bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Utskottet anser, som nyssnämnts, att ledamöter i första hand skall väljasutifrån den kompetens de kan tillföra styrelsen ochsom också är väl förtrogna med styrelsearbete.Därmed blir frågan om särskild utbildning avledamöter inte aktuell på det sätt som revisorernamenar. kan noteras attNäringsdepartementet, enligt uppgift, på ettsystematiskt sätt ger ledamöter i de statligt ägdabolagen information om de särskilda riktlinjer somgäller i olika avseenden.I en motion tas upp frågan om att flerstyrelseledamöter med bakgrund utanför böringå i styrelserna för de statliga företagen.Utskottet anser att det är en fördel om personer medolika bakgrunder finns representerade i styrelserna.Regeringen strävar också, som nämnts, efter attuppnå balans i olika avseenden, bl.a. i fråga ombakgrund. I en annan motion efterfrågas ettuttalande av om att, i det fall attpolitiker skall ingå i en styrelse, det skall finnasen representant för vardera regeringen ochoppositionen. Något skäl för en sådan ordning kanutskottet dock inte se. Det måste vara kompetensenhos den berörda personen som är avgörande, inte denpolitiska tillhörigheten.Med det anförda avstyrker utskottet Riksdagensrevisorers förslag i berörd del och de tre häraktuella motionerna i motsvarande delar.Insyn, uppföljning och revisionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag vad avser insyn, uppföljning ochrevision och här aktuella motionsyrkanden.Utskottet anser att kravet på genomlysning avde statliga bolagens verksamhet är endemokratifråga, eftersom de statligaföretagen ytterst ägs av svenska folket, ochkonstaterar att genomlysning och revisorer ärtvå viktiga verktyg för regeringen att nå demål som sätts upp för de statliga företagen.Enligt regeringens ägarpolicy skall destatliga företagen hålla öppna bolagsstämmorfr.o.m. Jämför reservationerna 9 (m,fp, c) och 10 (kd).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall göra etttillkännagivande i enlighet med vad de anfört iavsnittet om insyn, uppföljning och revision.Revisorernas granskning visar på fortsatta brister iregeringens uppföljning av bolagens verksamhet. Deriktlinjer och krav som regeringen ställer påbolagen bör, enligt revisorerna, följas upp bättreav regeringen. Det gäller inom en rad olika områdensåsom styrelsernas arbete, utbytet med revisorerna ibolagen samt bolagsledningarnas löner ochersättningar. Revisorerna anser dessutom attregeringens information till om bolagensverksamhet och deras resultat behöver förbättras.Den årliga redogörelsen för statliga företag somregeringen lämnar till är ett mycketviktigt dokument för insyn och öppenhet iförvaltningen av bolagen, menar revisorerna.Respektive bolags mål och verksamhet samtmåluppfyllelse och den finansiella situationen bördärför så långt möjligt återfinnas i dokumentet.Redogörelsen har utvecklats, men de brister somrevisorerna uppmärksammat i sin rapport bör snaraståtgärdas. Kvaliteten i redovisningen, främst när detgäller utvärdering och redovisning av måluppfyllelseför bolagens olika verksamheter, varierar påtagligt,sägs det. För att möjliggöra jämförelser måsteredovisningen under respektive bolag göras merlikartad. Rubriksättningen i dokumentet är t.ex.inte konsekvent och utdelningskrav ellerutdelningspolicy redovisas inte för alla bolag medmarknadskrav. Revisorerna anser vidare att det ärviktigt att de bolag som berörs av EU:s s.k.transparensdirektiv utformar sin redovisning enligtdirektivets regler. Det bör ankomma på regeringenatt följa upp och bevaka att de statliga bolagenföljer direktivet.Revisorernas förstudie om SJ visar att regeringensinformation i officiella dokument varit relativtknapphändig. Det gäller även den utvärdering av SJsom redovisas i regeringens redogörelse. Denförsämrade soliditeten för bolaget har t.ex. interedovisats på ett tydligt sätt. Det är, enligtrevisorerna, av stor vikt att sådan informationåterfinns i redovisningen till riksdagen.Revisorerna förutsätter att regeringen tillser attdenna information rörande de statliga bolagen lämnasi den årliga redogörelsen. Utbytet mellanbolagsrevisorerna och ägaren bör, enligtrevisorerna, utvecklas ytterligare. En metod somnågra bolagsföreträdare och bolagsrevisorerrekommenderat för ett ökat utbyte är användning avrevisionskommittéer. Revisorerna anser attregeringen bör verka för att revisionskommittéeranvänds oftare i styrelsearbetet. Vidare börregeringen utarbeta en policy förrevisionskommittéernas verksamhet i statliga bolag.Regeringen bör också ta initiativ till att,tillsammans med , finna arbetsformersom främjar ett bättre utbyte mellan ägaren ochbolagsrevisorerna.MotionernaRiksdagen bör göra ett tillkännagivande om ett stoppför hemlighetsmakeriet vid förvaltningen av destatliga bolagen, anförs det i motion 2003/04:N1(m). bör också besluta om att offentligabolagsstämmor skall hållas i företag där staten harett dominerande ägande. Motionärerna delarrevisorernas kritik mot regeringen för de fortsattabristerna i uppföljningen av de statliga bolagensverksamhet. Också bolagens återrapportering tillregeringen måste förbättras avsevärt, bl.a. i frågaom redovisning av bolagens måluppfyllelse, sägs det.Insynsfrågorna måste ägnas särskild uppmärksamhet -det finns betydande brister i form av mörkläggningoch hemligstämpling, anför motionärerna. De erinrarom att när hade extra bolagsstämma inovember 2001 hemligstämplade Kulturdepartementetdagordningen till bolagsstämman. Riksdagsledamöter,som har rätt att närvara, visste alltså inte iförväg vilka frågor stämman skulle behandla, ochallmänhet och journalister hade inte rätt attnärvara. När SJ tvingades att upprätta enkontrollbalansräkning per fickriksdagens ledamöter tillgång till den först den 13december, säger motionärerna. De påpekar vidare attnär regeringen föreslog enkreditgaranti på till Teracomgjordes bedömningen att bolagets ekonomiskaställning inte kunde redovisas i propositionen(prop. 2001/02:76) och heller inte var nödvändig förriksdagens beslut. Allt underlag var hemligstämplat.Motsvarande hemlighållande har under våren 2003gällt när regeringen i fyra propositioner föreslagitrekonstruktioner rörande (prop. 2002/03:24), (prop. 2002/03:64), SJ(prop. 2002/03:86) och (prop.2002/03:142), påpekar motionärerna. Ingabeslutsunderlag har redovisats i propositionerna ochdepartementets akter har hemligstämplats i sinhelhet, säger motionärerna. De menar att iprivatägda, börsnoterade företag skulle ett likartathemlighållande vara otänkbart. Att inte redovisaviktiga ärenden på bolagsstämman strider motbörsreglerna. Att hemlighålla bolagets ekonomi fördem som skall ställa en garanti vore heltverklighetsfrämmande. Att utestänga journalisterfrån att närvara vid bolagsstämman i ett börsnoteratföretag skulle vara lika märkligt. Öppenheten istatliga företag måste öka, anser motionärerna. Deföreslår att allmänhet och journalister skall ges enovillkorlig rätt att närvara vid bolagsstämmor, attdagordningar skall vara utan hemligstämpling och attunderlag för större beslut på bolagsstämmorna skallvara offentliga.I motion 2002/03:N21 (m), som väckts med anledningav regeringens skrivelse 2002/03:120, återfinns tvålikartade yrkanden om stopp för hemlighetsmakeri vidförvaltningen av statliga företag och offentligabolagsstämmor som i nyssnämnda motion 2003/04:N1(m). Motiveringarna är också likartade.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande omredovisning för av samarbete med privataföretag i form av samägande, anförs det i motion2002/03:N23 (fp). Det statliga företagandet ledertill oheliga allianser med delar av det privatanäringslivet, säger motionärerna. De påpekar attstaten är en betydande markägare, som istorstadsregioner har stora markinnehav, vilkalämpar sig för bostadsbyggande. I vissa områden hardet statliga markinnehavet sålts tillutvecklingsbolag som staten har inrättat genom detstatliga bolaget tillsammans med de tvåstörsta byggföretagen i , NCC och ,uppger motionärerna. De menar att i länskulle tusentals bostäder kunna komma till ståndgenom att statlig mark bebyggs. Det finns en storrisk att de berörda utvecklingsbolagen har bidragittill utvecklingen av höga markpriser och därigenomökade produktionskostnader, befarar motionärerna. Deanser att det faktum att staten har bildat bolag medde största byggföretagen leder till att staten somaktör bidrar till att minska konkurrensen ochförhindrar möjligheten för andra företag attetablera sig. Om regeringen eftersträvargenomlysning är det ett rimligt krav att sådantsamarbete med privata företag redovisas öppet, anförmotionärerna.I motion 2003/04:N2 (kd) föreslås att riksdagenskall begära att regeringen, i samråd med riksdagenspartier, utarbetar en ny modell för hur frågorrörande företag med statligt ägande skall hanteras iframtiden. Vidare begärs ett tillkännagivande omrevisorernas roll i företag med statligt ägande.Genom regeringens - som det sägs - rutinmässigahemligstämpling av alla handlingar som berör destatligt ägda företagen och dess vägran att, ensunder överenskommelse om bevarad sekretess, delgeriksdagens partier dokument som är av avgörandebetydelse för att ledamöter och partierskall kunna bilda sig en uppfattning om företagenssituation omöjliggörs den uppgift att vara folketsfrämsta företrädare som enligt grundlagen vilar påriksdagen, hävdar motionärerna. Som exempel nämnsregeringens handläggning av Kristdemokraternasbegäran att ta del av handlingar rörande SJ. Detfinns påtagliga problem med statligt ägande avföretag som agerar på en konkurrensutsatt marknad,anför motionärerna. Å ena sidan har ettlegitimt intresse av insyn, å andra sidan kanbolagets affärsmässiga intressen skadas av denöppenhet och tidsåtgång som en riksdagsbehandlinginnebär. Regeringen har inte på ett acceptabelt sättförmått att hantera någon av de akuta frågor rörandestatliga bolag som varit aktuella under det senasteriksdagsåret, anser motionärerna. De föreslår attregeringen, i samförstånd med , snarastskall utforma en modell för hur frågor rörandestatliga bolag skall hanteras , så attsåväl legitima krav på insyn ochdelaktighet som bolagens affärsmässiga intressen kantillgodoses.Motionärerna anser vidare att staten som ägare ochregeringen som förvaltare av de statligt ägdabolagen skall föregå med gott exempel när det gälleratt säkerställa revisorernas oberoende. Därför börsamma revisorsfirma inte kunna utföra uppdrag somrevisor och rådgivare till ett och samma bolag,menar motionärerna. Dessutom bör revisorernasmandatperioder begränsas till i taget. Detbör också finnas en gräns enrevisor får tjänstgöra för ett och samma företag, engräns som bör överensstämma med rekommendationer avEU:s revisionskommitté och som innebär att avlösningav en revisor som intar en nyckelroll bör ske från tidpunkten för valet till uppdraget,anför motionärerna.I motion 2002/03:N22 (kd), som väckts medanledning av regeringens skrivelse 2002/03:120,återfinns två likartade yrkanden om en ny modell förhur frågor rörande företag med statligt ägande skallhanteras och om revisorernas roll iföretag med statligt ägande som i nyssnämnda motion2003/04:N2 (kd). Motiveringarna är också likartade.Riksdagen bör begära att regeringen återkommertill med förslag till skärpt ägarstyrningav de statliga företagen, anförs det i motion2003/04: N327 (c). Det är inte bara målsättningensom är problematisk i det svenska statliga ägandet,utan även regeringens användning av de verktyg somfinns för att nå uppsatta mål, anser motionärerna.De konstaterar att regeringens styrmedel framförallt består av styrelsesammansättning, genomlysningoch revisorer och att det i revisorersförslag framförs kritik mot Regeringskanslietsstyrning av de statliga företagen. Svagheternabestår enligt revisorerna bl.a. i att det saknaskonkreta mål för flera bolag, att uppföljningen avföretagens verksamhet är bristfällig och attregeringen inte tydliggör tillräckligt klart omsyftet med verksamheten är att gå med vinst ellerifall särskilda samhällsintressen föreligger. Urföretagens och aktieägarnas/med-borgarnas synvinkelär effekterna för verksamheten allvarligare än vadsom framgår av revisorernas rapport, menarmotionärerna dock. De påpekar att företagsledningoch styrelse är centrala för verksamheten och skallge kraft åt övriga delar, och om dessa brister ellersaknar mål tappar företaget väsentlig kraft i sittagerande.Vissa kompletterande uppgifterNäringsminister besvarade i april2003 en interpellation (ip. 2002/03:278) av MikaelOdenberg (m) med bl.a. följande frågor omregeringens ägarförvaltning rörande insyn: Kommerministern att vidta åtgärder för att öppna allastatliga företags bolagsstämmor för journalister ochallmänhet? Vilka åtgärder avser ministern att vidtaför att öka riksdagsledamöternas insyn i de statligabolagen? I sitt svar redovisade näringsministernnågra grundprinciper för regeringens ägarstyrning.Öppenhet har varit ett av regeringens viktigaste ochmest prioriterade verktyg i dess ägarutövning. Närdet gäller frågan om öppna bolagsstämmor uppgavnäringsministern att detta redan praktiseras avflera statligt ägda företag. Detta är något somregeringen har uppmuntrat och uttryckt bl.a. i 2002års redogörelse. Näringsministern beklagadesamtidigt att riksdagsledamöterna sällan utnyttjarsin möjlighet att vara med vid bolagsstämmorna i destatligt ägda företagen. Beträffande frågan omriksdagsledamöternas insyn i de statliga bolagensade näringsministern att och dess utskottkan ta del av alla uppgifter hos Regeringskanslietrörande statliga bolag, inklusive sådana uppgiftersom omfattas av sekretess. Regeringskanslietansvarar för förvaltningen av aktiebolag som lyderunder aktiebolagslagen. Flertalet bolag ärkonkurrensutsatta och måste därför ges möjlighet attverka på samma villkor som sina konkurrenter,noterade näringsministern. Därför förekommer det atthandlingar som innehåller affärshemligheterhemligstämplas. Han sade sig inte ha för avsikt attverka för att denna ordning skall ändras.I projektlista för andra halvåret2003 ingår två projekt som berör det här aktuellaområdet. Det ena avser information om ekonomiskarisker som kan medföra stora framtida ekonomiskaproblem, med exemplet . Ett långsiktigtägar- och huvudmannaskap förutsätter att informationom de ekonomiska riskerna, tolkningen avinformationen och redovisningen av alternativahandlingsplaner är klar och tydlig samt förmedlastill behörig beslutsnivå hos ägaren, sägs det. MedArlandabanan och eventuellt ytterligare projekt somexempel skall en granskning göras av problematikenmed otillräcklig information om sådana ekonomiskarisker som kan medföra stora framtida ekonomiskaproblem och huruvida det finns handlingsplanerbaserade på befintlig information. Granskningenberäknas vara slutförd under första kvartalet 2004.Det andra projektet gäller . Det erinrasom beslut (prop. 1990/91:87,bet. 1990/91:NU38) om att verksamheten vidVattenfall skall bedrivas i aktiebolagsform, varvidavsikten var att så länge staten äger en betydandedel av aktierna skall staten ha en tydlig och klarägarroll i bolaget. I en förstudie skall fråganställas huruvida staten, genom sin ägarstyrning,fullföljer de mål och riktlinjer som riksdagenbeslöt om i samband med bildande ochdärefter. Förstudien beräknas vara klar senare underhösten 2003, varefter beslut om eventuell fortsattgranskning fattas.Till inlämnades i juni 2003två granskningsanmälningar som rör statliga företag.Båda anmälningarna har lämnats in av fyra ledamöteri näringsutskottet, nämligen (),(), () och ÅsaTorstensson (c). Den ena anmälan avser en granskningav näringsminister handläggning avvissa frågor rörande statens ägande i SJ samt hansberedning av följande propositioner: proposition2002/03:24 om överlåtelse av aktier i till , proposition 2002/03:64om kapitaltillskott till , proposition2002/03:86 om åtgärder för att stärka denfinansiella ställningen i SJ och proposition2002/03:142 om vissa ägarfrågor m.m. rörande SvenskExportkredit. I anmälan sägs attkonstitutionsutskottet bör granska omnäringsministern har handlagt beredningen av de fyrapropositionerna i enlighet med bestämmelserna iregeringsformen (7 kap. 2 § RF),tryckfrihetsförordningen (2 kap. 1, 2, 12 och 15 §§TF) och sekretesslagen (1980:100). Följandefrågeställningar önskar anmälarna få belysta:- Är det förenligt med regeringsformen att iärenden av betydande ekonomsik omfattning konsekventunderlåta att inhämta yttranden och hemligstämplaallt beslutsunderlag?- Är regeringens handläggning av ärenden som rörallmänna handlingar förenlig med bestämmelserna isekretesslagen och i tryckfrihetsförordningen (2kap. )?- Är den tid som regeringen har tagit på sig föratt handlägga ärenden om allmänna handlingarförenlig med bestämmelserna itryckfrihetsförordningen (2 kap. 12 § TF) om att enallmän handling skall lämnas ut genast eller såsnart som möjligt?- Fanns det laglig grund för regeringen atthemligstämpla den sedermera offentliggjordamissivskrivelsen rörande SJ till ?- Skedde sekretessbeläggningen av sagda skrivelsei sådant fall med hänvisning till rätt lagrum?Den andra granskningsanmälan tillkonstitutionsutskottet avser näringsminister upphandling av externa konsulttjänster ifallet SJ. I anmälan sägs att granskningen böromfatta såväl förfarandet som dokumentationen. Detär angeläget att ocksåundersöker om sökt kringgåupphandlingsreglerna genom att hänföra upphandladetjänster till det tillämpningsområde (vissafinansiella tjänster) som är undantaget från lagen(1992:1528) om offentlig upphandling (). Följandefrågeställningar önskar anmälarna få belysta:- Är det möjligt att i avtal av dennastorleksordning frångå bestämmelserna i 5 kap. LOUoch det bakomliggande EG-direktivet (92/50/EEG)?- Har upphandlingen dokumenterats i enlighet medgällande regler?- Har ramavtalen med konsultfirmorna ÖhrlingsPricewaterhouseCoopers samt och i enlighet med gällande lagregler?De båda nämnda granskningsanmälningarna planeras blibehandlade av under våren2004 i granskningsbetänkande 2003/04:KU30.Frågan om statens styrning av de statliga bolagenkan också komma att tas upp ikonstitutionsutskottets betänkande 2003/04:KU10 omgranskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Ettberedningsarbete pågår hoskonstitutionsutskottet.Utskottets ställningstagandeFrågan om insyn, uppföljning och revision somrevisorerna tar upp är, enligt utskottets mening, avyttersta vikt. I regeringens skrivelse anges attgenomlysning och revisorer är två viktiga verktygför regeringen som ägarföreträdare att nå de mål somsätts upp för de statliga företagen. Kravet pågenomlysning är en demokratifråga, eftersomföretagen ytterst ägs av svenska folket.I en motion framförs krav på öppna bolagsstämmor.Utskottet vill erinra om att det i skrivelsen anges,som tidigare redovisats, att regeringen anser attdet är lämpligt att de helstatliga företagenerbjuder någon form av utåtriktad aktivitet isamband med bolagsstämman där även allmänhetenbereds möjlighet att ställa frågor tillföretagsledningen. Enligt regeringens ägarpolicyskall företag med statligt ägande hålla öppnabolagsstämmor . Ett antal företaghar, enligt uppgift, redan hållit öppnabolagsstämmor i flera år.När det gäller förslaget i en motion om attrevisorernas mandatperioder skall begränsas till ettår i taget konstaterar utskottet att enligtaktiebolagslagen (10 kap. 20 §) skall uppdraget somrevisor gälla till slutet av den bolagsstämma somhålls under det fjärde räkenskapsåret efterrevisorsvalet. Således anger aktiebolagslagen attrevisorer skall väljas . Beträffandeförslaget i samma motion om att revisorer inte skallha möjlighet att vara både revisor och rådgivare iett bolag vill utskottet peka på att det avregeringens ägarpolicy framgår att revisorernas rollär mycket viktig och att revisorernas oberoende ären fråga som skall hanteras av styrelsen. En revisorskall enligt revisorslagen (21 §) för varje nyttuppdrag pröva om det finns omständigheter, t.ex.rådgivning, som kan rubba förtroendet för dennesopartiskhet eller självständighet. Denna prövningskall enligt revisorslagen (24 §) dokumenteras.Styrelsen bör enligt statens ägarpolicy ta del avrevisorernas bedömningar i enlighet medrevisorslagens analysmodell ifall bolaget villanlita revisorerna även som rådgivare/konsulter.Därutöver skall, i de fall där konsulttjänsternautgör en betydande andel av revisorernas ersättning,detta förhållande förklaras och motiveras. Enöversyn av aktiebolagslagens bestämmelser omrevisorsval och mandattider görs inomJustitiedepartementet. Så snart aktiebolagslagenharmonieras med EG-bestämmelserna på området kan nyaregler komma att gälla för samtliga företag iSverige. I avvaktan på sådana ändringar finnsföljande bestämmelse om revisorsrotation i deyrkesetiska regler som Föreningen () ger ut: Det är inte förenligt medgod revisorssed att i ett företag av allmäntintresse acceptera val som revisor för mer än tvåsammanhängande mandatperioder.Beträffande riksdagsledamöternas möjligheter attfå tillgång till dokument från Näringsdepartementetsom rör statliga företag som tas upp i ett parmotioner vill utskottet hänvisa till attdepartementet, enligt uppgift, strävar efter att haen öppen ägarförvaltning. Flera av de bolag somstaten äger bedriver dock verksamhet påkonkurrensutsatta marknader, vilket innebär attstora delar av den information som bolagen lämnartill är av sådan karaktär attdet från ett affärsmässigt perspektiv kan vara tillskada för bolagen om den sprids. Regeringens strävanom en öppen förvaltning måste sålunda balanseras motbolagens behov av att affärshemlig information intesprids. I arbetet med att lämna ut olikabolagshandlingar krävs det ofta att bolagenkontaktas för bedömning av vilken information somkan lämnas ut. Enligt utskottets mening fungerar detnuvarande systemet för kontakter mellanRegeringskansliet och utskottet väl.Utskottet vill återigen, även i detta sammanhang,framhålla den stora betydelse som regeringensskrivelse har för insyn och uppföljning i destatliga företagen, såväl för som förallmänheten.Med det anförda avstyrker utskottet Riksdagensrevisorers förslag i berörd del och samtliga häraktuella motioner i motsvarande delar.Dotterbolagens verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå revisorersförslag vad avser dotterbolagens verksamhetoch tillhörande motionsyrkande. Utskottetanser att det bör ankomma på styrelserna i destatliga företagen att tillse attverksamheter som är avgörande för attuppfylla de av statsmakterna beslutade måleninte avyttras utan hörande,oavsett om de bedrivs i dotterbolagsformeller ej. Därmed blir också ett annat häraktuellt motionsyrkande tillgodosett. Jämförreservationerna 11 (fp, c) och 12 (kd).Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att skall göra etttillkännagivande i enlighet med vad de anfört iavsnittet om dotterbolagens verksamhet. Revisorernaupprepar sitt förslag från den förra granskningen omatt regeringen bör göra en översyn av vilkadotterbolag till de statliga bolagen som inte skallfå säljas utan medgivande. Vasakronanssynpunkt, framförd vid remissbehandlingen, att ettsådant förslag bör utformas med hänsyn till destatliga bolagens olika verksamhet ochförutsättningar bör därvid, enligt revisorerna,beaktas. bör erhålla information omresultatet av översynen, säger revisorerna.MotionernaRevisorernas förslag om att det skall göras eninventering av vilka dotterbolag som inte böravyttras utan hörande bör avslås, anförsdet i motion 2003/04:N1 (m). Motionärerna delarNäringsdepartementets uppfattning att frågan omavyttring av dotterbolag måste sättas i samband medde övergripande mål som regeringen beslutar om ochbolagens huvudsakliga inriktning och mål.