bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Utvecklingssamarbetet är ett instrument bland många inomden samlade politiken för global utveckling och dess mål är en del avdet övergripande målet om en rättvis och hållbar global utveckling.A. Inriktningen av politiken för global utveckling och internationelltutvecklingssamarbeteUtgångspunkterPropositionenPropositionen presenterar ett samlat synsätt på de funktioner som olikapolitikområden har för en rättvis och hållbar global utveckling ochlägger grunden för en sammanhållen svensk politik för global utveckling.Den skall anpassas till de nya förutsättningar som globaliseringen ochden globala dagordningen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpningmedför. Synen på utveckling behöver breddas och ett nytt ramverk skapasför en mer samlad politik. Utveckling beror inte på någon enstaka faktor.Den sker när en rad faktorer samverkar på ett positivt sätt.Politiken omfattar alla departement och verksamheter inom en radpolitikområden. Olika politikområden måste samverka med varandra för atten samlad politik för global utveckling skall kunna åstadkommas ochdetta gäller såväl nationellt, som i EU och FN. Stärkt samstämmighetkrävs också mellan olika aktörer för att den samlade politik som försav t.ex. och EU skall bli utvecklingsfrämjande. Mer samverkanbehövs mellan olika delar av samhället. De fattiga ländernas ansträngningarskall även fortsättningsvis stödjas genom internationellt utvecklingssamarbete.Det grundläggande motivet för politik för global utveckling ärsolidaritet med människor i andra länder. Motiven återspeglar grundläggandevärderingar som präglat utvecklingen av det svenska samhället och somockså kommit till uttryck i och i FN:s allmänna förklaringom de mänskliga rättigheterna. Övertygelsen om varje människas rätttill ett värdigt liv utgör grunden för den solidaritet med fattiga,förtryckta och utsatta människor som är en viktig del i svensk inrikes-och utrikespolitik sedan många år.Solidariteten stärks av insikten om att säkerhet, rättvisa och hållbarutveckling inte är några exklusiva nationella angelägenheter. Världensländer är sammanflätade med varandra som . Samtidensoch framtidens stora frågor berör alla människor. Detta gäller inteminst fattigdom och orättvisor. Även ansvaret måste delas och varjeland har ett ansvar när det gäller att skapa gynnsamma förutsättningarför utveckling i sitt eget land. Utan en utvecklingsfrämjande nationellpolitik sker inga framsteg. måste rikare länder ta ett ansvarför att stödja och komplettera ansträngningarna i de fattiga ländernagenom en utvecklingsfrämjande samlad politik och genom internationelltutvecklingssamarbete.MotionernaI motion 2003/04:U11 (m) yrkande 11 liksom i motion 2003/04:U248 (m)yrkande 11 framhåller motionärerna att utvecklingspolitiken behöver ennystart så att fattigdomsutrotningen kan påbörjas på allvar. Globalutveckling innebär mycket mer än att forma en ny biståndspolitik; istället måste det handla om att anlägga ett globalt perspektiv påutveckling i sin helhet.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att propositionens inriktning ochfokus ligger på fattiga människor och länder, vilket innebärutvecklingsländerna och de s.k. transitionsländerna.Med den nya utvecklingspropositionen föreslås att får ensammanhållen politik för global utveckling för samtliga politikområden.Handels-, jordbruks-, miljö-, säkerhets-, migrationspolitiken och denekonomiska politiken är exempel på områden där åtgärder skall utformaspå ett sätt som främjar global utveckling. Det svenska utvecklingssamarbetetblir ett politikområde bland flera andra och till stor del med uppgiftatt komplettera övriga politikområden.Utskottet välkomnar regeringens förslag till en ny sammanhållen svenskpolitik för global utveckling, som sätter i fokus de människor som intefått del av det välstånd som globaliseringen bidragit till. Fattigamänniskor och länder, inte minst de allra fattigaste, måste ges maktoch större möjligheter att dra nytta av de fördelar som det ökade globalautbytet innebär. framstår dessutom sambanden mellan fred, demokrati,fattigdomsminskning och utveckling allt tydligare. Därför är ocksåsäkerhetspolitiken en viktig del av politiken för global utveckling.Utskottet anser att regeringens proposition är ett uttryck för en högambition och att internationella engagemang förstärks. Förslageni proposition innebär att blir ett av de första länderna ivärlden med en sammanhållen politik för global utveckling.Utskottet menar att fattigdomen har många dimensioner och attfattigdomsbekämpning därför måste spänna över samtliga relevanta politikområdenoch omfatta flera samverkande nivåer i samhället samt involvera en mängdolika aktörer. Ett mål för utvecklingssamarbetet koncentrerat påfattigdomsbekämpning utgör ett effektivare styrmedel än de tidigare delmålenför utvecklingssamarbetet.Merparten utvecklingsländer har utformat nationella strategierför fattigdomsbekämpning, vilka bör utgöra grunden för allt internationelltsamarbete. skall verka internationellt för att främja samordningenmellan olika aktörer i förhållande till enskilda utvecklingsländer ochregionala sammanslutningar och för att stärka utvecklingsländernas rösti olika internationella forum.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionenväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2003/04:U11 (m)yrkande 11 och 2003/04:U248 (m) yrkande 11.Mål och perspektivMål för politiken för global utvecklingPropositionenDet som var en huvuduppgift för biståndet skall vara en uppgiftför alla politikområden, med ett gemensamt övergripande mål. Med dennya utvecklingspropositionen får en sammanhållen politik föralla delar av regeringens verksamhet.Propositionen föreslår en politik för global utveckling vars mål föreslåsvara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Sverigevill stödja fattiga länder i deras egna processer och bl.a. genom attse till att det som görs i ett sammanhang stämmer med svenskt agerandei ett annat. Grundsynen är att all utveckling skapas av människor ideras egna samhällen. Detta föreslås göras genom att se till att detsom görs i ett sammanhang stämmer med svenskt agerande i ett annat.Handel, jordbruk, miljö, säkerhet och migration är exempel på områdenvars verksamheter måste vara inriktade mot samma mål.Propositionen lägger grunden för en sammanhållen och samstämmig politikför att bidra till en rättvis och hållbar utveckling i världen, och ärett av bidrag för att uppnå FN:s millenniemål - att halverafattigdomen till 2015. Handels- , jordbruks-, miljö-, säkerhets-,migrationspolitiken och den ekonomiska politiken är exempel på områdendär åtgärder skall utformas på ett sätt som främjar global utveckling.Den föreslagna politiken skall också bidra till att millennieutvecklingsmålenuppfylls. För att lyckas i ett sådant arbete krävs också nära samverkanmed aktörer i det svenska samhället, såsom näringsliv, universitet ochforskarsamhället, folkrörelser och organisationer, institut och myndigheter.MotionernaI motion 2002/03:U274 (v) konstateras att huvudorsaken till svälten ivärlden är fattigdom, men att krig, torka och översvämningarbidrar. De allvarliga konsekvenserna av svälten beror på världssamfundetsbristande engagemang och passivitet. Motionärerna anser att börgå i spetsen för fattigdomsbekämpning och bekämpning av världssvältenoch med stort engagemang medverka till att utveckla strategier ochhandlingsprogram i syfte att uppnå målet att halvera världssvälten till2015.I motion 2002/03:U295 (m) yrkande 5 konstateras att bistånd i ökadutsträckning måste fokuseras på åtgärder som verkligen utrotar fattigdom.Motionärerna menar att det krävs en snabb ekonomisk tillväxt som kommerhela befolkningar till del med ett bistånd som är resultatinriktat.Motionärerna framhåller att det behöver utvecklas en dynamisk marknadsekonomidär företagsamhet och arbetsvilja står i centrum och att millenniemålenkan vara vägledande i detta arbete.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 12 framhålls svårigheterna med att gebistånd som verkligen främjar utveckling. Alltför ofta ges bistånd medutgångspunkt från givarlandets perspektiv och inte sällan framstår självagivandet som viktigare än det planerade resultatet. Motionärerna menaratt arbete med bistånd vad gäller strategi och ledning i högre utsträckningmåste vara mer framåtsyftande och i linje med FN:s millenniemål.I motion 2003/04:U248 (m) yrkande 12 krävs att målet för politikför global utveckling uttryckligen skall vara FN:s millenniemål, medtillägget att främja mänskliga rättigheter och demokrati.I motion 2003/04:U246 (m) yrkande 2 krävs att och EU skall verkaför att respekt för mänskliga rättigheter och demokrati uttryckligeninbegrips i FN:s millenniemål.I motion 2003/04:U261 (kd) yrkande 1 framhålls att bör stödjaUNDP:s presenterade "millenniekontrakt" med syfte att huvudsakligeninrikta fattigdomsbekämpningen på de högprioriterade länderna och föratt nå millenniemålen för de minst utvecklade länderna.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att den sammanhållna svenska politiken för globalutveckling som redovisas i regeringens proposition bygger på ett samlatsynsätt på de uppgifter som olika politikområden har för en rättvis ochhållbar global utveckling och på ökad samverkan med andra länder ochaktörer. Den svenska politiken skall på detta sätt bidra till attuppfylla , och det är ett av bidrag föratt uppnå FN:s millenniemål - att halvera fattigdomen till 2015. Utskottetser millennieutvecklingsmålen som en konkretisering - om än ej fullständig- av det övergripande målet om en rättvis och hållbar utveckling.I dag finns en dagordning för global utveckling överenskommen av allavärldens länder. Den bygger på samlade erfarenheter som kommer tilluttryck i slutsatserna från de världs- och FN-konferenser som särskiltunder behandlade många av de frågor som är relevanta författigdomsbekämpning och global utveckling. Dagordningen representerasfrämst av som antogs och innehålleråtaganden om fred, säkerhet och avrustning, utveckling och fattigdomsbekämpning,miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning,skydd för särskilt utsatta samt speciella behov. Ur dennadeklaration har hämtats mer konkreta målsättningar, de s.k.millennieutvecklingsmålen. Till dessa har kommit "utvecklingsdagordningen" frånVärldshandelsorganisationens (WTO) ministerkonferens i samtresultaten från den internationella konferensen om finansiering förutveckling i och om hållbar utvecklingi . Sammantaget utgör dessa överenskommelser ettgemensamt globalt ramverk för utveckling.Millennieutvecklingsmålen innefattar åtta tidsbundna mål. De skall sessom etappmål på vägen mot målet att helt avskaffa fattigdomen. Det förstaoch mest centrala slår fast att extrem fattigdom och hunger skallavskaffas och att en halvering av andelen människor som lever i extremfattigdom och som lider av hunger skall åstadkommas under perioden1990-2015. De andra målen rör barns och ungas rätt till grundläggandeutbildning, jämställdhet och kvinnors ställning, mödra- och spädbarnsdödlighet,hiv/aids, malaria och andra sjukdomar, miljömässig hållbarhet samtglobalt utvecklingssamarbete. Målen kompletteras med delmål och indikatorerpå måluppfyllelse.Utskottet menar att genom att biståndet är tydligt fattigdomsinriktatkommer de minst utvecklade länderna att prioriteras vid implementeringenav millenniemålen.Konferensen om finansiering för utveckling i innebar ettgenombrott för en helhetssyn på utveckling. Utvecklingsländerna åtogsig att skapa gynnsamma inhemska villkor för utveckling, inklusive godsamhällsstyrning, sund makroekonomisk politik och bekämpning av korruption.De rika länderna åtog sig att öka effektiviteten i och volymen påutvecklingssamarbetet och att främja andra resursflöden genom bl.a.investeringar och handel.FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i slog fasthållbar utveckling med dess tre dimensioner - den ekonomiska, den socialaoch den miljömässiga. Ett antal nya globala åtaganden inom områdenavatten och sanitet, hälsa, kemikalier, jordbruk och livsmedelsförsörjning,energi, biologisk mångfald och hållbara produktions- och konsumtionsmönstergjordes. Vikten av näringslivets medverkan och företagens utvidgadeansvar underströks. Tillsammans bildar dessa överenskommelser ochmillennieutvecklingsmålen en gemensam värdegrund och dagordning i arbetetför global utveckling.Utskottet delar slutligen propositionens förslag om att i målformuleringensätta fokus på rättvis och hållbar utveckling samt att därmed inte tyngadet övergripande målet med preciserade tillägg.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet proposition 2002/03:122yrkande 1 i berörd del och avstyrker motionerna 2002/03:U274 (v),2002/03:U295 (m) yrkande 5, 2003/04:U11 (m) yrkande 12, 2003/04:U246 (m)yrkande 2, 2003/04:U248 (m) yrkande 12 samt 2003/04:U261 (kd) yrkande1.Mål för svenskt utvecklingssamarbetePropositionenSverige står bakom det internationella målet att mellan 1990 och 2015halvera andelen fattiga människor i världen. På lång sikt är målet atthelt avskaffa fattigdomen och för att uppnå detta mål skall isamverkan och samarbete med andra länder bidra till att främja fattigamänniskors möjligheter att förbättra sin egen situation och därmed tasig ur fattigdomen.Målet för det svenska utvecklingssamarbetet skall vara att bidra tillatt skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sinalevnadsvillkor. Denna formulering avser att lyfta fram fattiga kvinnor,män, flickor och pojkar som aktiva subjekt snarare än passiva objekt.Utvecklingssamarbetet är ett stöd och komplement till ansträngningarsom görs av fattiga människor och länder för att ta sig ur sin fattigdom.Utvecklingssamarbetet är ett instrument bland många inom den samladepolitiken för global utveckling och dess mål är en del av det övergripandemålet om en rättvis och hållbar global utveckling.De sex biståndspolitiska delmål som gällt för Sverigesutvecklingssamarbete har medfört att det övergripande målet omfattigdomsbekämpninghar fallit i bakgrunden och i realiteten inte utgjort vare sig fokuseller mål för verksamheten. Även /DAC har i en översyn av Sverigesutvecklingssamarbete konstaterat att fattigdomsminskning inte utgjortfokus för svenskstödda projekt och program, trots att detta egentligenvarit det övergripande målet.MotionernaI motion 2002/03:U260 (c) yrkande 6 framhålls vikten av insatser påalla nivåer för att öka kvinnors deltagande i samhället samt att samarbeteti världen måste få en mycket tydlig inriktning på kvinnor. Det svenskabiståndet måste inriktas på stöd till kvinnor och en större del av deresurser som går till internationellt utvecklingssamarbete måste oavkortatgå till insatser som förbättrar för kvinnor. roll som föregångslandnär det gäller kvinnors roll i samhället skall fortsätta och det sjättebiståndsmålet måste finnas kvar.I motion 2002/03:U284 (kd) framhålls att det övergripande målet förSveriges internationella utvecklingssamarbete är att höja de fattigaslevnadsnivå. Motionärerna menar i yrkande 1 att främjandet av mänskligarättigheter och en demokratisk samhällsutveckling också måste vara enövergripande målsättning eftersom det inte är enbart det materiellavälståndet som räknas utan även människors värdighet och möjlighet attleva i frihet. I yrkande 2 framhålls att även säkerhetsfrämjande ochkonfliktförebyggande insatser måste inkluderas i de övergripandebiståndspolitiska målen.I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 2 framhålls att stöd till uppbyggandeav demokratiska institutioner, som fria medier, fackföreningar, lokaltsjälvstyre, parlament, rättsväsende och politiska regelsystem, bör hahög prioritet, liksom ett allmänt idé- och kunskapsutbyte om demokratinsom styrelseform och förhållningssätt. Motionärerna menar attbiståndsdialogen måste vara ett kraftfullt instrument för att främja demokratioch mänskliga rättigheter och demokratimålet bör göras till det överordnademålet för svenskt utvecklingssamarbete.I motion 2002/03:U295 (m) konstateras att svensk biståndsverksamhetfinns i över hundra länder och att den finns en tendens att försökagöra allting överallt. Motionärerna menar i yrkande 1 att det finns allanledning att medvetet koncentrera det svenska biståndssamarbetet tillde länder där vi mest effektivt kan bidra till att utrota fattigdomenoch att en snabb utrotning av fattigdomen skall vara ett övergripandemål för svenskt bistånd.I motion 2002/03:U313 (c) yrkande 1 framhålls att utvecklings- ochbiståndspolitiken måste ges en sådan inriktning att människor imottagarländerna ges långsiktiga förutsättningar att lösa fattigdomsproblemen.Motionärerna anser att mottagarländerna själva måste ta ansvar för attforma sin framtid. Bistånd och andra utvecklingsinsatser får inteomgärdas av detaljstyrning utan skall ha tydliga ramar ochuppföljningsmekanismer.I motion 2002/03:U322 (m) yrkande 9 konstateras att det prioriteradeglobala målet måste vara att utrota fattigdomen samt att öka och spridavälståndet till alla. Det är inte rimligt att många skall haen förödande låg levnadsstandard, särskilt som historien visar att länderkan gå från fattigdom till relativt välstånd . Motionärernaanser att svenskt bistånd som övergripande mål skall främja en uthålligoch snabb tillväxt med snabb fattigdomsutrotning.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 28 konstateras att regeringens förslagtill mål för utvecklingssamarbete kan feltolkas och i ställetborde beskrivas som "En förbättring av den fattiga människans levnadsvillkor"och dessutom präglas av ett mer långsiktigt tidsperspektiv.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 1 konstateras att ekonomisk tillväxtinte automatiskt leder till demokrati, men att den kan främja demokratioch öppenhet. Enbart ekonomisk tillväxt kan inte ersätta eller ursäktabrist på demokrati. Motionärerna menar att det blir svårare både attbekämpa fattigdomen i tredje världen och att realisera ett liberaltindividperspektiv om man inte fokuserar på att skapa en utvecklinginriktad på demokrati. Därför bör demokratisk utveckling vara detöverordnade målet för svenskt utvecklingssamarbete.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 1 framhålls att det övergripande måletför biståndet måste vara att främja en snabb utrotning av fattigdomen.I motion 2003/04:U248 (m) yrkande 1 understryks att biståndet skallfrämja en snabb utrotning av fattigdomen som övergripande mål.I motion 2003/04:U316 (mp) yrkande 1 krävs att definitionen av fattigdomi biståndssammanhang, i enlighet med Globkoms förslag, även skall omfattafattigdom som brist på makt, möjligheter och säkerhet och vikten av attinkludera marginaliserade och diskriminerade grupper i utvecklingssamarbetet.Motionärerna menar att för att detta skall bli verklighet krävs attdet finns nödvändiga instrument och resurser för att dessa principerskall kunna konkretiseras och operationaliseras (yrkande 2).I motion 2003/04:U348 (kd) konstateras att den utbredda fattigdomen äroacceptabel. Självklart främst för dem som drabbas av den, men den ärockså ett globalt problem för världen i stort genom det hot som denutgör för den allmänna tillväxten, välfärden, miljön och säkerheten. Iyrkande 1 kräver motionärerna att de övergripande målen för detinternationella biståndet måste inkludera främjandet av mänskliga rättigheter,demokratisk samhällsutveckling och fattigdomsbekämpning. I yrkande23 framhålls vidare att det framtida biståndet måste vara än mer anpassatför säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande åtgärder än vad som ärfallet . Motionärerna kräver att de säkerhetsfrämjande ochkonfliktförebyggande insatserna måste inkluderas i de övergripandebiståndspolitiska målen samt att de också måste förstärkas och effektiviseras.I motion 2002/03:U315 (s) framhålls att omfattar deflesta av världens länder och barn. Trots detta utsätts barn för grymheteroch orättvis behandling i många länder. Motionärerna menar att det behövsen sammanhållen policy för barnfrågor för att utveckla ett systematisktbarn- och barnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet.Sverige har ett ansvar till följd av att använda sittbistånd i barnens tjänst och för att vända denna utveckling och för attlättare följa upp hur biståndet kommer barnen till del krävs införandetav ytterligare ett biståndsmål där barnen sätts i fokus och ges jämbördigprioritet med andra existerande biståndsmål.Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till propositionens förslag att till detövergripande målet om en rättvis och hållbar global utveckling foga ettkompletterande mål för svenskt internationellt utvecklingssamarbete:att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor attförbättra sina levnadsvillkor.Utskottet menar att propositionens formulering av målet är det bästakomplementet till det övergripande målet för politiken för globalutveckling och att även /DAC har efterlyst en koncentration påfattigdomsmålet. Denna koncentration görs möjlig genom att slopa de sextidigare delmålen. Genom de olika huvuddragen kommer syftet med flertaletav de tidigare målen att tillgodoses.Fattigdomsmålet syftar till att bidra till att fattigdomen utrotas.Arbetet för demokratiutvecklingen bidrar till det övergripandefattigdomsmålet genom att lyfta fram den politiska dimensionen av fattigdomoch de politiska respektive offentliga systemens förmåga och vilja attstärka fattiga människors rättigheter och möjligheter. Att tillformuleringen av fattigdomsmålet knyta kompletterande mål medför enbart attden eftersträvade koncentrationen går förlorad.Genom EU-medlemskapet är även delaktigt i EU:s utvecklingssamarbete,både i dess normativa och dess operativa del. har bl.a. fåttgehör för att fattigdomsbekämpning skall vara ett övergripande mål iutvecklingssamarbetet och att biståndet skall koncentreras till desektorer där EU har en komparativ fördel. I sin policydeklaration frånnovember 2000 fastslog EU att fattigdomsbekämpning skall vara ettövergripande mål för EU:s utvecklingssamarbete.Utskottet menar att utveckling aldrig kan skapas utifrån. Utvecklingskapas av människor i det egna samhället och därför måste politiken istörre utsträckning utgå från fattiga människors verklighet, deraserfarenheter och prioriteringar. För att bidra till att nå målen om enrättvis och hållbar global utveckling och för att skapa förutsättningarför fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor måste alla delarav svensk politik sträva åt samma håll. Arbetet måste t.ex. bedrivasför få till stånd rättvisa handelsregler som ökar fattiga ländersmöjlighet att delta i världshandeln på lika villkor.Utskottet menar att skall stödja fattiga länder i deras egnaprocesser att skapa förutsättningar för att långsiktigt lösa sinafattigdomsproblem. Detta sker bäst genom att man ser till att svensktagerande i ett sammanhang stämmer med det som görs i ett annat. Handel,jordbruk, miljö, säkerhet och migration är exempel på områden som måstearbeta för samma mål. För att lyckas i ett sådant arbete krävs ocksånära samverkan med aktörer i det svenska samhället, såsom näringsliv,universitet och forskarsamhället, folkrörelser och organisationer,institut och myndigheter. Utskottet menar att en avsikt medutvecklingssamarbetetär att på ett tydligt sätt lyfta fram fattiga kvinnor, män och barn somaktiva subjekt. De fattigas perspektiv på utveckling skall vara vägledandeför globala politik i sin helhet. Utvecklingssamarbetet skallvara ett stöd och ett komplement till de utvecklingsansträngningar somgörs av fattiga människor i fattiga länder.