bet · GQ01MJU8 · 2003-02-06 00:00:00 — att få ännu en bedömningsgrund försitt beslut, vilket enligt utskottets mening ärägnat att ytterligare minska lidandet förförsöksdjuren.Sammanfattningsvis finner utskottet att de nuaktuella motionerna i allt väsentligt kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört ovan.Utskottet förutsätter att även de synpunkter som iövrigt framförs kommer att beaktas i det fortsattaarbetet på området. Med hänvisning härtill och tillvad som i tillämpliga delar redovisats ovan underdet allmänna avsnittet om djurförsök anser utskottetatt motionerna MJ316 (fp) yrkande 1 delvis, MJ371(s) delvis, MJ463 (s) yrkande 5 och MJ490 (mp)yrkande 24 bör lämnas utan vidare åtgärd frånriksdagens sida.Alternativa metoder till djurförsökUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (fp,mp) om alternativa metoder till djurförsökmed hänvisning till det arbete som pågår påområdet.MotionernaI motion MJ490 (mp) efterlyses åtgärder för att fåfram alternativ till djurförsök (yrkande 29).Enligt motionerna MJ316 (fp) och MJ490 (mp) börden nya djurskyddsmyndigheten ges i uppdrag attbygga upp ett register över alternativa metoder tilldjurförsök (yrkandena 7 respektive 32 delvis).Utskottets ställningstagandeSom utskottet anfört ovan i betänkandet gäller rentallmänt att, enligt 19 § djurskyddslagen (1988:534),djur får användas för djurförsök endast underförutsättning att det syfte som avses medverksamheten inte kan uppnås med någon annantillfredsställande metod utan användning av djur. I49 § djurskyddsförordningen (1988:539) stadgas attförsöksdjursnämnden vid prövningen av ett ärendeskall ta hänsyn till å ena sidan försökets betydelseoch å andra sidan lidandet för djuret. Nämnden skallavslå en ansökan om att få använda djur förvetenskapliga ändamål om en sådan användning intekan anses angelägen från allmän synpunkt. Nämndenskall också avslå en ansökan om sådan användning avdjur, om det är möjligt att få likvärdig kunskapgenom andra metoder.Som utskottet redogjort för ovan har regeringenför anvisat betydande ökaderesurser för utveckling av alternativa metoder.Ökade anslag inom detta område är enligt utskottetsmening ett uttryck för att det är mycket viktigt attytterligare insatser görs för att begränsaanvändningen av försöksdjur. Dessa anslag kommeratt bidra till att satsningar kan göras inom bådegrundforskning och tillämpad forskning liksom i formav riktade insatser inom särskilt angelägna områden.Insatser behövs t.ex. för forskning som förbättrarförsöksdjurens miljö och för utveckling avalternativa metoder inom utbildningen. Exempel påandra angelägna områden är utveckling ochutvärdering av riktlinjer för globalt accepteradealternativa testmetoder inom bl.a. kemikalieområdet.Utskottet vill även erinra om att CFN:s finansiellastöd till forskning under haruppgått till till 32forskningsprojekt. Stöden har i likhet med tidigareår främst riktats mot forskningsområden som bedömtsvara särskilt viktiga för att nåförsöksdjursbesparande effekter (budgetpropositionenför , utgiftsområde 23). Utskottet vill ävenerinra om det uppdrag som CFN fick iregleringsbrevet för att till regeringenredovisa en utförlig strategi för hur det ökadeanslaget skall användas för att utveckla alternativametoder till djurförsök. Uppdraget redovisades den 1maj 2002. Tillsammans med övriga utredningar påområdet kommer redovisningen att utgöra underlag fören fortsatt strategi för att begränsa användningenav försöksdjur. Strategiplanen möjliggör att fleranya angelägna områden kan utvecklas under dekommande årens forskningssatsningar, och regeringenhar redan initierat det som harefterfrågat i utredningen spränga gränser (SOU2000:103) vad avser extra medel till särskildaprogram som stimulerar andra metoder som kan ersättaanvändningen av försöksdjur. Utskottet villslutligen hänvisa till propositionen om en nydjurskyddsmyndighet där regeringen bl.a. anför attmyndigheten bör arbeta vidare med den åtgärdsplanför att stärka djurskyddet inom försöksdjursområdetsom och redovisade förregeringen . I denna ingår bl.a.utarbetande av föreskrifter och informationsmaterialsamt inrättande av ett dataregister över djurförsök.Myndigheten bör dessutom se över vilka åtgärder sombör vidtas för att stödja de djurförsöksetiskanämnderna i deras arbete. En sådan åtgärd kanexempelvis vara att bistå nämnderna med informationom alternativa metoder till djurförsök och attsammanställa uppgifter om sådana metoder (prop.2001/02:189, bet. 2002/03:MJU5).Sammantaget innebär det ovan anförda attutskottet, som inte har någon annan uppfattning änmotionärerna om vikten av kraftfulla satsningar påalternativa metoder till djurförsök, föreslår attmotionerna MJ316 (fp) yrkande 7 och MJ490 (mp)yrkandena 29 och 32 delvis lämnas utan vidareåtgärd.FörsöksdjursstatistikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (s,m) om ändrade regler förförsöksdjursstatistiken.MotionernaEnligt motion MJ285 (m) bör djurförsöken redovisasenligt den av beslutade statistiskametoden. I motion MJ463 (s) anförs att metoden fördjurförsöksstatistiken bör ändras eftersom djur somtas i bruk för försök inte ingår istatistiken (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra om attförutsättningarna för användning av djur förvetenskaplig forskning eller undervisning, dvs. densvenska definitionen av djurförsök, återfinns i 19 §djurskyddslagen (1988:534).CFN och dåvarande Lantbruksstyrelsen sammanställdeunder uppgifter om djuranvändningeninom landets försöksdjursanläggningar. Från och medår 1988 övertog CFN ansvaret för statistikföringfrån Lantbruksstyrelsen. harstatistiken i redovisats enligt de krav somEuroparådet ställer i den europeiska konventionen omskydd av ryggradsdjur som används för försöksändamåloch annat vetenskapligt ändamål (ETS 123) och enligtreglerna i rådets direktiv /609/EEG omtillnärmning av medlemsstaternas lagar och andraförfattningar om skydd av djur som används förförsök och andra vetenskapliga ändamål. SedanSveriges inträde i EU har CFN redovisatförsöksdjursanvändningen enligt direktivets ochkonventionens definition och de djurförsök somtillkommer enligt de svenska bestämmelserna var försig. De försöksdjur som redovisas i statistiken fördet aktuella året är djur som för förstagången tagits i bruk för ett försök. Detta innebäratt djur som ingår i försök över flera kalenderårendast redovisas . Om ett försöksdjuråteranvänds, dvs. används inom ramen för två ellerflera oberoende försök, redovisas dock dettasärskilt. I sammanhanget vill utskottet erinra omdet gemensamma arbete som pågår mellan myndigheternapå området bl.a. med inrättande av ett dataregisteröver djurförsök liksom om de uppgifter som skalltillkomma med bl.a.statistikfrågor (prop. 2001/02:189).Inom EU kom medlemsländerna överens ompublicering av uppgifter omförsöksdjursanvändningen. Kommissionens tredjerapport till rådet och omstatistik över antalet djur som används för försökeller andra vetenskapliga ändamål i Europeiskaunionens medlemsstater, KOM(2003)19, publiceradesnyligen och avser . Rapporten innehållerliksom tidigare en detaljerad redovisning om bl.a.antalet djur, djurslag, djurens ursprung ochanvändningens ändamål i medlemsländerna. Genominförandet av s.k. harmoniserade tabeller omfattaremellertid de uppgifter som lämnats avmedlemsstaterna betydligt fler tester och ändamål äntidigare, vilket gör det möjligt att för förstagången på EU-nivå erhålla en mycket mer exakt ochheltäckande uppfattning om försöksdjursanvändningeninom gemenskapen.För en tillfredsställande uppfattning avförsöksdjursanvändningens utveckling är enligtutskottets mening en redovisning i absoluta talemellertid inte tillräcklig. Användningen avförsöksdjur påverkas t.ex. av den forskning som ärprioriterad och hur mycket samhället och andraintressen bidrar till forskningsverksamhet. I dettasammanhang är det av intresse att studera antaletanvända försöksdjur i relation till hur mycketkunskap som erhålls, dvs. hur effektivförsöksdjursanvändningen är. Utskottet vill erinraom att CFN enligt regleringsbrevethar haft i uppdrag att redovisa användningen avförsöksdjur i relation till satsade forskningsmedel.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaMJ285 (m) och MJ463 (s) yrkande 2 i den mån de intekan anses tillgodosedda.Den djurförsöksetiska prövningenUtskottets förslag i korthetUtskottet delar i allt väsentligt desynpunkter på behovet av reformering av dedjurförsöksetiska nämndernas verksamhet somframförs i ett flertal motioner (s, fp, mp).Med hänvisning till det arbete som pågår påområdet föreslår utskottet, som förutsätteratt motionernas synpunkter beaktas i dettaarbete, att motionerna lämnas utan vidareåtgärd.MotionernaI motion MJ316 (fp) anförs att försöksdjursnämndernabör tillföras personella resurser i form avhandläggande tjänstemän (yrkande 2), och i varjenämnd bör finnas en adjungerad veterinär och etolog(yrkande 3). och de forskare somansöker om att få utföra försök på djur bör åläggasatt efter försöket lämna in rapporter till dedjurförsöksetiska nämnderna (yrkande 4). Det börockså bli en skyldighet för nämnderna att anmälamisstanke om brott (yrkande 5), och samtliga beslutskall kunna prövas juridiskt (yrkande 6). Den nyadjurskyddsmyndigheten bör ges i uppdrag att upprättaett centralt arkiv över ansökningarna till dedjurförsöksetiska nämnderna (yrkande 8).Enligt motion MJ463 (s) bördjurskyddsorganisationerna ha möjlighet attöverklaga försöksdjursnämndernas beslut (yrkande 7),den etologiska kompetensen i de djurförsöksetiskanämnderna bör stärkas (yrkande 9) och nämndernatillföras kompetens om alternativa metoder(yrkande 10). Vidare bör nämndernas status ändrasfrån rådgivande till beslutande (yrkande 11) ochföreskrifterna och de allmänna råden bör varatidsbegränsade (yrkande 14).I syfte att uppmuntra alternativa metoder börenligt motion MJ490 (mp) en avgift införas påförsöksdjur (yrkande 27). I motionen framförs ocksåett flertal förslag när det gäller dedjurförsöksetiska nämndernas verksamhet. Endastfolkvalda ledamöter i nämnden skall har rösträtt,djurskyddsorganisationerna bör har rätt attöverklaga besluten och nämnderna skall ha tillgångtill experter på alternativa metoder.Djurskyddslagen bör ändras så att ansvarig veterinäreller myndighet får samma juridiska möjligheter attingripa vid allt lidande, och de som deltagit vidgodkännande av ett djurförsök skall närvara vidminst ett försökstillfälle. Det bör vidare varaobligatoriskt att besöka djurenmellan försöken, och ledamöter och personal somhandskas med djuren, inklusive forskarna, skall hagoda kunskaper om de berörda djurens naturligalevnadssätt, speciella behov och beteenden.Slutligen skall nämnderna inte kunna tillåtadjurförsök där djurförsöksfria alternativ finns atttillgå (yrkande 32 delvis).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet, i likhet med våren2002 (bet. 2001/02:MJU7), framhålla dendjurförsöksetiska prövningens stora betydelse närdet gäller att begränsa användningen av försöksdjur.De djurförsöksetiska nämndernas arbete har lett tillökad medvetenhet hos forskare och andra som använderförsöksdjur om de djurskyddsaspekter som alltidmåste beaktas vid hanteringen av dessa djur.Nuvarande regler har emellertid tillämpats under merän . Mot bakgrund härav och med tanke på denutveckling som den biomedicinska forskningen hargenomgått ser utskottet det sommycket positivt att frågan om förändradebedömningsgrunder och regler för bl.a. kompetenseninom djurförsöksetiken och stärkt skydd förförsöksdjuren nu är föremål för förnyad prövning.Utskottet har tidigare i betänkandet översiktligtredogjort för det uppdrag som har redovisats av dendjurförsöksetiska utredningen (SOU 2002:86).Betänkandet innehåller en mängd förslag som syftartill förbättringar av den etiska prövningen medavseende på de bedömningsgrunder som tillämpas . När det gäller sammansättningen i dedjurförsöksetiska nämnderna, finner utredaren denjämna fördelningen mellanforskare/försöksdjurspersonal och lekmän väl avvägdoch den bör därför behållas. Däremot bör möjlighetenatt omfördela ledamöter begränsas. För att höjakompetensen i nämnderna och öka förtroendet för dendjurförsöksetiska prövningen anser utredaren attvarje nämnd bör utökas med en sakkunnig veterinär.Vidare bör det vid förordnandet av nya ledamötervara ett krav att de forskare som är representeradei en nämnd bör arbeta inom olika fack ellerverksamhetsområden, och att personer som har ellerhaft tydlig anknytning till forskning elleranvändande av djur i försök inte skall förordnas somlekmän. För att nämnderna skall kunna tillförsäkrasetisk kompetens föreslås att den centralamyndigheten för djurförsöksfrågor skall organiseraen återkommande utbildning i etik förnämnderna. Myndigheten bör också anordna s.k.etikdagar där myndigheten och nämnderna gemensamtkan diskutera etiska frågor. I samma syfte föreslåsatt den s.k. rådgivningspanelen utökas med en personsom har etisk kompetens. Den veterinära kompetenseni nämnderna bör stärkas genom att det förs in krav idjurskyddsförordningen (1988:539) att det i varjedjurförsöksetisk nämnd skall finnas en sakkunnigledamot som veterinär. Kraven i övrigt på nämndernasledamöter föreslås höjas genom att de senast ett årefter förordnandet åläggs att genomgå enbasutbildning som bl.a. skall innehålla utbildningom vad arbetet i nämnderna innebär. Ledamöterna börvidare i större omfattning än vad som är falleterbjudas att delta i fortsatt utbildning i frågorsom rör djurförsök och den djurförsöksetiskaprövningen.När det gäller förbättrad information och kunskapom djurförsök bör enligt utredaren den centralamyndigheten för försöksdjursfrågor arbeta för attallmänheten skall få en korrekt bild av dedjurförsök som utförs. Myndigheten bör vidare arbetaför att de personer som kommer i kontakt meddjurförsök får den information och utbildning debehöver för att kunna utföra sina uppgifter så attdet främjar ett gott djurskydd. Som en del iuppdraget att vara huvudman för de djurförsöksetiskanämnderna bör den centrala försöksdjursnämndenenligt utredarens förslag inrätta och underhålla endatabas med ett centralt register över de djurförsöksom prövats av de djurförsöksetiska nämnderna ochmed uppgifter om alternativa metoder tilldjurförsök. Utredaren föreslår vidare att det iansökan uttryckligen skall anges på vilket sättsökanden har sökt utröna om det finns någraalternativ till djurförsök eller om försöket utgördubbelforskning. kan tillsynsmyndigheteningripa och förbjuda ett visst förfarande endast omdet avviker från den av nämnden godkända planen överdjurförsöket eller om åtgärderna faller utanförplanen. Mot den bakgrunden föreslås att ansökanockså skall omfatta uppgift om avbrytningstidpunkt.Utredaren anser vidare att handläggningen vid dedjurförsöksetiska nämnderna bör förenklas ochförbättras genom högre krav på sökanden att komma inmed uppgifter som nämnden behöver för att kunna görasin bedömning av djurförsöket. Nämnderna bör ävenanvända sig av möjligheten att sända ärenden påremiss till andra myndigheter och förtydliga sinabeslut om att godkänna eller avslå en ansökan.Etiska diskussioner bör föras i större utsträckningän . Slutligen föreslår utredaren att dencentrala försöksdjursnämnden, som en del i uppdragetatt vara huvudman för de djurförsöksetiskanämnderna, bör inrätta och underhålla en databas medett centralt register över de djurförsök som prövatsav de djurförsöksetiska nämnderna och med uppgifterom alternativa metoder till djurförsök. I dettasammanhang vill utskottet hänvisa till dendjurskyddsmyndighet som kommer att inrättasden . De uppgifter som för närvarandeankommer på CFN, inklusive huvudmannaskapet för dedjurförsöksetiska nämnderna, och de uppgifter närdet gäller försöksdjur som i dagansvarar för kommer att föras över tillDjurskyddsmyndigheten. Som en följd härav kommer CFNatt avvecklas (prop. 2001/02:189, bet.2002/03:MJU5).Med anledning av motion MJ316 (fp) yrkande 6 villutskottet tillägga att i det fall ett beslutöverklagas, vilket numera sker till länsrätten ochenligt allmänna förvaltningsrättsliga principer,görs givetvis en juridisk prövning.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i de nu aktuella motionerna om denstora betydelse en väl fungerande etisk prövning harnär det gäller försöksdjuren och deras situation.Som anförs i motionerna är frågor om ändamålsenligaoch klara grunder för den etiska prövningen, högetisk och veterinärmedicinsk kompetens samt öppenhetför människors moraliska spörsmål av störstabetydelse. Av utskottets redogörelse ovan framgåratt dessa och ytterligare frågor påförsöksdjursområdet är föremål för ett mycket stortintresse från regeringens sida. Utskottetförutsätter att de synpunkter som kommer tilluttryck i motionerna beaktas av regeringen i detfortsatta arbetet på detta område. I avvaktan påresultatet av detta arbete och med hänvisning tillutskottets uttalanden i frågan föreslås attmotionerna MJ316 (fp) yrkandena 2-6 och 8, MJ463 (s)yrkandena 7, 9-11 och 14 samt MJ490 (mp) yrkandena27 och 32 delvis lämnas utan åtgärd från riksdagenssida.Förbud mot djurförsök inom försvaretUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) om förbudmot djurförsök inom försvaret.MotionenI motion MJ490 (mp) krävs att undantag fråndjurskyddslagen för försvarets djur inte börbeviljas (yrkande 25).Utskottets ställningstagandeAv regeringens skrivelse Användning av försöksdjur(skr. 2001/02:48) framgår att försvarsmaktengenomför djurförsök vid utbildning av personal somskall krigsplaceras på sjukvårdande befattningar iförband. Utbildningen omfattar personal som läkare,sjuksköterskor och sjukvårdare med uppgift att sörjaför det akuta omhändertagandet av krigsskadade.Förutom den rent teoretiska delen i utbildningengenomförs även en praktisk del på levande sövdaförsöksdjur, som utgörs av ca 100 grisar.Djuren sövs före ingreppen och avlivas utan att fåvakna upp. Vid utbildningen finns förutom medicinsktansvarig läkare även en veterinärmedicinskt ansvarigveterinär som är förordnad för att bl.a. övervakadjurskyddet och utföra narkosen av grisarna.Veterinären närvarar hela den tid som försöksdjuretanvänds och ansvarar sedan för avlivningen.Användningen av grisar bedöms vara nödvändigeftersom skador av vapen är ovanliga i fredstid ochden typ av behandling som måste genomföras vidstridsskador skiljer sig från behandlingen av skadori fred. Det akuta omhändertagandet av stridsskadadepersoner innebär i regel långa transporttider ochdärmed modifierad medicinsk utrustning. Mot dennabakgrund finner utskottet inte skäl att tillmötesgåkravet i motion MJ490 (mp) yrkande 25.Motionsyrkandet avstyrks.Användning av djur inomutbildningsväsendetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (s,mp) om användningen av djurförsök inomutbildningsväsendet med hänvisning till detarbete som pågår på området.MotionernaI motion MJ463 (s) betonas vikten av att denaviserade utredningen om en total översyn avanvändningen av försöksdjur inom utbildningsväsendetblir bred och bl.a. lämnar förslag om att studentersom av etiska skäl inte vill delta idjurförsöksmoment skall kunna befrias från detta(yrkande 6). Ett flertal förslag när det gällerdjurförsök i universitetsutbildningen framförs imotion MJ490 (mp) yrkande 30. Djurförsöken börupphöra i undervisningen för studenter som intekommer att utföra djurförsök i sitt framtida yrke.Djurförsök bör förbjudas i de fall då andra metoderkan ge samma insikter som försöket, och studenternaskall genomgå en kurs med träning i etiskdiskussion. De skall också ha god kunskap om denaktuella naturliga beteenden ochlivsbetingelser innan de får handskas med djuren ochskall, där så är möjligt, erbjudas djurförsöksfriaalternativ. Samtliga djurförsök i utbildningar börsnarast möjligt ersättas med djurförsöksfriaalternativ.Utskottets ställningstagandeI förarbetena till djurskyddslagen (prop. (1987/88:93) betonade jordbruksministern vikten avatt djurförsöken begränsas till att avse bara sådanafall då det är angeläget från allmän synpunkt attförsöket utförs. Dit kunde enligt ministern interäknas undervisningen på grundskole- ochgymnasienivå.Som utskottet framhöll (bet.2001/02:MJU7) finns mycket goda möjligheteratt inom utbildningen på alla nivåer användaalternativa metoder till djurförsök. Av regeringensskrivelse Användning av försöksdjur (skr.2001/02:48) framgår att verksamhet med levande djurpå grundskole- och gymnasienivå endast förekommer ivissa utbildningar och där huvudsakligen i syfte attträna och utbilda elever att vårda och sköta djur.Enligt uppgift från CFN har de djurförsöksetiskanämnderna endast prövat en ansökan omanvändning av försöksdjur på grundskole- ochgymnasienivå. Ansökan gällde utbildning som syftartill att sköta och hantera djur. I sitt remissvaröver betänkandet Djurförsök (SOU 1998:75) påpekarJordbruksverket att utredningens förslag att undantasedvanligt hållande av djur från etiskt godkännandeär formulerat på ett sådant sätt att det är osäkertvilka konsekvenser ett sådant undantag kan komma attfå och att detta därför bör bli föremål förytterligare utredning. och i sin åtgärdsplan behovet av en översyn avförsöksdjursanvändningen inom undervisningen. Ävenjordbruksministern har i frågesvar framhållit enutredning om försöksdjursanvändning inomutbildningen som viktig men ville avvaktaJordbruksverkets och CFN:s kommande föreskriftersamt redovisningen av Djurförsöksetiska utredningeninnan initiativ tas till en sådan utredning (svar påfråga 2001/02:1266). Som framgår av utskottetsredogörelse ovan har betänkandet Etisk prövning avdjurförsök (SOU 2002:86) avlämnats, ochenligt vad utskottet inhämtat är föreskrifter underutarbetande i Regeringskansliet.Den största användningen av djur i undervisningensker på universitets- och högskolenivå. Användningenförekommer i en mängd sammanhang och är komplex.Prövningen måste göras från fall till fall, och ilikhet med regeringen anser utskottet att den ävenfortsättningsvis lämpligen bör vara en uppgift förde djurförsöksetiska nämnderna. I sitt remissvaröver betänkandet Djurförsök (SOU 1998:75) framhöllCFN de problem som förekommer vidförsöksdjursanvändningen inom högskoleområdet.Djuranvändningen är här av betydligt störreomfattning än inom grundskole- ochgymnasieutbildningen och innefattar ofta ingrepp pådjuren eller åtgärder som påverkar djurenssituation. I betänkandet konstaterar utredaren attdjurförsök inom utbildningen ofta är en upprepningav tidigare experiment. Eftersom den kunskap somskall överföras till de studerande redan existerar,är det möjligt att i många fall ersätta dessadjurförsök med alternativa metoder. Det kan varafråga om dels metoder som har utvecklats inomforskningen, dels metoder som har tagits framsärskilt för att användas inom utbildningen. anförde behöver emellertidförsöksdjursanvändningen sannolikt även i framtideningå i vissa utbildningar, t.ex. där studenternabehöver biologiska, biomedicinska eller veterinärakunskaper från djurförsök i sin blivande yrkesroll.Dessa frågor kommer också att få sin belysning i denaviserade utredningen om försöksdjursanvändningeninom utbildningsväsendet. Det bör framhållas attuniversiteten i vissa fall har antagit egnariktlinjer för försöksdjursverksamheten som ärsträngare än vad lagstiftningen kräver.Slutligen vill utskottet hänvisa till betänkandetEtisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86) därutredaren anser att sådan djuranvändning förundervisning som innehåller moment där eleverna lärsig eller tränar på att avliva djur eller på attgöra vissa ingrepp på dem, t.ex. operativa ingrepp,injektioner, blodavtappning eller annan liknandebehandling, även fortsättningsvis bör omfattas avbestämmelserna om djurförsök. Förslaget innebäremellertid att viss försöksdjursanvändning inomutbildningen undantas från bestämmelserna omdjurförsök. Med den ändring i 4 § första stycketdjurskyddslagen (1988:534) som trädde i kraft den 1januari 2003 (prop. 2001/02:93, bet.