bet · GQ01UBU8 · 2003-03-13 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 48motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2002.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. denkommunala skolans kvalitet för barn medfunktionshinder, grundskoletidens längd,utbildningen för s.k. bokstavsbarn, stöd till elevermed läs- och skrivsvårigheter och till hörselskadadeelever, särskolan som egen skolform, särskolanspersonkrets, regler för mottagande i särskolan,upphävande av beslut att avveckla vissaspecialskolor, inrättande av ett riksgymnasium förblinda och synskadade ungdomar med ytterligarefunktionshinder, rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildning samt funktionshindrade elevers rättatt välja skola.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till tidigareställningstaganden av , vilka utskottetinte finner skäl att ändra, och till pågåendeutredning om särskolan och särvux. Vidare hänvisastill lämnade utredningsförslag, nämligenSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)och Visstidsutbildning vid statliga resurscenter(SOU 2002:106). Dessa förslag remissbehandlas förnärvarande.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skolans kvalitet för barn medfunktionshinderRiksdagen avslår motion2002/03:Ub214 yrkandena 6 och 7.Reservation 1 (m)2. Grundskoletidens längdRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub214 yrkande 8 och2002/03:Ub219 yrkande 6.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Utbildningen för s.k. bokstavsbarnRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub245 yrkande 1,2002/03:Ub417 yrkande 6,2002/03:Ub443 yrkande 6,2002/03:Ub473 och2002/03:Ub530.Reservation 3 (kd)4. Stöd till elever med läs- ochskrivsvårigheterRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub292 yrkande 1 och2002/03:Ub336 yrkande 6.Reservation 4 (fp, kd, c)5. Stöd till hörselskadade eleverRiksdagen avslår motion2002/03:Ub299 yrkandena 13.Reservation 5 (fp)6. Särskolan som egen skolformRiksdagen avslår motion2002/03:Ub218 yrkande 1.7. Särskolans personkretsRiksdagen avslår motion2002/03:Ub443 yrkande 4.Reservation 6 (kd)8. Regler om handläggning vid övervägandeom särskoleplaceringRiksdagen avslår motion2002/03:Ub443 yrkande 2.Reservation 7 (kd)9. Särskoleplacering som resursfrågaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub443 yrkande 3.Reservation 8 (kd, c)10. Rätten till omprövning avsärskoleplaceringRiksdagen avslår motion2002/03:Ub443 yrkande 1.Reservation 9 (kd)11. Särskoleelevers integration igrundskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub218 yrkande 2.Reservation 10 (m)12. Upphävande av beslut att avvecklaspecialskolorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub218 yrkande 3,2002/03:Ub244 yrkande 18,2002/03:Ub411 yrkande 1 och2002/03:Ub443 yrkande 8.Reservation 11 (m, fp, kd, c)13. Inrättande av ett riksgymnasium förblinda och synskadade ungdomar medmultifunktionshinderRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub219 yrkande 5 och2002/03:Ub429 yrkande 21.Reservation 12 (m, fp, c)14. Funktionshindrade elevers möjlighetertill fortsatt skolgång efter denobligatoriska skolan m.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub219 yrkandena 2 och 3.Reservation 13 (m)15. Skolgång för unga medaktivitetsersättning, tidigareförtidspensionRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub219 yrkande 1 och2002/03:So275 yrkande 5.Reservation 14 (m)16. Stöd till Karolinaskolan i avslår motion2002/03:Ub300.17. Särskoleelevers fortsatta utbildningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub443 yrkande 5.Reservation 15 (kd)18. Utbildning för vuxna medutvecklingsstörningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub326 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub429 yrkande 22,2002/03:Ub443 yrkande 7 samt2002/03:Ub490 yrkandena 2 och 3.Reservation 16 (fp, kd, c)19. Funktionshindrade elevers rätt attvälja skola m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub214 yrkandena 13,2002/03:Ub219 yrkandena 7 och 8 samt2002/03:Ub411 yrkandena 2 och 3.Reservation 17 (m)20. Tillstånds- och tillsynsmyndighet förfristående specialskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub443 yrkande 10.Reservation 18 (fp, kd)21. Studiematerial för elever med läs- ochskrivsvårigheterRiksdagen avslår motion2002/03:Ub336 yrkande 7.22. Kurser i teckenspråk för polis,brandpersonal och ambulanspersonalRiksdagen avslår motion2002/03:Ub349.Stockholm den 13 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), Per (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (), MikaelaValtersson (mp), (), (), () och ().2002/03UbU8Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner med yrkanden rörande elever medfunktionshinder. Dessa behandlas i detta betänkande.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. denkommunala skolans kvalitet för barn medfunktionshinder, grundskoletidens längd,utbildningen för s.k. bokstavsbarn, stöd till elevermed läs- och skrivsvårigheter och till hörselskadadeelever, särskolan som egen skolform, särskolanspersonkrets, regler för mottagande i särskolan,upphävande av beslut att avveckla vissaspecialskolor, inrättande av ett riksgymnasium förblinda och synskadade ungdomar med ytterligarefunktionshinder, rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildning samt funktionshindrade elevers rättatt välja skola.Förslagen i motionerna, sammanlagt 48 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenStöd för elever med funktionshinderi grundskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörutredning om den kommunala skolans kvalitetför barn med funktionshinder,grundskoletidens längd, utbildningen för s.k.bokstavsbarn samt stöd till elever med läs-och skrivsvårigheter respektive hörselskadadeelever. Utskottet anger som grund för avslaggällande bestämmelser och vissautredningsförslag.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (m, fp, kd,c), 3 (kd), 4 (fp, kd, c) och 5 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2002/03:Ub214 (m) begärs en parlamentariskutredning om den kommunala skolans kvalitet när detgäller barn med funktionshinder (yrkande 6).Kvaliteten bör granskas med avseende på bådeundervisningen och den sociala situationen.Motionären anser att det finns brister i dagensskola för funktionshindrade barn (yrkande 7). Somexempel på problem i dessa barns skolsituation nämnsbrist på speciallärare, socialt utanförskap,skolmiljöer som inte är fullt handikappanpassade ochfå möjligheter att välja skola. Ju svårare ett barnsfunktionshinder är, desto sämre klarar kommunerna avatt möta barnets behov, hävdar motionären.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning till följanderegeringsuppdrag.Specialpedagogiska institutet fick iuppdrag av regeringen att kartlägga och analyserakommuners förutsättningar att ordna undervisning förelever med synskada och ytterligare funktionshindersamt tal- och språkstörda elever.Institutet redovisade uppdraget den 17 december2002 (dnr 04-02/1500). Av redovisningen framgår attden begärda kartläggningen genomfördes under hösten2002 i tre kommuner för målgruppen elever medsynskada och ytterligare funktionshinder och i elvakommuner för målgruppen elever med grav tal- ochspråkstörning. Denna kartläggning visarsammanfattningsvis att det finns många godaexempel på utbildning av hög kvalitet, men attskolsituationen för berörda elevgrupper varierarstarkt mellan olika kommuner. Det finns dock enmedvetenhet och ett intresse i kommunerna för attarbeta med utveckling av utbildningen och ökakvaliteten för målgrupperna. Kommunerna uttryckerbehov av olika insatser från , alltifrån stöd, handledning ochkompetensutveckling till utredning ochvisstidsplacering av elever.Enligt uppgift från Utbildningsdepartementetavvaktar man resultatet av ett regeringsuppdrag tillSocialstyrelsen innan man tar ställning tilleventuella åtgärder med anledning avSpecialpedagogiska institutets redovisning.Socialstyrelsen skall kartlägga på vilket sättlandstingens barn- och ungdomshabiliteringar ärtillgängliga för barn och ungdomar med olikafunktionshinder i olika åldrar. Kartläggningen börenligt uppdraget även omfatta samverkan med andraverksamheter kring utformningen och innehållet iinsatserna för barnen och ungdomarna och derasfamiljer. Uppdraget skall redovisas senast den 31mars 2003.Grundskoletidens längd bör vara flexibel och kunnaanpassas efter varje barns behov. Det framhålls imotionerna 2002/03:Ub214 (m) yrkande 8 och2002/03:Ub219 (m) yrkande 6. Enligt motionerna måstebarn med funktionshinder få utvecklas i sin egentakt. Många barn med svåra funktionshinder har pågrund av dessa inte kommit så långt i sin utvecklingsom man skulle vänta sig med hänsyn till derasfysiska ålder. Så länge barnen lär sig och utvecklasbör de kunna få gå kvar i grundskolan.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Enligt 3 kap. 10 § skollagen (1985:1100) upphörskolplikten vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller eller, om barnetfullgör skolplikten i specialskolan, . Om enelev i inte tillfredsställande harslutfört sista årskursen när skolplikten upphör menbedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, skalleleven beredas tillfälle att göra detta efter det att skolplikten upphörde (4 kap. 10§). Motsvarande bestämmelse finns för elever ispecialskolan som inte är utvecklingsstörda (7 kap.6 §).Ett förslag till ny skollag har lämnats av1999 års skollagskommitté i betänkandet Skollag förkvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Iförslaget har intagits en gemensam bestämmelse förde olika skolformerna om rätt att fullföljautbildningen under efter det attskolplikten upphört (förslaget 4 kap. 9 §). Förgrundskolan och specialskolan uppställs som villkorhärför att eleven inte har nått upp tillkunskapsmålen för skolformen. Något motsvarande kravfinns inte för grundsärskolan.Skollagskommitténs förslag remissbehandlas förnärvarande. Utskottet finner inte skäl att föreslånågot uttalande från med anledning avmotionsyrkandena.Kristdemokraterna tar upp frågan om utbildningen förs.k. bokstavsbarn, i motionerna 2002/03:Ub417yrkande 6 och 2002/03:Ub443 yrkande 6. De erinrar omatt kännetecknande för barn med ADHD, DAMP ochAspergers syndrom är deras bristande förmåga atthantera sociala relationer.Koncentrationssvårigheter och hyperaktivitet ärandra kännetecken. Enligt vad visat i enrapport står bokstavsbarnen för en stor del avökningen av antalet barn i särskolan, trots att deoftast har intellektuell förmåga att klara avgrundskolan. Detta är enligt Kristdemokraternaolyckligt. De vill att metoder och former iundervisningen skall utvecklas för att möta dessabarns individuella behov, t.ex. satsningar på småundervisningsgrupper inom . Den nusittande utredningen om utbildning för barn,ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning bör fåett utökat uppdrag i syfte att se över utbildningenför bokstavsbarnen. Även i motion 2002/03:Ub473 (kd)understryks behovet av en utredning om skolgångenför barn med svårigheter i det sociala samspelet, des.k. bokstavsbarnen.Enligt motion 2002/03:Ub245 (c) yrkande 1 bör barnsom har inlärningsproblem eller som är hyperaktivautredas grundligt för att utröna om problemenbottnar i avsaknad av sensomotorisk träning.Motionärerna redovisar att man genom långsamrörelseträning kan ge nervsystemet en andra chanstill mognad och samordning.I motion 2002/03:Ub530 (s) betonas att insatserbehövs för att höja kunskapsnivån och förändraattityder kring neuropsykiatriska funktionshinder.Motionären åberopar en kunskapsöversikt om ADHD somSocialstyrelsen publicerade . Dennarapport måste spridas till bl.a. förskola och skolaoch ligga till grund för ett förbättratomhändertagande av barn med ADHD.Centerpartiet vill i motion 2002/03:Ub336 yrkande 6att en utredning tillsätts i syfte att ge elever igrundskolan med läs- och skrivsvårigheter samma rätttill stöd som garanteras studerande inom denhögre utbildningen. Det kan handla om extraundervisning, specialundervisning, särskildahjälpmedel, muntliga prov, särskild hjälp vid provetc., men framför allt måste individuellastudieplaner göras upp.Enligt motion 2002/03:Ub292 (c) yrkande 1 börSkolverket i samarbete med Svenska Kommunförbundetarbeta för att lokala handlingsplaner när det gällerläs- och skrivsvårigheter/dyslexi upprättas isamtliga kommuner och vid samtliga skolenheter.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena om stödinsatser i skolan för s.k.bokstavsbarn och elever med läs- ochskrivsvårigheter.Särskilt stöd skall enligt skollagen (1985:1100)ges till elever som har svårigheter i skolarbetet.Rektor skall se till att ett åtgärdsprogramutarbetas där eleven och elevens vårdnadshavare gesmöjlighet att delta i utarbetandet av programmet.Elever och vårdnadshavare har också rätt attinitiera ett sådant åtgärdsprogram. Det är kommunensoch skolans ansvar att ordna en god undervisningutifrån varje elevs behov och förutsättningar.Den nya lärarutbildningen som infördes fr.o.m. den1 innebär att alla lärarstuderande fårutbildning i specialpedagogik inom det allmännautbildningsområdet. Studenterna kan också väljainriktning och/eller specialisering inomspecialpedagogik.Råd och stöd i specialpedagogiska frågor lämnastill kommuner och skolor av . Vidare har Myndigheten förskolutveckling, som inrättades , iuppdrag att stödja kommuner och skolor i derasarbete med skolutveckling, bl.a. vad avser elever ibehov av särskilt stöd.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande (SOU2002:121 s. 336 f.) att den nya skollagen utöveren generell regel om lärande och personligutveckling också skall innehålla bestämmelser omsärskilt stöd. Förslaget stärker elevens rätt ochinnebär enhetliga och tydligare regler. Samtidigtbeskriver det en arbetsprocess som rektor är skyldigatt följa. Processen kan sammanfattas i följandesteg: att uppmärksamma elever i behov av särskiltstöd, att utreda, att dokumentera, att åtgärda samtatt följa upp och utvärdera. Liksom skall elevoch vårdnadshavare ges en aktiv roll vidutarbetandet av åtgärdsprogrammet. Kommitténförutsätter att den specialpedagogiska kompetensenblir väl företrädd i den process kommittén föreslårför att elevers behov av särskilt stöd skall kunnatillgodoses på bästa möjliga sätt. Beslut omsärskilt stöd skall enligt förslaget kunnaöverklagas.Merparten av de s.k. bokstavsbarnen tillhörgrundskolans målgrupp. Utskottet anser det intemotiverat att uppdraget till utredningen om översynav utbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning (), tillvilken utskottet återkommer i det följande, skallvidgas till att omfatta även elever i behov avsärskilt stöd i grundskolan.I motion 2002/03:Ub299 (fp) ställs krav på ettförbättrat stöd till hörselskadade elever.Motionären anmärker att hörselskadade eleverteoretiskt kan välja mellan olika skolplaceringar.De kan integreras i vanliga klasser, placeras iregionala särskilda undervisningsgrupper eller tasin i någon av de fem regionala specialskolor somfinns för döva och hörselskadade barn. Formerna förfinansiering av utbildningen för hörselskadade äremellertid mycket ojämlika i landet, varför enöversyn behövs (yrkande 1). I motionen pekas ocksåpå att fler hörselskadade elever måste tillförsäkrasutbildning i särskilda undervisningsgrupper (yrkande2). Dessa elever drabbas hårt i de kommuner som intehar möjlighet att starta egna särskildaundervisningsgrupper eller som inte medverkar tillatt eleven får sin utbildning i en regionalundervisningsgrupp i en annan kommun. Vidare begärsi motionen att hörselskadade elevers rätt tillteckenspråksundervisning inom habiliteringen,förskolan och skolan skall slås fast (yrkande 3).Enligt motionären finns det visserligenteckenspråksundervisning i de regionalaundervisningsgrupperna men inte i den utsträckningsom svarar mot behovet.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Enligt 3 kap. 3 § skollagen (1985:1100) skall barnsom inte kan gå i eller särskolan därföratt de är döva eller hörselskadade tas emot ispecialskolan. Hemkommunen skall betala ersättningtill staten för vissa kostnader för den som är elevi specialskolan.Om en elev med hörselskada kan gå i grundskolaneller särskolan gäller bestämmelsen i 2 kap. 3 §skollagen att kommunen är skyldig att förundervisningen använda lärare som har en utbildningavsedd för den undervisning de i huvudsak skallbedriva. Det ankommer också på kommunen attorganisera undervisningen på bästa sätt och iutbildningen ta hänsyn till elevens behov av stöd.Specialpedagogiska institutet , under anslaget Särskilda insatserpå skolområdet, för bidragtill kommuner avseende bl.a. regionalautbildningsinsatser för elever med funktionshinder.Bland annat fördelas statliga medel till regionalaundervisningsgrupper för elever med hörselskada.Elever i särskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omsärskolan som egen skolform, särskolanspersonkrets, regler för mottagande isärskolan och om särskoleelevers integrationi mot bakgrund av pågåendeöversyn av utbildningen för barn, ungdomaroch vuxna med utvecklingsstörning i enparlamentarisk kommitté (Carlbeck-kom-mittén).Jämför reservationerna 6 (kd), 7 (kd), 8 (kd,c), 9 (kd) och 10 (m).Motioner och utskottets ställningstagandenVikten av att särskolan finns kvar som egen skolformbetonas i motion 2002/03:Ub218 (m) yrkande 1.Enligt motionären löser det inga problem om manavvecklar en för många barn väl fungerande skolform.Det behövs fler alternativ, inte färre, för barn sompå grund av funktionshinder är i behov av särskiltstöd.Kristdemokraterna understryker i motion2002/03:Ub443 att särskolans personkrets är ochskall vara barn med intellektuellutvecklingsstörning (yrkande 4). I många kommunertolkas begreppet utvecklingsstörning allt vidare.Denna utveckling är oacceptabel, anförKristdemokraterna. Särskolan får inte bli en skolaför alla barn som av olika anledningar har det svårti skolan.I samma motion efterfrågar reglerom handläggning vid övervägande om särskoleplacering(yrkande 2). Särskilt bör förtydligas vilkabedömningar och diagnoser som skall ligga till grundför placering.Enligt motion får placering avbarn i särskola aldrig styras av vilka resurser somfinns inom skolans område (yrkande 3). Minskaderesurser för stödundervisning och extra hjälp tillsvaga elever får inte innebära att en elev i ställetplaceras i särskolan, med de konsekvenser förelevens fortsatta utbildning som detta kan få.Kristdemokraterna vill också i motionen att detskall införas en rätt till omprövning avsärskoleplacering (yrkande 1). De hävdar attomprövning endast sker i de fall då aktivaengagerade föräldrar kräver en sådan. Särskilt förbarn i gränszonen för placering är det viktigt attregler för omprövning införs.I motion 2002/03:Ub218 (m) yrkande 2 framhållermotionären att särskole-elevers integration igrundskolan skall ses som en rättighet och inte somen skyldighet för berörda barn.U t s k o t t e t föreslår avslag på samtliga härrelaterade motionsyrkanden mot bakgrund av pågåendeutredning om särskolan.Regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté för att se över utbildningenför barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning(dir. 2001:100). Kommittén har antagit namnetCarlbeck-kommittén.Kommitténs övergripande uppdrag är att föreslå hurutbildningen för olika åldersgrupper medutvecklingsstörning skall utformas närdet gäller mål, innehåll och organisation. Ocksåfrågor som rör personalens kompetens skall utredas.Uppdraget skall slutredovisas senast den 1 oktober2004. Ett delbetänkande skall lämnas den 1 april2003 (tilläggsdir. 2002:162) med bl.a. en analys avhur den utbildning och den undervisning som i dagges till barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning svarar mot deras behov ochförutsättningar.Utskottet vill därutöver erinra om att Skolverketi meddelade Allmänna råd om rutiner förutredning och beslut om mottagande i denobligatoriska särskolan (SKOLFS 2001:23). Deallmänna råden rör den kommunala handläggningen avärenden om mottagande i särskola, vilket underlagsom behövs för bedömning om mottagande och hurinformation och samverkan med hemmet bör gå tillunder utredningsprocessen. Vidare rör de allmännaråden den kommunala beslutsfunktionen och innehålleti besluten samt hanteringen i tveksamma fall.Enligt direktiven har också iuppdrag att utreda om ytterligare åtgärder börvidtas för att säkerställa att särskolan enbart taremot de elever som den är avsedd för.Skola för elever med synskada ochytterligare funktionshinder samtgrav tal- och språkstörningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörupphävande av beslut att avvecklaspecialskolor. Utskottet anser inte attriksdagen skall ändra sitt tidigareställningstagande. Vidare hänvisar utskottettill ett utredningsförslag omvisstidsutbildning vid resurscenter.Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet hävdar i motion2002/03:Ub411 yrkande 1 att staten har ett särskiltansvar när det gäller skolan för barn medfunktionshinder. Beslutet att avvecklaspecialskolor, som och , bördärför upphävas. Statens huvudmannaskap förspecialskolan bör kvarstå. När en statligtgaranterad rätt att välja skola införts för barn medfunktionshinder kan en annan huvudman vara ettalternativ för landets specialskolor. Föräldrar ochskolans medarbetare får då ekonomiska möjligheteratt driva skolan under statlig kvalitetstillsyn.Enligt motion 2002/03:Ub218 (m) yrkande 3 blirkonsekvensen av ett försvar för bibehållande avsärskolan som skolform att beslutet om avvecklingenav vissa specialskolor måste upphävas. Den frågankan annars ställas varför barn medutvecklingsstörning och barn med hörselskador skallha rätt till egna skolformer, när barn medspråkstörningar och blinda barn medmultifunktionshinder förlorar sina.I motion 2002/03:Ub244 yrkande 18betonas likaså att staten skall ha ansvar för attelever med flerfunktionshinder får lika möjlighetertill omvårdnad och utbildning, oavsett var i landetde bor. I motionen hänvisas till att Folkpartietsade nej till nedläggningen av specialskolorna förflerhandikappade barn och ungdomar. Partiet harockså krävt att ett särskilt statligt bidrag skallfölja dessa svårt handikappade elever.Också lyfter fram behoven avspecialskolor för funktionshindrade barn, i motion2002/03:Ub443 yrkande 8. De åberopar en undersökningsom gjorts av Unga synskadade och som visar bl.a.att integreringen av gravt synskadade elever i denvanliga skolan i många avseenden inte fungerartillfredsställande. Enligt måsteinsatser göras både för att stärka de kommunalaskolor som har funktionshindrade barn integreradeoch för att tillse att det finns en tillräckligtillgång på specialskolor för de barn och föräldrarsom så önskar.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Riksdagen beslutade att elever medsynskada respektive grav språkstörning inte längreskall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp(prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 14).Det innebar att ställde sig bakomregeringens förslag om en successiv avveckling av defasta skoldelarna vid de statliga riksskolornaEkeskolan i och i ochen samtidig utbyggnad av resurscenterverksamhetenvid skolorna.Frågan om omprövning av nämnda beslut har därefteråterkommande behandlats av , senast iutskottets budgetbetänkande (bet.2002/03:UbU1). Utskottet finner inte heller nu skälför att ändra sitt tidigareställningstagande. Särskilt vill utskottet framhålladen pågående utvecklingen av verksamheten vidresurscentren.En av regeringen tillsatt särskild utredarelämnade betänkandetVisstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU2002:106). Visstidsutbildning skall ges vidEkeskolan i , för elever med synskada ochytterligare funktionshinder, och iSigtuna, för elever med grav språkstörning. Dessatidigare specialskolor är resurscenter inomSpecialpedagogiska institutet.Syftet med visstidsutbildning är att ge ettspecialpedagogiskt stöd så att eleven på längre siktskall kunna återvända till sin hemskola och få enfullgod utbildning i närheten av hemmet.