bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkande 36.StällningstagandeDet finns en rad hinder förknippade med forskningoch utveckling rörande alternativmedicinen. För attöka antalet forskare och forskarkompetensengenerellt krävs att särskilda resurser avsätts föratt bygga upp ett och för attmöjliggöra egna forskningsprojekt. bör hosregeringen begära förslag om att särskilda resurseravsätts för uppbyggnad av och föratt möjliggöra egna forskningsprojekt inomalternativmedicinen. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.50. Auktorisation och kvalitetssäkring m.m.inom alternativmedicinen (punkt 34)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 50. bifallerdärmed motion 2002/03:So225 yrkande 3 och avslårmotion 2002/03:So225 yrkande 2.StällningstagandeNordiska samarbetskommittén () har konstateratatt det hos regeringarna i finns ett intresseför att etablera samarbete medbranschorganisationerna för komplementär- ochalternativmedicin () i syfte att säkra en högnivå för medborgarnas trygghet. Inom NSK är man enigom att är en bra modell för allaländerna. Jag anser att det är viktigt att Sverigestöder ett nordiskt samarbete inom komplementär- ochalternativmedicinen. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.51. Legitimation och förskrivningsrätt föralternativmedicinare (punkt 35)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 51. bifallerdärmed motion 2002/03:So365 yrkande 7 samt avslårmotion 2002/03:So225 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeJag anser att frågan om legitimering avalternativmedicinska utövare behöver belysasytterligare. Vad jag nu anfört bör ges regeringentill känna.52. Etiska frågor (punkt 36)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 36borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 52. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So435 och 2002/03:So486yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2002/03:So472yrkandena 1 och 2.StällningstagandeJag anser att följande etiska riktlinjer bör gällavid stamcellsforskning. Forskning på s.k. adultastamceller skall prioriteras. Detta bör bland annatbeaktas när offentliga medel för forskning fördelas.Jag anser att bör anta en "nollvision" vadgäller användandet av mänskliga embryon med måletatt de vetenskapliga metoderna skall utvecklas såatt fullgoda alternativ till forskning på embryonalastamceller finns. Forskning på embryonala stamcellerskall enligt min uppfattning endast tillåtas dåforskningsmålet syftande till klinisk användninginom vården inte skulle kunna nås genom andraforskningsvägar som är grundade på vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Medgivande från paret skanaturligtvis krävas. Embryon får aldrig producerasför forskningsändamål. Embryonal forskning skallaccepteras endast om den sker under reglerade formeroch med offentlig insyn, vilket bland annat innebäratt varje enskilt projekt skall prövas av enlagreglerad forskningsetisk kommitté. Den embryonalaforskningen måste kontinuerligt bli föremål förfortsatt etisk diskussion och problematisering itakt med att kunskapen växer och nya teknikerutvecklas. Embryonal forskning skall i störstamöjliga utsträckning skyddas från oetiskkommersialisering. Vid utveckling av metoderna förin vitro-fertilisering skall strävan vara attbefrukta så få ägg som möjligt förutom de somimplanteras. Stamcellsforskning som innefattarkloning av embryo ska inte tillåtas. Med jämnaintervall skall en utvärdering av den etiskakommitténs tillståndsgivning ske. skall enanalys av forskningens utveckling göras, varvid deetiska aspekterna på forskningen skall ha enframträdande roll.Den 4 april 1997 i undertecknade konvention om mänskliga rättigheter ochbiomedicin. Med tanke på vetenskapens snabbautveckling har det internationellt bedömts viktigtatt ange riktlinjer för den biomedicinskaforskningen om hur människovärdet och mänskligarättigheter ska kunna upprätthållas. hardärmed en folkrättslig förpliktelse motkonventionen. har dock ännu inte ratificeratkonventionen och således inte gjort den till svensklagstiftning. I vill regeringen nu gå imotsatt riktning. Regeringen avser nämligen genom enefterhandskonstruktion att kringgå en fullständigratificering av Oviedokonventionen. Den statligakommittén om genetisk integritet fick i april 2002tilläggsdirektiv att snabbt ta fram ett lagförslagsom möjliggör kloning av mänskliga embryon.Visserligen synes regeringen vilja skilja på kloningför att skapa barn, s.k. reproduktiv kloning, ochkloning för forskning, s.k. terapeutisk kloning.Enbart det senare skall tillåtas, men i verklighetenär all kloning reproduktiv i den meningen att en pådet hela taget genetiskt identisk organismreproduceras. Syftena kan variera och livslängdenlikaså. Det handlar om att klona människa-människa ibetydelse av en hel och integrerad mänskligorganism, dvs. en mänsklig organism i sittembryonala stadium. Människoliv ska produceras ochkonsumeras för forskning. har enfolkrättsligt betingad bindning och lojalitet tillOviedokonventionen och bör av folkrättsliga ochetiska skäl stå fast vid redan intagen ståndpunkt ifrågan om kloning av människor. bör därför ilag förbjuda alla former av kloning av människor.Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna.53. Frysning av könsceller före könskorrigering(punkt 37)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 37borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 53. bifallerdärmed motion 2002/03:So306 yrkande 1.StällningstagandeI dag är det oklart om en person som skall genomgåkönskorrigering har möjlighet att frysa sinakönsceller före ingreppet för att senare i livetkunna bli biologisk förälder åt ett barn. Varjeperson som skall genomgå en könskorrigering borde harätt att frysa könsceller före ingreppet och tydligtinformeras om detta. Lagstiftningen måste troligenförändras på många områden för att möjliggöra detta.Poängen med konstgjord befruktning är just attsäkerställa att par som inte kan få barn skall hamöjligheten att skaffa barn. I den berörda gruppeningår alltså transsexuella som genomgåttkönskorrigering eftersom könskorrigering i Sverigealltid inbegriper sterilisering. Vad jag nu anförtbör ges regeringen till känna.54. Frågan om när juridiskt sett skallbetraktas som barn (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 54. bifallerdärmed motion 2002/03:So471 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att det är anmärkningsvärt att Sverigeinte i lagstiftningen införlivat de rekommendationersom lagt fast, dvs. attfrån vecka 22 skall ett missfall benämnasförlossning och benämnas barn. Vad jag nuanfört bör ges regeringen till känna.55. Utländska kvinnors rätt till abort iSverige (punkt 41)av (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 55. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So255, 2002/03: So308 och2002/03:U235 yrkande 5.StällningstagandeTill skillnad från andra länder med liberalaabortlagar gör åtskillnad mellan abort ochannan vård för utländska medborgare. Det som avgörom kvinnan skall få en abort beviljad eller ej ärhennes anknytning till , vilken bedöms avSocialstyrelsens rättsliga råd. Har samlaget skett isvensk säng eller med en svensk man beviljas kvinnani regel en abort. Det har sagts att hindret i vårabortlag inte utgör ett problem, eftersom kvinnorboende i andra länder sällan efterfrågar att kommahit för abort. Men de fåtaliga förfrågningarna berorinte på att det inte finns ett behov. Det är någotman lätt kan utläsa av den s.k. abortturismen iEuropa. I all annan sjukvård i finnsmöjligheten att ta emot människor från andra länderunder förutsättning att de betalar för sin vård. Detär till och med en metod som vissa landsting ochsjukhus använder för att stärka sin ekonomi. emot hjärtpatienter från andra länder. Men attjust abort skall utgöra ett undantag i ärobegripligt. I bl.a. , ,och kan en utländsk kvinna få abortpå samma villkor som annan vård. Vi vill påminna omatt på många internationella konferenser,t.ex. i FN, tagit upp frågan om abort på ettkonstruktivt och bra sätt. är det att slängaut de sista resterna av förmynderi och ändra densvenska lagen. Vad vi nu anfört bör ges regeringentill känna.56. Patientjournallagen (punkt 43)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 43 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 56. bifallerdärmed motion 2002/03:So404 yrkande 1 samt avslårmotion 2002/03:So208.StällningstagandeÖverföringen av journaler är en fråga som alltförlite belysts vid konkurrensutsättning av primärvårdoch äldrevård. Om lagen skallefterlevas måste den enskilde ge sitt tillstånd tillatt journalen övertas av den nya vårdgivaren. Detkan ordnas på ett enkelt och praktiskt sätt, menpraktiseras sällan. Inte heller Socialstyrelsenanser att det är helt klarlagt hur detta skall ske.Därför bör regeringen ge i uppdragatt utreda och utfärda riktlinjer för hurpatientjournaler skall hanteras i samband medkonkurrensutsättning och privatisering. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.57. Förskrivningsrätt för sjuksköterskor(punkt 44)av (), (), (), Carl-AxelJohansson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 44 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 57. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So236 och 2002/03:So237.StällningstagandeEn majoritet i har sagt nej tillatt ge legitimerade sjuksköterskor med utbildningföre och som arbetar inom äldreomsorgenmöjlighet till viss förskrivningsrätt vad gällerläkemedel. Denna grupp sjuksköterskor lämnadesutanför när senast gav övrigasjuksköterskor, verksamma inom äldreomsorgen, dennamöjlighet. Dessa tusentals sjuksköterskor inomäldreomsorgen - utbildade - arbetar närasina äldre och har stora möjligheter att se effekteroch eventuella biverkningar av medicinering. Genomdaglig kontakt och en större iakttagelseförmågaskulle mycket av undernäring kunna undvikas.Vi vill också framhålla att skolsköterskor, somofta har en vidareutbildning inom öppen hälso- ochsjukvård eller en vidareutbildning inom hälso- ochsjukvård för barn och ungdom, inte har samma rättatt skriva ut läkemedel som en distriktssköterska -trots att de genomgått samma kurs! De flestaskolsköterskor är anställda direkt avskolhuvudmannen, men i vissa kommuner finnsfortfarande distriktssköterskor där skolhälsovårdingår. Kommunen köper alltså skolhälsovård frånlandstinget. Det kan då inträffa attdistriktssköterskan får använda sinförskrivningsrätt , men inte påeftermiddagen som skolsköterska, trots att dethandlar om samma målgrupp. Detta är inte logiskt.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.58. Tillämpningen av prioriteringsbeslutet(punkt 45)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 58. bifallerdärmed motion 2002/03:So408 yrkande 7.StällningstagandeVi kan konstatera att när det gäller sjukvården somhelhet och rehabiliteringen brister utförarna närdet gäller att efterleva riksdagensprioriteringsordning. Det är därför viktigt attriksdagens prioriteringsordning blir ett verksamtinstrument i hälso- och sjukvården. Vad vi nu anförtbör ges regeringen till känna.59. Vård och behandling av olika sjukdomar(punkt 46)av (), (), (), Carl-AxelJohansson (m), () och MaritaAronson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 46 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 59. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 10 samtavstyrker motionerna 2002/03:So221 yrkandena 1-3,2002/03:So226 yrkandena 1 och 3, 2002/03:So231,2002/03:So234, 2002/03:So238 yrkandena 1 och 2,2002/03:So268, 2002/03:So275 yrkandena 1 och 2,2002/03: So300, 2002/03:So325, 2002/03:So348,2002/03:So352, 2002/03:So361 yrkandena 1-4,2002/03:So379, 2002/03:So416, 2002/03:So420 yrkande2, 2002/03:So438 yrkandena 1 och 2, 2002/03:So464,2002/03:So465, 2002/03: So468, 2002/03:So484,2002/03:So512 yrkande 9, 2002/03:L318 yrkandena 12och 19, 2002/03:Sf208 yrkande 3, 2002/03:Ub336yrkande 19, 2002/03: A366 yrkande 18 och2002/03:Bo268 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att psykiskt sjuka bör omfattas av enrättighetslagstiftning, på samma sätt som människormed fysiska funktionshinder får rättigheter enligtLSS (lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade) och (lagen omassistansersättning). är dessa lagar intealltid lätta att tillämpa på psykisktfunktionshindrade. Rätten till boende,sysselsättning och en god omsorg, liksom rätten attfå vara delaktig i att forma insatserna, bör slåsfast i denna rättighetslagstiftning.Ett relativt nytillkommet problemområde ärinvandrare med psykiska problem. Det är viktigt attvårdpersonalen inom psykiatrin och primärvården ärväl förtrogen med de psykiska problem som olikainvandrargrupper kan förete mot bakgrund av vad detidigare upplevt i livet.Mot bakgrund av de erfarenheter som hittillsgjorts av att i primärvården inrymma ocksåpsykosocial kompetens anser vi vidare att dehusläkarmottagningar som ännu inte har dennakompetens måste tillföras sådan.Det preventiva arbetet måste utvecklas ochpotentiella högriskgrupper inom psykiatrin måsteidentifieras. Sådana grupper är barn till psykisktsjuka, personer som gjort självmordsförsök,nyinsjuknade i psykoser m.fl. Det är viktigt att detfinns en god beredskap inom psykiatrin för att tahand om dessa grupper av patienter. Eftersompsykiatrin, i större utsträckning än andraverksamheter inom vården, innehållerbehandlingsmetoder som är mer kontroversiella, ärdet viktigt att utvärderingar och uppföljningar avbehandlingar fungerar tillfredsställande.Vi vill också framhålla att psykiatrins roll i denlokala samverkan måste stärkas. Primärvården behöverkonsultation och utbildning från psykiatrin. Dagensköer till barn- och ungdomspsykiatrin måsteåtgärdas. Det är orimligt med dagens långaväntetider för behandling. De privatpraktiserandepsykiatrikerna har ofta ringa eller ingenkontakt med den offentliga psykiatrin. Här bör nyamodeller för samverkan uppmuntras. Vidare finns detfortfarande på sina håll stora brister i bemötandetav patienter och anhöriga inom delar av psykiatrin.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lag om inskränkning i landstingens rätt attöverlämna driften av akutsjukhus till annan(punkt 10)av (), (), (), (), (), ()och ().Lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingensrätt att överlämna driften av akutsjukhus upphördeatt gälla . Enligt vår uppfattningborde lagen över huvud taget inte ha införts.Vi ser inga hinder med att företag inom vårdentillåts gå med vinst. Vinstgivande företaginvesterar i både kunnande och ny teknik samtidigtsom företaget genererar ett ekonomiskt tillskott iverksamheten. Erfarenhetsutbyte mellan olikavårdgivare genererar nya idéer och utvecklarverksamheten. Marknadslösningar får inte innebäraatt lägsta pris är den enda utslagsgivande faktorn.Andra, inte minst kvalitativa, faktorer måste vägalika tungt. Regeringen bör inte begränsamöjligheterna för sjukvårdshuvudmännen att träffaavtal med entreprenörer. Det bör avgöras av varjelandsting eller kommun i enlighet med det kommunalasjälvstyrets principer.2. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 21)av ().Jag anser att rehabiliteringsfrågorna är mycketviktiga och ställer därför stora förhoppningar tillde förslag som finns i proposition 2002/03:89.Dessa förslag är ett steg på detta område. Jag avseratt följa utvecklingen noga och avstår därför nufrån att reservera mig såvitt gäller motion2002/03:So228.3. Ett samlat högkostnadsskydd (punkt 26)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Vi vill erinra om att vi harföreslagit ett bättre högkostnadsskydd genom att enfrivillig försäkring införs. Försäkringen skalladministreras av försäkringskassan.Försäkringsprincipen utgår från antagandet attindividens nytta ökar om hon kan undvika plötsligaoch oförutsägbara kostnader av betydande storlek. Ensådan försäkring skyddar dem med störst behov avläkemedel. Vi vill i övrigt hänvisa till våramotioner 2002/03:So281 och 2002/03:So466.4. Ett samlat högkostnadsskydd (punkt 26)av () och ().Tillgängligheten till vården handlar också ompatientens ekonomiska möjligheter. finns dethögkostnadsskydd för sjukvård, för läkemedel samtför vissa grupper och behandlingar inom tandvården.Prioriterade grupper som t.ex. barn och unga harytterligare reduceringar när det gäller avgifter.Var för sig kan dessa högkostnadsskydd ses som enlåg kostnad för den enskilde, men tillsammans utgörde tunga kostnader för dem med omfattande ohälsa ochknappa ekonomiska resurser. anser därförVänsterpartiet att det optimala är att ett gemensamthögkostnadsskydd införs gällande vårdens allaområden för att säkerställa allas lika rätt tillvård och behandling oavsett ekonomiskaförutsättningar.5. Vård och behandling av olika sjukdomar(punkt 46)av ().Andelen kvinnor med smärtor från den s.k.rörelseapparaten utgör en betydande del av delångtidssjukskrivna i Sverige.Rehabiliteringsinsatserna och vårdkonsumtionen isamband med dessa tillstånd är både stora ochlångvariga.. En alltför stor andel av dessapatienter är missnöjda med den hjälp och behandlingde erhållit. Ofta har de också kvar sin smärta.Forskningen har ändrat fokus fråntidigare helt dominerande belastningsinriktning tillhjärnans sätt att hantera hot och påfrestningar. Iflera svenska forskningsprojekt har man konstateratatt muskelspänningar och ryggbesvär inte beror påöveransträngda muskler utan på stress i hjärnan. Dennya forskningen revolutionerar vår syn pårehabilitering av smärta. Den nuvarande bristen påsamordning och samsyn på smärttillstånd i vårnuvarande rehabilitering lämnar utrymme för storavariationer i hantering, bemötande och behandling,till nackdel för patienterna. Det är konstaterat attsjukvården erbjuder kvinnor billigare rehabiliteringän vad män får. Kunskap finns inom området, menhittills har ingen tagit det övergripande ochsamordnande ansvaret, något som kräver etttvärvetenskapligt samarbete över klinikgränser ochinstitutionsgränser. Samordning avforskningsresultat och tvärvetenskapligmetodutveckling skulle väsentligt höja kvaliteten ivården för denna stora patientgrupp. Jag har valtatt inte nu reservera mig, men kommer att följafrågan noga.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2002/03:K251 av m.fl. (m):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att låta VästraGötalandsregionen bli försöksområde för enobligatorisk solidarisk hälsoförsäkring.2002/03:L249 av m.fl. (fp):14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hälsofrågor förkvinnor i samkönade relationer.2002/03:L318 av m.fl. (mp):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet avkompetenshöjning i vården vad det gäller HBT-personer.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om könsbyte.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om olikhetermellan landstingen angående konstgjordbefruktning.2002/03:U235 av ():5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att Sverigebör tillåta utländska kvinnor att få komma hit ochgöra säkra aborter lagligt på svenska sjukhus.2002/03:U323 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten att sökasjukvård i EU.2002/03:Sf208 av och ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om forskning kringwhiplashskador.2002/03:Sf214 av m.fl. (c):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten till val avtolk inom hälso- och sjukvården.2002/03:Sf291 av m.fl. (m):2. begär att regeringen skyndsamt utredersjukvårdens framtida finansiering ochkompetensförsörjning särskilt utifrån enobligatorisk hälsoförsäkring, som omfattar alla, ienlighet med vad som anförs i motionen.2002/03:Sf335 av m.fl. (kd):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att möjliggörastörre mångfald av vårdgivare för att på så sättöka vårdpersonalens möjlighet att påverkaarbetsförhållanden, löneutveckling ochkarriärvägar.2002/03:So203 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om de demokratiskabristerna i landstingssjukvårdens organisation.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om patienters rättatt välja vårdgivare.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen avenskilda vårdgivare för en kvalitativ utvecklingav vården.2002/03:So205 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av godaförutsättningar för enskilda vårdgivare.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om principer förvårdens finansiering.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om socialministerLars förslag att förbjuda s.k.blandfinansierad vård.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om patienters rättatt fritt välja vårdgivare.2002/03:So207 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av att utvidgarätten till second opinion för patienter.2002/03:So208 av de ():beslutar att 10 § patientjournallagenskall ges följande lydelse: Den som enligt 9 § ärskyldig att föra patientjournal skall på begäran avpatient utfärda intyg om vården samt utfärda intygoch utlåtande som behövs för att bedöma rätten tillersättning enligt lagen om allmän försäkring ellerannan jämförbar ekonomisk förmån.2002/03:So218 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att införa legitimation fördietister.2002/03:So221 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förebyggandeinsatser mot ätstörningar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om forskning omätstörningar.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätt att väljavårdform för personer drabbade av ätstörningar.2002/03:So225 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att godkänna ochge sitt stöd till KAM:s kvalitetssäkring.3. tillkännager för regeringen som sinmeningvad i motionen anförs om att börstödja ett nordiskt samarbete inom komplementär-och alternativmedicinen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att komplementär-och alternativmedicinare med auktorisation ochkvalitetssäkring, som har kunskap om glukosamin,bör få förskriva detta läkemedel.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attförskrivningsrätt bör tilldelas auktoriserade ochkvalitetssäkrade komplementär- ochalternativmedicinare.2002/03:So226 av och ():1.