfullgöra sina uppgifter.Konventets förslag innebär således en uttryckligrättslig grund för stiftandet av en övergripandeeuropeisk lag. har gemenskapen sektor försektor antagit lagstiftning för tjänster av allmäntekonomiskt intresse.Regeringens utgångspunkterBegreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intressesaknar en tydlig definition och det är därför oklartvilka tjänster som kan komma att omfattas. Dessaomständigheter gör det svårt att förutsekonsekvenserna och värdet av en europeisklagstiftning på detta område. Så länge begreppet ärotillräckligt definierat bör fördraget inte omfattaen skyldighet att anta en övergripande europeisklag. I de fall behov av gemenskapsrättsliglagstiftning anses föreligga kan detta tills vidareske sektorsvis.MotionenModerata samlingspartiet anser i motion K10 attkonventets förslag om tjänster av allmänt ekonomisktintresse är oklart, men kan tolkas som ett försökatt ge skydd åt offentliga monopol. Detta stridermot EU:s strävan till en öppen marknad och bördärför avvisas. Offentliga monopol har betydandenegativa sociala och ekonomiska konsekvenser ochdrabbar den enskilde hårt. Motionärernamenar att förslaget riskerar att äventyra nödvändigliberalisering och att negativt påverka eneffektivisering och konkurrensutsättning på nyamarknader inom den inre marknaden. Förslaget böravvisas (yrkande 42).Utskottets ställningstagandeBåde motionärerna och regeringen ser nackdelar medkonventets förslag i denna del. Även utskottet ärnegativt inställt och anser, i likhet medregeringen, att begreppet tjänster av allmäntekonomiskt intresse saknar en tydlig definition ochatt det därför är oklart vilka tjänster som kankomma att omfattas. Som regeringen anför börfördraget så länge begreppet är otillräckligtdefinierat inte omfatta en skyldighet att anta enövergripande europeisk lag.Någon åtgärd är inte påkallad medanledning av motion K10 (m) yrkande 42 som därmedavstyrks.RäddningstjänstKonventetKonventet föreslår att räddningstjänst civilprotection skrivs in i fördraget som ett område därunionen kan vidta stödjande, samordnande ellerkompletterande åtgärder (artikel III184).Åtgärderna får dock inte innebära en harmoniseringav medlemsstaternas bestämmelser i lagar eller andraförfattningar. Förslaget är en förändring frånnuvarande fördrag där räddningstjänst inte har enegen rättslig grund. Det samarbete som finnspå räddningstjänstområdet är i stället baserat påartikel 308 i EG-fördraget.Förslaget innebär att unionen ska främjasamarbetet mellan medlemsstaterna för att förstärkaeffektiviteten hos systemet inom unionen förförebyggande av och skydd mot naturkatastrofer somorsakas av människor. Detta ska enligt förslagetgöras genom att stödja och kompletteramedlemsstaternas eget arbete på området på såvälnationell som regional och lokal nivå. Unionen skaäven främja operativ samverkan mellan nationellaräddningstjänstmyndigheter samt främjaöverensstämmelse mellan åtgärder som vidtas påinternationell nivå inom området. Räddningstjänstenberörs även av den solidaritetsklausul som införts ifördraget.Regeringens utgångspunkterI dag finns det ingen gemensam definition i EU förbegreppet civil protection som i hittillsöversatts med räddningstjänst. Begreppet har skildabetydelser i olika medlemsstater, dels eftersom denationella strukturerna skiljer sig åt, dels därföratt själva begreppet givits olika innebörd i olikaländer. Inom ramen för det intensiva EU-arbete sompå detta område bedrivits efter terrorattackerna iUSA , har det framgått attbegreppet civil protection nu används med envidare innebörd i EU-sammanhang än tidigare.Innebörden av civil protection har vidgats tillatt utöver räddningstjänst närmast motsvaraövergripande frågor kring skydd och säkerhet isamhället, att ha en god beredskap för olika typerav olyckor och kriser inom olika samhällsfunktioneroch att vidta förebyggande åtgärder. Förslaget omett fördjupat samarbete och beslutsfattande medkvalificerad majoritet i ministerrådet inom dettaområde kommer att kräva en definitionsdiskussionkring civil protection-begreppet.Även om de åtgärder som unionen kan komma attvidta inom civil protection genom det nyalagstiftningsförfarandet inte ska harmoniseramedlemsstaternas lagstiftning, är det angeläget attbevaka denna fråga noga för att värna om kommunernassjälvbestämmande. Med stödjande åtgärder förståsfrån svensk sida bidrag med befintliga nationellaresurser.MotionernaKristdemokraterna ser positivt (K8 yrkande 31) påatt räddningstjänsten civil protection förs ini fördraget som ett område för stödjande,samordnande eller kompletterande åtgärder.Tolkningen av begreppet skiftar varför det finns ettbehov att ytterligare diskutera vad denna form avräddningstjänst ska innefatta innan det lagfästs ifördraget.I motion (K13 yrkande 69) anförs attdet breda EU-begreppet civil protection är oklartoch konventet har valt att inte definiera området(som i huvudsak handlar om frågor kringräddningstjänsten). Konventet föreslår trots dettaen övergång till överstatligt beslutsfattande.Regeringens omsorg, som man ger uttryck för iskrivelsen, om att dessa lagar inte ska undergrävadet kommunala självstyret är positivt, men intetillräckligt. Så länge inte en klar definition påbegreppet civil protection kan uppvisas börregeringen hålla fast vid att området inte skaövergå till överstatligt beslutsfattande.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet bejakar i sitt yttrande (FöU3y)ett utvidgat samarbete i fråga om unionensräddningstjänstresurser. Utskottet noterar attregeringen anser att förslaget om ett fördjupatsamarbete och beslutsfattande med kvalificeradmajoritet i ministerrådet inom detta område kommeratt kräva en definitionsdiskussion kring civilprotection-begreppet. Kristdemokraternasuppfattning ligger i linje med regeringens och tordedärmed tillgodoses. Utskottet tillstyrkerregeringens ståndpunkt i frågan.Kristdemokraternas företrädare har i denna delfogat en avvikande mening till yttrandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar försvarsutskottets uppfattning ochnoterar således att regeringen anser att förslagetom ett fördjupat samarbete och beslutsfattande medkvalificerad majoritet i ministerrådet inom dettaområde kommer att kräva en definitionsdiskussionkring civil protection-begreppet.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna K8 (kd) yrkande 31 och K13 (mp) yrkande69.Regeringens skrivelseUtskottets ställningstagandeUtskottet har i sina ställningstaganden i de olikaavsnitten i detta betänkande redogjort för vad somenligt utskottets uppfattning bör vara Sverigesutgångspunkter under den pågåenderegeringskonferensen. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner vad utskottet anfört och vadregeringen i övrigt anfört i skrivelsen. Regeringensskrivelse bör läggas till handlingarna.Reservationer1. Samarbete i Europeiska unionen, punkt 1 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samarbete iEuropeiska unionen. Därmed bifaller motion2002/03:K288 yrkandena 3, 4 och 7 och avslårmotionerna 2002/03:K432 yrkandena 1 och 4, 2003/04:K8 yrkande 5,2003/04:K10 yrkandena 13, 2003/04:K12 yrkande 1,2003/04:K353, 2003/04:K416 yrkande 2 samt2003/04:K419 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeVänsterpartiet förespråkar internationell politisksamverkan. Samarbete och överenskommelser mellanstater om gemensamma och gränsöverskridandesamhällsproblem som miljöförstöring, kapitaletsinternationellt samordnade angrepp på arbetsrätt ochsociala rättigheter, människohandel, prostitution,narkotika och undergrävande av mänskliga rättigheterär en absolut nödvändighet. Dennasamverkan kan och måste ske i former som respekteraroch stärker demokratin i stället för att urholkaden.Utvecklingen av EU rör sig i en mycket bestämdriktning. I samband med Maastrichtfördragetstillkomst doldes inte attmotivet var att utveckla EU till en federalstatsbildning. I skrevs ocksåmålen om ett gemensamt försvar och en gemensamvaluta in, två områden som utgör grunden när mandefinierar en stat. Att EU måste kunna agera ochkonkurrera politiskt, ekonomiskt och militärt påvärldsarenan var ett budskap som framfördes avdåtidens ledande EU-företrädare. De jämförde siggärna med och frammanade bilden av att målet varatt bli lika starkt och mäktigt som jätten i väster.På toppmötet i syntes EU:s militäraambitioner tydligt, och utvecklingen på detta områdehar gått oerhört snabbt. Det lär bara vara entidsfråga innan EU självständigt visar de militäramusklerna så som anstår en sammanslutning medsuperstatsambitioner. Den harhaft få invändningar mot denna utveckling.I har kapitalets frihet i praktikengjorts till överordnad princip och dessbeslutsstrukturer innebär en inskränkning avdemokratin. Mellanstatliga överenskommelser ersättsalltmer av överstatliga majoritetsbeslut och folketsmöjlighet att utkräva ansvar blir alltmerillusorisk, såväl reellt som formellt.Vänsterpartiet motsatte sig mot denna bakgrundSveriges medlemskap i . Även om vi respekterarresultatet i folkomröstningen har skälen förvårt ställningstagande inte förlorat i styrka ochvår principiella ståndpunkt har inte ändrats. Viverkar för en demokratisering av politiskainstitutioner. Vårt mål är att ersätta EU:sodemokratiska beslutsformer och fördragsbundnahögerpolitik med fri, alleuropeisk samverkan grundadpå demokratiska ideal, social rättvisa och respektför mänskliga rättigheter.Under de senaste 15 åren har EU präglats av enökad misstro mellan medborgarna i medlemsstaternaoch den styrande eliten inom EU. har enbetydande maktförskjutning skett frånmedlemsländerna till EU:s olika institutioner. Defördragsändringar som antagits i ,och pekar alla i denna riktning.Konventets förslag innebär att nya steg tas i dennariktning. Ett system som bygger på kvalificeradmajoritetsomröstning ger inte väljarna i respektivemedlemsstat någon möjlighet att utkräva ett samlatpolitiskt ansvar av den församling som stiftarlagarna. har vare sig formell eller reellmakt över de lagar som bestäms i EU. Därför måsteden verka för att enhällighetblir den normala beslutsformen i ministerrådet.2. Samarbete i Europeiska unionen, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samarbete iEuropeiska unionen. Därmed bifaller motion2003/04:K353 och avslår motionerna 2002/03:K288yrkandena 3, 4 och 7, 2002/03:K432 yrkandena 1 och4, 2003/04:K8 yrkande 5, 2003/04:K10 yrkandena 13, 2003/04:K12 yrkande 1,2003/04:K416 yrkande 2 samt 2003/04:K419 yrkandena 1och 3.StällningstagandeJag vill framhålla att EU är en viktig politisk nivåför att regionalt hantera globala frågor. EU är vårtinstrument för freden, miljön, för mångfalden ochför de mänskliga rättigheterna. EU bör utvecklastill att bli smalare och vassare och arbeta med defrågor som inte går att lösa på någon annan nivå.Centerpartiet har definierat fem områden där vi börsamarbeta på europeiskt plan för att kunna nå bästamöjliga framgång:1 Mångfald i Europa.23 Fred och stabilitet.45 Tillväxt, innefattandesammanhållningspolitiken, där unionens regioner börfå en mer framträdande roll.67 Bättre miljö.89 Kampen mot brottslighet.10Det är naturligt att bygga makten underifrån. Detkonstitutionella fördrag som ska bilda stommen i detframtida EU:s konstruktion bör grundas påfederalismens principer, dvs. En europeisk statsbildningminskar medborgarnas demokratiska deltagandet vilketinte är förenligt med min syn på samhällsbildning.Federalismens kärna är att kombinera etthandlingskraftigt men tydligt avgränsat politisktcentrum med krav på stor lokal autonomi ochdecentralism. Federalism bygger på den självklararätten att det alltid är de lägre nivåerna som avgörhur mycket makt som ska flyttas upp till den högrenivån. Möjlighet måste finnas att efter gemensamtbeslut återta delegerad makt enligt samma regler somvid delegering. Varje politisk nivå måste vara öppenför insyn och demokratisk påverkan. EU:s framtidauppgifter bör baseras på federalismens principer.3. Samarbete i Europeiska unionen, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samarbete iEuropeiska unionen. Därmed bifaller delvismotion 2002/03:K288 yrkande 7 och avslår motionerna2002/03:K288 yrkandena 3 och 4, 2002/03:K432yrkandena 1 och 4, 2003/04:K8 yrkande 5, 2003/04:K10yrkandena 13, 2003/04:K12 yrkande 1, 2003/04:K353,2003/04:K416 yrkande 2 samt 2003/04:K419 yrkandena 1och 3.StällningstagandeMiljöpartiet de grönas demokratiska dröm är attmakten ska vara så nära människor som detöverhuvudtaget är möjligt. Vår politik är att varjeindivid ska kunna påverka varje beslut som de självablir påverkade av, inte bara indirekt utan ocksådirekt. Det kräver långtgående decentralisering,såväl som ett globalt beslutsfattande i de frågorsom inte känner några gränser. Det kräver vidare ettökat internationellt samarbete, något somMiljöpartiet alltid förordat och ställt sig bakom.Den grundsyn vi nu presenterat gör oss tillmotståndare till Europeiska unionen och dessutveckling, då vi ser att man flyttar makt alltlängre ifrån människor, och inte heller blir enoptimal beslutsnivå för gränsöverskridande frågor.De principer EU vilar på går dessutom stick i stävmed de principer vi gröna bygger vår politik på ochförfattar våra politiska program utifrån, det gällermiljö kontra ohämmad ekonomisk tillväxt, rättvisakontra oinskränkt frihandel såväl somdecentralisering kontra centralisering. EU:s vägfrån via och tillden konstitution som förhandlas fram iregeringskonferensen går allt tydligare mot att mermakt centraliseras till EU:s institutioner och viser en federal statsbildning ta form. Miljöpartietgodkänner inte denna statsbildning, som vi menarsaknar folklig förankring, legitimitet och skäl, ochgodkänner därför inte heller den utveckling som EU-konventets förslag innebär.Miljöpartiet delar inte utskottsmajoritetensuppfattning att konventsförslaget svarar väl motansatserna i och Laeken. I Laekenförklaringenstår det att unionen måste flyttas närmaremedborgarna, istället har man på flera områden ökatunionens maktbefogenheter och därmed avlägsnat denän mer från medborgarna. I Laekenförklaringen slåsfast att behörighetsfördelningen måste blitydligare, men fortfarande råder otydlighet kringhur kategorin delade befogenheter kommer attdelas. Maktlösheten i har ökat allt mer ochinom EU har misstron mot den allt mer svällandeunionen blivit allt större. Detta har märkts vidfolkomröstningar om tidigare fördragsförändringar,såsom den franska omröstningen omMaastrichtfördraget eller den irländska om Nice.Ändå har konventet valt att på flera områden stärkaEU:s institutioner, begränsa möjligheten tillnationellt veto och minska den enskilde EU-medborgarens möjligheter att påverka EU. Konventetsförslag utgör således inte en god grund förregeringskonferensen utan riskerar stärka känslan avmaktlöshet och utanförskap bland EU:s medborgare.På regeringskonferensen bör regeringen arbeta föratt det slås fast att EU bygger på ett samarbetemellan självständiga stater och att beslutsformernavid fördragsändringar även fortsättningsvis skainnebära krav på enhällighet. Detta bör gesregeringen tillkänna.4.