bet · GR01FÖU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Leveransen försenades dock och kunde genomföras först under2003.Flygstridskrafternas verksamhet har givit positivaeffekter bl.a. på Försvarsmaktens förmåga att möta begränsadeinsatser, förmågan att möta intrång på det svenska territoriet,förmågan att genomföra fredsbevarande insatser samt förmågan attlämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet.Regeringen anser att flygstridskrafterna harutvecklats i en positiv riktning. Regeringen noterar attomskolningen till Gripensystemet kommer att försenas något. Dettainnebär i sin tur att Viggensystemet kan komma att få bibehållasnågot längre än som ursprungligen var planerat.Regeringen anser att förseningen i omskolningen tillGripensystemet kan godtas mot bakgrund av den pågåendeomstruktureringen av Försvarsmakten och att ett nyttförsvarsbeslut avses bli fattat nästa år.Regeringen bedömer, mot bakgrund av det gynnsammasäkerhetspolitiska läget i vårt närområde, att läget inomflygstridkrafterna är godtagbart.HelikopterförbandI helikopterförbanden har ingått tvåhelikopterbataljoner, varav en med markoperativ huvudinriktningoch en med sjöoperativ huvudinriktning. Båda bataljonerna ärunder utveckling.Under året har förberedelserna fortsatt för att införa de nyahelikoptersystemen: medeltung och lätt helikopter15. Förberedelserna har avsett främst utbildning av piloter ochtekniker.Efter det kraftigt minskade flygtidsuttaget harflygtidsuttaget kunnat ökas under 2002.Försvarsmakten genomför en viktig del av sitt stöd till samhälletmed helikopterförbanden. håller Försvarsmakten- i enlighet med avtalet med - helikopter iberedskap för räddning vid /, ochHaninge/Berga.Regeringen anser att de mest betydelsefulla frågorna förhelikopterförbanden är införandet av de nya helikoptersystemenoch organiserandet av de två bataljonerna. Det är angeläget attutbildningen av piloter och tekniker fortsätter.I februari 2003 lämnade Försvarsmakten förslag till regeringen omrationaliseringar i helikopterförbandens grundorganisation.Myndigheten föreslog att verksamheten på skulle avvecklasoch att verksamheten i skulle omlokaliseras till F 21 iLuleå. I anslutning till Försvarsmaktens baseringsförslagredovisade också i synpunkter påbaseringen av Försvarsmaktens helikoptrar. Regeringen anser atthelikopter-verksamhetens grundorganisation bör ses i ett samlatsammanhang och att frågan därför bör prövas i 2004 årsförsvarsbeslut.Regeringen är medveten om att det förekommer brister inomhelikopterförbanden, bl.a. som en följd av omsättningen avhelikoptrarna. Det gynnsamma omvärldsläget leder ändå till attregeringen bedömer att läget inom helikopterförbanden ärgodtagbart.Utvecklingen av tekniska lösningar för det framtidaledningssystemet och det nätverksbaserade försvaretUtvecklingen mot det framtida ledningssystemet (Ledsyst T)genomförs mot systemdemonstrator 2005 och 2006 och på längre siktmot ett nätverksbaserat försvar. har genomförandet avLedsyst T fortsatt. Ledningsförmågan för utvecklingsarbetet inomFörsvarsmakten har stärkts genom bl.a. inrättande av enledningsinspektör och förstärkt ledningsorganisation.Utvecklingen mot internationell interoperabilitet är en viktigförutsättning för att kunna genomföra internationella insatserbaserat på gemensamma metoder och tekniska lösningar gentemotmotsvarande utländska koncept.Regeringens avsikt är att successivt pröva Försvarsmaktensframställningar om ytterligare steg i utvecklingen avledningssystemutvecklingen fram till systemdemonstratorerna 2005och 2006. I detta arbete stöds avStatskontoret.PersonalTotalförsvarspliktig personalUnder 2002 mönstrade ca 50 000 män. En kraftig ökning av antaletintresseanmälningar om antagningsprövning för kvinnor har skett,ca 1 300 jämfört med närmare 800 . Av dessa prövadesdrygt 800 och ca 400 skrevs in till värnplikt. Fem skrevs in tillcivilplikt och 16 till utbildningsreserven. Ökningen av antaletinskrivna är inte lika stor som för intresse-anmälningarna.Totalt skrevs drygt 17 000 in för utbildning, varav drygt 16 500till värnplikt och 700 till civilplikt. Som en följd av denförändrade pliktlagstiftningen har endast ca 7 000 personerskrivits in i utbildningsreserven och 21 000 har avförts som intelämpliga för lång grundutbildning. Totalt 14 500 personer rycktein till värnpliktstjänstgöring. Av dessa fullgjorde12 500 grundutbildningen, vilket innebar att av deinryckande avbröt sin utbildning, vilket är en ökning jämfört med2001 då avgångarna uppgick till . Bland kvinnorna varavgångarna, liksom , ca 13 %.Inom har det bedrivits ettarbete för att lyfta fram och ta till vara civil- ochvärnpliktsutbildningens civila meritvärde som en del i arbetetatt förbättra situationen för de totalförsvarspliktiga eftergenomförd utbildning. Arbetet har bedrivits genom att påolika sätt förändra vitsordssystemen och att på annat sättdokumentera genomförd grundutbildning för totalförsvarspliktiga.Det är regeringens uppfattning att den som tas ut tillplikttjänstgöring, vid sidan av vitsord och betyg, bör få utnågot mervärde som hon eller han kan ha nytta av i sitt civilaliv efter utryckning. Arbetet med att öka det civila meritvärdetkan också ses som ett sätt att begränsa de förtida har inlett ett arbete i syfte attklarlägga orsakerna till avgångarna. planeras enförstudie för att förbättra kommunikationen medinvandrarungdomar.Regeringens samlade bedömning är att det är positivt attintresset för antagningsprövning har ökat bland kvinnor, menoroande att andelen som hoppar av grundutbildningen fortfarandeär relativt hög.YrkesofficerareVid utgången av uppgick antalet yrkesofficerare till ca 12100. Av dessa var ca 10 800 placerade i Försvarsmaktensnationella verksamhet, ca 400 var verksamma vid andra myndighetersom och Försvarshögskolan, ca 300tjänstgjorde utomlands och ca 600 var tjänstlediga.Under 2002 har ca 800 yrkesofficerare övergått i annanverksamhet. Därmed har en fjärdedel (ca 3 500) avyrkesofficerarna lämnat sina anställningar under de tre senasteåren. Regeringen menar att personalreduktionen är nödvändig föratt försvarsreformen skall kunna genomföras.Avgångarna var färre än vad Försvarsmakten bedömt isin planering. Detta beror på att avgångarna bland de yngreofficerarna avtagit.Regeringen bedömer att Försvarsmakten har förutsättningar för attvid utgången av 2004 ha minskat antalet yrkesofficerare till 11400 i enlighet med myndighetens budgetunderlag för 2004.Regeringen bedömer dock att den personella omstruktureringenkommer att behöva fortsätta för att också nå balans mellanbehovet av och tillgången till yrkesofficerare inom olikakompetensområden.Enligt regeringens mening finns det nu goda möjligheter förFörsvarsmakten att, som en del i förberedelserna inför nästaförsvarsbeslut, analysera effekten av och kostnaderna för depersonalförsörjningsåtgärder som vidtagits under de senaste åren.ReservofficerareReservofficerarna utgör fortfarande den antalsmässigt störstapersonalkategorin bland anställda inom Försvarsmakten.Myndigheten har angivit att det finns ett fortsatt stort behov avreservofficerare i insatsorganisationen. Vid utgången av 2002fanns ca 15 000 reservofficerare i Försvarsmakten, varav 200kvinnor. Av dessa hade ca 12 400 aktuellt reservofficersavtal.Under 2002 genomfördes en mycket begränsad nyrekrytering avreservofficerare i avvaktan på starten av den nyareservofficersutbildningen.Internationell tjänstgöring är en naturlig del avreservofficerarnas tjänstgöring, vilket regeringen anser skalluppmuntras. Regeringen noterar en ökning av andelenreservofficerare i utlandstjänstgöring.På grund av betydande vakanslägen inom mångagrundutbildningsförband har reservofficeraretjänstgjort inom grundorganisationen.Under 2002 har emellertid endast ett fåtal reservofficerare varitplacerade i hemvärnet.Kvinnliga yrkesofficerareFörsvarsmaktens mål att reducera de förtida avgångarnaför kvinnliga officerare har uppnåtts. Försvarsmaktenhar därutöver arbetat med att öka nyrekryteringen av kvinnor tillofficersyrket. För att eliminera risken för indirektdiskriminering av kvinnor genom fysiska baskrav som närmastutestänger dem från officersyrket har Försvarsmakten i ställettagit fram ett träningskrav. Detta används på provinom Försvarsmakten för att sedan kunna utvärderas.Regeringens krav på en påtaglig ökning av andelen kvinnor inomofficersyrket har Försvarsmakten omsatt till ett mål sominnebär en 40-procentig ökning. Myndighetens mål är således attden totala andelen kvinnliga officerare 2007 skall öka från ca 4till . För att nå detta mål har myndigheten inom ramen försin jämställdhetsplan infört speciella rekryteringsåtgärderriktade till kvinnor.Regeringens bedömning är att Försvarsmaktens utökadeansträngningar att rekrytera kvinnor till officersyrket är avstor betydelse för myndighetens möjligheter att skapa en godframtida personalförsörjning.CivilanställdaAvvecklingsmålen för civilanställda har enligt Försvarsmakteninte nåtts . Målet var att det skulle finnas 8 220årsarbetare . Utfallet blev ca 9 000årsarbetare. Orsaken till detta har Försvarsmakten förklarat medatt kärnverksamheten utökats med 255 befattningar och attFörsvarsmaktens logistik har utökats jämfört med den ursprungligaplanen, främst på grund av att Muskövarvet inte överförts tillannan huvudman.Regeringen anmäler att det pågår en kompetensutveckling för dencivila personalen i olika former.Personal som fullgjort värnpliktUnder 2002 har Försvarsmakten anställt ca 450 personer efterfullgjord värnpliktsutbildning. Personalen har i likhet medtidigare år huvudsakligen anställts för instruktörsuppgifter ocherfarenheterna av detta är goda. Enligt regeringens mening visarutvecklingen att det bör vara möjligt att utnyttja och utvecklabefintliga anställningsformer för den personal som Försvarsmaktenanställer för dessa syften.Internationella bemanningsfrågorOmfattningen av den internationella verksamheten fortsätter attöka. Försvarsberedningen har i sina rapporter ochjuni 2003 framhållit att bemanningen av de internationellainsatserna är den enskilt viktigaste personalförsörjningsfråganinför Försvarsbeslutet . Antalet yrkesofficerare somtjänstgör utomlands har ökat från 500 (2001) till 564personer, därtill har även antalet reservofficerare somtjänstgjort ökat från 150 (2001) till 182 personer.Riksdagen godkände regeringens propositionTjänstgöring i utlandsstyrkan (prop. 2002/03:26, bet.2002/03:FöU2, rskr. 2002/03: 141). Ändringen i lagen (1999:568)om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten möjliggör förFörsvarsmakten att agera för att fr.o.m. ikraftträdandet avlagändringarna utöka arbetsskyldigheten föranställda i Försvarsmakten till att omfatta tjänstgöring iutlandsstyrkan.ArbetsgivarrollenPersonalkostnaderna har enligt Försvarsmakten ökat med ca 500miljoner kronor till ca . Avökningen står avvecklingskostnader för personal för ca 400miljoner kronor. De totala avvecklings-kostnaderna för personalutgör ca för 2002.Enligt regeringens bedömning är det viktigt att Försvarsmaktenfortsätter att arbeta med att förbättra sin arbetsgivarroll ienlighet med det arbete som inletts efter kritik som främstRiksrevisionsverket riktat mot myndigheten. Även expertgruppenför studier i offentlig ekonomi har i en rapport Irikets tjänst (Ds 2001:45) granskat löneutvecklingen förofficerare.Det militära skolsystemetFörsvarshögskolans uppgifter är att utbilda officerare på högrenivåer medan den grundläggande officersutbildningen och övrigmilitär utbildning bedrivs inom Försvarsmakten.Försvarsmakten konstaterar att både utbildning av officerare vidmilitärhögskolor och vid genomförts med gottresultat samt att skolsystemet i allt väsentligt motsvarar kravenpå en modern utbildning. För samtliga utbildningsprogramredovisas dock ett lägre antal examinerade elever än vad somplanerats. Försvarsmakten lyfter även fram problem med attpersonalförsörja skolor och centrum i en sådan utsträckning attdet medfört sänkta ambitioner för vissa delar av utbildningarna.Diskriminerings- och mångfaldsfrågorI arbetet med att förebygga och motverka sexuella trakasserierredovisar Försvarsmakten att ytterligare 58 lokala rådgivareutbildats. Totalt är de nu 200 stycken som kan stödja förbanden.Därutöver har myndighetens centrala arbetsgrupp för stöd ochsamtal påbörjat sitt arbete och en nyinrättad utredningsgrupp harkonstituerats.Inom HBT-området (homosexuella, bisexuella och transpersoner)pågår projektet som ingår i EU:sEqualprogram. Projektet kommer att löpa fram till utgången av2004 och har som syfte att skapa en god nulägesbeskrivning avsituationen inom Försvarsmakten för att utgående från den kunnata fram verktyg som kan ge en varaktig attitydförändring. Inomramen för kartläggningen inleddes bl.a. en enkätundersökning isamarbete med som omfattar 3 000 personer,anställda och totalförsvarspliktiga inom Försvarsmakten.Försvarsmakten har vidtagit åtgärder som bl.a. bidrar till attunderlätta för religiösa minoriteter inom myndigheten.Utbildningar kring rasism har genomförts på flera olika nivåer.Civilt meritvärdeEtt sätt är att öka attraktionskraften för att genomförapliktutbildning är att öka det civila meritvärdet av att hagenomfört en totalförsvarsutbildning.Mot bakgrund av detta har det inom Försvarsdepartementettillsatts en arbetsgrupp med representanter frånFörsvarsdepartementet, Försvarsmakten ochKrisberedskapsmyndigheten. Arbetsgruppen har till uppgift att tafram ett underlag för regeringens samlade syn på civiltmeritvärde. Arbetet innebär att gruppen bl.a. skall definiera vadsom menas med civilt meritvärde samt presentera riktlinjer fördet fortsatta arbetet. Resultatet från arbetsgruppens arbetekommer att presenteras för riksdagen.Frivilliga försvarsorganisationerVid utgången av uppgick medlemsantalet i de frivilligaförsvarsorganisationerna till drygt 730 000 personer. Under årethar 21 av totalt 23 av organisationerna haft uppdrag frånFörsvarsmakten.Utbildningsverksamheten har minskat något . Antaletpersoner med frivilligavtal minskade från ca 20 000till ca 19 300.De kvalitativa och kvantitativa målen för utbildning har ihuvudsak uppnåtts, medan målen gällande avtalsuppfyllnad inte harkunnat uppnås. Regeringen anser det vara oroande attfrivilligrörelserna alltjämt inte kan uppnå de mål Försvarsmaktensatt upp i fråga om antalet avtalsbundna.Under 2002 har Försvarsmakten fördelat organisationsstöd tillfrivilliga försvarsorganisationer på ca . Avdessa medel fick CFB) ochRiksförbundet () , dvs. ca 11miljoner kronor vardera. Försvarsmakten utbetalade under 2002även ersättning för de frivilliga försvarsorganisationernasutbildningsverksamhet på totalt . Av dessauppdragsmedel erhöll CFB , SLK 21,2 miljonerkronor och Svenska Röda Korset 17,5 miljoner kronor.MiljöfrågorInom ramen för sitt ansvar som sektorsmyndighet harFörsvarsmakten lämnat en samlad miljöredovisning förförsvarssektorn . Sektorn omfattar Försvarsmakten,, , , Försvarshögskolan och Försvaretsradioanstalt. Miljöarbetet inom sektorn har utvecklats under2002, bl.a. genom att en miljödelegation - med representanterfrån ledningen för respektive myndighet i sektorn - hartillsatts.Med utgångspunkt i de av beslutade miljökvalitetsmålenhar försvarssektorn formulerat gemensamma sektorsmål.Försvarssektorns miljöarbete jämförs i redovisningen med denationella miljökvalitetsmålen och med sektorsmålen.Försvarsmakten konstaterar att utvecklingen - med något undantagdär en entydig förändring inte kan noteras - gått i rätt riktningavseende samtliga miljökvalitetsmål.Miljöutbildningen har fortsatt inom sektorns myndigheter, liksomarbetet med att införa miljöledningssystem. Försvarsmakten harvidare minskat användningen av farliga kemikalier. Under 2002kunde således ca 100 kemiska produkter ersättas med mindrefarliga alternativ.Det internationella samarbetet på försvarsmiljöområdet harfortsatt under 2002.Regeringen konstaterar att försvarssektorn bedriver ettsystematiskt och ambitiöst miljöarbete i linje med demiljökvalitetsmål har lagt fast. I det internationellasammanhanget kan regeringen konstatera att arbetet fortsätter attutvecklas i en positiv riktning.Omstrukturering av grundorganisationenDen omfattande omstrukturering av som beslutade om har istort sett slutförts (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2,rskr. 1999/2000:168).Regeringen gör den sammanfattande bedömningen attomstruktureringen efter beslut i alltväsentligt har kunnat genomföras i enlighet med den inriktningstatsmakterna har lagt fast. fortsätterdärmed att utveckla en effektivare och mer rationell verksamhet.Skydd mot NBC-stridsmedelUnder 2002 har arbetet med att utveckla Försvarsmaktens NBC-skyddsförmåga fortskridit.Regeringen anser att det är positivt att personal ingående iutlandsstyrkan skall ha ett grundskydd som kompletteras utifrånbehoven i missionsområdet.Försvarsmakten har meddelat att NBC-kompaniet inte kommer attvara fullt operativt , i huvudsak beroende påtidskrävande materielanskaffning. En tillfällig NBC-insatsstyrkahar dock organiserats i enlighet med regeringens beslut den 25april 2002 med fast anställd personal ur Försvars-makten ochpersonal från Totalförsvarets forskningsinstitut.Regeringen anser att det är viktigt att NBC-kompaniet organiserasoch blir operativt enligt plan. Den NBC-insatsstyrka somorganiserats av fast anställd personal vid Försvarsmakten för att kunna lämna stöd tillsamhället vid en NBC-händelse är enligt regeringen en viktig delav samhällets beredskap mot NBC-hot.Ammunitions- och minröjningRegeringen presenterade för genom muntligt meddelande ikammaren sin samlade syn på minhantering. Syftet meddetta var att tydliggöra de komplexa frågor som berör minor ochoexploderad ammunition då de berör ett flertal myndigheter ochpolitikområden. Vidare avsåg regeringen förtydligaansvarsfördelningen inom och mellanmyndigheter. I enlighet med den samlade synen på minhantering harunder 2002 en interdepartemental arbetsgrupp för minfrågorinrättats inom . Gruppens huvudsyfte är attåstadkomma ett samordnat agerande mellan berörda departement ocholika politikområden, såväl nationellt som internationellt. Vidbehov adjungeras även myndighetsrepresentanter till gruppen.Regeringen har betonat vikten av att det finns en helt klaransvarsfördelning mellan olika myndigheter som är verksamma inomområdet minhantering. Viss samordning mellan myndigheter harpågått främst inom utbildning, metodik och utbyteav personal, men även inom områdena forskning, utveckling ochanskaffning av materiel. För att öka samordningen har regeringenuppdragit åt Försvarsmakten att inrätta en nationellsamverkansgrupp för de myndigheter som arbetar med ammunitions-och minröjning till lands såväl som till sjöss.Samverkansgruppens verksamhet påbörjades och omfattarfrågor rörande forskning och teknikutveckling,materielanskaffning, internationella aktiviteter, personalfrågor,utbildning samt metodutveckling. Enligt regeringsuppdrag skallgruppen avlägga en lägesrapport samtsenast redovisa en utvärdering av sinverksamhet.Regeringen har betonat att berörda myndigheter fortsatt skallsamordna sin verksamhet genom Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum (Swedec) i i syfte att optimalt utnyttjade resurser som finns inom landet. har bådeRikspolisstyrelsen och haft personal placerad vidSwedec. har även personal från tillförts i syfte att samordna forskning, bådenationellt och internationellt, samt för att utgöraexpertkompetens. Swedecs personalstyrka uppgår för närvarandetill ca 60 personer.Under året har Försvarsmakten och , genom Swedecss.k. ammunitionsröjningspool, bidragit med ammunitions- ochminröjningskompetens vid en rad internationella insatser.Försvarsmakten har fortsatt utvecklingen avammunitions- och minröjningsförmågan för internationellafredsfrämjande och humanitära insatser. Ny materiel har tillförtssuccessivt, bl.a. det svensktillverkade djupminröjningsaggregatetScanjack.Slutligen har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att utreda ivilken omfattning sjöminröjningssystemets förmåga att spana,lokalisera och identifiera föremål under ytan kan utnyttjas föratt stödja det civila samhället vid olyckor till sjöss medfarligt gods samt för lokalisering, kontroll och eventuelltåtgärdande av dumpat miljöfarligt avfall. Detta uppdrag skallredovisas den 31 oktober 2003.Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutvecklingMaterielUnder 2002 och har bl.a. följande störrematerielsystem tillförts Försvarsmakten:- JAS 39 A och B,-- Artillerilokaliseringsradar (slutlevererad),-- materiel till NBC-kompaniet (pågående),-- stridsvagn 122 (slutlevererad),-- delserie (slutlevererad),-- materiel till den internationella mekaniserade bataljonen ochpansarterrängbilsbataljonen (pågående),-- demonstrator splitterskyddat räddnings- och röjningsfordon,-- splitterskyddade trupptransportfordon Pansarterrängbil 203delserie 1 (slutförd),-- ledningssystem till förband anmälda till internationellastyrkeregister (pågående),-- materiel till lednings- och informationssystem(slutlevererad),-- två interimshelikoptrar,-- en korvett av Visbyklass,-- två korvetter av Stockholmsklass (genomfördhalvtidsmodifiering),-- Torped 62 (pågående),-- modifiering av Robot 15 (slutlevererad),-- splitterskyddad Stridsbåt 90 (pågående),-- (taktiskt radiosystem för flygstridskrafterna) samt-flygburen radar FSR 890 (pågående).Regeringens bedömning är att tillförseln av bl.a. ovan nämnastörre materielsystem ökat Försvarsmaktens operativa förmåga.AvvecklingAvvecklingen av Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott har underåret genomförts med hög prioritet. Förutom utgallring genomförsäljning och destruktion har avveckling även skett genom t.ex.överföring till andra statliga myndigheter, gåvor till humanitärtbistånd samt gåvor inom ramen för bilateralt säkerhetsfrämjandesamarbete med , och Litauen.Försvarsmakten har uppdragit åt att säljaöverskottsmateriel. Försäljningen sker genom anbudsförfarande.Regeringens bedömning är att avvecklingen i stort har genomförtsenligt plan. Därmed ser Försvarsmaktens mål med att avvecklingenskall vara genomförd ut att kunna uppnås.AnläggningarFöljande viktigare anskaffningsverksamhet har genomförts underåret:- ny sjökabel från till ,-- nybyggnad av radaranläggning har slutförts,-- ombyggnad av stridsledningscentral har i huvudsak fullföljts,-- arbete vid flygbaser med bl.a. nya asfaltlager på taxibanorsamt utbyte av banljus har utförts samt-- förberedelse för anpassning av vissa bergförråd för FMLOG:sbehov har genomförts.-Beträffande avveckling av anläggningar har anläggningar med högadriftskostnader, anläggningar som är skadliga för miljön ochanläggningar som innebär risk för tredje man prioriterats.Regeringen har noterat ett betydande underutnyttjande avanslagsposten. Detta underutnyttjande behöver åtgärdas av bådeFörsvarsmakten och . Regeringens bedömning äratt de uppsatta målen inte nåtts.Forskning, teknikutveckling m.m. (FoT)Forskning och teknikutveckling bedrivs främst vid , ochFörsvarshögskolan.Försvarsmakten har beställt forskning och teknikutveckling inombl.a. följande områden:- Spaningsförmåga och förmåga till informationsinhämtning motluft-, yt- och undervattensmål.-- Ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå genom studier avnätverksuppbyggnad.-- Bekämpningsförmåga på det framtida slagfältet.-Skyddsförmåga i en framtida hot- och har bedrivit försvars- ochsäkerhetspolitisk forskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskning samt flygteknisk resurs- och kompetensutveckling.Regeringen bedömer att utvecklingen inom området forskning ochteknikutveckling är god.Internationellt materielsamarbeteDet övergripande målet för internationellaförsvarsmaterielsamarbete är att säkerställa att Försvarsmaktensbehov av materiel kan tillgodoses i alla situationer så attFörsvarsmakten därigenom kan lösa sina uppgifter, såvälnationellt som internationellt.Europeiska rådets möte i ställde sig bakom förslagetoch initiativet avseende inrättandet av ett mellanstatligt organför utveckling av försvarsresurser och för forskning, anskaffningoch försvarsmateriel inom EU.