bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Yrken ochsektorer inom framför allt den primärkommunalasektorn har en förhållandevis hög sjukskrivning,även om man tar hänsyn till ålders- ochkönssammansättningen. Det finns även regionalaskillnader. Regioner med hög arbetslöshet har oftaäven en hög andel sjukskrivna och personer medaktivitets- och sjukersättning.Regeringen framhåller att ett antal åtgärder hargenomförts för att minska ohälsan och brytakostnadsutvecklingen. Arbetet med regeringens bredaåtgärdsprogram i 11 punkter har fortsatt, och bl.a.har ett nationellt mål för att öka hälsan iarbetslivet uppställts. Obligatorisk redovisning avsjukfrånvaron i årsredovisningar har införts.Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom attheltidssjukskrivning undviks. Avstämningsmöten medden försäkrade och berörda parter införs.Beslutsunderlagen förbättras. Utbildningen iförsäkringsmedicin förstärks, och försäkringsläkarnablir fler och ges en förändrad roll.Rehabiliteringsutredning från arbetsgivaren görsobligatorisk, och tiden med vilande sjukersättningvid arbete har förlängts från ett till två år.Sjukpenningens storlek har sänkts, och sjukpenningentill arbetslösa har justerats så att den inteöverstiger den högsta arbetslöshetsersättningen.Sjuklöneperioden har förlängts till 21dagar. Beslut har därvid tagits om att införa etthögkostnadsskydd för mindre företag.Anställningsstöd för långtidssjukskrivna inrättas.Huruvida det finns förutsättningar för att ge denförsäkrade sjukersättning eller aktivitetsersättningi stället för sjukpenning skall utredas senast ettår efter sjukanmälningsdagen. Vården ochförsäkringskassorna har fått extra ekonomiskaresurser. Arbetet med att förnya denarbetslivsinriktade rehabiliteringen har kommit igång.Regeringen framhåller vidare att de åtgärder somredan genomförts bidrar till att klara målet atthalvera antalet sjukdagar till 2008. Målet är dockambitiöst, och det står klart att det krävsytterligare åtgärder.Förutom att fortsätta och fullfölja arbetet medåtgärder inom ramen för bl.a. regeringens 11-punktsprogram samt arbeta vidare med de punkter idet s.k. 121-punktsprogrammet som rör hälsan iarbetslivet, avser regeringen att inomsjukförsäkringsområdet inrikta sina insatser underåterstoden av 2003 och på främst följandeområden: förstärka arbetsgivarnas ekonomiskadrivkrafter att minska ohälsan, genomföra en översynav bestämmelserna om indragning och nedsättning avsjukförsäkringsförmåner i lagen om allmänförsäkring, pröva möjligheterna att tidsbegränsarätten till sjukersättning till längst itaget, fortsätta den tekniska översynen av reglernaom karensdagen och undersöka möjligheterna att vidtaåtgärder för att öka rättvisan i regelverket, följaupp och utvärdera effekterna av de åtgärder somvidtas med anledning av regeringens proposition2002/03:132 om finansiell samordning pårehabiliteringsområdet, förlänga den befintligaförsöksverksamheten med lokal finansiell samordningmellan försäkringskassa, landsting och kommun(Socsam) , tillföra medel tillytterligare informationsaktiviteter omsjukförsäkringen för att minska ohälsan och förändrasocialförsäkringens administration. Vidare böråtgärder vidtas mot fusk och missbruk, förebyggandearbetsmiljöarbete utvecklas och bättre stöd till ochuppföljning av personer med sjukersättninggenomföras.MotionerBo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf289 yrkande 1ett tillkännagivande om orsakerna till ohälsan.Motionärerna anser inte att sjukfrånvaron förklarasav dålig arbetsmiljö och inte heller attarbetsgivarna saknar incitament till att minskasjukfrånvaron. Däremot brister tillgängligheten tillvård och rehabilitering. Attityderna tillsjukskrivning har även förändrats. Sjukskrivning harblivit det enda andningshålet för många människor,när de samlade livsvillkoren är för betungande.Många sjukskrivna har dock arbetsförmåga ochsjukskrivningar och förtidspensioner kan haarbetsmarknadsskäl som grund. Incitamenten för denenskilde att hålla kostnaderna nere har minskat,dvs. den erhållna ersättningen är för hög. I yrkande2 begärs ett tillkännagivande om att regeringenmåste anamma fler moderata förslag för att uppnåmålsättningen att halvera sjukfrånvaron.I motion Sf287 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om en utredning avlångtidsfriska. Motionären anser att det behövs enordentlig analys av de bakomliggande faktorer somgör att personer är långtidsfriska. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande om en handlingsplan föratt få fler långtidsfriska.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf358yrkande 5 ett tillkännagivande om att ersättatidigare angivna mål för sjukpenningdagar ochsjukersättningsbeslut med ett mål som inte får ensnabb överflyttning av kostnaderna från sjukpenningtill sjukersättning att framstå som måluppfyllelse.Det bör, förutom ett mål om att antalet nya längresjukskrivningar skall minska, sättas upp ett mål omatt hålla nere det sammanlagda antal personer somunder - förslagsvis mer än -har sjukpenning, sjukersättning och närbesläktadeförmåner. I samma motion yrkande 15 begärs etttillkännagivande om brister i statistiken somförsvårar åtgärder mot förvärrad ohälsa blandkvinnor. Motionärerna anser att redovisningen avsjukdomarna som orsakar sjukskrivningarna är såbristande att sjukdomsorsakerna fördunklas. Inteminst har de allvarliga försämringarna av kvinnorshälsotillstånd blir otillräckligtuppmärksammade och klarlagda.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf397 yrkande6 ett tillkännagivande om ett vidgat perspektiv påohälsans orsaker. Motionärerna framhåller - utan attförringa arbetsplatsens betydelse - att det finnsett flertal orsaker till den ökade sjukfrånvaron ochatt människors svårigheter att få hela livspussletatt gå ihop skapar en betydande del av ohälsan.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf327yrkande 4 ett tillkännagivande om att målet atthalvera sjukskrivningarna till 2008 bör kompletterasmed delmål om minskning till 2004 och 30 %2006.Utskottets ställningstagandeSjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökatdramatiskt . Det är särskilt de långasjukfallen () som har ökat.Utskottet har , senast iyttrande 2003/04:SfU1y till finansutskottet,konstaterat att orsakerna till sjukfrånvaron ärkomplexa med flera faktorer som samspelar och attnågon enkel lösning på problemet inte står attfinna. Förutom de av regeringen ovan framfördafaktorerna har utskottet även lyft fram andra, såsomersättningssystemens utformning, den ökandeförvärvsfrekvensen bland kvinnor kombinerat med attmännen inte tar sin del av ansvaret för barn och hemsamt läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen,konjunkturläget och verkningar av saneringen avstatsfinanserna som ägde rum under 1990-talet.Utredningen om analys av hälsa och arbete (), som bl.a. haft i uppdrag att redovisautvecklingen av hälsa och ohälsa i arbetslivet, hari sitt delbetänkande Kunskapsläge sjukförsäkringen(SOU 2002:62) lyft fram förändringar iålderssammansättning, administrativatillkortakommanden och förändringar iförtidspensionssystemet som förklaringsfaktorer.Vidare pekar utredningen på en mer komplex faktor.Under 1990-talet har arbetslivet blivit mer pressatoch det psykiska välbefinnandet har minskat.Utredningen framför hypotesen att något har hänt isamspelet mellan individ, arbetsplats och läkare.Sjukskrivning har blivit ett alltmer accepterat sättatt hantera press och påfrestningar som drabbarmänniskor i deras liv.I november 2003 har lämnatföljande statistiska uppgifter om ohälsan.Sjukpenning. Antalet personer som erhållerersättning i form av sjukpenning frånsjukförsäkringen fortsätter att minska. månad 2003 utbetalades sjukpenning till 301000 personer, vilket var 22 000 färre än . Under den senaste tolvmånadersperiodenhar knappt 818 000 personer fått en utbetalning,vilket är en påtaglig minskning från 867 000personer år 2002.Deltidssjukskrivning. avsjukskrivningarna är sjukskrivningar på deltid.Andelen, som //03 successivtökat från , har varitoförändrad.Korta sjukfall. Antalet personer som varitsjukskrivna än minskademellan med 22 800personer, eller 23,8 %.Långa sjukfall. Av de sjukskrivna i slutet avaugusti 2003 hade 135 300 varit sjukskrivna i mer än1 år. Det var samma antal som månaden innan men 15100 fler än . Vartannat pågåendesjukfall (50,) hadepågått längre än . 2002 varmotsvarande andel . Av de långtidssjukskrivnai var kvinnor och män.Sjukpenningdagar. Under årets första tio månaderhar antalet dagar med ersättning varit något lägreän . Ersättningför drygt 76 miljoner nettodagar sjukpenning harbetalats ut, en minskning med 2,8 miljoner dagar(3,) jämfört med föregående år.Ohälsotalet. Ohälsotalet uppgick till43,, varav avsåg sjukpenning och26,4 sjukersättning/aktivitetsersättning Sedanoktober 2002 har ohälsotalet ökat med 0,6 dagar.Sjukpenningdelen minskade medan sjukersättningsdelenökade.Sjukpenningkostnader. har varjemånad haft lägre kostnader än motsvarande månadförra året. Kostnaderna för årets första tiomånader, inklusive kostnaderna för statligålderspensionsavgift (SÅP), uppgick till 37,8miljarder kronor. Jämfört med förraåret är det en ökning . Årets kostnaderbedöms inte komma att överstiga kostnaderna för2002.Aktivitets- och sjukersättning omfattar nu 502 300personer. Det är 19 400 personer eller fler ände som hade förtidspension/sjukbidrag för ett årsedan. Ökningen skall bland annat ses i ljuset avförsäkringskassans arbete att säkerställa attenskilda försäkrade uppbär rätt förmån och rättersättning.Hittills i år () har det tillkommit 61000 nya försäkrade i sjuk- och aktivitetsersättning,vilket i stort motsvarar nivån för samma periodförra året.Kostnader för aktivitets- och sjukersättning.Kostnaderna uppgicktill , en ökning med 17,8 %jämfört med förtidspension/sjukbidrag samma tidförra året. Dessa värden inkluderar uppskattadekostnader för statlig ålderspensionsavgift (SÅP).Totala kostnader. Sjukförsäkringens kostnader(inklusive SÅP) för sjukpenning och aktivitets- ochsjukersättning 2003 kanberäknas till vilket är enökning med eller jämförtmed motsvarande ersättningar och period år 2002.Utskottet noterar att antalet nettodagar medsjukpenning minskar och att det finns indikationerpå att kostnaderna för sjukskrivningarna är på vägatt vända. Kostnaderna för sjuk- ochaktivitetsersättning stiger dock, och de sammantagnakostnaderna stiger oroväckande. Utvecklingen påområdet är således fortfarande mycket allvarlig.Utskottet konstaterar dock att under 2003påbörjades och genomfördes på regeringens initiativflera olika åtgärder på sjukförsäkringsområdet föratt minska ohälsan i arbetslivet. Inriktningen på deflesta av dessa är sådana att effekterna inteomedelbart kan utläsas utan de syftar till att påsikt bidra till att ohälsan minskar. Även omregeringen genomfört flera olika åtgärder motohälsan som med tiden kan förväntas bidra till attmotverka den sammantagna negativa utvecklingen,anser utskottet att det är nödvändigt med initiativtill ytterligare åtgärder för att det uppsattanationella målet för sjukfrånvaro och aktivitets-och sjukersättning skall kunna nås till 2008.Av propositionen framgår att regeringen fortsätteratt fullfölja arbetet med åtgärder bl.a. inom ramenför regeringens 11-punktsprogram. Vidare tar maninitiativ till ytterligare ett antal åtgärder somhar redovisats ovan.Enligt utskottets mening är såväl inriktningen påregeringens arbete som dess omfattning och breddsådant att det finns goda skäl att anta att arbetetpå sikt kommer att ge önskat resultat i form avfärre antal sjukskrivna och färre nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar. Utskottet hysersåledes goda förhoppningar om att det av regeringenföreslagna målet kommer att uppnås och finner inteanledning att ändra eller komplettera detta.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf289 yrkandena 1 och 2, Sf287, Sf327 yrkande 4,Sf358 yrkande 5 och Sf397 yrkande 6.Beträffande brister i statistiken gör RFV årligaenkätundersökningar hos försäkringskassorna om bl.a.diagnoser som orsakar sjukskrivningar. Vidare angerRFV i årsredovisningen för att itakt med att sjukfrånvaron ökat kraftigt de senastefem åren har kraven på sjukförsäkringsstatistikvuxit. Bristerna i nuvarandesjukförsäkringsstatistik försvårar möjligheterna atti grunden följa sjukfrånvarons utveckling och dessbestämningsfaktorer. Det nyaärendehanteringssystemet för sjukpenning har dockgett nya möjligheter att samla in uppgifter. Sedannovember 2002 är det också möjligt att registrerauppgift om den försäkrades diagnos och arbetsgivarei sjukpenningärenden. träderlagen om behandling av personuppgifter inomsocialförsäkringens administration i kraft. Enligt25 § gäller att utan hinder av begränsningarna försökning i lagen skall personuppgifter som rör hälsafå användas som urvalskriterium vidsammanställningar om regeringen har meddelatföreskrifter om det. Motionsyrkande Sf358 yrkande 15får därmed anses delvis tillgodosett.Med det anförda avslår utskottet motionsyrkandet ifråga.19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:1Sjukpenning och rehabilitering m.m. Vidarebör anta regeringens lagförslag omfortsatt lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst i vissa fall. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget och omförlängning av ovannämnda försöksverksamhetutan begränsningar.Riksdagen bör även avslå motionsyrkandenom bl.a. reform av systemen för sjuklön,differentierade arbetsgivaravgifter försmåföretag, steglös sjukpenningnivå, flexibelsjukpenning, sjuk- och friskskrivningsrättför sjukgymnaster, bildtelefon till döva ochandra rehabiliteringsfrågor,närståendepenning och sjukpenninggrundandeinkomst.Jämför reservationerna nr 23 (v), 24-26 (kd),27 (m), 28 (c), 29 (kd, c), 30 (m), 31 (kd)och 32 (fp).Gällande bestämmelserFrån anslaget bekostas utgifter för sjukpenning,rehabilitering och närståendepenning inklusivestatlig ålderspensionsavgift. AnslagspostenRehabilitering har delats upp i tvåposter, Rehabiliteringspenning och Köp avarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m.Från och med 2003 finns ytterligare en anslagspost -Förnyelse av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen.Den 1 januari 1992 infördes en sjuklöneperiodgenom lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL).Enligt SjLL har arbetstagare fr.o.m. den 1 juli2003 av ett sjukfall rätttill sjuklön från arbetsgivaren. Rätten till sjuklöngäller fr.o.m. avanställningstiden. Är den avtalade anställningstidenkortare än en månad inträder dock rätten tillsjuklön endast om arbetstagaren tillträttanställningen och därefter varit anställd 14kalenderdagar, i princip i följd.För i sjuklöneperioden betalasingen ersättning (karensdag). För de återståendedagarna behåller den anställde av lön och andraanställningsförmåner.Antalet karensdagar är begränsat till tio under entolvmånadersperiod (allmänt högriskskydd). För enarbetstagare som lider av sjukdom som kan antasmedföra ett större antal sjukperioder med sjuklönunder en tolvmånadersperiod kan försäkringskassanbesluta om s.k. särskilt högriskskydd. Då utgessjuklön för och arbetsgivaren fårersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ettutökat särskilt högriskskydd för den som har ensjukdom som medför risk för en eller flera längresjukperioder . Även idessa fall får arbetsgivaren ersättning frånsjukförsäkringen. Däremot utges inte sjuklön förkarensdag.I samband med beslut om förlängning avsjuklöneperioden fr.o.m. från 14till beslutades även att det skulle införasett obligatoriskt högkostnadsskydd motsjuklönekostnader för arbetsgivare som har en årliglönesumma som högst uppgår till 160 prisbasbelopp.Eftersom högkostnadsskyddet aktualiserar frågan omdet kan stå i strid med om statligt stödtill näringslivet, vilken fråga ärföremål för kommissionens granskning, skall deföreslagna reglerna om högkostnadsskydd träda ikraft den dag regeringen bestämmer men med verkan påsjukdomsfall som börjat efter den 1 juli 2003.Eftersom det inte kan uteslutas att kommissionensprövning leder till att reglerna om högkostnadsskyddmåste modifieras i något avseende, får regeringenföreskriva de begränsningar i rätten till ersättningför sjuklönekostnader som kan följa av EG-fördragetsregler om statligt stöd.Efter sjuklöneperioden utges sjukpenning enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Sedanden utgör sjukpenningen av avden sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), vilketmotsvarar av hel SGI. Om den sjukskrivne ärarbetslös kan dock sjukpenning utgå högst med detbelopp som motsvarar det högsta beloppet inomarbetslöshetsförsäkringen (521kr/dag). För den som inte omfattas av SjLL, t.ex.egenföretagare och uppdragstagare, utges sjukpenningenligt AFL från sjukperiodens början. Sjukpenningutges dock inte för i sjukperioden(karensdag). Antalet karensdagar är begränsat tillhögst tio under en tolvmånadersperiod.SGI är den årliga inkomst i pengar som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare få föreget arbete, antingen som arbetstagare i allmäneller enskild tjänst (inkomst av anställning) ellerpå annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete).För rätt till sjukpenning krävs att den försäkradehar en SGI som uppgår till av prisbasbeloppet.Vid beräkning av SGI bortses från inkomster somöverstiger 7,5 prisbasbelopp.Försäkringskassan har sedan 1992 årsrehabiliteringsreform ett ansvar för att samordnasamhällets resurser för att återge en sjukskrivenperson möjlighet att förvärvsarbeta.Rehabiliteringsersättning utges under vissaförutsättningar när en försäkrad, vars arbetsförmågatill följd av sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i en arbetslivsinriktadrehabilitering. Rehabiliteringsersättning består avrehabiliteringspenning, som utges av SGI,och ett särskilt bidrag. För samverkan, köp avarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ocharbetstekniska hjälpmedel m.m. avsätts särskildamedel.Närståendepenning utges enligt lagen (1988:1465)om ersättning och ledighet för närståendevård tillden som avstår från förvärvsarbete för att vårda ennärstående svårt sjuk person. Ersättning kan utgesäven om vården sker på sjukvårdsinrättning. Antaletersättningsdagar är begränsat förvarje person som vårdas. Närståendepenning utges med80 % av SGI och kan utges som hel, halv ellerfjärdedels förmån.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst får, omregeringen medger det, en försäkringskassa, ettlandsting och en kommun, som har kommit överens omdet, bedriva sådan försöksverksamhet i syfte attpröva möjligheterna till en effektivare användningav tillgängliga resurser (Socsam).Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skallavslutas senast vid utgången av 2003.Sedan den 1 januari 1998 får försäkringskassanträffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser(Frisam). får högst5 % av de beräknade utgifterna för sjukpenninganvändas för denna samverkan.Från och med den 1 januari 2003 utges aktivitets-eller sjukersättning vid långvarig eller varaktigmedicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan.Dessa förmåner, som har ersatt förmånernaförtidspension och sjukbidrag, utgör en del avsjukförsäkringen och utges som inkomstrelateradförmån eller garantiersättning. Frågor om sjuk- ochaktivitetsersättning behandlas nedan i avsnittet19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.Från och med den 1 juli 2003 genomfördes olikaförändringar inom sjukförsäkringen som syftar tillatt öka hälsan i arbetslivet. Bland annat gällerdetta åtgärder för att öka precisionen vidsjukskrivning. Deltidssjukskrivning skall användas iökad utsträckning. De medicinska skälen försjukskrivning skall preciseras och tydliggöras. avstämningsmöten skall komma till stånd.Försäkringskassan skall vid behov kunna inhämta ettsärskilt läkarutlåtande för att kunna bedöma ivilken utsträckning den försäkrades arbetsförmågafortfarande är nedsatt. De intygsskrivande läkarnasutbildning i försäkringsmedicin förstärks.Försäkringsläkarnas arbetsuppgifter skall preciserasytterligare, varvid uppgifterna i ökad utsträckningskall inriktas mot mer direkta insatser för attminska sjukfrånvaron. Dessutom anställs flerförsäkringsläkare hos försäkringskassorna för attöka kvaliteten vid den medicinska bedömningen.Vidare har arbetsgivarens skyldighet att görarehabiliteringsutredningar skärpts.Försäkringskassan skall även senast eftersjukanmälningsdagen ha utrett om det finnsförutsättningar för att ge den försäkrade sjuk-eller aktivitetsersättning i stället försjukpenning.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att till anslaget 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. anvisar ett ramanslag på44 424,4 miljoner kronor.Regeringen framhåller i budgetpropositionen attsjukfrånvaron har inneburit en mycket hårdbelastning på socialförsäkringssystemen försjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Ominte utvecklingen kan vändas snart kommer de ökadesamhällskostnaderna för ohälsan att tränga undanviktiga välfärdssatsningar.För det framtida arbetets inriktning - förutombl.a. en förstärkning av de förebyggande insatserna- krävs både nya och bättre insatser pårehabiliteringsområdet för att sjukskrivna, men ävenpersoner som uppbär sjuk- elleraktivitetsersättning, skall kunna återgå tillarbetslivet i högre grad än vad som har skett.Alltför många är sjukskrivna alltför länge, vilketofta leder till passivisering och beviljande avsjuk- eller aktivitetsersättning. Det krävs därfören ökad satsning på arbetslivsinriktaderehabiliteringsinsatser så tidigt som möjligt.Målet för politikområde 19 Ersättning vidarbetsoförmåga har bl.a. formulerats så att enstörre andel av befolkningen i arbetsför ålder skallha förmågan att arbeta. Detta gäller i hög grad pårehabiliteringens område. För att mätamåluppfyllelsen har RFV satt upp riksmålet för 2002att av dem som varit föremål församordnad rehabilitering efteravslutningstidpunkten skall ha en ökad arbetsförmågajämfört med vid starttidpunkten. Eftersom dennaandel har ökat från till är riksmåletuppfyllt. Andelen personer som fått del av samordnadrehabilitering har dock varit relativtliten, eller av antalet personer som varitsjukskrivna mer än 60 dagar.Försäkringskassorna har möjlighet att med hjälp avsärskilt avsatta medel köpa de utredningar sombehövs för att kassan skall kunna ta ställning tillbl.a. behovet av rehabilitering. Trots att antaletlångtidssjukskrivna och därmed behovet avrehabilitering har ökat har dessa medel inte använtsfullt ut. disponerades för köp av rehabiliteringstjänster.Vid årets slut återstod cirka 192 miljoner kronor.Regeringen framhåller att detta inte ärtillfredsställande. Förutom det faktum att alltförfå personer blivit föremål för utredningar harsituationen också inneburit att producenterna avsådana tjänster dragit ned på sinautredningsresurser till följd av bristandeefterfrågan på tjänsterna.Den fortsatta inriktningen på politiken är bl.a.att fullfölja arbetet med åtgärder inom ramen för11-punktsprogrammet.Bland annat skall arbetet fortsätta med att tafram ett system med ekonomiska drivkrafter förarbetsgivare i syfte att minska sjukfrånvaron ochsystemet utformas så att det långsiktigt stärkerbåde företagande och individer och därigenom helasamhällsekonomin. Det skall omfatta helaarbetsmarknaden och inriktningen är attarbetsgivarna skall betala en del av ersättningenvid sjukdom även utöver sjuklöneperioden. Ettviktigt komplement till ett system med ekonomiskadrivkrafter skall vara ett obligatoriskthögkostnadsskydd för småföretag.Som nämnts ovan måste politiken i högre grad äntidigare även inriktas på att förstärka deförebyggande och rehabiliterande insatserna. Blandannat kommer pågående arbete med att förnya ochutveckla den arbetslivsinriktade rehabiliteringenatt intensifieras under det närmaste året.En viktig åtgärd innebär även den föreslagna lagenom finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet(prop. 2002/03:132).