bet · GQ01AU6 · 2003-04-29 00:00:00 — Frågorna måste docklösas i samband med att upphandling av verksamhetensker och är inte i första hand frågor för riksdagenatt behandla.Anders Ygeman (s) vill, som nämnts, i motion A356att en skärpning skall ske av MBL så att det krävsav företag att de skall sluta medbestämmandeavtal.Med anledning av detta krav kan utskottet konstateraföljande. Huvudlinjen vid arbetsrättsligareform var att MBL i möjligaste mån skulle geparterna på arbetsmarknaden frihet att finna deformer för arbetstagarinflytande som passar dembäst. Lagen slår fast vissa grundlägganderättigheter av betydelse för inflytandet ochöverlåter åt parterna att bygga vidare på dengrunden. I MBL ges också möjlighet för parterna attingå medbestämmandeavtal. I 32 § föreskrivs attparter som sluter kollektivavtal om löner ochallmänna anställningsvillkor bör träffakollektivavtal om medbestämmande för arbetstagarna ifrågor som bl.a. avser ledningen och fördelningen avarbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt, omarbetstagarparten begär det. Det tillkommer alltsåarbetstagarparten att begära medbestämmanderätt iden takt och i den omfattning som arbetstagarpartensjälv väljer. Arbetstagarsidan har även rätt attvidta stridsåtgärder för att försöka åstadkomma ettmedbestämmandeavtal. Har arbetstagarparten vidförhandlingar om kollektivavtal begärt att någon avde frågor som avses i 32 § MBL skall regleras iavtalet och detta ändå inte leder till att fråganuttryckligt blir reglerad, finns det en s.k.kvarvarande stridsrätt för parten. Det har dock intevarit lagstiftarens avsikt att den fackliga stridenskall ses som det främsta medlet att åstadkomma ettinflytande för de anställda.Utskottet vill med det anförda peka på att det iMBL finns möjligheter att uppnå medbestämmandeavtalom de frågor som tas upp i motionen. Ett sådantavtal måste för att fungera väl i praktiken vila påbåda parters ömsesidiga vilja att avtalsregleraarbetstagarinflytandet. Utskottet anser att MBL:smodell har bättre förutsättningar att uppnå verkligtmedbestämmande än den modell om tvång somförespråkas i motionen.I motion A356 anges även attstyrelserepresentationslagen bör förändras så attlöntagarnas representation i framför allt mindreföretag förbättras. Frågan om medbestämmande har ilagstiftningen hanterats på två sätt. Den ena vägengår genom MBL och tar sin utgångspunkt iarbetstagarens ställning som motpart tillarbetsgivaren i ett avtalsförhållande som reglerasgenom kollektiv- och anställningsavtal. I dettaförhållande löses tvister och utjämnasintressemotsättningar vid förhandlingar mellanarbetsgivaren och fackföreningen som representantför arbetstagarna. Det andra sättet är direktfackligt inflytande i arbetsgivarens beslutandeorgan. Detta är reglerat genomstyrelserepresentationslagen. Lagens viktigastefunktion är att ge insyn. Andra syften är att deanställda skall få följa och delta ibeslutsprocessen. Det är inte tänkt attarbetstagarrepresentanterna skall ha någon avgörandebestämmanderätt. Arbetstagarledamöterna förutsättsalltid vara i minoritet.Styrelserepresentationslagen grundar rätt tillarbetstagarrepresentanter i styrelsen om företagethar sysselsatt minst 25 arbetstagare det senasteräkenskapsåret. Företaget kan också besluta attlagen skall gälla även om företaget har färreanställda än 25.Frågan om representationsrätten i företag medfärre än 25 anställda har i lagstiftningssammanhanginte varit en stor tvistefråga. Reglerna i MBL gerarbetstagarna på små arbetsplatser samma rättighetertill medbestämmande som på stora arbetsplatser.Arbetsgivare med få anställda har typiskt sett kortaoch nära beslutsvägar. Ofta beståraktiebolagsstyrelser i så små företag enbart av enordinarie styrelseledamot och en suppleant.Utskottet kan mot denna bakgrund inte finna att detföreligger något vägande behov av att införa en rätttill styrelserepresentation i företag med färreanställda än 25.Utskottet avstyrker med hänvisning till det ovananförda motionerna A270 yrkandena 1 och 2 (s), A336(s), A352 (s), A355 (s) och A356 (s).Enskilda arbetstagares rätt att teckna avtalMotion A229 (m) ifrågasätter kollektivavtalet ochdess verkningar. är en del avgrunden till den svenska arbetsrätten.Kollektivavtal ingås mellan arbetstagarorganisationoch arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation.Kollektivavtalet binder inom sitt tillämpningsområdeäven medlem i organisationen. Tillämpningsområdetbestämmer parterna i avtalet. Det förekommer bådeatt tillämpningsområdet avser alla arbetstagare somutför arbete som regleras genom kollektivavtalet ochatt det endast är medlemmarna i den avtalsslutandeorganisationen som omfattas.Ingår arbetsgivaren i det första fallet ettenskilt avtal med en arbetstagare som står i stridmed kollektivavtalet, äger avtalet ingen giltighet iden delen (27 § MBL). Arbetsgivaren bryter motkollektivavtalet och blir skadeståndsskyldig motarbetstagarorganisationen enligt regeln "pacta suntservanda" (avtal skall hållas). Detta gäller oavsettom arbetstagaren är medlem eller inte i denkollektivavtalsbärande organisationen.För den arbetstagare som inte är medlem iorganisationen får, i det senare fallet, avtaletinga sådana konsekvenser utan båda avtalen kantillämpas parallellt. Arbetsgivarenshandlingsutrymme bestäms alltså av innehållet i dekollektivavtal som arbetsgivaren ellerarbetsgivarorganisationen ingått.Kollektivavtalet fyller en viktig funktion påsvensk arbetsmarknad. Kollektivavtal gagnararbetsfreden och stabiliteten på arbetsmarknaden.Många kollektivavtal på arbetsmarknaden tillåterdessutom arbetsgivare och enskilda arbetstagare attingå avtal som innebär bättre förmåner än vadkollektivavtalet ger. Det är endast de avtal sominnebär sämre förmåner för arbetstagaren som då blirogiltiga enligt MBL.För utskottet råder det inget tvivel om att denmodell på arbetsmarknaden som motionen förespråkarskulle leda till försämringar för många enskildaarbetstagare.Motion A229 yrkande 3 (m) avslås.UppförandekoderMotion U325 (mp) tar upp frågor som berör företags,myndigheters och organisationers internaangelägenheter. Att upprätta en uppförandekod kanför ett företag innebära ett formellt uttalande omföretagets värderingar med ett löfte till andra,t.ex. leverantörer och kunder, att företaget ochdess personal skall iaktta den antagna koden.I EU-sammanhang har frågan om företagens socialaansvar fått genomslag. På området finns det engrönbok om främjande av en europeisk ram förföretagens sociala ansvar. Företagens sociala ansvarkan beskrivas som att företag på frivillig grundintegrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sinverksamhet och i samverkan med sina intressenter.Att ta socialt ansvar innebär inte endast att manuppfyller de rättsliga kraven fullständigt utanockså att man går längre än vad som krävs genom attinvestera mer i humankapital, miljö och relationertill intressenter. Den interna dimensionen avföretagens sociala ansvar rör främst de anställdaoch kan avse personalförvaltning, arbetsmiljö,anpassning till strukturförändringar samt hanteringav miljöpåverkan och naturresurser. I företagensexterna sociala ansvar ingår t.ex. att iakttamänskliga rättigheter särskilt i internationellverksamhet.De aktuella frågorna som motionen tar upp avser iförsta hand företags, organisationers ochmyndigheters interna angelägenheter och liggerutanför vad normalt sett fattar beslut om.Utskottet som i stora delar kan hålla med motionärenom värdet av uppförandekoder avstyrker motion U325yrkandena 1 och 2 (mp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Översyn av arbetsrätten (punkt 2) (m, fp,kd, c)av (), (m),(), (), TinaAcketoft (fp), () och MauricioRojas (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motionerna2002/03:A216 yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:A229yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:A236 yrkande2 samt 2002/03:A365 yrkande 4.StällningstagandeFörhållandena på arbetsmarknaden förändras. Sverigehar gått från ett traditionellt industrisamhälletill ett modernt kunskapssamhälle. Denarbetsrättsreglering som infördes tersig alltmer otidsenlig. Det är ett komplicerat ochoöverskådligt regelverk. Det behövs en lagstiftningsom har en modernare syn på medarbetarnas ochföretagens ömsesidiga relationer. De anställda skallses som individer och inte bara som en del av ettkollektiv.Vi vill stärka den enskildes ställning påarbetsmarknaden. Det är de enskilda arbetsgivarnaoch arbetstagarna som skall vara innehavare avrättigheter och skyldigheter, men som på frivilligagrunder kan delegeras till olika organisationer.Alla arbetstagare skall tillförsäkras grundlägganderättigheter, oavsett avtalsförhållanden ellerfacklig tillhörighet. Alla arbetstagare skall varagaranterade både positiv och negativ föreningsrätt.Möjligheterna till lokala överenskommelser måstevidgas för att anpassning skall kunna ske tillarbetstagarnas och företagens individuellaförutsättningar. Den fackliga vetorätten har spelatut sin roll och skall avskaffas.Vi anser att ett modernt arbetsrättsligt regelverkskall präglas av flexibla sätt att knyta arbetskrafttill sig. Hindren mot nyanställning måste avskaffasoch nya anställningsformer införas.Den översyn som överlämnadetill regeringen, menar vi, inte har lyckats attförutsättningslöst göra en översyn av arbetsrätten,utan har lagt fram sina förslag utifrån begränsadedirektiv och det gällande arbetsrättsligaregelverket.Det anförda innebär att motionerna A216 yrkandena 1och 2 (m) samt A229 yrkande 1 (m) bör bifallas avriksdagen och motionerna A236 yrkande 2 (mp) samtA365 yrkande 4 (v) avslås.2. Översyn av arbetsrätten (punkt 2) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motion2002/03:A365 yrkande 4 samt avslår motionerna2002/03:A216 yrkandena 1 och 2, 2002/03:A229 yrkande1 och 2002/03:A236 yrkande 2.StällningstagandeVänsterpartiets utgångspunkt är att när ettanställningsavtal ingås skall det som huvudregelgälla tills vidare. När anställningar tidsbegränsasskall det finnas särskilda skäl för det. Detta harockså, åtminstone inledningsvis, varit lagstiftarensintentioner. LAS har dock över åren luckrats upp,och det finns numera stora möjligheter att anställaen arbetstagare för begränsad tid. Antalettidsbegränsade anställningar har under de senaste10-15 åren dramatiskt ökat. är det omkring 500000 personer som är tidsbegränsat anställda, varavmerparten är kvinnor. Offentliga arbetsgivare ärsämst att erbjuda anställningstrygghet i form avtillsvidareanställningar.Att vara tidsbegränsat anställd innebär månganegativa konsekvenser. Det ger oftast lägre inkomst,vilket påverkar bl.a. sjuklönen,socialförsäkringarna och pensionen. Det blir ocksåsvårare att kvalificera sig förarbetslöshetsförsäkringen, hyra lägenhet och blibeviljad banklån.Anställningsform och anställningsvillkor är enfråga om makt och har en tydlig könsdimension.Vänsterpartiet menar att det är nödvändigt att hittalösningar för hur de tidsbegränsade anställningarnakan minska.Det ingick inte i direktivet till utredningenHållfast arbetsrätt - för ett föränderligt arbetsliv(Ds 2002:56) att föreslå åtgärder för att minskamöjligheterna till att anställa tidsbegränsat.Utredningen har föreslagit att den nuvarande listanöver tidsbegränsade anställningar i LAS tas bort ochersätts med en regel som innebär att det är frittfram för en arbetsgivare att anställa en persontidsbegränsat upp avfem år.Vänsterpartiet gör bedömningen att ett sådantförslag kommer att öka antalet tidsbegränsatanställda, i vart fall kommer det inte att minska.Det måste vara fråga om helt andra lösningar för attkomma till rätta med problemet med det höga antalettidsbegränsat anställda.Det anförda innebär att motion A365 yrkande 4 (v)bör bifallas av och motionerna A216yrkandena 1 och 2 (m), A229 yrkande 1 (m) samt A236yrkande 2 (mp) avslås.3. Översyn av arbetsrätten (punkt 2) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. bifaller därmed motion2002/03:A236 yrkande 2 samt avslår motionerna2002/03:A216 yrkandena 1 och 2, 2002/03:A229 yrkande1 och 2002/03:A365 yrkande 4.StällningstagandeFöretag och myndigheter har mer systematiskt äntidigare börjat utnyttjatillfällighetsanställningar. I begreppettillfälliganställning ingår personer medprojektanställning och andra tidsbegränsadeanställningar men även personer som är föremål förpersonaluthyrning. Många företag väljer att endastta in folk vid produktionstoppar i stället för atttillsvidareanställa dem. Unga människor anställs istor utsträckning i olika tidsbegränsadeanställningar. Fasta arbeten erbjuds sällan till demunder . Andelen tidsbegränsat anställda harökat från för till drygt 14 %.Många arbetsgivare ser tillfällighetsanställningarsom positivt. De arbetstagare som inte orkar medarbetet är lätta att bli av med, liksom de somställer krav i arbetet.Nästan alla människor tycker attanställningstrygghet är viktigt. De allra flestaföredrar en tillsvidareanställning framför entillfällighetsanställning eller att ha eget företag.Regeringen bör ta initiativ till en utredning omhur tillfällighetsanställningar kan minska.Det anförda innebär att motion A236 yrkande 2 (mp)bör bifallas av och motionerna A216yrkandena 1 och 2 (m), A229 yrkande 1 (m) samt A365yrkande 4 (v) avslås.4. Tidsbegränsad anställning m.m. (punkt 3)(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motion2002/03:A320 yrkandena 20 och 22 samt avslårmotionerna 2002/03:A208, 2002/03:A210, 2002/03:A215yrkande 4 i denna del, 2002/03:A254, 2002/03:A296,2002/03:A312, 2002/03:A347 i denna del, 2002/03:A359och 2002/03:N211 yrkande 6.StällningstagandeKristdemokraterna har hävdat behovetav att göra arbetsrätten mer flexibel och bättreanpassad till de mindre företagens situation. Detfinns behov av att reformera reglerna förtidsbegränsade anställningar. En utgångspunkt är attreglerna skall bli enklare. Att förlänga periodenför provanställning skulle ökaföretagens benägenhet att nyanställa i stället föratt nyttja övertid vid konjunkturuppgångar. Enmotsvarande effekt skulle en lagändring kunna få sominnebär att visstidsanställning vid arbetsanhopningi stället tillåts i två år.De konkreta lagändringarna skulle kunna träda ikraft och börja tillämpas relativt ochkunna påverka nyanställningssituationen i framförallt de små företagen.Det anförda innebär att motion A320 yrkandena 20 och22 (kd) bör bifallas av och motionernaA208 (s), A210 (fp), A215 yrkande 4 i denna del (s),A254 (s), A296 (m, fp, kd, c), A312 (s), A347 idenna del (s), A359 (s) och N211 yrkande 6 (fp)avslås.5. Turordning vid uppsägning (punkt 6) (m, fp,kd, c, mp)av (), (m),(), (), TinaAcketoft (fp), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A215 yrkande 5,2002/03:A218, 2002/03:A219, 2002/03:A229 yrkande 2,2002/03:A234, 2002/03:A262, 2002/03:A295,2002/03:A333, 2002/03:A347 i denna del och2002/03:A350.StällningstagandeI utskottet har åter frågan om upphävande avtvåpersonsundantaget i 22 § andra stycket LAS varituppe för behandling. Sedan bestämmelsen infördes den1 har passerat. Undantagethar tillämpats vid arbetsbrist i små företag. Dessaföretag har kunnat fortsätta sin verksamhet med sinanyckelpersoner kvar i anställning trotsnedskärningar. Bestämmelsen har fått den positivaeffekt för små företag som utskottet hoppades på vidinförandet.Som framfördes vid införandet av regeln skulleregeln i enstaka fall kunna komma att tillämpas påett diskriminerande sätt. Därför framhölls särskiltmöjligheten att pröva ett beslut om undantag medstöd av det skydd för arbetstagaren som följer avjämställdhetslagen och andra diskrimineringslagar.Undantag från turordningsreglerna kan också prövasenligt allmänna rättsgrundsatser om beslutet ärotillbörligt eller strider mot god sed påarbetsmarknaden. Vi vill understryka att tillämpningav undantagsregeln är avsedd för att nyckelpersonerskall kunna stanna kvar i verksamheten.Vår slutsats är att det inte finns några skäl attupphäva undantagsbestämmelsen.Motionerna A215 yrkande 5 (s), A218 (s), A219 (s),A229 yrkande 2 (m), A234 (s), A262 (v), A295 (s),A333 (s), A347 i denna del (s) och A350 (s)avstyrks.6. Stärkt anställningsskydd för tjänstlediga(punkt 7) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 6. bifaller därmed motion2002/03:A337 yrkande 2.StällningstagandeVid tillämpningen av turordningsreglerna i 22 § LAShar det tyvärr visat sig att det förekommit vissaformer av diskriminering från arbetsgivarens sida.Turordningsreglerna bör finnas kvar men det är dagsatt förbättra andra delar av arbetsrätten.Åtgärder måste vidtas mot diskriminering i olikaformer. värnar särskilt om gravida,föräldralediga, äldre och tjänstlediga. Lagändringarmåste komma till stånd som stärker skyddet motdiskriminering av dessa grupper.För den som är tjänstledig finns det risk fördiskriminering i samband med arbetsgivarestillämpning av turordningsreglerna. Det är därförnödvändigt att skydda den grupp som av studier ellerannan anledning beviljats ledighet. Det skall integå att undanta folk från turordningen viduppsägningar och i stället säga upp tjänstlediga.Det anförda innebär att motion A337 yrkande 2 (mp)bör bifallas av riksdagen.7. Åldersdiskriminering i LAS (punkt 8) (fp, c)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 7. bifaller därmed motionerna2002/03:226 yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:A332yrkande 16.StällningstagandeReglerna i LAS som ger arbetstagare rätt att vidberäkning av anställningstid i vissa avseendentillgodoräkna sig en extra anställningsmånad förvarje anställningsmånad som arbetstagaren påbörjatefter fyllda är åldersdiskriminerande. Bådeyngre och äldre diskrimineras. De yngrediskrimineras eftersom de äldre som redan är ianställning får bättre placering i t.ex.turordningshänseende även om de egentligen varitanställda eller längre. De äldre blirdiskriminerade eftersom de har svårare att få arbeteefter fyllda på grund av dessa regler.De skäl till skydd för äldre arbetstagare somanförs av utskottsmajoriteten och som hämtats urlagförarbete är inte längrerelevanta. En arbetstagare som är kan i detmoderna kunskapssamhället inte rimligen betraktassom en sådan äldre arbetstagare som behöver särskiltskydd för att över huvud taget kunna hävda sig påarbetsmarknaden. Bestämmelserna i äråldersdiskriminerande och det finns inte berättigadeskäl för det.Det anförda innebär att motionerna A226 yrkandena 1och 2 (fp) samt A332 yrkande 16 (fp) bör bifallas avriksdagen.8. Företagsnedläggning m.m. (punkt 9) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 8. bifaller därmed motion2002/03:N306 yrkande 30 samt avslår motionerna2002/03:A251, 2002/03:A255, 2002/03:A279,2002/03:A303 och 2002/03:A339.StällningstagandeDe har andelen av de största svenskaföretagen som flyttat sitt huvudkontor utanförlandet ökat, för var det . Även andradelar av företagens verksamheter har flyttats tillandra länder. ser med oro på dennautveckling. Det är viktigt att skapar ettföretagsklimat som gör att företag vill flytta tilloch stanna kvar i . I är företagensansvar när de flyttar utomlands begränsat jämförtmed andra länder. I krävs t.ex.omfattande kontroller och förhandlingar medmyndigheter innan en nedläggning godkänns. Ennedläggning kan stoppas ifall argument om dåliglönsamhet inte bedöms hålla. I många länder finnsdet kortare varseltider med en inriktning mot attupprätta sociala planer, ofta i form av utbildningoch omskolning. I hanterar företagenansvaret för den uppsagda personalen på olika sätt.Exempel finns där företag, stat och kommun tar ettgemensamt ansvar, men det finns också exempel påmotsatsen. Ansvarsfördelningen mellan olika tänkbaraparter vid en företagsnedläggning bör ses över.Det anförda innebär att motion N306 yrkande 30 (c)bör bifallas av och motionerna A251 (s),A255 (s), A279 (s), A303 (s) och A339 (s) avslås.9. Stridsåtgärder (punkt 10) (m, kd)av (m), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 9. bifaller därmed motionerna2002/03:A229 yrkande 4 samt 2002/03:A320 yrkandena23 och 24.StällningstagandeEnligt vår mening bör det införas ettproportionalitetskrav för att begränsa möjlighetentill stridsåtgärder som kostar lite för den egnaorganisationen men orsakar stor skada för motpartenoch tredje man. Kravet på proportionalitet bör gällavid såväl primärkonflikten som svarsåtgärden ochbåde vid konflikter som syftar till ett nytt avtaloch vid konflikter som syftar till s.k. hängavtal.Vi anser även att rätten till sympatiåtgärder böravskaffas. Enligt vår uppfattning är det svårt atträttsligt motivera denna stridsåtgärd. Rätten tillsympatiåtgärder försvaras endast av denfackliga sidan som uppfattar den som en del avkollektivavtalssystemet. Den egentliga grunden förrätten till stridsåtgärder - att träffakollektivavtal - finns inte vid sympatiåtgärder. Detkan t.o.m. vara så att en part som har träffatkollektivavtal efter stridsåtgärder i de egnaförhandlingarna sedan också drabbas avsympatiåtgärder. Ett annat skäl för ett förbud motsympatiåtgärder är den ökade sårbarheten hosföretagen till följd av den tekniska utvecklingen.Det anförda innebär att motionerna A229 yrkande 4(m) och A320 yrkandena 23 och 24 (kd) bör bifallasav riksdagen.10. Förstärkt skydd för gravida ochföräldralediga (punkt 11) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 10. bifaller därmed motion2002/03:A241 yrkande 15 samt avslår motionerna2002/03:A242 yrkande 17, 2002/03:A304, 2002/03:A320yrkande 9, 2002/03:A337 yrkande 1, 2002/03:A347 idenna del och 2002/03:A366 yrkande 15.StällningstagandeMånga kvinnor och män vittnar om att de blir sämrebehandlade på arbetsplatsen efter sinföräldraledighet. Det kan vara fråga om att bliföremål för omplacering eller uppsägning. Den som äreller har varit föräldraledig kan inte helt skyddasfrån sådana åtgärder men de tycks behöva ettförstärkt diskriminerings- och anställningsskydd.Det anförda innebär att motion A241 yrkande 15 (fp)bör bifallas av och motionerna A242yrkande 17 (kd), A304 (s), A320 yrkande 9 (kd), A337yrkande 1 (mp), A347 i denna del (s) och A366yrkande 15 (c) avslås.11. Förstärkt skydd för gravida ochföräldralediga (punkt 11) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 11.