bet · GQ01LU9 · 2003-03-18 00:00:00 — I motionen begärs ett tillkännagivande omvikten av att konsumentvägledningen når ut tillekonomiskt svaga grupper i samhället (yrkande 17).Lars m.fl. (fp) framhåller i motionL319 att det i , till skillnad från vad somär fallet i många andra länder, läggs stora belopppå myndigheter med uppgift att företrädakonsumenterna, som alltför blygsammabelopp anslås till friståendekonsumentorganisationer. Alltfler konsumenter blirmedvetna och vill ta ett ökat eget ansvar, bl.a. ifrågor som miljö och konsumtion och etiskkonsumtion. Enligt motionärerna behövs därför ettorganiserat, frivilligt engagemang blandkonsumenterna. En större del av de resurser som läggs på myndigheter och verk bör således istället fördelas på det civila samhället. I motionenbegärs ett tillkännagivande som går ut på att denfrivilliga konsumentvägledningen bör stärkas(yrkande 21).I motion L247 av m.fl. (m) anförs attkonsumentvägledarnas kunskaper bygger på informationfrån databaser. Dessa databaser böröppnas och göras lättillgängliga för konsumenterna.Konsumenterna kan också, menar motionärerna, fåinformation från . På så sätt kankommunerna spara resurser. I motionen begärs etttillkännagivande i enlighet med det anförda(yrkande 2, delvis).Utskottets ställningstagandeFrågor rörande lokal konsumentverksamhet har varitföremål för överväganden i anslutning till samtligakonsumentpolitiska beslut. De uttalanden som därvidgjorts innebär att kommunerna har en central roll idetta avseende och att den kommunalakonsumentvägledningen bör stärkas. Då nu gällandemål för den nationella konsumentpolitiken lades fasthösten 2001 delade utskottet, i sitt av riksdagengodkända betänkande 2001/02:LU2, regeringensbedömning att den kommunala konsumentvägledningen ärnödvändig för konsumenterna och att det är viktigtatt alla människor i har tillgång till sådanverksamhet. Utskottet framhöll vidare att denkommunala konsumentverksamheten har en central rollnär det gäller konsumentpolitiken som en del avvälfärdspolitiken.Vad först gäller motion L319 yrkande 17 kanutskottet, mot bakgrund av vad som har redovisats idet föregående, inte finna att det föreligger någonavgörande motsättning mellan motionärernasuppfattning och regeringens inställning i frågan omvikten av att även ekonomiskt svaga grupper nås avkonsumentvägledningen. Det saknas därför skäl förriksdagen att nu vidta någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet, som därför bör avslås.När det sedan gäller motionerna L247 yrkande 2 idenna del och L319 yrkande 21 har utskottet givetvisinget att erinra mot konsumentvägledning inom ramenför frivilliga organisationer eller att konsumenterges möjlighet att skaffa information på egen hand.Någon meningsmotsättning mellan regeringen ochmotionärerna föreligger således inte. I den månmotionsyrkandena går ut på att det offentligaengagemanget på området skall minskas och ersättasav frivillig verksamhet kan utskottet dock inteställa sig bakom yrkandena.Med det anförda föreslår utskottet att motionernaL247 yrkande 2 i denna del och L319 yrkande 21avslås.Tvistlösning utom domstolUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande som gäller tvistlösningutom domstol bör av-slås. Pågående arbete påsåväl nationell som internationell nivåligger väl i linje med motionsönskemålen.Jämför reservation 19 (m).MotionI motion L247 av m.fl. (m) framhållermotionärerna vikten av genomtänkta modeller förtvistlösning på konsumentområdet. Motionärernakonstaterar att regeringen har införtallt större möjligheter att lösa konsumenttvister idomstol. Ett bättre alternativ vore, anförmotionärerna, att anamma de moderna modeller förutomrättslig tvistlösning av konsumenttvister somutvecklats . I motionen begärs etttillkännagivande som går ut på att framväxten avutomrättslig tvistlösning skall stimuleras (yrkande10).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon annan uppfattning änmotionärerna vad gäller det angelägna i att skapatvistlösningsmekanismer konsumenttvister. Inte minstgäller detta i gränsöverskridande tvister.Frågan om alternativ tvistlösning har ocksåuppmärksammats i olika sammahang.Inom EU har pågåttarbete för att lösa de problem som kan mötakonsumenter när det gäller att hävda sin rätt vidgränsöverskridande handel. Bland dessa åtgärder kannämnas upprättandet av de nätverk avtvistlösningsorgan från hela EU, EEJ-net och FIN-netsom har inrättats. har också inlettsförsök med tvistlösningmodeller på Internet.I sammanhanget bör även nämnas att kommissionen iapril 2002 överlämnade en grönbok om alternativasystem för tvistlösning inom civil- ochhandelsrätten, KOM(2002)196. Syftet med grönboken äratt inleda en bred diskussion bland medlemsstaternaoch andra berörda parter om en rad olika juridiskaspörsmål som gäller alternativ tvistlösning. Tankenär att grönboken och synpunkterna på dess innehållskall ligga till grund för kommissionens politik påområdet under kommande, både vad gäller lagstiftningoch operativa insatser.Vidare anfördes i regeringens skrivelse om mål ochinriktning för det svenska arbetet medkonsumentfrågor i EU att bör stödja insatserpå gemenskapsnivå- och internationell nivå för attunderlätta för konsumenterna att få sin rätt prövadpå ett enkelt, snabbt och billigt sätt i ellerutanför domstol.Mot bakgrund av vad som har redovisats kanutskottet inte finna att det är påkallat med någonriksdagens åtgärd med anledning av motion L247yrkande 10, som därför bör avslås.Reservationer1. Mål och inriktning för konsumentpolitiken(punkt 1)av (), (), BertilKjellberg (m), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L247 yrkande 1 och2002/03:L319 yrkande 1.StällningstagandeKonsumentmakt och valfrihet är mål som bara kantillgodoses inom ramen för marknadsekonomin. En välfungerande marknad är den bästa förutsättningen föratt tillgodose konsumenternas önskemål om braprodukter till låga priser med god service. Denenskilde individen skall kunna göra sitt val ochtryggt kunna förlita sig på sin egen kunskap, sundalagar och en lyhörd och ansvarstagande marknad somstöd. En konsumentpolitik byggd på ett ovan-ifrånperspektiv tar ifrån den enskilde konsumentenbåde inflytande och bestämmanderätt och minskarsåledes den verkliga konsumentmakten. Attkonkurrensutsätta totalreglerade delar av ekonominär ett viktigt redskap för att stärkakonsumentmakten, och konsumenternas ställning måstestärkas också vad gäller offentligt finansieradeprodukter och tjänster. Fritt in- och utträde påmarknaden, fri prisbildning och fri konkurrens ärviktiga förutsättningar för en fungerande marknadoch därmed för verklig konsumentmakt. Detta måstevara utgångspunkten för hela konsumentpolitiken.Vad som anförts i reservationen bör ,med bifall till motionerna L247 yrkande 1 och L319yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.2. Utformningen av den framtida EU-lagstiftningen (punkt 2)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L319 yrkande 4 och avslårmotion 2002/03:L238 yrkande 1.StällningstagandeFör att uppnå en gemensam marknad som harkonsumenternas förtroende och för att konsumenternafullt ut skall kunna utnyttja den gemensamma valutanär det, enligt vår mening, nödvändigt att vissaområden inom konsumenträtten harmoniseras. Deträcker således inte med gemensamma minimiregler föratt garantera den europeiske konsumenten ettfullgott konsumentskydd. Regeringens nuvarandeinriktning på sitt arbete när det gäller graden avharmonisering av den konsumenträttsligalagstiftningen innebär visserligen ett steg i rättriktning i förhållande till vad som gällde tidigare.Vi anser dock att regeringens arbete i än högre gradbör inriktas på en harmonisering av konsumenträttenpå EU-nivå.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motion L319 yrkande 4 och med avslag påmotion L238 yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna.3. Utformningen av den framtida EU-lagstiftningen (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L238 yrkande 1 och avslårmotion 2002/03:L319 yrkande 4.StällningstagandeSträvan efter gemensamma regler på detkonsumenträttsliga området kommer, enligt minuppfattning, att göra det omöjligt eller i varjefall mindre meningsfullt för att uppställaeller behålla ett konsumenträttsligt skydd som ärhögre än vad som gäller i andra medlemsländer. Nivånpå konsumentskyddet kommer således att bli enförhandlingsfråga där flertalet övriga medlemsstatersannolikt inte kommer att acceptera den höga svenskanivån på konsumentskyddet. Regeringen bör mot den nuangivna bakgrunden återgå till den linje som gälldeenligt konsumentpolitiska beslut, nämligenatt verka för att den konsumenträttsligalagstiftningen på EU-nivå utformas somminimilagstiftning.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L238 yrkande 1 ochmed avslag på motion L319 yrkande 4, som sin meningge regeringen till känna.4. Effektlandsprincipen (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L238 yrkande 2.StällningstagandeUrsprungslandsprincipen innebär att näringsidkarnakan betrakta och behandla hela EU som en endamarknad. Själva syftet med minimilagstiftning, somger medlemsstaterna en möjlighet att kunna erbjudakonsumenterna en högre konsumentskyddsnivå, urholkasdärmed än mer. Jag befarar att framtidakonsumentlagstiftning på EU-nivå kommer att bygga påursprungslandsprincipen. Regeringen bör därför verkaför att effektlandsprincipen inte överges tillförmån för ursprungslandsprincipen i kommandelagstiftningsarbete.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L238yrkande 2, som sin mening ge regeringen tillkänna.5. Verksamheten vid (punkt 4)av (), (), BertilKjellberg (m), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L247 yrkande 5 och2002/03:L319 yrkande 20.StällningstagandeKonsumentverket har den dubbla rollen att dels varamarknadsvårdande och utöva marknadskontroll, delsföreträda den ena parten (konsumenterna) påmarknaden i en opinionsbildande roll.Konsumentverkets myndighetsutövning bör separerasfrån de opinionsbildande uppgifterna och begränsastill de rent produktkontrollerande uppgifterna samttillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningensefterlevnad.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motionerna L247 yrkande 5 och L319yrkande 20, som sin mening ge regeringen till känna.6. Inrättande av ett konsumentdepartement(punkt 5)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L319 yrkande 3.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är det mycket angeläget attdet inrättas ett konsumentdepartement med ansvaräven för jordbruksfrågorna. På så sätt sättskonsumenterna i blickfånget i stället förproducenterna i det fortsatta arbetet på området.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L319 yrkande 3,som sin mening ge regeringen till känna.7. Konsumenträtt och offentlig verksamhet(punkt 6)av (), (), BertilKjellberg (m), (), ViviannGerdin (c), () och IngemarVänerlöv (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L247 yrkande 8 och2002/03:L319 yrkande 15.StällningstagandeVi konstaterar att många av de tjänster som betydermest för medborgarna är offentligt producerade elleroffentligt styrda, som konsumentmakten ärsvagare på dessa områden. I syfte att stärkakonsumenternas ställning inom den offentligtfinansierade sektorn bör en översyn göras avlagstiftningen för att så långt som möjligt ge bl.a.konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen ochproduktsäkerhetslagen en enhetlig ochkonkurrensneutral tillämpning på de olika sektorernai ekonomin.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motionerna L247 yrkande 8 och L319yrkande 15, som sin mening ge regeringen till känna.8. Obeställd e-postreklam (punkt 8)av (), () ochIngemar Vänerlöv (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L201, 2002/03:L212, 2002/03:L231, 2002/03:L300 och 2002/03:L315.StällningstagandeEnligt vår mening är det frånkonsumentskyddssynpunkt angeläget att en opt in-reglering införs i marknadsföringslagen närdet gäller e-postreklam. Det antagnakommunikationsdataskyddsdirektivet innebärvisserligen ett stort och viktigt steg i denriktningen. Direktivet medger dock att e-postreklamalltjämt kan förekomma under vissa förutsättningarutan mottagarens föregående medgivande. Regeringenbör därför verka inom EU för införandet av engenerell opt in-lösning utan undantag.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motionerna L201, L212, L231, L300 ochL315, som sin mening ge regeringen till känna.9. Könsdiskriminerande reklam (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L253, 2002/03:L287 och2002/03:L305.StällningstagandeEnligt min uppfattning är den könsdiskriminerandereklamen ett allvarligt samhällsproblem som kräverkraftfulla åtgärder. Som framhålls i motion L253 ärdet inte tillfredsställande att lagstiftaren haröverlåtit till näringslivet att genom frivilligaåtgärder motverka den könsdiskriminerande reklamen.Jag anser att tiden nu är mogen för att på nyttöverväga frågan om införande av lagstiftning påområdet. Det bör ankomma på regeringen att tainitiativ till en utredning av möjligheterna attlagstifta mot könsdiskriminerande reklam.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motionerna L253, L287 ochL305, som sin mening ge regeringen till känna.10. Reklam riktad till barn, m.m. (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L240, 2002/03:L304 och2002/03:L331 samt avslår motion 2002/03:L343yrkandena 2 och 3.StällningstagandeJag delar motionärernas kritik mot nuvarandeförhållanden när det gäller reklam som riktas tillbarn. Som framhålls i motionerna blir reklamen alltaggressivare och mer omfattande. Åtgärder är därförpåkallade för att bromsa denna utveckling. Vad som iförsta hand bör komma till stånd är en kartläggningav den nuvarande marknadsföringslagstiftningen isyfte att utröna om den från ett barnperspektiv haren ändamålsenlig utformning. En viktig fråga som,enligt min uppfattning, måste ingå i ett sådantarbete är regleringen av sponsring ochmarknadsföring i skolan.Om kartläggningen skulle ge vid handen att det ärpåkallat med exempelvis en särskild bestämmelse imarknadsföringslagen i syfte att skydda barn motmarknadsföring utgår jag från att regeringenåterkommer till med ett erforderligtlagförslag.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motionerna L240, L304 ochL331 samt med avslag på motion L343 yrkandena 2 och3, som sin mening ge regeringen till känna.11. Skuldfällor (punkt 13)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L319 yrkande 18.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är det angeläget attåterbetalningsplaner för långtidsarbetslösa personermed stora skulder utformas på ett sådant sätt attdet lönar sig att ta ett arbete. En skuldsatt personskall således inte behöva avstå från ett arbete pågrund av sina skulder. bör ta uppfrågan i en kontinuerlig diskussion med de exekutivamyndigheterna. Det bör ankomma på regeringen att tainitiativ till sådana diskussioner.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L319 yrkande 18,som sin mening ge regeringen till känna.12. Märkning av varor som testats på djur(punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:L221 och 2002/03:MJ316yrkande 9.StällningstagandeEnligt min mening är de beslutadeändringarna i kosmetikadirektivet ett viktigt steg isträvan att få bort varor som testats på djur frånmarknaden. Därutöver bör dock även införas ettsystem med obligatorisk märkning av djurtestadevaror. På så sätt kan konsumenterna redan innan denya bestämmelserna i kosmetikadirektivet trätt ikraft välja bort sådana varor, vilket i sin turkommer att leda till att varorna försvinner frånmarknaden. Regeringen bör således ges i uppdrag attlåta utreda möjligheterna att införa ett sådantmärkningssystem.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motionerna L221 och MJ316yrkande 9, som sin mening ge regeringen till känna.13. S.k. smajlmärkning (punkt 15)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L319 yrkande 10.StällningstagandeI dag är det för de allra flesta konsumenteromöjligt att avgöra huruvida en restaurang ellerlivsmedelsbutik följer gällandelivsmedelslagstiftning och vidtar alla nödvändigaåtgärder för att hålla livsmedlen i gott skick. Vianser därför att det, efter dansk modell, börinföras en s.k. smajlmärkning. Dennamärkningsordning innebär att en restaurang ellerlivsmedelsbutik som uppfyller gällande krav pålivsmedelshantering får sätta ett särskilt märke välsynligt. En sådan märkning vore enligt våruppfattning ett utmärkt sätt att ge konsumenternainformation om det hygieniska tillståndet i enrestaurang eller livsmedelsbutik. Det är dockviktigt att smajlmärkningen utformas på etträttssäkert sätt och att den som fått en "sur gubbe"på dörren har en ovillkorlig rätt till en nyinspektion för att få en "snällgubbe".Vi anser att regeringen bör ta initiativ till enutredning av frågan och återkomma till medett lagförslag i enlighet med det nu anförda.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L319 yrkande10, som sin mening ge regeringen till känna.14. Nätverksförsäljning (punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L245.StällningstagandeJag delar de synpunkter som förs fram i motion L245och anser att det är angeläget att särskildlagstiftning för nätverksförsäljning kommer tillstånd. Det saknas skäl att avvakta utvecklingen inomEU på området. Det är vidare viktigt attlagstiftningen utformas på ett sådant sätt att deninte bygger in hinder i den fria handeln och att dekriterier som närmare redovisas i motionen beaktas ilagstiftningsarbetet. Regeringen bör ges i uppdragatt utreda frågan och återkomma med förslag tilllagstiftning.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L245, som sinmening ge regeringen till känna.15. Resegarantisystemets finansiering(punkt 19)av (), (), BertilKjellberg (m), (), ViviannGerdin (c), () och IngemarVänerlöv (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:L311 och2002/03:L327.StällningstagandeEnligt vår mening kan nuvarande resegarantisystem,som binder så mycket kapital men som i förhållandehärtill uppenbarligen utnyttjas så lite, starktifrågasättas. Systemet är därtill orättvistbetungande för de mindre researrangörsföretagengenom de konsekvenser som modellen för att ställa deindividuella säkerheterna får för denna kategori. Desmå researrangörsföretagarna måste nämligen betalarelativt sett mycket högre avgifter till bankernasom provision för bankernas åtaganden än de storacharterbolagen. Sammantaget innebär det kostnaderför avgifter, inteckningar, borgensförbindelser m.m.Konsekvenserna blir att en småföretagare betalarmångdubbelt mer än stora researrangörer förgarantin. Detta snedvrider konkurrensen, försvårarnyetableringen inom branschen och får negativakonsekvenser för konsumenterna genom högre priseroch sämre utbud och service.Med hänsyn till det anförda anser vi att enalternativ modell för ställande av resegaranti måsteutredas i syfte att bättre tillgodose de småreseföretagens intressen och konsumenternas behov avskydd.Vad som anförts i reservationen bör ,med delvis bifall till motionerna L311 ochL327, som sin mening ge regeringen tillkänna.16. Konsumentundervisning (punkt 23)av (), (), ViviannGerdin (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L247 yrkande 2 i denna del.StällningstagandeVi anser att den bästa konsumentsatsningen är att gebarn och ungdomar ökade kunskaper i grundläggandekonsumentkunskap och privatekonomi.Konsumentfrågorna har ofta en otydlig roll i skolan,och den gränsöverskridande karaktären på frågornamedför att området inte prioriteras i undervisningeni tillräckligt hög grad. Det finns en omedvetenhet isamhället om betydelsen av hushållsplanering ochprivatekonomi. Skolungdomar bör därför ges möjlighetatt lära sig privatekonomi på ett konkret ochpraktiskt sätt i . Privatekonomi börockså kunna vara ett möjligt tillvalsämne igymnasieskolan. Det bör ankomma på regeringen attinitiera arbete med denna inriktning.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L247 yrkande 2 idenna del, som sin mening ge regeringen till känna.17. Konsumentvägledning för ekonomiskt svagagrupper (punkt 24)av (), () ochMartin ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:L319 yrkande 17.StällningstagandeVi kan konstatera att avståndet mellan rika ochfattiga grupper i samhället har ökat under senareår. som vissa grupper fått en starkarehushållsekonomi har andra grupper fått möta nyasvårigheter. Konsumentpolitiken bör särskiltuppmärksamma och erbjuda stöd till de ekonomisktsvaga grupperna i samhället, exempelvis ensamståendeföräldrar och människor med otryggaanställningsförhållanden. Enligt vår uppfattning bördet utvecklas någon form av uppsökande verksamhetför att nå ut med information till de fattigastehushållen.