bet · GR01FIU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Dessutomanslås för en skolsatsning.Regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 25sammanfattas i nedanstående tabell:Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerRegeringens förslag i tusental kronor, oppositionspartiernas förslag imiljoner kronorAnslag Regeringens förslag (m) (fp) (kd) (c)48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting (ram) 44142 000 69 240 9 680 6 035 -41 13448:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting(ram) 570 050 -370 -470 -45048:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting (obet.) 26 293 04048:4 Bidrag till Rådet för redovisning (obet.) 70048:5Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (ram) 1100 000 -1 100 -1 100 -1 10048:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader (obet.) 1 600000 -1 600Summa 73 705 790 66 170 9 210 4 935 -42 684Finansutskottets ställningstagandeUnder slutet av 90-talet och ökade inkomsterna förkommunsektorn både genom ökade skatteintäkter och höjda statsbidrag, ochde kommunala verksamheterna växte relativt kraftigt. Trots de storainkomstökningarna uppvisade kommunsektorn ett negativt finansiellt sparandepå 2002 och ett underskott före extraordinära posterpå . Skatterna i kommunsektorn höjdes 2003 med i genomsnitt65 öre, vilket motsvarar ca . Prognosen för ökningenav den kommunala konsumtionen 2003 har reviderats ned ochberäknas nu till , och även 2004 beräknas konsumtionsvolymen öka med0,. beräknas konsumtionen öka med per år.För att förbättra vård, skola och omsorg förstärks det tillfälligasysselsättningsstödet med 2004. avvecklas stödet,och i stället höjs det generella statsbidraget med ,vilket motsvarar dels sysselsättningsstödet, dels kommunsektorns inkomsterfrån den s.k. 200-kronan. tillförs dessutom tillhälso- och sjukvården i enlighet med den nationella handlingsplanen.Moderata samlingspartiet föreslår kraftiga skattesänkningar och avregleringarsom bl.a. påstås leda till minskade kostnader för kommunerna. Moderaternaräknar vidare med att ökad effektivitet och renodling av verksamheten påsikt skapar ett betydande utrymme för bättre ekonomisk utveckling ikommunerna. kompenserar kommunerna för det skattebortfall somderas förslag ger upphov till genom höjda statsbidrag. Dessa neutraliseringaruppgår till . sammanlagda höjningav ramen för utgiftsområdet uppgår dock till ca 67,8 miljarder kronor.Partiets ram för utgiftsområdet är därmed mer än lägreän regeringens förslag. En del av detta avser visserligen ett saldoneutraltutjämningsbidrag för LSS-kostnader, men även med hänsyn till detta minskasramen med ca . hävdar på ett svepande sättatt olika typer av effektiviseringar ska skapa utrymme både för sänktakommunalskatter och säkrad kvalitet på den kommunala servicen. Utskottetanser att förslag leder både till att försämra kommunsektornsredan ansträngda ekonomi och till svårigheter för kommunerna att bedrivasin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Utskottet avvisar bestämten sådan politik.Folkpartiet liberalerna föreslår att ramen för utgiftsområdet höjs med . Höjningen förklaras av att kompenserarkommunerna för skattebortfall. Bortser man från sådan kompensation såinnebär förslag att kommunerna ges minskade resurser. Anslagetför särskilda insatser föreslås minskas med medhänvisning till att bidragen till kommuner och landsting medbefolkningsminskninginte är motiverade. Utskottet delar inte denna uppfattning. De regionalaklyftorna ökar ytterligare när anslaget tas bort. Kommuner med minskandebefolkning ställs på kort sikt inför mycket svårbemästrade problem.Utskottet anser att de tillfälliga omställningsstöden till kommuner ochlandsting med befolkningsminskning som finns 2001-2004 är viktiga för attde drabbade kommunerna ska kunna ställa om och anpassa sina verksamhetertill en minskande befolkning. Utskottet avvisar motionärernas neddragning.Folkpartiet föreslår också, liksom tidigare, att stödet till kommunernaska minskas för att kompensera för det skatteundandragande som kommunalakoncernbildningar ger upphov till. Med hänvisning till bl.a. kommunalskatteplanering minskar motionärerna stödet till kommunerna med 2,4miljarder kronor. Utskottet delar inte motionärernas syn på kommunalakoncerner och anser att den minskning som föreslås är oacceptabel ochförsämrar kommunernas redan ansträngda ekonomi.När det gäller de kommunala bolagens förhållande till skattelagstiftningenanser utskottet att kommunala bolag givetvis ska behandlas på samma sättsom privata (se även bet. 2001/02:FiU3 s. 41).Kristdemokraterna föreslår skattesänkningar som minskar kommunernasskatteintäkter med betydande belopp. Man väljer dock inte att kompenseradetta genom höjda statsbidrag utan redovisar det i stället på inkomsttitel1111. Om kommunerna i stället kompenseras via statsbidraget skulle ramenför utgiftsområdet behöva höjas med ca 2004. Frånräknatdessa skatteeffekter föreslår motionärerna en ram för utgiftsområdet som2004 är högre än regeringens förslag.Utskottet vill framhålla att förstärkningar av vården, skolan och omsorgenhar haft, och fortsätter att ha, högsta prioritet i takt med vad detekonomiska utrymmet tillåter. föreslås en förstärkning avsysselsättningsstödetmed 2004. höjs det generella statsbidragetmed , vilket innebär att medel motsvarande tvåtillfälliga stöd, sysselsättningsstödet och den s.k. 200-kronan, permanentas.Utskottet avvisar motionärernas förslag.Centerpartiet föreslår en mycket kraftig neddragning av det generellastatsbidraget som ett resultat av sina skatteförslag. Grundavdraget ochflera andra avdrag föreslås slopas och ersättas av en statlig skattereduktion(skatteförslaget behandlas utförligt i bet. 2003/04:FiU1). Detta innebäratt kommunernas skattebas och därmed också skatteinkomster ökar väsentligt.För att neutralisera skatteinkomstökningen för kommunerna minskas detgenerella statsbidraget med . Det generella statsbidragetförändras även av andra neutraliseringar.Centern flyttar medel från ett antal anslag, sammanlagt ca 9,5miljarder kronor, till det generella statsbidraget. På så sätt överförCentern exempelvis medel från utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning, avseende statligt stöd för utbildning av vuxna, maxtaxainom barnomsorgen m.m. till det generella statsbidraget. Anslaget förpersonalförstärkningar i skola och fritidshem på 3,5 miljarder kronoravvisas, och föreslår i stället en skolsatsning på 3 miljarderkronor. Överföringarna från andra anslag innebär därför en minskning avkommunernas resurser med . Dessutom minskar Centerndet generella statsbidraget med eftersom den egnapolitiken förväntas leda till betydligt lägre kostnader för socialbidrag.Utskottet betvivlar att politik verkligen skulle få denna effekt.Motionärernas förslag avvisas.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslaginom utgiftsområde 25. Därmed avstyrks motionerna Fi240 (fp) yrkande 14i denna del, Fi267 (c), Fi274 (m), Fi278 (fp) yrkande 7 samt Fi286 (kd)yrkandena 5 och 9.Förstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner regeringens förslag tillförstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödet 2004.BudgetpropositionenFör 2002 och 2003 har ett tillfälligt sysselsättningsstöd för kommuneroch landsting utgått, bestående av ett generellt stöd och ettnyanställningsstöd.Mot bakgrund av de försämrade ekonomiska förutsättningarna för kommunsektornförlängdes stödet till att gälla även med beloppet 3 miljarderkronor. utgår stödet enbart i form av generellt stöd. För 2004föreslås nu att stödet förstärks med utöver detberäknade utfallet enligt nuvarande regler . Stödet beräknas därmeduppgå till . Regeringen avser att i förordning justeraprocentsatsen avseende 2004 så att detta resultat erhålls.Sysselsättningsstödet upphör 2005. I stället föreslår regeringen en höjningav det generella statsbidraget till kommuner och landsting med motsvarandebelopp.Finansutskottets ställningstagandeMot bakgrund av den ansträngda ekonomiska situationen i många av landetskommuner och landsting anser utskottet att den föreslagna förstärkningenav sysselsättningsstödet med är väl motiverad. Utskottettillstyrker därmed regeringens förslag om att förstärka sysselsättningsstödet2004.UtjämningssystemetUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till tidigare behandling och utjämningskommitténs nyligenpresenterade betänkande avstyrker utskottet motionsyrkanden om attutjämningssystemet bör avskaffas, utredas etc.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c).MotionernaBo Lundgren m.fl. (m) föreslår i motion Fi239 att dagens system förutjämning mellan kommunerna avskaffas. Skillnader mellan kommunerna när detgäller t.ex. sociala behov bör kompenseras via statsbidrag (yrkande 15).I avvaktan på en sådan övergång föreslår motionärerna vissa förändringarredan 2004. Kommuner och landsting som haft en relativ skattekraftstillväxtsedan 2002 får behålla denna. Kommuner som tappat skattekraft fårkompensation. Ett landsting ska betala maximalt av sin relativa skattekrafttill inkomstutjämningen, och maximalt (yrkande 16).Lars m.fl. (fp) anser i motion Bo253 att utjämningsgraden idet kommunala skatte- och inkomstutjämningssystemet bör sänkas (yrkande13). Motionärerna står bakom principen om skatteutjämning, att kommuneroch landsting ska ha likvärdiga förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet.Dagens system är emellertid tillväxtfientligt. För många kommunpolitikerlönar det sig inte att uppmuntra till nybyggnation och locka nya människortill kommunen. Behov av investeringar i t.ex. förskolor och skolor beaktasinte i utjämningssystemet. Systemet måste reformeras i grunden.Karin m.fl. (fp) ställer sig i motion Fi278 bakom de grundläggandeprinciperna med utjämningssystemet men anser att genomgripande förändringarär nödvändiga. Systemet bör innehålla färre ingående faktorer, det börvara mer genomskinligt och förutsägbart och det bör inte som verkatillväxthämmande. Motionärerna anser att det behövs en ny utredning somkan se över systemet i sin helhet på ett förutsättningslöst sätt. Systemetborde också granskas av en helt oberoende instans som ser över om detuppfyller sitt syfte att ge alla kommuner och landsting de ekonomiskaförutsättningar som krävs för att kunna bedriva sin kärnverksamhet på ettbra sätt samt vilka problem systemet kan ge för enskilda kommuner ochlandsting (yrkande 6).I motion Fi286 anser m.fl. (kd) att en invånare i Sverigeska kunna få lika god sjukvård och service oavsett var hon ellerhan bor. Utjämningssystemet ska dock inte kompensera för rimliga skillnaderi service och effektivitet. Systemet ska vara statligt, det ska innehållaincitament för tillväxt och förnyelse, det ska vara begripligt ochdemokratiskt förankrat hos alla kommuner och landsting. Det utredningsförslagsom presenterades är ett steg i rätt riktning. Motionärerna anseratt förslaget vad avser en övergång till ett statligt inkomstutjämningssystemsnarast bör genomföras (yrkande 3).Maud m.fl. (c) skriver i motion N328 att skatteförslagom att växla avdrag mot en skatterabatt ökar kommunernas skattebas ochminskar deras bidragsberoende. Motionärerna skriver att dagens skattesystemförstärker skillnaderna i skattekraft mellan de kommuner och landstingsom har låg och de som har hög skattekraft. Ersätter man grundavdragetmed skatterabatt, lika för alla, försvinner denna effekt och belastningenpå utjämningssystemet minskar, hävdar motionärerna (yrkande 8).I motion Fi209 av och (båda m) anförs attdagens system med mellankommunal utjämningsskatt är ett övergrepp på denkommunala självstyrelsen. Ingen kommun ska tvingas höja skatten för attfinansiera andra kommuners åtaganden (yrkande 1). Motionärerna anser attdet kommunala utjämningssystemet måste avskaffas (yrkande 2).I motion Fi272 föreslår () att den tillväxtfientligainkomstutjämningen avskaffas. Lönekostnaderna är högre i tillväxtkommuner,vilket innebär att service blir dyrare. I t.ex. Stockholmsområdetfår därför invånarna betydligt sämre service och vård för sina skattepengar,vilket visar sig när drar ned ytterligare isjukvården som man höjer skatten. Detta tar emellertid inteutjämningssystemet någon hänsyn till.I motion Bo257 av de m.fl. (m) framhålls att detstatliga inkomstutjämningssystemet måste förändras så att kommuner medinflyttning ges ekonomisk möjlighet att utöka de kommunala verksamheternai takt med inflyttningen (yrkande 10). Inkomstutjämningen fråntar kommunernaalla extra inkomster som de skulle ha kunnat använda till att förse deinflyttade med vård, skola och omsorg.I motion N341 av de m.fl. (m) föreslås att detinomkommunala utjämningssystemet avskaffas och ersätts av ett system sombåde stimulerar ekonomisk tillväxt och ger tillräckliga statliga bidragtill kommuner och landsting med otillräcklig skattekraft (yrkande 2).Dagens system är konstruerat så att det straffar tillväxt var den änuppstår, vilket blivit särskilt tydligt i . Kostnadsutjämningentar allt mindre hänsyn till de särskilda problem och kostnader som finnsi en storstad, t.ex. segregation, befolkningsökning och höga kostnaderför löner och bostäder.I motion N345 av m.fl. (kd) föreslås att det nuvarandeutjämningssystemet ska ersättas av ett statligt system (yrkande 4). Systemetska stödja och driva på en stark och solidarisk ekonomisk utveckling ihela landet och förena detta incitament för tillväxt och förnyelse.Utjämningssystemet ska vara tillgängligt, begripligt och demokratisktförankrat hos alla kommuner och landsting. Kostnadsutjämningen ska ha bättreträffsäkerhet. Dessutom anser motionärerna att det nuvarande systemetinte är i enlighet med grundlagens intentioner om den kommunala självstyrelsen,lokaliseringsprincipen och den kommunala beskattningsrätten.Håkan och (båda c) föreslår i motion Fi249 attmantalsskrivningen ska förändras för att åstadkomma ökad rättvisa mellankommunerna. Befolkningen mantalsskrivs och pådetta baseras sedan beräkningar av t.ex. skatteunderlag och statsbidrag.Invånarantalet i kommunerna varierar emellertid . I exempelvisÅre och finns tusentals säsongsarbetare , varavbara en liten del skriver sig där. Ett befolkningsgenomsnitt över helaåret skulle ge en rättvisare fördelning av skatter och bidrag, och dagensteknik gör det möjligt att mäta befolkningen om man så skulleönska, skriver motionärerna. Frågan bör utredas anser motionärerna.Anders och (båda s) anser i motion Fi290 attdet kommunala utjämningssystemet måste ta större hänsyn främst tillkommuner i glesbygd med kvarhängande problem med bostadsöverskott. Välfärdenmåste värnas i kommuner och landsting med stor utflyttning och vikandeskattekraft framhåller motionärerna.Lars U () anser i motion Fi289 att det finns behov av utjämningmellan kommuner och regioner där man är beroende av den egna bilenför resor till nödvändig samhällsservice. Regeringen bör överväga enöversyn av möjligheterna till någon form av utjämning mellan kommuner ochregioner som inte själva har underlag att upprätthålla kollektiva transporteroch de regioner där kollektiva lösningar redan är etablerade.Finansutskottets ställningstagandeMellan landets kommuner och landets landsting finns stora variationer iförutsättningarna för att kunna erbjuda sina medborgare en god service.Skillnaderna är stora både vad avser skattekraft och andra faktorer såsomt.ex. Utjämningssystemet syftar till att gelikvärdiga ekonomiska förutsättningar för landets kommuner och landstingatt bedriva sin verksamhet och erbjuda alla invånare en serviceav god kvalitet.Utskottet har vid upprepade tillfällen behandlat snarlika motionsyrkandenom olika förändringar av utjämningssystemet, bl.a. (bet.2002/03:FiU19) och (bet. 2002/03:FiU3), och har inte ändratuppfattning i frågan. Utskottet vill ändå kortfattat kommentera några avmotionsförslagen.Centerpartiet föreslår i motion Fi306 (c) en genomgripande omläggning avinkomstbeskattningen som innebär att kommunernas skatteinkomster ökarväsentligt. (Skatteförslaget behandlades utförligt i bet. 2003/04:FiU1 s.142-149.) För att neutralisera effekten på kommunerna föreslår motionärernaatt det generella statsbidraget minskas med motsvarande belopp. Minskningenblir så stor att statsbidraget i det närmaste avvecklas. De mekanismersom fördelar om medel mellan kommuner och mellan landsting, inkomstutjämningoch kostnadsutjämning, påverkas dock inte annat än marginellt av motionärernasförslag. Motionärernas påstående att belastningen på utjämningssystemetminskar kan därför ifrågasättas. Dessutom kan skatteförslagets effekterpå den regionala fördelningen ifrågasättas. Förslaget innebär att invånarei lågskattekommuner gynnas medan invånare i högskattekommuner missgynnas(se bet. 2003/04:FiU1). Utskottet avvisar motionärernas förslag.Beträffande förslagen i motion Fi239 (m) anser utskottet, liksom vidtidigare behandling av snarlika förslag, att en sådan förändring skullebryta mot utjämningens grundprinciper och leda till ökade ekonomiskaskillnader mellan kommunerna. Utskottet konstaterar också att förslagetinte är statsfinansiellt neutralt. Motionärerna har tidigare lämnatmotsvarande förslag men då ansett att det skulle finansieras genom enneddragning av det generella statsbidraget. är motionärernasförslag ofinansierat.Beträffande motion Fi249 (c) gör utskottet bedömningen att det voreadministrativt tungrott att mer eller mindre löpande mäta befolkningen ilandets olika kommuner för att på så sätt skapa större rättvisa i skatte-och utjämningshänseende. En sådan ordning skulle komplicera beräkningarnaoch troligen också försämra kommunernas planeringsförutsättningar.Angående kommuner med problem med bostadsöverskott, motion Fi290 (s),vill utskottet peka på att tidigare bemyndigat regeringen attbilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avvecklabostadsföretag och fastigheter som övertas från kommuner. I september2003 köpte regeringen aktierna i från Bostadsgaranti AB.Bolagets uppgift är bl.a. att ta över hela eller delar av ett kommunaltbostadsbestånd för att genomföra en omstrukturering och senare återförabostäderna till kommunen eller annan lämplig ägare (se bet. 2003/03:FiU11s. 12-15).I september 2003 presenterade sitt betänkande Gemensamtfinansierad utjämning i kommunsektorn (SOU2003:88) med flera förslag tillförändringar av nuvarande system. Utredningsbetänkandet är för närvarandeutskickat på remiss samt föremål för en bred och intensiv debatt.När beredningen av utredningsförslagen avslutats kommer regeringen attlämna förslag till om förändringar i utjämningssystemet. Utskottetvill inte föregripa regeringens förslag.Med det anförda avstyrker finansutskottet motionerna Fi209 (m) yrkandena1 och 2, Fi239 yrkandena 15 och 16, Fi249 (c), Fi272 (m), Fi278 (fp)yrkande 6, Fi286 (kd) yrkande 3, Fi289 (s), Fi290 (s), N328 (c) yrkande 8,N341 (m) yrkande 2, N345 (kd) yrkande 4, Bo253 (fp) yrkande 13 samt Bo257(m) yrkande 10.BalanskravetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om förändringar i balanskravet förkommuner och landsting.Jämför reservation 5 (fp).MotionernaBalanskravet för kommunerna har blivit en börda i stället för en vägvisareoch tillväxtmotor, anser och (båda s) imotion Fi276. För att klara balanskravet behöver många kommuner takortsiktiga beslut som på sätter dem i ett sämre läge. Kommunernamåste kunna ta ett långsiktigt ansvar för sin ekonomi och samtidigttillfredsställa invånarnas behov. Effekterna av balanskravet behöver därförses över anser motionärerna.Martin m.fl. anser i motion Fi280 (s) att det finns anledning attförsöka minska skillnaderna i kommunernas ekonomi mellan hög- ochlågkonjunktur. Detta skulle kunna åstadkommas genom någon form av utjämningav statsbidrag eller genom ett uppmjukat balanskrav. Motionärerna anseratt regeringen bör återkomma till med konkreta förslag för attunderlätta en långsiktig och stabil utveckling av den kommunala sektorn.Karin m.fl. (fp) skriver i motion Fi278 att det behövs ettbalanskrav som verkar dämpande på konjunktursvängningarna. Kravet på balansi kommunernas ekonomi måste kombineras med verksamheternas krav påkontinuitet och kvalitet. Kommunerna bör ges möjlighet att uppnå balanskravetgenom att jämna ut sitt ekonomiska resultat över en konjunkturcykel(yrkande 4). Motionärerna anser också att balanskravet behöver tydliggöraseftersom nuvarande utformning kan tolkas så att det är upp till denenskilda kommunen att bedöma om kravet uppnås eller inte. För att säkerställaatt kommuner och landsting efterlever balanskravet bör regeringen utredamöjligheten till sanktioner (yrkande 5).Finansutskottets ställningstagandeI överlämnade sitt betänkandeGod ekonomisk hushållning i kommuner och landsting (SOU 2001:76). Utredningenföreslog bl.a. förändringar av balanskravet för att göra det möjligt attbalansera ekonomin . pågår förnärvarande beredningen av en proposition om förändringar av balanskravetför kommuner och landsting som väntas överlämnas till inom kort.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringens förslag bör avvaktasoch att några tillkännagivanden om balanskravet inte är nödvändiga.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi276 (s), Fi278 (fp)yrkandena 4 och 5 samt Fi280 (s).KonkurrensneutralitetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till tidigare behandlingoch till att aviserat en översyn av mervärdesskattereglernaför offentliga myndigheter.Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion N329 av m.fl. (c) föreslås att offentliga ochprivata aktörer i offentlig verksamhet ska jämställas skattemässigt (yrkande5). Arbetsgivaravgiften ska vara densamma för offentliga och privataarbetsgivare och de ska omfattas av samma momsregler anser motionärerna.Kommuner och landsting har en möjlighet att bidra till tillväxten genomatt lägga ut fler verksamheter på andra aktörer som t.ex. företag ochkooperativ. Välfärdentreprenörer ska behandlas likadant som verksamheteri kommunernas eller landstingens regi, framhåller motionärerna.Maud föreslår i motion So343 att folktandvårdens verksamhet skasärredovisas (yrkande 48). Momsreglerna orsakar en obalans mellan privatoch offentlig tandvård. Ett viktigt steg för att komma till rätta meddenna sneda konkurrenssituation är att särredovisa folktandvårdens kostnader,anser motionärerna.I motion So408 av m.fl. (m) framhålls att dennuvarande snedvridningen av konkurrensen inom tandvården måste få en snaroch tillfredsställande lösning. Privattandläkarna är missgynnade irelation till folktandvården genom skillnaderna i momsregler. Det krävslikvärdiga villkor mellan den privata och offentliga tandvården inte minstför att göra det attraktivt för tandläkare att arbeta i ansermotionärerna (yrkande 3).Karin m.fl. (fp) skriver i motion Fi278 att konkurrensneutralitetenmellan privat och offentligt driven verksamhet brister i många avseenden.Eftersom verksamhet som drivs i egen regi missgynnas kraftigt jämförtmed den i regi, försvåras en utveckling mot fler alternativ, mervalfrihet och bättre kvalitet anser motionärerna. Trots reformeringen avkommunkontosystemet kvarstår problem med att det är dyrare att drivaverksamhet i egen regi än i regi. Motionärerna anser attkommunkontosystemet måste reformeras så att enskilt driven verksamhet somfinansieras med kommunala anslag i praktiken får samma avdragsrätt förmoms som finns för verksamhet i drift. Hur detta ska gåtill tekniskt behöver utredas (yrkande 3).Ingegerd Saarinen m.fl. (mp) skriver i motion N414 att den privata sjukvårdenbör få samma möjligheter att få tillbaka moms som den offentliga sjukvårdenhar. Motionärerna efterfrågar en granskning av på vilka sätt den offentligaomsorgen har ett ekonomiskt övertag gentemot den privata (yrkande 6).I motion Fi283 av m.fl. (kd) föreslås att regeringen snarastlägger fram förslag som skapar konkurrensneutralitet mellan privata ochoffentliga utförare av icke skattepliktig verksamhet (yrkande 5).Kommunkontosystemets syfte är att skapa en sådan konkurrensneutralitet.Problemet har emellertid brister anser motionärerna. En privat entreprenör,t.ex.