bet · GQ01SOU13 · 2003-04-08 00:00:00 — Med tvång och god vilja - vad gör Statensinstitutionsstyrelse? SammanfattningI betänkandet behandlas revisorersförslag 2002/03:RR9 Med tvång och god vilja - vadgör ?, femmotionsyrkanden som väckts med anledning avförslaget samt två motionsyrkanden från den allmännamotionstiden 2002.Företrädare för (SiS)har, på socialutskottets initiativ, lämnatinformation och synpunkter i ärendet.Utskottet ställer sig i princip bakom Riksdagensrevisorers förslag. Ett enigt utskott delar bl.a.revisorernas uppfattning att SiS övergripande ansvarför behandlingen vid institutionerna börförtydligas. Utskottet anser vidare att SiS börfortsätta att utveckla sina insatser för attunderlätta för institutionerna att implementerametoder som har vetenskapligt stöd. Utskottet delarrevisorernas bedömning att SiS bör konkretiseramålen för sin verksamhet och tydliggöra kriterierför när målen skall anses uppfyllda. Det är ocksåangeläget att SiS prioriterar och utvecklaruppföljningen av vårdresultat. SiS bör redovisaresultatet av den bedrivna vården till regeringen.Åtgärder bör också vidtas när det gäller SiSmöjligheter att inhämta personuppgifter från andramyndigheter i uppföljningssyfte. Vidare börregeringen utreda hur tillsynen av SiS kan görasorganisatoriskt och ekonomiskt oberoende av SiS.Slutligen bör SiS förtydliga de riktlinjer ochnormer som skall gälla för institutionsbehandling isyfte att möjliggöra tillsyn avbehandlingskvaliteten. Utskottet ställer sig ocksåbakom ett motionsyrkande såvitt avser vikten av ettgenusperspektiv vid styrning av behandling och vidimplementering av forskningsresultat. Utskottetföreslår ett tillkännagivande till regeringen isamtliga dessa delar.Utskottet avstyrker däremot bifall tillrevisorernas förslag om en översyn av lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ochom formerna för granskning. Utskottet avstyrker ävenövriga motionsyrkanden.I betänkandet finns tre reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En översyn av LVMRiksdagen avslår revisorers förslagpunkt 1 samt motionerna 2002/03:So37 delvis och2002/03:So38 yrkande 2.2. En översyn av missbrukarvårdensorganisation m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:So38yrkandena 1 och 3 samt 2002/03:So442 yrkandena 11och 13.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (kd, c)3. Revisorernas förslag i övrigtRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. bifallerdärmed revisorers förslag punkterna 2och 4-9 samt bifaller delvis Riksdagensrevisorers förslag punkt 3 och motion2002/03:So37 delvis.4. Finansieringen av SiS verksamhet m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:So36.Reservation 3 (c)den 8 april 2003På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), (),(), (),(), (),(), (),(), (), MartinNilsson (s), (), MagdalenaAndersson (m), (), () och ().2002/03SoU13Redogörelse för ärendetBakgrundHösten 2001 föreslog socialutskottet att Riksdagensrevisorer skulle granska Statensinstitutionsstyrelses (SiS) verksamhet i vissaavseenden. Efter att ha gjort en förstudie påområdet (2001/02:11) beslutade revisorerna attgranska i stort sett ienlighet med utskottets förslag.Granskningen inriktades på tre övergripande ochsinsemellan sammanhängande områden: kvaliteten ibehandlingen, forskning och utvecklingsarbete samtuppföljning och kontroll av verksamheten. Resultatetav granskningen har redovisats i rapporten /03:1Med tvång och god vilja - vad gör Statensinstitutionsstyrelse? Rapporten finns som bilagatill det här aktuella förslaget 2002/03:RR9.Granskningen omfattade vård enligt lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och enligtlagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga (LVU). Däremot ingick inte den slutnaungdomsvården i revisorernas granskning.Förslagets huvudsakliga innehållRiksdagens revisorer föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs om· en översyn av lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) (avsnitt 2.2)· tydligare styrning av behandling (avsnitt 2.3)· implementering av forskningsresultat i praktiken(avsnitt 2.4)· uppföljningsbara mål (avsnitt 2.5)· uppföljning av resultat (avsnitt 2.6)· regeringens krav på resultatredovisning (avsnitt2.7)· sekretess och SiS möjlighet till uppföljning(avsnitt 2.8)· oberoende tillsyn (avsnitt 2.9) samt· förutsättningar för tillsyn av vårdkvalitet(avsnitt 2.10).Förslagen överensstämmer, med ett undantag, med deförslag som revisorerna lade fram i sin rapport2002/03:1, vilken har remissbehandlats. (Den del avförslaget under avsnitt 2.4 som avser internationellgranskning av forskning tillkom efterremissbehandlingen.) Remissinstanserna instämmer ihuvudsak med revisorernas överväganden och förslag.SiS är den enda remissinstans som tar direkt avståndfrån något förslag.Ärendets beredningVid sammanträde harutredningschefen och byrådirektörenAnna från revisorer lämnatinformation om den aktuella rapporten tillutskottet.Vid samma tillfälle har revisionsdirektörenMargareta och avdelningsdirektören från redogjort förverkets rapport 2002:13 Ingen plats för ungdomar- Konsekvenser av platsbristen vid de särskildaungdomshemmen inom (SiS).Vid sammanträde har generaldirektören , planeringsdirektören ,den administrativa direktören och FoU-direktören från Statensinstitutionsstyrelse lämnat information ochsynpunkter i ärendet.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med bifall till Riksdagensrevisorers förslag 2.3 och 2.5-2.10 och meddelvis bifall till förslag 2.4 och till delarav en motion, som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört rörandeStatens institutionsstyrelses verksamhet.Däremot bör avslå Riksdagensrevisorers förslag 2.2 om en översyn av LVMoch därmed även bl.a. ett motionsyrkande omavslag på förslaget. bör även avslåmotionsyrkanden om en översyn avmissbrukarvårdens organisation m.m. samt omdet statliga finansieringsansvaret ochansvaret för sjukvårdsinsatser inom SiSinstitutioner.Jämför reservationerna 1 (fp), 2 (kd, c) och3 (c).Se över utformningen av LVMRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.2 om översyn av utformningen av lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall (LVM).Revisorerna påpekar att målen med vård enligt LVM äratt bryta ett destruktivt missbruk och att motiveratill fortsatt, frivillig behandling. Enligtrevisorernas rapport finns det tre skäl att se överden nuvarande utformningen av LVM: dels saknas detvetenskapligt stöd för att det är möjligt att undertvång motivera missbrukare till frivilligbehandling, dels varierar den öppna missbrukarvårdenmycket i kvalitet, dels har eninternationellt sett långtgående lagstiftning förtvångsvård av missbrukare. Revisorerna anför vidareatt vård enligt LVM innebär ett allvarligt ingrepp iden personliga integriteten samt att det intefinns något stöd för att tvångsvård enligt LVM ledertill ökad behandlingsmotivation. Enligt revisorernainnebär LVM dessutom att människor kan tvingas attägna åt att försöka bli motiverade behandling vars effektivitet är mycket osäker.Revisorerna anser att regeringen bör se överutformningen av LVM. Översynen bör ge besked om detär lämpligt att begränsa tvångsvårdens mål till attbryta ett destruktivt missbruk och etablera kontaktmellan missbrukare och behandlingspersonal. Det börockså övervägas om tvångsvårdens tidsmässigaomfattning bör begränsas. En utredning i frågan börenligt revisorerna tillsättas när den sittandeutredningen om tillämpningen av LVM har redovisatsitt uppdrag.MotionerI motion So38 av m.fl. (fp) yrkasatt revisorers förslag såvitt gällerinriktningen av en översyn av LVM avslås (yrkande2). En översyn med den inriktning som revisorernaföreslår skulle enligt motionärerna vara liktydigmed fortsatt ambitionssänkning inommissbrukarvården. Förslaget saknar hållbar grund igranskningens resultat. I stället finns detåterklanger från den tidigare debatt där detifrågasattes om tvångsvård alls skulle få förekommavid allvarligt alkohol- eller narkotikamissbruk.Motionärerna anser vidare att urvalet avremissinstanser varit ensidigt eftersom en radorganisationer som, bl.a. ur de anhörigas synvinkel,kunnat lämna kritiska synpunkter på missbrukarvårdenoch dess nedrustning inte har blivit tillfrågade.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om enbredare översyn av missbrukarvårdens organisationoch villkor (yrkande 1). Översynen skall bl.a. ledafram till en ändrad kostnadsfördelning så attkommunerna inte av ekonomiska skäl vidtarotillräckliga eller för sena åtgärder. Staten börinföra riktade bidrag till kommunerna för sådanmissbrukarvård och kvalificerad social ungdomsvårdsom kräver institutionsplacering. Enligtmotionärerna bör kommunerna redovisa de åtgärder somvidtagits för missbrukare och ungdomar som kan bliaktuella för tvångsvård. Efter att ha stämt av attkommunen följt alla socialtjänstlagens bestämmelser,bör staten garantera de huvudsakliga kostnaderna förtvångsvården, anförs det. Slutligen begärs etttillkännagivande om förutsättningarna för LVM-vårddär sådan är nödvändig för att förebyggafosterskador till följd av alkohol eller narkotika(yrkande 3). Vid den översyn av missbrukarvårdensorganisation och villkor som bör ske är detangeläget att med förtur behandla frågan om vad sombehöver göras för att kunna tvångsvårda missbrukandegravida kvinnor i syfte att förebygga fosterskador.Trots uttalanden i förarbeten tycks verklighetenvara att LVM knappast används vid missbruk undergraviditeten. Motionärerna hänvisar bl.a. till ettuttalande av utskottet i betänkande 1981/82:SoU22.I motion So442 av m.fl. (fp)framförs samma synpunkter som i motion So38yrkandena 1 och 3 ovan. I yrkande 11 begärs etttillkännagivande om en utredning av statens ochkommunernas ekonomiska ansvar för missbrukarvård ochviss ungdomsvård. I yrkande 13 begärs etttillkännagivande om vård enligt LVM för attförebygga fosterskador.I motion So37 av m.fl. (v) (delvis)begärs ett tillkännagivande om ett genusperspektivbl.a. i översynen av LVM. Enligt motionärerna ärvården och behandlingen av missbrukare i alltför högutsträckning utformad och anpassad utifrån mänsmissbruk och behov. Utslagningen av flickor och ungakvinnor som missbrukar går ofta snabbare och är merdefinitiv än utslagningen av pojkar och män,beroende på samhällets normsystem som innebär attmissbrukande flickor och kvinnor döms hårdare.Flickor och unga kvinnor som lever imissbruksmiljöer utsätts ofta för våld och övergreppav män varför behandling i en miljö där både män ochkvinnor deltar kan hindra dessa kvinnor att ta uppsin utsatthet i förhållande till män.Tydligare styrning av behandlingRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.3 om tydligare styrning av behandling.Institutionerna är i hög grad självständiga enheteroch institutionscheferna ansvarar för behandlingensinnehåll och utformning. Enligt revisorerna har SiSinte tagit ställning till vilka metoder som böranvändas, trots att det finns empiriskt stöd för attvissa metoder inom institutionsbehandling gerpositiva effekter medan andra ger inga ellernegativa effekter. Enligt revisorernas mening börSiS ta ett större ansvar för inriktningen påbehandlingen vid institutionerna och vidtakraftfullare åtgärder för att den skall bedrivas ienlighet med befintlig kunskap. Motiven härtill ärdels att det är i linje med intentionerna bakombildandet av en central huvudman förinstitutionerna, dels att det minskar utrymmet förgodtycke om vilken typ av behandling som är lämpligatt bedriva, dels att det skyndar på processen attomvandla ny kunskap till praktiskt handlande.SiS har i sitt remissvar anfört att ledningen hartagit sitt ansvar för behandlingens inriktning,innehåll och kvalitet. Ledningen styrinstitutionerna genom direktiv, interna råd ochriktlinjer, policydokument m.m. Vad gällerbehandlingsinnehåll tillämpar SiS målstyrning. SiSmenar att det är klokt att låta institutionsledningoch personal ha stort inflytande över behandlingensutformning. Val av behandlingsmetod styrs av deninriktning som varje institution och avdelning harsamt av behov och önskemål.Enligt revisorerna har ytterst få institutionerfått synpunkter eller uppdrag från SiS centraltangående den behandling de bedriver. En institutionsmålgrupp ger inte i sig någon tydlig vägledning omvilka metoder som bör användas. Individualiseradvård står inte i motsättning till tydligarestyrning.Revisorerna anser att regeringen i SiS instruktionbör förtydliga myndighetens övergripande ansvar förbehandlingen vid institutionerna och förtydliga SiSmandat att styra institutionernasbehandlingsinriktning.MotionI motion So37 av m.fl. (v) (delvis)begärs ett tillkännagivande om ett genusperspektivbl.a. vid styrning av behandling (se vidare underföregående och nästkommande rubrik).Implementering av forskningsresultati praktikenRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.4 om implementering av forskningsresultat ipraktiken.SiS har ett uppdrag att verka för attforskningsresultat implementeras i praktiken.Revisorerna anser inte att SiS har lyckats med dettauppdrag. Insatserna i form av ekonomiskt stöd tillvissa utvecklingsprojekt och utbildningar är intetillräckliga. För att institutionerna skall kunnaimplementera forskningsresultat i praktiken måste vilka metoder och arbetssätt som har stöd iforskningen. SiS bör ta tydlig ställning för sådanametoder, menar revisorerna.SiS anförde i sitt remissvar att en långsiktig ochhållbar kvalitetsutveckling av verksamheten bästkommer till stånd om institutionerna stimuleras attsjälva leda utvecklingsarbetet. Institutionsvårdenhar genomgått en betydande professionalisering underSiS huvudmannaskap. Utbildningsinsatser ochutvecklingsprojekt har bidragit till detta. SiSdelar dock revisorernas uppfattning att arbeteåterstår när det gäller att implementeraforskningsresultat och nyvunnen kunskap iverkligheten. Därför planerar SiS en särskildkunskapsbas för institutionsvård, ett särskiltbehandlingsråd med uppgift att stödja och förankraen kunskapsbaserad vård och behandlingsverksamhet,nya stödformer till utvecklingsprojekt samtutbildningar, seminarier och nätverk. En merdetaljerad styrning och kontroll från huvudkontoretssida än detta skulle enligt SiS kräva en kraftigtförstärkt organisation som är mer distanserad fråndet praktiska behandlingsarbetet.Enligt revisorerna är det delvis en fråga omresurser men även om att mer målmedvetet utnyttja deresurser som står till förfogande. Revisorerna ansersig inte kunna bedöma vilken betydelse SiS planeradearbete kommer att få för hur forskningsresultatimplementeras i verksamheten men menar att delar avdet planerade arbetet förefaller likt det arbetssättsom SiS har använt.Revisorerna anser att regeringen bör ge SiS iuppdrag att utveckla sina insatser för attunderlätta för institutionerna att implementerametoder som har vetenskapligt stöd.Enligt revisorerna är det relativt vanligtförekommande att forskningsinstitutioner viduniversitet granskas av oberoende forskare. SiSforskningsverksamhet har inte varit föremål förnågon oberoende granskning.Revisorerna anser, liksom Statens beredning förmedicinsk utvärdering (SBU) föreslog i sittremissvar, att regeringen bör ta initiativ till atten internationell grupp av forskare granskar denforskning som SiS initierar och finansierar medavseende på kvalitet och relevans för verksamheten.MotionI motion So37 av m.fl. (v) (delvis)begärs ett tillkännagivande om ett genusperspektivbl.a. vid implementering av forskningsresultat (sevidare under föregående rubriker).Uppföljningsbara målRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.5 om uppföljningsbara mål.Revisorerna konstaterar i sin rapport att det saknasförutsättningar för mål- och resultatstyrning avinstitutionsvården. Målformuleringarna förinstitutionsvården är inte konkreta och det saknasuttalade kriterier för när målen skall anses varauppfyllda. Exempel på tänkbara konkreta mål förverksamheten är en minsta andel klienter som skallvara i frivillig behandling efter detatt tvångsvården avslutats och en minsta andelungdomar som inte skall ha registrerats ikriminalvårdens register efterutskrivning från institutionen.SiS har i sitt remissvar hänvisat till att detpågår ett arbete med att utveckla verksamhets- ochkvalitetsmått och att det delvis redovisats i ettdokument till regeringen. SiS anförde att gemensammamått för varje institution och verksamhetsgrenkommer att sammanställas i januari 2003.Revisorerna har bl.a. efter diskussioner medrepresentanter för SiS kunnat konstatera att SiSpågående arbete inte kommer att resultera i mått påeller specifika mål för behandlingsresultat.Revisorerna anser att regeringen bör ge SiS iuppdrag att konkretisera målen för verksamheten vidinstitutionerna och att tydliggöra kriterier för närmålen skall anses vara uppfyllda.Uppföljning av resultatRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.6 om uppföljning av resultat.Uppföljning av vårdens resultat är en centraluppgift för SiS. Av revisorernas rapport framgår attmajoriteten av klienterna som skrivs ut från SiSinstitutioner inte följs upp och att SiS inte vetvad som händer med dem efter institutionsvistelsen.Bortfallet från uppföljningsintervjuerna är stort,och institutionernas behandlingsinsatser noterasbara på en övergripande nivå i SiSdokumentationssystem. En granskning av allabehandlingsplaner som fanns inlagda i SiS datasystemi visade att en tredjedel av allaintagna saknade behandlingsplan, trots att de varitintagna i en månad eller mer. De granskadebehandlingsplanerna hade enligt rapporten mångabrister i innehåll. En bättre uppföljning skulle ökamöjligheten att skilja ut mer effektivabehandlingsmetoder inom SiS och lära av olikainstitutioners erfarenheter, påpekar revisorerna.SiS anförde i sitt remissvar att den långsiktigauppföljningen av vårdresultat bör ske genomforskningsinsatser samt att SiS inte kan ta ansvarför uppföljning av behandling som sker efter det attklienten lämnat institutionen. Enligt SiS har 90 %av alla elever på behandlingsavdelning enbehandlingsplan.Revisorerna har i sitt förslag påpekat attbehandling på institution är i hög gradresurskrävande. Kostnaden för att vårda en personett år i ungdomsvården är cirka två miljoner kronoroch för att vårda en person i LVM-vårdendrygt . Enligt revisorerna ärdet inte rimligt att SiS som ansvarig myndighet intekan säga något om vad institutionsvistelsen ledertill eller vad som händer med de intagna efterutskrivning.Revisorerna anser att regeringen bör ge SiS iuppdrag att prioritera uppföljning som leder tillbättre kunskap om vårdens resultat samt att utvecklauppföljningen så att samband mellan resultat ochbehandlingsinsatser lättare kan identifieras.Regeringens krav påresultatredovisningRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.7 om regeringens krav på resultatredovisning.Resultatuppföljning är enligt revisorerna ettcentralt uppdrag för SiS. Trots detta ställerregeringen fortfarande inga krav på att SiS skallrapportera resultatet av vården. I sin rapportkonstaterar revisorerna att kunskapen om resultatetav vården vid SiS institutioner är mycketbristfällig. Den uppföljning och resultatredovisningsom görs och som regeringen efterfrågar gäller SiSinsatser och administrativa uppgifter, vilkauppgifter inte säger något om vad vården har letttill för resultat. Även om det är svårt attdefiniera mått som fångar alla tänkbara aspekter avvårdresultat bör det enligt revisorernas mening varabåde möjligt och önskvärt att definiera mått som kanindikera ett positivt eller negativt resultat ochsom kan visa på en utveckling . Sådana måttkan vara andel i frivillig behandling efteravskrivet LVM, andel som förekommer ikriminalvårdens register efterutskrivning, andel som har uppnått grundskole- ellergymnasiekompetens etc.Revisorerna anser att regeringen dels bördefiniera rimliga mått på vårdresultat av ungdoms-respektive missbrukarvården inom SiS, dels börbegära att SiS redovisar resultatet till regeringen.Sekretesslagen hindrar uppföljning?Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.8 om sekretess och SiS möjligheter tilluppföljning.Enligt revisorerna skulle förutsättningarna för attfölja upp vårdens resultat förbättras om SiS kundeinhämta uppgifter om individer efter avslutad vårdfrån socialnämnd och andra relevanta myndigheter.Sekretesslagen hindrar dessa instanser från attlämna ut personliga uppgifter till SiS eftersom detinte kan uteslutas att den enskilde eller någonhonom eller henne närstående "lider men" av attuppgifterna röjs. Revisorerna nämner att JO i sittremissvar erinrat om bestämmelsen i 12 kap. 6 §socialtjänstlagen (2001:453) men tar inte ställningtill vilka förändringar av lagar och förordningarsom är nödvändiga.Revisorerna anser att regeringen bör få i uppdragatt vidta de åtgärder som krävs för att socialnämnd,vårdgivare som regleras av socialtjänstlagen ocheventuellt andra relevanta myndigheter skall varaskyldiga att lämna vissa personuppgifter till SiS isyfte att följa upp vårdens resultat. I den mån detär nödvändigt för att uppgifterna skall varasekretessbelagda hos SiS bör regeringen övervägamöjligheten att komplettera sekretessförordningen,anförs det.Oberoende tillsynRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.9 om oberoende tillsyn.Revisorerna påpekar att SiS ansvarar både förtillsyn, drift och utveckling av verksamheten vidinstitutionerna samt framhåller att de dubblarollerna innebär ett trovärdighetsproblem. Entrovärdig tillsyn är särskilt viktig när det gällertvångsvård eftersom det är en verksamhet medbegränsad insyn och där socialt utsatta människor ihög grad är utlämnade till myndigheters agerande.SiS har i sitt remissvar anfört att det går attorganisera tillsynsverksamheten så att driften ochplaneringen av verksamheten inte blandas samman medtillsynen samt att det går att hålla distans mellantillsynsobjekt och tillsynsorgan. Vidarekontrolleras SiS redan av utomstående myndighetersom t.ex. JO, revisorer,, Justitiekanslern ochSocialstyrelsen.Enligt revisorernas mening bör tillsyn varaoberoende, vilket förutsätter att tillsynen ärorganisatoriskt och ekonomiskt oberoende avtillsynsobjektet. När det gäller andra myndigheterskontroll av SiS har dessa antingen alltföromfattande andra uppdrag, alternativt ansvar förendast begränsade delar av SiS verksamhet.Revisorerna anser att regeringen bör utreda hurtillsynen av SiS verksamhet kan görasorganisatoriskt och ekonomiskt oberoende av SiS.Förutsättningar för tillsyn avvårdkvalitetRevisorernas förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs i avsnitt2.10 om förutsättningar för tillsyn av vårdkvalitet.Revisorerna har i sin rapport konstaterat att kravenpå och normerna för behandlings- ochmotivationsarbetet vid SiS institutioner inte ärtydliga. SiS har inte kompletterat lagstiftningenmed föreskrifter eller konkreta riktlinjer förarbetet och inte tydligt definierat vad somkännetecknar god kvalitet i institutionsvården.Eftersom tillsyn skall gälla om ett tillsynsobjektuppfyller uppställda krav har de som utövar tillsynav SiS institutioner små förutsättningar att påtalabrister i behandling och motivationsarbete.Revisorerna anser att SiS bör få i uppdrag attgöra det möjligt att utöva tillsyn avbehandlingskvalitet genom att förtydliga riktlinjeroch normer som skall gälla förinstitutionsbehandling.