bet · GQ01NU6 · 2003-03-20 00:00:00 — Slutligen var modellen, som skullefinansieras över stadsbudgeten, beroende av detstatsfinansiella läget, vilket inte är önskvärt.Modellen övergavs till förmån för ett kvotbaseratcertifikatssystem, som bättre fyller kraven påmarknadsdynamik, tydlig finansiering, lågstatsfinansiell belastning och möjligheten attutvecklas internationellt, uppger regeringen.En annan ansats bygger på att förorenaren betalar.Den innebär att produktion av el med fossilabränslen eller kärnkraft beläggs med en skattmotsvarande de miljö- och riskeffekter somsammanhänger med sådan produktion. Denna produktionblir således dyrare och på så sätt skall efterfråganstyras mot förnybar el. Det faktum attelproducenterna agerar på en internationell marknadutgör emellertid ett hinder mot att fullt utinternalisera de nämnda effekterna, såvida intemotsvarande internalisering görs ikonkurrentländerna, anför regeringen.Ett fastprissystem innebär att staten bestämmerett fast pris på förnybar el. Därutöver krävs attnågon kategori av marknadsaktörer åläggs att köpaden på detta sätt producerade kraften. I det senareavseendet skiljer sig fastprissystemet således intefrån det nu föreslagna systemet, konstaterarregeringen. Nackdelen med ett fastprissystem är iförsta hand att det inte skapar ett tydligtincitament till kostnadsminskningar hosproducenterna. Därmed riskerar det att hämmateknikutveckling som pressar produktionskostnaderna,och det leder allmänt sett till lägrekostnadseffektivitet och sämre konkurrens. Ettfastprissystem skulle också vara negativt förproducenternas möjlighet att nå det långsiktigamålet, att producera el på samma kommersiellavillkor som annan elproduktion, anser regeringen.Den nu föreslagna stödformen för att främjaproduktionen av förnybar el innebär ett nytttillvägagångssätt, ett kvotbaseratcertifikatssystem, säger regeringen. Detta innebäratt producenter av förnybar el tilldelaselcertifikat av staten. Certifikaten är avsedda attomsättas och kommer att efterfrågas av elanvändare,som åläggs en kvotplikt, dvs. en skyldighet att den1 april inneha elcertifikat i förhållandetill sin förbrukning av el under det föregåendekalenderåret. Systemet förutsätter dock ettincitament att fullgöra denna kvotplikt. Enkvotpliktsavgift, som skall betalas i det fall etttillräckligt antal elcertifikat inte ges in tillstaten, fyller en sådan funktion. Systemet innebäråligganden för den enskilde och ingrepp i dennesekonomiska förhållanden. Det krävs således att ettantal bestämmelser som skall vara styrande försystemets olika funktioner meddelas genom lag.Lagen skall enligt förslaget träda i kraft den 1maj 2003. Certifikaten skall börja tilldelaselproducenterna , och kvotplikteninträder . De som hanterar kvotpliktenskall första gången fullgöra denna plikt år 2004.När det gäller dem som frivilligt väljer att hanterasin kvotplikt finns en speciallösning som bygger påatt en registrering för att frivilligt hanterakvotplikten bara kan ske per kalenderår och sominnebär att dessa kommer att kunna registrera sigförsta gången , medavseende på sin kommande förbrukning . Detförsta år som dessa skall fullgöra kvotplikten blirsåledes . Det ger marknadens aktörermöjlighet att informera sig om och anpassa sig tillsystemet, säger regeringen.Ett genomförande av elcertifikatssystemetförutsätter en anmälan hos Europeiska kommissionenoch att systemet anses vara förenligt med EG-fördraget, konstaterar regeringen.Den föreslagna lagen innebär att ett antaluppgifter skall utföras av två myndigheter, entillsynsmyndighet och en kontoförande myndighet.Regeringen avser att utse Energimyndighetenrespektive att fullgöra dessauppgifter.MotionernaI tre av de fyra motioner som väckts med anledningav propositionen yrkas avslag på regeringens förslagom införande av ett elcertifikatssystem. Dettaställningstagande är kopplat till respektivepartiers - Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna och - syn påenergipolitikens inriktning. Av detta skäl redovisasi detta avsnitt hela innehållet i dessa motioner.Som en konsekvens tas här också upp motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden som rör förnybaraenergikällor (bl.a. vindkraft), liksom den motionfrån de gröna som väckts med anledningav propositionen vad avser de delar som rör denallmänna inriktningen av energipolitiken. I senareavsnitt redovisas regeringens förslag till denkonkreta utformningen av elcertifikatssystemet.I motion 2002/03:N338 (s) från allmännamotionstiden begärs ett tillkännagivande omvindkraft. Omställningen av energisystemet tillförnybar energiproduktion utgör ett av de viktigasteleden i energipolitiken och klimatpolitiken, sägermotionärerna. De anser att har mycket godaförutsättningar för att genomföra en kraftigutbyggnad av såväl vindkraft som bioenergi och atten satsning på förnybara energikällor skulle skapamöjligheter för svensk industri att blivärldsledande inom energi- och miljöteknik. Dettidigare nämnda EG-direktivet innehåller riktvärdenför förnybar energiproduktion för varje medlemsland,som för del skulle innebära en ökning från49 % år , säger motionärerna,som hyser viss oro för om skall kunna uppnådetta. Att byta ut fossilt bränsle mot bioenergi ibefintliga anläggningar är ett mycket viktigt led iatt minska utsläppen av växthusgaser, men för attuppnå energi- och miljömålen måste också nyproduktion av förnybar el tillföras systemet, anförmotionärerna. Stödet till den förnybara energinmåste utformas så att utbyggnad av nya anläggningarför såväl vindkraft som solenergi och bioenergi kanske parallellt med bränslebyte i befintligakraftverk. Vindkraften kan ge det energitillskott på10 TWh som satts som mål, och genom att ge de rättaförutsättningarna kan snabbt bygga utvindkraften för att producera eller avelförbrukningen, anser motionärerna.I motion 2002/03:N6 (m), som väckts med anledningav propositionen, föreslås att skall avslåregeringens förslag om införande avelcertifikatssystemet. bör också beslutaatt upphäva tidigare fattade principbeslut ominförande av ett system baserat på elcertifikat. Imotionen begärs vidare tillkännagivanden i tvåavseenden, nämligen om principer för energipolitiskastöd och om nationella mål för förnybarelproduktion. Elavregleringen har inneburit attstora steg tagits för att marknadsanpassaenergimarknaden och minska den politiska styrningeninom energiområdet, och den har också öppnat enmöjlighet för kunderna att genom sin upphandling avel stödja sådan elproduktion som de vill uppmuntra,säger motionärerna. De bejakar denna möjlighet,bl.a. genom en fungerande ursprungsmärkning av el,som i motsvarande mån minskar behovet av särskildastödformer till förnybar elproduktion. Staten måsteanpassa sig till de nya förhållanden som gäller påden reformerade och avreglerade energimarknaden ochinte fortsätta med en energipolitik som är grundadpå planeringsmål och statlig styrning, anförmotionärerna och hänvisar till riksdagsbeslut omverksamheten i enskilda elproduktionsanläggningar() som ett tydligt uttryck för ettåterfall i gammaldags plantänkande. Huvudansvaretför utveckling och miljöanpassning avelproduktionsapparaten bör , enligt motionärerna,läggas där det rätteligen hör hemma, nämligen hoskraftbranschen själv, vilket elmarknadsreformen gerförutsättningarna för.Det är olyckligt med statliga bidrag som tenderaratt bara bli en subvention till gammal, befintligteknik, anförs det vidare i motionen. Det finns ingagodtagbara skäl för att behålla storasubventionssystem för produktion av viss el vare sigi form av traditionella stöd via statsbudgeten ellergenom tvingande subventioner via elcertifikat, ansermotionärerna. De vill koncentrera statens stöd tillde områden där få andra aktörer har möjlighet att taansvar, vilket främst gäller finansiering avforskning inom energiområdet, särskilt långsiktigforskning, men också stöd till information ochinsatser som minskar sökkostnaderna förelkonsumenterna eller som påskyndar spridningen avny teknik. I den mån stöd utgår bör det ävenframgent redovisas öppet i statens budget, sägs det.I stället för statliga bidrag eller tvingandecertifikatssystem bör ansatsen, enligt motionärerna,i stället vara att internalisera energiproduktionensexterna kostnader. De menar att detta företrädesvisgäller fossila bränslen, där miljöpåverkan i mycketliten utsträckning åsätts ett pris, medan de externakostnaderna för vattenkraft och vindkraft anses varajämförelsevis låga. Kärnkraftens externa kostnaderär redan internaliserade genom dels den avgift somtas ut för finansiering av ett slutförvar, dels densärskilda kärnkraftsbeskattningen, anförmotionärerna. De anser att mycket talar för att ettsystem med överlåtbara utsläppsrätter börintroduceras - utsläppshandel framstår som ettbetydligt mer kostnadseffektivt sätt att minskakoldioxidutsläppen jämfört med ettcertifikatssystem. Det senare främjar heller intesänkta utsläpp globalt, eftersom det inte leder gränsöverskridande optimering avelproduktionssystemet, säger motionärerna.Ett kvotbaserat certifikatssystem kan sägas utgöraett mer marknadsorienterat stöd till förnybarelproduktion än de traditionella subventionerna överstatsbudgeten, anför motionärerna, som trots dettaanser att det finns en rad skäl som talar emotsystemet. De avvisar därför förslaget ipropositionen och förordar att skallupphäva de principbeslut som harfattat om införande av ett sådant system. Detföreslagna systemet med elcertifikat är, enligtmotionärerna, en komplicerad och tekniskt prägladreglering som förutsätter en betydandeadministration med insatser från såväl myndighetersom aktörerna på elmarknaden - elproducenter,kvotpliktiga elleverantörer, kvotpliktiga kunder,kvotpliktig industri, elintensiv industri, vanligaelkunder, , ,och . Kostnadernaför denna administration kan komma att blibetydande, sägs det.Systemet med elcertifikat innebär attsubventionerna till förnybar elproduktion försvinnerur statsbudgeten, påpekar motionärerna. De anser attförslaget därmed utgör ytterligare ett led i detbudgettricksande som regeringen sägs ägna sig åt isyfte att frigöra utrymme under det av riksdagenfastställda utgiftstaket. En effekt avelcertifikatssystemet är att produktionsanläggningaroch investeringar även framgent kommer att varaberoende av politiska beslut om andelen certifikatvarje år, säger motionärerna. De anser att systemetslångsiktighet och stabilitet därmed kanifrågasättas; det blir riskfyllt att investera i nyaanläggningar när ekonomin kan förändras efter någotår eller efter nästa val. De 60 mest elförbrukandeindustriföretagen svarar för cirka en fjärdedel avden totala elförbrukningen, och för att trygga dessaföretags konkurrenskraft och överlevnad föreslårregeringen att de skall undantas från kvotplikt,konstaterar motionärerna. De anser att regeringenborde ha visat att undantagen är förenliga med EU:sstatsstödsregler och vidare att undantagsreglernaleder till gränsdragningsproblem. Ett exempel pådetta sägs vara träfiberindustrin som bedriver enelintensiv tillverkningsprocess, utan att för denskull omfattas av befrielsen från kvotplikt. Ettytterligare problem med regeringens förslag är attdet komplicerar marknadsbilden - systemet medelcertifikat är nationellt som elmarknadenär nordisk eller europeisk - säger motionärerna. Dehänvisar dessutom till att det inom EU och i Sverigepågår arbete avseende utsläppsrätter ochkoldioxidskatter. Det framstår mot den bakgrundensom utomordentligt märkligt att regeringen nuföregriper detta arbete genom att införa ett heltannat system, anser motionärerna.Förslaget om elcertifikat motiveras delvis medmålet att öka den förnybara elproduktionen med 10TWh års nivå , ett mål som haren grund i det tidigare nämnda EG-direktivet,konstaterar motionärerna. De anser att det är braatt EU vill främja den förnybara elproduktionen påden gemensamma europeiska elmarknaden, inte minstför att nå ambitionerna i omklimatförändringar (Kyotoprotokollet). Däremot menarde att det är fel att på EU-nivå fatta beslut omnationella mål för användningen av förnybar el.Sverige är den EU-stat som i särklass högsta andelen förnybar el, sägermotionärerna och hänvisar till att andelen förnybarel (vattenkraft och vindkraft) uppgick till50 % av den totala, inhemska elproduktionen.Därutöver var av elproduktionen, iform av kärnkraft, helt fri från utsläpp av svavel,kväveoxider och koldioxid, framhåller motionärerna.De menar att av den svenskaelproduktionen därmed genererade några tillskotttill nedsmutsning och klimatförändringar, varförSverige kan sägas ha ett av de renasteelproduktionssystemen i hela världen. I Sverigehärrör de klimatpåverkande utsläppen inte frånelproduktionen, utan från värmeproduktionen ochtrafiksektorn, ett förhållande som inte beaktas iEG-direktivet, säger motionärerna.Också i motion 2002/03:N301 (m) från allmännamotionstiden föreslås att beslutet om införande avett elcertifikatssystem skall rivas upp.Motionärerna förespråkar i stället en fortsattanvändning av frivillig certifiering av miljövänligelproduktion i syfte att öka elkundernas möjlighetatt själva, och på frivillig väg, välja att köpasådan el.I motion 2002/03:N8 (fp) föreslås att riksdagenskall avslå regeringens proposition. Vidare begärstvå tillkännagivanden - om en utvärdering avenergipolitiken och energiforskningen samt om handelmed utsläppsrätter. Motionärerna anser att enrationell energipolitik bäst främjas genom frienergiproduktion. Staten skall uppställa kravbeträffande hälsa, säkerhet och miljö ochkontrollera att kraven uppfylls samt främjaforskning och utveckling men inte förbjuda någonspecifik teknik för energiproduktion, om denuppfyller miljö- och säkerhetskrav, anförmotionärerna. De anser att den politiska styrningenav energiproduktionen måste förändras och attkonsumentstyrning och marknadsekonomi skall rådainom de ramar miljökraven sätter. Det innebär attalla typer av produktionsanläggningar för energiskall tillåtas, förutsatt att de uppfyller generellakrav på hälsa, miljö och säkerhet. God tillgång påenergi är en förutsättning för välstånd, sägermotionärerna och menar att regeringens energipolitikallvarligt skadar . Den förtida avstängningenav ren och säker kärnkraft har gjort sårbartur elförsörjningssynpunkt, och vid kapacitetstopparär tvingat att importera el från andraländer, varvid en stor del är producerad imiljöskadliga, fossileldade anläggningar, anförmotionärerna.Regeringens nya förslag när det gälleromställningen av energisystemet är ett införande avelcertifikat i syfte att främja förnybaraenergikällor, konstaterar motionärerna. De anser attelcertifikatssystemet har en rad oklarheter, t.ex.följande: Vad är det som gör att just de utpekadeenergislagen är bättre än andra? Vad är att betraktasom grön el? Vad är att anse som biobränsle? Skalltorv räknas som biobränsle? Enligt det föreslagnasystemet krävs att de kvotpliktiga köper certifikat,och den som inte klarar av detta åläggs att tillstaten erlägga en kvotpliktsavgift, en avgift somskall utgå även om det inte finns någon grön el attköpa, påpekar motionärerna. De anser att systemet äradministrativt krångligt och kostnaderna höga. Attköpa elcertifikat är inget fritt val och det geringen grön el per automatik i kontakterna, och ipropositionen ges heller inga klara besked om vilkaproblem systemet skall lösa, säger motionärerna. Demenar att det inte utgör någon lösning påklimatproblemen. Lagrådet har haft starkainvändningar mot ett tidigare förslag om ettelcertifikatssystem, erinrar motionärerna om. Dehänvisar dessutom till att många tungaremissinstanser, t.ex. ,och , har avstyrkt förslaget och istället förordat ett system där förorenaren betalaroch att i är skeptisktill förslaget, på grund av osäkerhet om denteoretiska modellen för systemet kan omsättas ipraktiken.Folkpartiet delar de invändningar som har förtsfram mot elcertifikatssystemet, och motionärernaanser därför att propositionen bör avslås. AttSverige inte har ett energisystem som är förnybartberor, enligt motionärerna, på statsmakternasförsummelser - nya energislagoch ny teknik har endast introducerats i litenskala. De anser att det därför är fel att denenskilda individen nu skall "straffas" för dettagenom att den som inte köper förnybar el skallbelastas ekonomiskt. De menar också att det ärolyckligt att systemet skall införas så snabbt somtill den 1 maj 2003.Folkpartiet anser vidare att hela energipolitikenoch energiforskningen bör utvärderas för att förslagom en ny och radikalt annorlunda energipolitik skallkunna läggas fram, sägs det. Den fördapolitiken anses felaktig, och forskningen avseendenya energislag har gått i stå. Det är sammalösningar på energiproblem som diskuteras nu som för25 år sedan, anför motionärerna. De föreslår därföratt regeringen skall utvärdera ochanalysera energipolitiken i dess helhet. Påenergiområdet är det viktigt att lyfta fram detinternationella samarbetet, inte minst inom EU,eftersom utsläpp från energianläggningar inte kännernågra nationsgränser, säger motionärerna. Deförordar ett system med handel av utsläppsrätter ochinförande av en europeisk koldioxidavgift.Också i motion 2002/03:N264 (fp) redovisasFolkpartiets principiella syn på elcertifikaten ochatt partiet är motståndare till ett system medelcertifikat.En ordentlig utvärdering av en fortsatt satsningpå vindkraften på måste omgående komma tillstånd för att klargöra lönsamhet ochmiljökonsekvenser, föreslås i motion 2002/03:N266(fp). Skall bli en ekokommun måstegrundläggande principer bli kretslopp ochhushållning, anför motionären. Hon anser att denplanerade avvecklingen av kärnkraften medför attenergiplaneringen måste inriktas på en växling tillandra energislag och en effektivisering avelanvändningen. Det är dock tveksamt om en fortsattutbyggnad av vindkraftverken bör ske, sägermotionären. Hon anser att vindkraftverken innebärett kraftigt och störande ingrepp i landskapsbildenoch att det är oklart om samhällsekonomiska vinsteruppnås vid en fortsatt kraftig satsning påvindkraft. Det är dock positivt med ytterligareförsök med vindkraftverk placerade till havs, sägsdet.Avslag på regeringens förslag krävs också i motion2002/03:N5 (kd). Vidare föreslås tillkännagivanden iföljande avseenden: om riktlinjer förenergipolitiken; om torvens ställning; om ettfastprissystem för förnybar energi; om handel medutsläppsrätter. anser att systemetmed elcertifikat inte har en möjlighet - varken påkort eller lång sikt - att uppfylla de miljömål somSverige enligt EG-direktiv skall uppfylla. Detföreslagna systemet riskerar att slå ut småelproducenter och att hindra nyinvesteringar iförnybar energi som inte ärkostnadseffektiv, anför motionärerna. De anser attsystemet medför en omfattande byråkrati och belastarden enskilde konsumenten med oförsvarbart storakostnader i förhållande till miljönyttan.Kristdemokraterna anser att två principer måstetillämpas för att skapa goda incitament för ettuthålligt energisystem med en ökad andel förnybarenergi - dels måste ny teknik ges någon form avinitialt stöd, dels måste principen att förorenarenbetalar tillämpas i större utsträckning.Kristdemokraterna vill därför utreda ettfastprissystem för förnybar energi.Klimatfrågan är en av världssamfundets störstaframtidsfrågor och dess lösning har ett starktsamband med energiproduktion, anför motionärerna. Deanser att energiförsörjning skall tryggasgenom en långsiktig energipolitik med fastaspelregler, där inhemska, förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Arbetet medenergieffektiviseringar måste intensifieras, ochSverige behöver ett nytt energiskattesystem därskatter och miljöavgifter utformas med hänsyn tillförhållanden i omvärlden, menar motionärerna.Systemet skall vara långsiktigt och utformas så attmiljöbelastningen minimeras och tillgången tillbillig energi framställd under trygga och säkraförhållanden säkerställs. Målet är ett ekologisktuthålligt energisystem utan drastiskaprisförändringar, elbrist eller andra storapåfrestningar på välfärd och sysselsättning, anförmotionärerna. För att möjliggöra detta krävs storasatsningar på energiforskning och energitekniskutveckling.Enligt det aktuella EG-direktivet, som frångicksgenom riksdagsbeslut , bör Sverigesförnybara energiproduktion öka medca , säger motionärerna. De finner detanmärkningsvärt att regeringen, tillsammans medCenterpartiet och , har så lågambitionsnivå i förhållande till EG-direktivet.Kristdemokraterna anser inte att det föreslagnaelcertifikatssystemet är en god lösning påmiljöproblemen, vilket är motionärernas främstaargument för att avslå förslaget. Förslaget ledersannolikt till att få nya anläggningar för förnybarelproduktion kommer att etableras ,anför motionärerna. De menar att elcertifikatenåstadkommer byte mellan energislag men att de inteskapar incitament till nyetableringar. De olikaelproduktionsteknikerna för förnybar energi befinnersig i olika mognadsfaser och har därför olikakostnadseffektivitet, säger motionärerna. De anseratt med det föreslagna systemet, där all förnybarproduktion får samma stöd, finns det en uppenbarrisk att biobaserad kraftvärme som är billig attproducera konkurrerar ut övriga förnybaraenergitekniker och att det är kontraproduktivt förmiljönyttan. är övertygade om attframtidens energisystem måste baseras på många olikatekniker. De föreslagna elcertifikaten omgärdasockså av en omfattande administration och byråkrati,vilken särskilt kommer att drabba småskaligaelleverantörer, anför motionärerna vidare. Debefarar att regeringens förslag kommer att medföraen utslagning av små elleverantörer till förmån förstörre. Systemet med elcertifikat innebär också enrisk att stora elbolag tar ut stora vinster genomhöga priser på elcertifikat som konsumenternatvingas att köpa, menar motionärerna.Kristdemokraterna anser att de små kraftverkensbidrag till eltillförseln är viktig - ca 1 200 småvattenkraftverk, ca 500 vindkraftverk och vissakraftvärmeverk ger av den totalaelproduktionen. går utvecklingen inomvattenkraftssektorn i fel riktning - företag läggsned och kunskap går förlorad, anför motionärerna. Debefarar att om denna trend fortsätter kommer Sverigeatt vara åskådare när världsmarknaden för småskaligvattenkraft förbättras. Stabila villkor och enrimlig prisnivå är avgörande för den småskaligaproduktionen och dess leverantörer, sägermotionärerna. anser att det ärförvånande att regeringen utesluter torven fråncertifikatsystemet. Torvens egenskaper står mycketnära biomassa och biobränsle enligtTorvproducentföreningens bedömning och torven kantillsammans med trädbränsle spela en viktig roll föratt öka andelen biobränslen i kraftvärmeverk, anförmotionärerna. De menar att om torven exkluderas fråncertifikatssystemet uppstår en risk för attkraftvärmeproduktion med torv ersätts med kol.Regeringen bör därför ompröva torvens ställning somett icke förnybart energislag, föreslårmotionärerna. anser att det ärorimligt att elcertifikatssystemet helt skallbetalas av konsumenten på kort sikt. För detenskilda hushållet försämras ekonomin med åtskilligahundralappar och dessutom kan enadministrationsavgift på tillkomma perkonsument och år, anför motionärerna. De anser ocksåatt den omfattande byråkrati som omgärdar reformenkräver än vad regeringen harföreslagit och att elmarknadens aktörer behöver enlängre tid att anpassa sig till de nyaförutsättningarna.Eftersom de olika elproduktionsteknikerna förförnybar energi ligger i olika mognadsfaser villKristdemokraterna ha ett system som gerdifferentierat, initialt stöd till olika tekniker.Motionärerna förordar ett fastprissystem förförnybar el, där staten garanterar ett visst prisunder ett uppbyggnadsskede, varefter priset skallfasas ut. delar inte regeringensuppfattning om att ett fastprissystem skullemotverka en teknikutveckling av förnybaraenergikällor, då det inte längre skulle finnasincitament att sänka kostnaderna. Fördelen med ettfastprissystem jämfört med elcertifikaten är att detförra ger möjlighet till prisdifferentiering mellanolika förnybara energislag och främjarnyinvesteringar, säger motionärerna.