bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Motionärernakräver att den moderna informations- och kommunikationstekniken i högregrad än integreras i utvecklingsstrategier och utvecklingsprogram.Även i motionerna 2002/03:U296 (kd) yrkande 11 samt 2003/04:U352 (kd)yrkande 8 framhålls att internationella företag, som medverkar iutvecklings- och biståndsprojekt, skall utarbeta en etisk kod för sinaverksamheter.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 11, framhålls att företag bör uppmanasav myndigheter att utarbeta etiska koder för sin verksamhet. Det ärviktigt att sådan koder blir så konkreta som möjligt för att blirealiserbara. Motionärerna menar att i första hand bör företagen fokuserapå den egna verksamheten och där driva detta arbete men det finns oftamöjligheter för det samlade näringslivet i ett land att driva kraven pådenna utveckling eftersom det är särskilt verkningsfullt om gemensammaprinciper för ett land eller region kan utarbetas.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 9 föreslås att bör ingåpartnerskap med företag för att utarbeta strategier i syfte att ökaIT-investeringarna i utvecklingssyfte. I motionens yrkande 12 krävs attden statsstödda exportkreditgivningen skall förenas med villkor om skyddav mänskliga rättigheter och förstärkt miljöhänsyn.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 12 framhålls att i många länder ärkvinnor de huvudsakliga livsmedelsproducenterna. Motionärerna konstateraratt ekonomiska reformprogram ofta bortser från kvinnor och deras rolli arbetet mot fattigdom och för utveckling. Det finns goda exempel pålokala system med kreditgivning åt kvinnor, och bör ge ökatstöd till lokala projekt för kreditförsörjning till kvinnor.I motion 2003/04:U255 (kd) menar motionärerna att klyftan mellan kvinnorsoch mäns tillgång till mark, krediter och produktionsmedel måste minskas(yrkande 7).I motion 2003/04:U283 (s) framhålls att grundläggande för en rättvisoch hållbar global utveckling är fungerande demokratiska institutioner,som har folklig förankring och reglerar olika aktörers agerande.Motionären menar att borde vara ett gott föredöme och verkapådrivande inom både FN och EU för att skapa internationellt bindanderegelverk för transnationella företag. En verkningsfull åtgärd skullevara att offentlig kredit- och garantigivning från Exportkreditnämndenoch enbart accepteras för bolag som lever upp rad grundläggande regler för exempelvis arbetsrätt, miljö och mänskligarättigheter.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 13 hävdas att en obligatorisk rapporteringom sociala och miljömässiga hänsynstaganden bör ingå i de svenskamultinationella företagens årliga rapporter.I motion 2003/04:U253 (v) yrkande 2 konstateras att sedan världstoppmötetom mänskliga rättigheter har FN:s underkommission för främjande ochskyddande av mänskliga rättigheter antagit normer för företags agerandei fråga om mänskliga rättigheter. Att arbeta vidare inom FN medinternationellt bindande regler för att hålla företag ansvariga vad gällerbrott mot såväl mänskliga rättigheter som internationella miljökonventionerär ett naturligt nästa steg. Motionärerna menar att nu bör visaatt man menar allvar med sitt åtagande att aktivt verka för attvärldstoppmötets överenskommelser genomförs och ta initiativ och verkapådrivande till fortsatt arbete inom FN för att utarbeta ett internationelltregelverk för företags ansvar.I motion 2003/04:U296 (s) framhålls att bör stödja demokratiskarörelser. Det kan handla om utbildningsinsatser, bistånd eller politisktstöd men också att stödja tillgången till information. bör därföri anslutning till ambassader/konsulat tillhandahålla Internetuppkopplingarför dem som så önskar och på så sätt bidra till att kunskap och informationblir tillgängliga dels för demokratiaktivister, dels för en bredareallmänhet.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 13 framhålls att utvecklings- ochbiståndspolitiken måste genomföras i bättre samordning mellan de ekonomiska,handels- och miljöpolitiska områdena. Det internationella biståndetmåste ses som en komponent i en sammanhållen global utrikespolitik tillstöd för de fattiga ländernas utveckling och uppbyggnad och stärkainsatser för ökad näringslivsutveckling och tillväxt i de allra fattigasteländerna. I yrkande 15 framhålls att ett av många problem förutvecklingsländernas utveckling och tillväxt är bristen på kapital. Även omSverige på olika sätt bidrar till exportfinansiering och riskkapital äromfattningen av de olika stödformerna blygsam i relation till Sverigestotala export. Att avsätta ökade medel för riskdelning med svenskaföretag vore ett viktigt sätt att stödja den privata sektorns utvecklingi mottagarländerna.I motion 2003/04:MJ411 (v) yrkande 6 framhålls att det på handelsområdetär som företräder EU-länderna, vilket gör att Sverigeinte längre har en egen röst i de förhandlingarna. Det bör därför varaen viktig prioritering av det svenska miljöarbetet inom EU att verkaför att EU driver en mer rättvis och miljöinriktad handelspolitik.Motionärerna anser att EU skall verka för en stark internationell regleringav transnationella företag. För att värna enskilda staters möjlighetatt ställa krav på företag behövs ett internationellt regelverk medmöjlighet att hålla transnationella företag ansvariga för brott motmänskliga rättigheter och annan internationell rätt.I motion 2003/04:N334 (mp) konstateras att i dagens globaliserade världfår stora transnationella företag alltmer makt. FN uppskattar att storaföretag utgör 51 av världens 100 största ekonomiska enheter. Demokratiskainstitutioner riskerar att i jämförelse med dessa bolag få allt mindreatt säga till om, då företagen allt lättare kan flytta sin verksamhetmellan länder. I yrkande 2 framhålls att skall verka pådrivandeinternationellt och genom EU för att inom FN utarbeta ett internationelltbindande regelverk för transnationella företag.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis starkt betona näringspolitikens betydelseför politiken för global utveckling samt den hållbara ekonomiskatillväxtens betydelse som grund för denna politik. Detta är lika viktigtför både och i-länder. Utskottet har under avsnittet Ekonomisktillväxt ytterligare utvecklat vad som i sin tur kan skapa denna tillväxt.Utskottet delar regeringens bedömning att mycket kan göras för attförbättra företagsklimatet i utvecklingsländerna och därmed ökaekonomiernas möjlighet att växa. Lagar och regelverk måste utformas på ettsätt som främjar investeringar och företagande. Dessutom behövs fungerandeinstitutioner på rätts- och bankområdena, liksom en offentlig förvaltningsom präglas av öppenhet och rättssäkerhet. För att underlättanäringsverksamhet behöver ländernas förvaltningar utvecklas, t.ex. avseendebudgetprocesser, effektiviserat skatteuttag, förenklade regelverk ochminskad byråkrati. Till detta kan bl.a. svenskt utvecklingssamarbetebidra. Produktivitetsfrämjande åtgärder inom privat sektor är ett viktigtbidrag för att öka den formella sektorns andel av ekonomin. I den månutvecklingsländerna lyckas i denna del gynnas både utvecklingen av detinhemska näringslivet och förutsättningarna för investeringar frånutlandet. Det senare kan ha en mycket stor betydelse för ländernasutveckling.Ett fungerande näringsliv i utvecklingsländerna skapar värdefullasysselsättningstillfällen i formella ekonomier. Det bidrarockså till att sysselsättningstillfällen skapas i i-länderna genom denya avsättningsmarknader som växer fram i . Investeringar iu-länderna är därför gynnsamma också för i-länderna eftersom en positivutveckling av utvecklingsländerna inte bara gynnar dessa länder utanäven företag i och andra länder.Utskottet konstaterar att många fattiga står helt utanför den formellafinansiella sektorn och saknar möjligheter att få låna i vanliga banker.Mikrokrediter öppnar nya möjligheter för dem och har visat sig kunnagöra stor skillnad för män och kvinnor som lever i fattigdom. Erfarenheternavisar, enligt t.ex. Sida, att kvinnor i många fall är de bästa låntagarna,eftersom de dels är bättre på att betala tillbaka sina lån, delsinvesterar i familjens och barnens behov i högre grad än männen. Utskottetser därför mycket positivt på mikrokrediter och anser det angeläget attdet internationella arbetet med att utveckla nya metoder på detta områdegår vidare.Näringsliv och fackföreningsrörelse har en central roll i förverkligandetav målet för utvecklingspolitiken att bidra till en rättvis och hållbarglobal utveckling. Det är därför viktigt att näringslivet upprätthållerkunskap och kompetens på utvecklingsområdet. Enskilda företags, såvälprivata som statliga, roll i näringspolitiken kan inte underskattas.Ett ökat antal företag har på frivillig basis börjat arbeta med socialaoch miljömässiga frågor samt människorättsfrågor, vilket utskottet, ilikhet med sammansatta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottet (bet.2002/03:UMJU1, s. 19 f.) finner positivt. har ettsärskilt ansvar att föregå med gott exempel.Utskottet kan konstatera att flera olika och viktiga initiativ har tagitsinom olika forum. Tre viktiga sådana är FN:s Global Compact, för multinationella företag och det i initieradeGlobalt ansvar.Global Compact är ett FN-initiativ som lanserades av FN:s generalsekreterareKofi Annan . Syftet är att främja ett ansvarskännande företagandeså att näringslivet kan vara delaktigt i lösningarna när det gällerglobaliseringens utmaningar. Initiativet bygger på nio principer inomområden som mänskliga rättigheter, arbetslivet och miljön. Individuellaföretag tar själva initiativ till att bli medlemmar i nätverket, som bl.a. diskuterar policyfrågor och driver projekt. Global compact är intebaserat på regelverk och kontrollmekanismer utan vilar på ansvarskännande,öppenhet, företagens egna intressen och samhällets initiativ. Sekretariatetfinansieras genom frivilliga bidrag från medlemsländerna, varav Sverigeär den största bidragsgivaren.OECD:s riktlinjer för multinationella företag utgör gemensammarekommendationer till företag från 36 regeringar. Genom den senaste revideringenår 2000 breddades riktlinjerna för företagen, och de omfattar nu bl.a.respekt för mänskliga rättigheter, respekt för de anställdas fackligarättigheter, skydd för miljö, hälsa och säkerhet, strävan att överförateknik och kunskaper till värdlandet m.m.Globalt ansvar (Swedish Partnership for Global Responsibility) initieradesav regeringen i syfte att stimulera svenska företagatt tillämpa de riktlinjer och principer för multinationella företagavseende mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, bekämpningav korruption och en bättre miljö som utvecklats inom FN:s Global Compactoch . Avsikten är att svenska företag skall bli ambassadörer förmänskliga rättigheter, grundläggande ekonomiska och sociala villkor, enbättre miljö samt korruptionsbekämpning m.m.Även inom EU pågår ett arbete kring frågor som rör företags utvidgadesociala ansvar och uppförandekoder. Utskottet har inhämtat att Sverigedeltar aktivt i detta arbete och välkomnar ansträngningarna att samarbetainom EU kring dessa frågor. Enligt vad utskottet kunnat inhämta verkarregeringen för tillsättandet av en internationell arbetsgrupp för attdiskutera hur frågorna skall föras vidare på global nivå. Regeringenhar bl.a. inom ramen vårsession i FN:s kommission förhållbar utveckling drivit denna fråga. Utskottet värdesätter detta arbete.Utskottet anser vidare att information och öppenhet om hur företagenarbetar med dessa frågor har stor betydelse. Genom Global ReportingInitiative (GRI) finns möjligheter att utarbeta riktlinjer för enenhetlig struktur för rapportering kring företags sociala och miljömässigaansvar. Utskottet har inhämtat att ett arbete kring dessa frågor pågårinom ramen för Globalt ansvar.Utskottet vill i detta sammanhang även påpeka att det i årsredovisningslagen(1995:1554) redan finns krav på större företag att i förvaltningsberättelsenredovisa verksamhetens miljöpåverkan inom landet. Utskottet har inhämtatatt regeringen avser att göra en uppföljning av vilka effekter lagstiftningenhar haft och i det sammanhanget även ta upp andra frågeställningarrörande hållbarhetsredovisning. Utskottet kan se anledning att åtminstoneundersöka möjligheten att genom lagstiftning få svenska företag attockså rapportera om sådan miljöpåverkan utanför vårt lands gränser. Detfår dock ankomma på regeringen att i den mån frågan aktualiseras i nämndauppföljning återkomma till behovet av en sådan lagstiftning.Utskottet ser, i likhet med näringsutskottet (bet. 2002/03:NU5, s. 44),positivt på (EKN:s) reviderade miljöpolicy, vilkeni sin nya lydelse har tillämpats från . Även socialaaspekter ingår i miljöpolicyn, t.ex. sådana som rör folkomflyttningarvid stora vattenkraftsprojekt. EKN har också utvecklat regler och systemför att bekämpa korruption i de affärer där EKN ställer ut en garanti.En samlad översyn av EKN:s miljöarbete planeras , vilkenkan ge utrymme för att ytterligare utveckla regelverket.När det gäller frågan om att all offentlig kredit- och garantigivningbör villkoras så att endast företag som uppfyller grundläggande reglerför mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljö kan åtnjuta sådanakrediter, vill utskottet erinra om att EKN har att informera sina kunderom riktlinjer och om initiativet Globalt ansvar.Utskottet vill särskilt framhålla att en eventuell diskussion om nyabindande regler bör föras på internationell nivå, så att inte enbart desvenska företagens konkurrenskraft påverkas. Utskottet ser dock positivtpå initiativ som markerar företagens ansvar för att de ekonomiska,sociala och miljömässiga dimensionerna av en hållbar global utvecklinginte motverkas. Det finns anledning att i detta sammanhang särskiltmarkera att demokrati och mänskliga rättigheter - tillsammans med ensund ekonomisk politik - krävs i alla världens länder för en hållbarglobal utveckling. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt kommeratt driva frågorna om företagsansvarighet.I anslutning till vad som ovan anförts om företagens ansvar vill utskottetlyfta fram korruptionens negativa påverkan på ett gott näringslivsklimatoch för samhällsklimatet i stort. Det är utskottets uppfattning attbetydande kraft måste ägnas åt att motverka korruption på alla nivåer.Utskottet välkomnar också, i detta sammanhang, engagemang föratt inrätta globala instrument som ett förbud inom mot bestickningav utländska tjänstemän och den färdigförhandlade FN-konventionenmot korruption.Utskottet vill framhålla kooperationens betydelse för möjligheterna attuppnå rättvisa och hållbar global utveckling i världen. Kooperativaföretagsformer kan bidra till fattigdomsbekämpning och ökad rättvisagenom deras möjlighet att kombinera ekonomisk tillväxt med demokratioch socialt ansvarstagande.Utrikesutskottet betonade tidigt (yttr. 1995/96:UU6y) betydelsen avutvecklingen på telekommunikationsområdet och IT-området i övrigt samtpåpekade vilken betydelse detta hade bl.a. för utvecklingen mot demokratii vår omvärld. framhöll också det naturliga i attIT-frågorna beaktades inom ramen för det utvecklingsbistånd som Sverigelämnar.Utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik, vanligen förkortatICT (Information and ), erbjuder unika möjlighetertill kunskap och information. Väl fungerande infrastruktur och tillgångtill telefoni- och datatjänster framhålls alltmer som avgörande faktorerför ekonomisk, social och kulturell utveckling. En alldeles för stordel av världens befolkning har emellertid inte tillgång till denna teknik.Utvecklingen och användningen av IT är ojämn, både mellan och inomländer. Globaliseringen riskerar därmed att bidra till en ökning av en"digital klyfta" som kan riskera att leda till en ökning även av andraklyftor.Utskottet konstaterar att informations- och kommunikationsteknik harstor potential bl.a. i och för arbetet med att uppfyllamillennieutvecklingsmålenoch kan utnyttjas inom många olika samhällssektorer i kampen motfattigdomen. Tekniken i sig löser inga politiska eller sociala problem,och är snarare ett redskap än ett mål i utvecklingsarbetet. Utskottetmenar att arbetet med att främja utbyggnad av och tillgångtill IT bör förstärkas och att de hinder som finns för denna utvecklingmåste angripas. kommer första delen av Världstoppmötetom informationssamhället (WSISna) att äga rum i Génève. Enligt vadutskottet inhämtat skall mötet få ett tydligt u-landsperspektiv utifrånen vision om att omvandla den digitala klyftan till digitala möjligheter.Utskottet konstaterar att t.ex. Sida integrerar IT som en naturlig ochviktig del av utvecklingssamarbetet och aktivt deltar i internationelltsamarbete om IT i biståndet samt samverkar med andra biståndsgivare ochmed institutioner och företag i och i samarbetsländerna.Svenska utlandsmyndigheter varierar kraftigt i storlek. Möjligheternaatt i en större omfattning tillhandahålla Internetuppkopplingar till enbredare allmänhet i landet i fråga kan därför se olika ut för olikautlandsmyndigheter. Uppgiften att tillhandahålla Internetuppkopplingartorde inte heller höra till den svenska utrikesförvaltningens huvuduppgifter.Det hindrar inte, menar utskottet, att det får ankomma på respektiveutlandsmyndighet att avgöra i vad mån sådant stöd kan ges inom ramenför de ekonomiska och lagmässiga förutsättningar som utlandsmyndigheternaverkar under.Internationellt har även parlamentariker engagerats i informations- ochkommunikationsteknikfrågorna. Vid Interparlamentariska unionens höstsessioni antogs t.ex. en resolution om informations- ochkommunikationsteknikens betydelse för god samhällsstyrning, parlamentariskademokratin och globaliseringen.2The Contribution of New Information andCommunication Technologies to Good Governance, the Improvement ofParliamentary Democracy and the Management of Globalisation (Resolutionadopted unanimously by the 109th IPU Assembly, , 3 October 2003).Detta arbete har utskottets stöd.Avslutningsvis finner utskottet anledning att tydliggöra att målet omrättvisa och hållbar global utveckling förutsätter förutsägbara spelreglersom främjar internationella handels- och investeringsflöden. Samtidigtkan tydliga regler aldrig kompensera ett ogynnsamt nationellt investerings-och företagsklimat. Det är därför välkommet att verkar för attdet internationella samarbetet skall sätta god samhällsstyrning i fokus.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U284 (kd)yrkandena 16, 17 och 19, 2002/03:U296 (kd) yrkande 11, 2003/04:U6 (kd)yrkandena 9, 11-13, 2003/04:U9 (c) yrkande 12, 2003/04:U213 (fp) yrkande4, 2003/04:U253 (v) yrkande 2, 2003/04:U255 (kd) yrkande 7, 2003/04:U283(s), 2003/04:U296 (s), 2003/04:U348 (kd) yrkandena 13, 15 och 16,2003/04:U352 (kd) yrkande 8, 2003/04:MJ411 (v) yrkande 6 och 2003/04:N334(mp) yrkande 2.4. MiljöpolitikenPropositionenUr ett globalt utvecklingsperspektiv är det av stor betydelse att allaländer, även de fattigaste, kan delta i det multilaterala miljösamarbetet,vilket skall verka för. Deras perspektiv kan bidra till attutveckla nya synsätt och lösningar på globala problem.I propositionen framhålls att ett grundläggande spänningsfält i politikenför global utveckling handlar om möjligheten att förena ekonomisk ochsocial utveckling med miljömässig hållbarhet. Många har ifrågasattmöjligheten att framgångsrikt förena tillväxt och miljöhänsyn, menutgångspunkten för den svenska politiken är att en utvecklingsstrategisom förenar tillväxt och miljöhänsyn är både möjlig och nödvändig.I syfte att möjliggöra en utveckling, som är både ekonomiskt, socialtoch miljömässigt hållbar, prioriterar åtgärder för att utvecklahållbara produktions- och konsumtionsmönster, nationellt och i globaltsamarbete. åtaganden vid om hållbar utvecklingi tydliggör sambandet mellan vårt lands roll ifattigdomsbekämpning och utvecklingen av välfärd i , inklusive frågorom klimatförändring, biologisk mångfald, avfallshantering samt kemikaliersproduktion, användning och spridning. kommer att stödja FN-systemeti arbetet med att utarbeta ett tioårigt ramverk för åtgärdsprogram förhållbara produktions- och konsumtionsmönster.Näringslivets bidrag till och betydelse för miljö och hållbar utvecklingslogs fast vid om hållbar utveckling i Johannesburg.Genomförandeplanen betonar värdet av partnerskap mellan marknadsaktöreroch den offentliga sektorn. prioriterar utveckling av miljöteknikoch förnybar energi. I de pågående WTO-förhandlingarna driver Sverigeatt tullar och andra handelshinder på miljövaror och miljötjänster skalltas bort. Internationella handels- och miljöavtal skall vara ömsesidigtstödjande.MotionernaI motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 6 framhålls att den stora utmaningenoch svaret på frågan om tillväxt kontra ekologisk hållbarhet måsta bliatt verka för att förändra beteenden och teknik så att energi- ochresursanvändningen blir effektivare. Motionärerna anser att långtkraftfullare än måste föra upp frågorna om ett trovärdigtinternationellt miljösamarbete på den politiska dagordningen och understrykade problem för vår globala miljö som är en följd av den allmännautvecklingen. I yrkande 7 framhålls vikten av utökat stöd till ekologiskthållbar och effektiv energiförsörjning.I motion 2003/04:U12 (mp) yrkande 2 kräver motionärerna att politikenför global utveckling behöver effektiva verktyg och metoder för attanalysera och mäta eget bidrag till den växande miljökrisen.Det krävs en utgångspunkt i resonemang och analysmetoder som t.ex."rättvist miljöutrymme" och "ekologiska fotavtryck".I motion 2003/04:U249 (m) yrkande 6 framhålls att det är naturligt attSverige såsom största strandstat tar initiativ till ettfördjupat och intensifierat samarbete om inom EU och medRyssland. De åtgärder som behöver genomföras åligger olika privata ochoffentliga intressenter och innebär en ökad samordning och fokuseringpå nödvändiga åtgärder för att skall kunna vara ett friskthav. Motionärerna anser att viktiga frågor rör miljö, inteminst reningen av tillflödena till , liksom frågor om sjösäkerhetoch Östersjötransporter samt oljetransporter med fartyg utan tillräckligsäkerhetsstandard. Därtill har fiskefrågorna en naturlig plats i samarbetet.I motion 2003/04:U254 (kd) yrkande 9 framhålls att det internationellamiljösamarbetet kräver samordning mellan en rad olika internationellaaktörer. Det behövs stora investeringar och teknologitillskott frånvästvärlden för att den fattiga delen av världen skall kunna delta imoderniseringsprocessen. Det gäller inte minst inom sektorer som energi,infrastruktur, byggande, kemi och avfall. Motionärerna kräver att detutvecklas ytterligare förslag på instrument och verktyg som kan användasför en mer hållbar trafikplanering såväl i och i EU som iutvecklingsländerna.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 22 krävs att måste följa demål som upprättades under i om enintegrering av miljöaspekter i all form av fattigdomsbekämpning och attskydda de naturresurser som ligger till grund för ekonomisk utveckling.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla att miljöpolitiken är central iarbetet för att förverkliga målet för politiken för global utvecklingoch att mycket, även i , återstår att göra. Utskottet menar attdet krävs ett samspel mellan det internationella samfundet och enskildaländer för att uppnå utveckling. Ett centralt inslag i detta måste varaatt huvudansvaret för enskilda länders utveckling ligger hos respektivelands regering.Sveriges politik för global utveckling innebär att miljömässig hållbarhetbör beaktas i tillväxt- och utvecklingsstrategier, såväl nationellt sominternationellt. Genom arbetet för hållbara produktions- och konsumtionsmönsterkan och andra länder bidra till en utveckling av ny teknik ochnya ekonomiska och politiska styrmedel. Länder som samarbetarmed bör själva ta ett långsiktigt nationellt ansvar och säkerställa atthållbarhetsperspektivet tydliggörs i lagstiftning och strategier.Sveriges uppgift är att stödja och komplettera dessa ansträngningar.I samband med världstoppmötet om hållbar utveckling i 2002beslutades att ett tioårigt ramverk för åtgärder för hållbara produktions-och konsumtionsmönster skall utarbetas.