bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — I detta sammanhang kan också erinrasom den tidigare nämnda rapporten från (Doing business 2004) enligt vilken är ettav de länder där det är enklast att starta företag.Sverige kommer på en delad tredje plats bland 130länder när det gäller antal procedurer som krävs fören företagsstart och på 12:e plats när det gällerantal dagar det normalt tar att starta ett företag.I rapporten jämförs de 130 länderna också på basisav kvantitativa indikatorer som gäller regler förnäringslivet. Undersökningen visar att länder medhöga inkomster reglerar näringslivet i mindreutsträckning än länder med låga inkomster. Sverigetillhör de tio länder som reglerar affärslivetminst. Andra länder i denna grupp är bl.a.Australien, , , , och . tillhör också detio länder som har de i praktiken bäst fungeranderegleringarna.En annan fråga som tas upp i motionerna är EG-lagstiftningen och behovet av regelförenkling avdenna. Som sägs i regeringens skrivelse harregelförenkling och därmed sammanhängande frågorfrån svensk sida prioriterats som en del av EU:smodernisering. Detta är ett arbete som harutskottets fulla stöd.Ytterligare en fråga som berörs i motionerna ärSmåföretagsdelegationens förslag och en uppföljningav dessa. En sådan uppföljning gjordes avNäringsdepartementet, som redovisats, ochen kommentar lämnades . Utskottet kaninte se något behov av en fortsatt löpandeuppföljning av Småföretagsdelegationens förslag.Dessa finns dock med som ett underlag förregeringens fortsatta regelförenklingsarbete.Vidare tas i motionerna upp frågan om företagensuppgiftslämnande och behovet av en begränsning ochförenkling av detta. Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av att företagensuppgiftslämnande så långt möjligt minskas och attåterhållsamhet bör prägla statens krav på uppgifterfrån företagen. Detta gäller framför alltsmåföretagen som har svårare än stora företag attavsätta tid och resurser för uppgiftslämnande. Somtidigare redovisats pågår arbete på detta områdeinom bl.a. SCB, men också centralt inomRegeringskansliet. Utskottets bedömning är att detfinns goda möjligheter att komma vidare på dettaområde, genom bl.a. ökad användning av tillgängligoffentlig information och elektroniskt samarbete.Sammantaget anser utskottet att regeringenbedriver ett ambitiöst arbete när det gällerregelförenkling för företagen. Intrycket är ocksåatt det verkar finnas goda utsikter för positivaresultat och att de mål och ambitioner som kom tilluttryck i tillkännagivande hösten 2002skall kunna uppnås. Därmed avstyrker utskottetsamtliga här aktuella motioner i berörda delar.Riksdagen bör också lägga regeringens skrivelse medredogörelse för regelförenklingsarbetet tillhandlingarna.Fonden för svensk-norsktindustriellt samarbeteUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör återkalla ett tidigare lämnatbemyndigande att ställa ut en kreditgarantiom högst till StiftelsenFonden för svensk-norskt industrielltsamarbete.PropositionenRegeringen föreslår att skall återkallaett tidigare lämnat bemyndigande för regeringen attställa ut en kreditgaranti om högst 20 miljonerkronor till Stiftelsen för svensk-norsktindustriellt samarbete.Fonden bildades och har som mål att stärkasamarbetet mellan svensk och norsk industri genomfinansiering av industriella utvecklingsprojekt.Fondens tillgångar värderades vid ingången av år2003 till ca . Fonden har underinnevarande år avvecklat huvuddelen av sina låne-och ägarengagemang. Avvecklingen av engagemangengenomförs mot bakgrund av att fonden bedömer attdess resurser är alltför begränsade för att på etteffektivt sätt kunna främja svensk-norskaindustriella samarbetsprojekt. Regeringen delardenna bedömning.I propositionen om tilläggsbudget för budgetåret1995/96 (prop. 1995/96: 105) förordade regeringenatt staten skulle utfärda en kreditgaranti på högst20 för att fonden vid behov skullekunna ta upp lån på marknaden och sålunda fullgöraalla sina förpliktelser. beslöt i enlighetmed regeringens förslag (bet. 1995/96:NU18). Motbakgrund av fondens beslut om att avveckla sinaengagemang är det dock inte längre aktuellt försvenska staten att utfärda den nämndakreditgarantin.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att riksdagenbör återkalla det aktuella bemyndigandet tillStiftelsen för svensk-norskt industrielltsamarbete och tillstyrker därmed regeringensförslag.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24NäringslivUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör anvisa anslag underutgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet medvad som föreslagits i budgetpropositionen ochsom framgår av bilaga 2. Vidare bör riksdagenbesluta enligt de förslag rörandebemyndiganden som läggs fram i propositionenunder detta utgiftsområde. börockså avslå samtliga här aktuellamotionsyrkanden.InledningUtskottet redogör i det följande - avseende deanslag som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv - förregeringens förslag och motsvarande förslag imotioner (se bilaga 2). Därefter redovisar utskottetsitt ställningstagande i ett sammanhang.NäringspolitikVerket för innovationssystem:Förvaltningskostnader (26:1)PropositionenAnslaget finansierar förvaltningskostnader vidVerket för innovationssystem () som bildadesden . Myndighetens uppgift är attfrämja hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle ocharbetsliv genom utveckling av effektivainnovationssystem och finansiering avbehovsmotiverad forskning och utveckling.Regeringen beräknar anslaget för till114,4 miljoner kronor.MotionenI motion 2003/04:N412 (kd) föreslås en besparing påanslaget med 5 miljoner kronor.Verket för innovationssystem: Forskning ochutveckling (26:2)PropositionenAnslaget finansierar behovsmotiverad forsknings- ochutvecklingsverksamhet samt utveckling avinnovationssystemet. Inriktningen för de närmasteårens verksamhet har tidigare beskrivits i enproposition om forskning och förnyelse (prop.2000/01:3) samt i en proposition om FoU ochsamverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2).Enligt regeringens förslag skall anslaget minskasmed , då dettillskott som beslöts för för uppbyggnad avett nationellt inkubatorprogram upphör. Samtidigtskall anslaget tillföras fr.o.m.år 2004 för tillämpad industriforskning inom IT- ochtelekomsektorn.Regeringen beräknar anslaget för till . Regeringen begär vidareriksdagens bemyndigande att besluta ombidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst underår 2005 och under åren2006-2009.MotionernaI motionerna 2003/04:Fi240 (fp) och 2003/04:N411(fp) föreslås en minskning av anslaget med 100miljoner kronor.Ett tillkännagivande av om att Vinnovabör ges utökade resurser för att bättre kunna stödjagoda idéer som ger resultat i form av ökadindustriell tillväxt föreslås i motion 2003/04:N211(kd). Den breda satsning på högre teknisk utbildningsom gjorts i har bidragit till ett stortantal goda idéer, säger motionären. Hon menar attdet nu handlar om att idéerna skall förverkligasinom industrin, vilket kräver såväl ett betydandekapital som ett samordningsansvar för satsningar.Vinnova förfogar över ungefär hälften av de medelsom dess finska motsvarighet har, påstår motionären.Hon hänvisar till att ligger i täten vadgäller tillväxtkapacitet, medan hon hävdar attSverige har en bottenplacering vad avser statligasatsningar på forskning och utveckling. Det ärdärför av stor vikt att ytterligare medel tillförsVinnova, så att långsiktigt kan få flerarbetstillfällen, anför motionären.Samma motionär föreslår i en annan motion,2003/04:N212 (kd), att den för gällandeförordningen om statligt stöd till tekniskforskning, industriellt utvecklingsarbete ochuppfinnarverksamhet skall ändras så att stöd kanlämnas i enlighet med de nivåer som anges i EU:sriktlinjer (96/C45/06). Dessa riktlinjer, som varavsedda att gälla men som harförlängts, stämmer inte helt överens med de reglersom gäller för , säger motionären. Honpåpekar att därmed inte har sammamöjligheter att lämna stöd till innovationer somgäller för motsvarande organ i andra EU-länder. Destödnivåer som anges i EU:s riktlinjer och som integäller för är följande: förhöjt stöd förförstudier, förhöjt stöd för patentkostnader,förhöjt stöd till stödområde (en mindre procentsatsfinns i ), bonus för om ett program har sammamål som ett av EU:s ramprogram och innebär samarbeteöver gränserna, bonus för samarbete över gränsereller mellan företag och forskningsprogram elleromfattande spridning och publicering av resultat.Vissa kompletterande uppgifterVid utskottets sammanträde föreslogIngegerd Saarinen (mp) att utskottet skulle låtagöra en uppföljning av hur forskningsstöd frånstatliga myndigheter och andra aktörer med statliganknytning fördelar sig på företag av olika storlek.Önskemålet var föranlett av att det i olikasammanhang framförs farhågor för att små ochmedelstora företag missgynnas i förhållande tillstora företag när det gäller forskningsstöd.Utskottet beslöt att som ett första steg beriksdagens utredningstjänst att göra en förstudie.Denna avses därefter kunna ligga till grund förbeslut om huruvida utskottet skall gå vidare med enmer omfattande uppföljning. Företrädare förutredningstjänsten har vid ett utskottssammanträde inovember 2003 redovisat vad som framkommit iförstudien (som finns att tillgå hos utskottet).Beträffande yrkandet i motion 2003/04:N211 (kd) omökade resurser till kan noteras att Sverigetillhör de länder som satsar mest på forskning ochutveckling. satsades av BNP på FoU,enligt statistik från . Motsvarande andel varför . Den myndighet i som harliknande uppgifter som är Teknologiskautvecklingscentralen (Tekes). satsade Tekesmotsvarande ca på FoU, dvs.ett något högre belopp än . Tekes förfogardock även över medel för andra typer av insatser änFoU, t.ex. olika former av produktutvecklingsstöd,vilket inte har. Det kan vidare nämnas atttillämpad forskning, som Tekes stöder, i Sverigeockså finansieras av och ochkompetensutveckling (). I det nuaktuella förslaget i budgetpropositionen ges Vinnovaen anslagsförstärkning med förindustrirelaterad forskning inom IT- ochtelekomsektorn.När det gäller förslaget i motion 2003/04:N212(kd) om förändring av den gällande förordningen(1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning,industriellt utvecklingsarbete ochuppfinnarverksamhet - den s.k. teknikförordningen -har, enligt uppgift från , inovember 2002 till regeringen inkommit en hemställanfrån om en översyn av den nämndaförordningen. I framställan anges just destödmöjligheter som nämns i motionen, dvs. förhöjtstöd för förstudier, förhöjt stöd förpatentkostnader, förhöjt stöd till stödområde, bonusför om ett program har samma mål som ett av EU:sramprogram och innebär samarbete över gränserna samtbonus för samarbete över gränser eller mellanföretag och forskningsprogram eller omfattandespridning och publicering av resultat. Vinnovaföreslår att teknikförordningen skall justeras såatt stöd kan lämnas i enlighet med de nivåer somanges i EU:s riktlinjer. Departementet anser attfrågan är angelägen, men den måste beredas med och att beredningen på grund härav kankomma att ta tid.Verket för näringslivsutveckling:Förvaltningskostnader (38:1)PropositionenAnslaget täcker förvaltningskostnader för Verket förnäringslivsutveckling () och (). Anslagssparandet från år2002 på avser finansiering avuppbyggnad av ärendesystem inom de regionala stöden(NYPS). Anslaget skall enligt regeringens förslagminskas med , till följd av bl.a.en retroaktiv justering av pris- ochlöneomräkningen. har sedan omorganisationen år2001 arbetat målmedvetet med att utveckla den nyamyndighetens roll och funktion, sägs det.Ytterligare omstruktureringar för att fokusera ocheffektivisera verksamheten är dock nödvändiga.Regeringen beräknar anslaget för till205,5 miljoner kronor.MotionenKristdemokraterna avvisar uppbyggnad av ärendesysteminom de regionala stöden och föreslår med hänvisningdärtill en minskning av anslaget med 15 miljonerkronor, sägs det i motion 2003/04:N412 (kd).Vissa kompletterande uppgifterI anslutning till det här aktuella anslaget ochnästföljande anslag, Näringslivsutveckling, kannoteras att har presenterat förNäringsdepartementet ett förslag till ändratinnehåll i verksamheten. Förslaget, som har rubrikenEtt fokuserat och mer effektivt för ökadekonomisk tillväxt, anger att det övergripande måletför allt vad gör skall vara ekonomisktillväxt. Syftet med Nuteks verksamhet skall varaatt bidra till hållbar ekonomisk tillväxt ochvälstånd över hela landet genom fler nya företag,fler växande företag och fler starka regioner. Enstark målstyrning och adekvat uppföljning skallsäkerställa att detta syfte uppnås. Nuteks styrelsekonstaterar i förslaget att har en bredverksamhet inom näringspolitiken och den regionalautvecklingspolitiken. Bredden har utvecklats genomegna initiativ och genom ett stort antalregeringsuppdrag. som verksamhetenbreddats har resurserna dock successivt minskat.Konsekvenserna av detta har blivit att Nuteksfinansiella resurser både i form avförvaltningsanslag och sakmedel på ett ökande antalområden är otillräckliga för att effektivt nå syftetför verksamheten, sägs det i förslaget.Det fokuserade skall, enligt förslaget, varainriktat på tillväxtskapande insatser med en tydligtillväxtprofil. Ett fokuserat skall ha entydlig expert-, kunskaps- ochsamordnings/samverkansroll för följande områden:- Entreprenörskapsutveckling och regelförenklingarför Fler nya företag.- Små och medelstora företags tillväxtbetingelseroch nationell klusterpolitik för Fler växandeföretag.- Regional näringslivsutveckling för Fler starkaregioner.Nuteks operativa roll mot enskilda företag skall begränsas ochsamverkan med förstärkas.Nuteks kärnverksamhet föreslås omfatta följandeinsatsområden:Fler nya företag- expertroll/regelsystemet/finansiering,- informationstjänster (som ett inslag iförenklingsarbetet för företag),- förbättrade insikter om företagandets villkormed ungdomar som en viktig målgrupp,- utveckling och utvärdering av det statligastödsystemet för företag och företagare.Fler växande företag- expertroll/regelförenkling/finansiering för attskapa tillväxtförutsättningar för små och medelstoraföretag,- informationstjänster och "det statligastödsystemet",- utveckling av en nationell klusterpolitik.Fler starka regioner- expert- och samordningsroll för regionalatillväxtprogram,- expert- och samordningsroll för strukturfonder,- regionalt företagsstöd med systemansvar,- regional projektverksamhet (medpilotprojektinriktning),- stadspolitik för tillväxt.För alla de tre nämnda områdena avses pilotprojektinitieras, ofta i samarbete med . Erfarenheteroch goda exempel skall spridas för att effektiviseraarbetet i hela det näringspolitiska systemet motekonomisk tillväxt. Utöver Nuteks kärnverksamhetavses särskilda uppdrag från regeringen,finansierade utanför kärnverksamheten, utföras. Föratt den beskrivna omställningen och prioriteringenav nya områden skall bli möjlig att genomföra krävsatt ett antal pågående insatser avslutas och att deresurser som då frigörs tillförs de nya områdena,anser . Följande insatser bör avslutas:Såddfinansieringen; Samarbeten/finansiering;Särskilda insatser för olika grupper; Allaprograminsatser (6 program) inom flerväxande företag; Resurscentrum (överförs tillregionala organ när nuvarande program upphör);Transportbidraget (flyttas till annan myndighet);Programinsatser (Lokal näringslivsutveckling,innovationssystem och kluster); Internationellaföretagsprogram. Flera av de nyssnämnda insatsernaär tidsbegränsade uppdrag i regleringsbrev eller viasärskilda uppdrag. Avslutningen av insatserna avsesske etappvis och i s.k. ordnade former.Förslagen sägs ge följande konsekvenser försakverksamheten:- De resurser som frigörs (undantagetTransportbidraget) skapar utrymme att förstärkainsatserna på de områden som enligt förslagetskall fokusera på.- Utrymme skapas för att driva de nya/förstärktainsatsområdena och pilotprojekt utifrånidentifierade behov.- Trovärdighet och tydlighet skapas på de områdensom kommer att arbeta med.I förslaget sägs att och ledning har initieratett utvecklingsarbete för att ta fram fokuserade ochmätbara mål för vad skall åstadkomma sombidrag till ekonomisk tillväxt. Därigenom sägsstatsmakternas styrning av komma attunderlättas genom att den kan renodlas till att avseen målstyrning av verksamheten. På så sätt ansesstatsmakterna få ett bättre underlag för att värderahur de resurser som anförtros bidrar tilltillväxten.Sammanfattningsvis förordar att detbeskrivna förslaget till omställning av , somavses leda till ett fokuserat och mer effektivtNutek för ökad ekonomisk tillväxt, kommer tilltydligt uttryck i regleringsbrev för budgetåret 2004och därpå kommande år. Det anses angeläget attregleringsbrevet utformas så att omställningen kanske så snabbt som möjligt, både av externaeffektivitetsskäl och av omsorg om Nuteks personal.Nuteks förslag har presenterats av Nuteksstyrelseordförande och t.f.generaldirektör för statssekreterareSven-Eric Söder, Näringsdepartementet.Näringsminister har kommenteratförslaget i medierna med att säga attNäringsdepartementet har påbörjat processenmed regleringsbrev för , men att han anseratt förslaget är mycket konstruktivt och att detkommer att fungera som underlag i den fortsattadiskussionen.Näringslivsutveckling (38:2)PropositionenAnslaget får användas till näringslivsfrämjandeåtgärder. Anslaget bör höjas med 10 miljoner kronorför att finansiera inrättande av centrum för ochsärskilda satsningar inom områdena miljödrivennäringslivsutveckling och miljöteknikexport. Densärskilda satsningen på kvinnors och invandraresföretagande samt kooperativt företagande ökar med 10miljoner kronor . Som en följd av redanfattade beslut avslutas programmen , varföranslagsnivån då sjunker. Efter programperioden skallverksamheterna utvärderas. Anslaget sjunkerytterligare till följd av att den särskildasatsningen om på designupphör enligt tidigare beslut. Efterdesignprogrammets slut skall verksamhetenutvärderas.Regeringen beräknar anslaget för till249,6 miljoner kronor.MotionernaAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2003/04: N389 (m). Anslaget fåranvändas till näringslivsfrämjande åtgärder,konstaterar motionärerna och anser att det ipraktiken bl.a. innebär subventioner som snedvriderkonkurrensen och förhindrar nyskapande ochutveckling. De menar därför att budgetutrymmet försådana åtgärder måste minska. Många kvinnor arbetarinom offentlig sektor med verksamheter som stat,landsting och kommuner har monopol på, varförmöjligheterna att starta eget är mycket små, sägermotionärerna vidare. De framhåller att detta kanförändras genom att stat, kommuner och landstinginriktar sig på sin kärnverksamhet och i störreutsträckning konkurrensutsätter och knoppar avverksamheter, snarare än genom statliga insatser förnäringslivsfrämjande åtgärder. Motionärerna avvisarockså anslagsökningen om förinrättandet av ett centrum för miljödrivennäringslivsutveckling och miljöteknikexport.Basfinansieringen för Institutet förkvalitetsutveckling (SIQ) bör säkerställas genom ettuttalande av , anförs det i motion2003/04:N230 (fp). konkurrenskraft ärberoende av en ständig förbättring av varor,tjänster och processer, och arbetet med etteffektivt kvalitetsarbete underlättas om det finnsen medvetenhet om kvalitetsbegrepp och god kunskapom kundorienterad verksamhetsutveckling, sägermotionären. Hon redovisar att utifrån detta behovbildades för SvenskKvalitet. formerades intressentföreningenKvalitetsutveckling som slöt ettavtal med regeringen om bildandet av SIQ. Institutetövertog då från uppgiften attaktivt bidra till kvalitetsutvecklingen i alla delarav det svenska samhället. SIQ:s status somnationellt centrum har inneburit att institutetkunnat bygga upp goda kontakter i ochutomlands. Motionären erinrar om vad utskottetanförde (bet. 2000/01:NU1) om att dentyp av verksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ettnäringspolitiskt perspektiv. Likaså menade utskottetatt formen för verksamheten, som karakteriseras avatt företag, organisationer och förvaltningarsamverkar, har en effektiv utformning. Utskottet sågdet därför som angeläget att verksamheten även ifortsättningen skulle kunna erhålla statligt stödför sin basfinansiering. Några åtgärder från statenssida för att säkerställa SIQ:s finansiering hartrots detta inte vidtagits, utan det statligabidraget har uteblivit ,säger motionären. Hon uppger att SIQ därmed har ettstrukturellt underskott som allvarligt hotarverksamheten och institutets existens. Regeringenmåste därför agera så att lämplig myndighet ges iuppdrag att säkerställa basfinansieringen för SIQ,anför motionären.I motion 2003/04:N412 (kd) föreslås en besparingpå anslaget med . Regeringenssatsning med för att utveckla ettdesignprogram som skall främjanäringslivsutvecklingen på området ställer sigmotionärerna tveksamma till. De betecknar detta somett kortsiktigt projekt och menar att långsiktigastrukturella reformer av generell karaktär är tillstörre nytta för näringslivet.En besparing på föreslås imotion 2003/04:N369 (c). Motionärerna menar attanslaget används godtyckligt till olika satsningarfrån år . anser attnäringslivsfrämjande åtgärder skall genomföras medett tydligt underifrånperspektiv, dvs. genom attlåta den regionala nivån ansvara för och utforma denaktuella typen av satsningar. Centrala påbud ochdiverse småsatsningar bör sålunda inte tillskrivasden nationella nivån. Motionärerna erinrar om attCenterpartiet i stället föreslår en satsning på 592miljoner kronor under utgiftsområde 19 Regionalutveckling till olika näringslivsfrämjande projektsom den regionala nivån skall ansvara för.Vissa kompletterande SIQ), som ärföremål för yrkande i motion 2003/04:N230 (fp),bildades, som tidigare redovisats, påinitiativ av regeringen och IntressentföreningenKvalitetsutveckling. I enlighet med stadgarna skallinstitutet stimulera och bidra till en positivkvalitetsutveckling i alla delar av det svenskasamhället. Vid utgången av upphörde dettidigare statliga stödet till verksamheten. SIQ hardärefter , ,hemställt hos regeringen om statligt stöd förfinansiering av verksamheten.Frågan om basfinansiering för SIQ behandlades, somsägs i den nyssnämnda motionen, av utskottet hösten2000 i betänkande 2000/01:NU1. Företrädare för SIQhade under utskottets beredningsarbete framfört sinafarhågor för att den verksamhet som institutetbedriver skulle hamna i ett oklart läge iförhållande till de båda då nyinrättademyndigheterna och . Utskottet ansåg attden typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktig urett näringspolitiskt perspektiv. Likaså menadeutskottet att formen för verksamheten, somkarakteriseras av att företag, organisationer ochförvaltningar samverkar, har en effektiv utformning.Utskottet såg det därför som angeläget attverksamheten även i fortsättningen skulle kunnaerhålla statligt stöd för sin basfinansiering.Regeringen beslöt att 1 miljon kronorskall betalas ut mot rekvisition senast den 31oktober 2003 till SIQ. Kostnaderna belastar ettäldreanslag (från ) underutgiftsområde 24 - Fortsatt program försmåföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt,anslagsposten Till regeringens disposition.Frågan om eventuella medel till SIQ för år 2004diskuteras inom (38:3)() hartill uppgift att utveckla och förbättrakunskapsunderlaget för tillväxtpolitiken. Institutetutför omvärldsbevakning och utvärderingar medrelevans för näringspolitiken, innovationspolitikenoch den regionala utvecklingspolitiken.Omvärldsbevakningen är delvis utlandsbaserad. ITPShar även ett statistikansvar för delar av denofficiella statistiken. I anslaget ingår ITPS:sförvaltningskostnader.Regeringen beräknar anslaget för till 74,3miljoner kronor.MotionenI motion 2003/04:N412 (kd) görs bedömningen att enutgiftsbesparing på är rimlig, medhänvisning till anslagssparandet ochhöjningen av anslaget för år 2003.Turistfrämjande (38:4)PropositionenTuristdelegationen är central förvaltningsmyndighetför turistfrågor.