bet · GQ01BOU9 · 2003-05-20 00:00:00 — Denföreslagna investeringsstimulansen kan påskynda en nödvändig och snabbhöjning av produktionsnivåerna i de delar av landet där bostadsbristenär som störst.Förutsättningarna för stödetSom framgått ovan finns det endast i en av motionerna förslag omändrade förutsättningar för stödet i förhållande tillregeringsförslaget. kommenterar emellertid ävenkortfattat vissa av de invändningar mot stödvillkoren som framkommer ide motioner som yrkar avslag på propositionen i dess helhet.I flera av de motioner som yrkar avslag på propositionen hävdas attdet är fel att inrikta stödet på mindre lägenheter. På vissa orteranses behovet av stora lägenheter vara väl så stort. Bostadsutskottetkan instämma i att det finns efterfrågan på i princip alla typer avlägenheter på orter där bostadsbristen är som störst. Den lägenhetstypsom varit kanske mest eftersatt i bostadsproduktionen under senare årär emellertid små och billiga lägenheter. En inriktning på mindrelägenheter ger också bättre möjlighet till en snabb ökning av antaletnyproducerade lägenheter. Det bör också påpekas att en ökning av enviss typ av bostäder genom flyttkedjor också påverkar utbudet av andrabostadstyper. Vidare vill utskottet erinra om att den föreslagnastödkonstruktionen medger att stöd utöver det generella räntestödetkan utgå även för större lägenheter i samma projekt genom detbefintliga investeringsbidraget. Det är enligt utskottets meningangeläget att efterstäva en varierad sammansättning avlägenhetsstorlekarna i nya bostadsområden, inte minst för attförebygga de problem som kan uppkomma med en ensidighushållssammansättning.I motion 2002/03:Bo9 (s) förordas en annan geografisk avgränsning avde områden där stimulansen skall kunna utgå. I stället förpropositionens förslag att stimulansen skall inriktas på hyresbostäderi tillväxtområden med bostadsbrist eller nya studentbostäder på elleri anslutning till orter där det finns universitet eller högskola ansermotionären att stimulansen skall kopplas till lokalaarbetsmarknadsområden. Förslaget motiveras med att en sådanutgångspunkt ger möjlighet till en helhetssyn på de regionalaförhållandena. Utskottet vill i denna fråga hänvisa till att ävenregeringens förslag lämnar utrymme för en anpassning avområdesavgränsningen utifrån en regional bedömning av var behovet avstimulans föreligger. Regeringen framhåller att respektivelänsstyrelse måste göra en samlad bedömning av den ekonomiskasituationen i regionen, kommunen och kommundelen,befolkningsutvecklingen, antalet outhyrda eller osålda bostäder,prisutvecklingen, m.m. Länsstyrelserna skall också kunna samråda medandra statliga organ i frågan. kommer att få regeringensbemyndigande att utfärda anvisningar för tillämpningen avbestämmelserna om stimulansens geografiska avgränsning.Utskottet vill även ta upp regeringens bedömning att bostäder sombyggs med stöd av investeringsstimulansen bör förmedlas genom denkommunala bostadsförmedlingen eller i samarbete med kommunen. Det böri detta sammanhang erinras om att lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvar ställer krav på att en kommun skall anordnabostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Iförarbetena till denna lag (prop. 2001/02:26) konstaterades attbehovet av en bostadsförmedling sannolikt kommer vara störst påbristorterna. Det kan mot denna bakgrund förutsättas att de kommunerdär den nya investeringsstimulansen till hyresbostäder skall kunnautgå, dvs. kommuner där bostadsbrist föreligger, beaktar de krav somställs genom den aktuella lagen på inrättande av bostadsförmedling.Utskottet vill också erinra om att lagen ger regeringen möjlighet attförelägga en kommun att anordna bostadsförmedling.Flera av de förutsättningar som föreslås gälla för den nyainvesteringsstimulansen kommer att ges en närmare precisering iarbetet med förordning och föreskrifter. är det rimligt attförordningen lämnar ett visst utrymme för länsstyrelserna att göra enhelhetsbedömning i det enskilda ärendet.Utskottet kan inte dela den kritik som förs fram i flera motioner ochsom innebär att flera oklara och krångliga förutsättningar och villkorkommer att gälla för stimulansen. Det får förutsättas att regeringenoch de berörda myndigheterna i det forsatta arbetet utformarregelsystemet på ett tydligt och enhetligt sätt. Regeringen aviserarockså att en utvärdering kommer att göras av den nya stimulansen,bl.a. i fråga om förutsättningarna för den praktiska handläggningen avstödet.Bostadsutskottet har sammanfattningsvis inga invändningar mot deprincipiella förutsättningar för stimulansen som redovisas ipropositionen. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang också heltkort kommentera två skrivelser som inkommit under beredningen av dettaärende och som tar upp vissa frågor om stödets inriktning.Det gäller dels en skrivelse från fastighetsbolaget ommöjligheten att erhålla stöd för ombyggnad av vindar ibostadsfastigheter så att nya lägenheter skapas, dels en skrivelsefrån angående de villkor som äravsedda att tillämpas för stöd till byggande av studentbostäder.Bostadsutskottet vill inte utesluta att vissa av de frågor som väcks idessa skrivelser, liksom frågor som framförts i andra sammanhang, börföranleda fortsatta överväganden om den närmare utformningen av deförutsättningar som bör gälla för att fastighetsägare skall kunna tadel av den nya investeringsstimulansen. Däremot är utskottet inteberett att i detta sammanhang föreslå förändrade villkor i förhållandetill dem regeringen förordat. Villkoren för stödet kan bl.a. behövastämmas av mot förutsättningarna för byggandet i andra avseenden.Skulle sådana överväganden leda fram till behov av revideradestödvillkor som förutsätter godkännande får regeringenåterkomma med förslag om detta.Beredningen av ärendetVissa frågor av beredningskaraktär eller av mer principiell natur haruppkommit i samband med utskottets behandling av den aktuellapropositionen. Det gäller dels regeringens förslag att den nya lagenom kreditering av investeringsstimulansen direkt till enfastighetsägares skattekonto skall träda i kraft den dag regeringenbestämmer, dels frågan om huruvida systemet med kreditering påskattekonto är förenligt med budgetlagen. Dessutom har förslag lämnatsom att ett sista datum för utbetalande av stödet bör fastställas.Frågan om regeringsförslagets förenlighet med budgetlagen har, somframgått ovan, tagits upp i finansutskottets yttrande tillbostadsutskottet. framhåller att mer preciseraderegler som ger ledning för budgetlagens tolkning i det aktuellahänseendet inte föreligger. Tolkningen formas i stället av den praxissom etableras av beslut. Utskottet hänvisar till att enmotsvarande ordning tidigare med brett stöd godkänts av ochser ingen anledning att nu göra en annan tolkning av lagen.Finansutskottet har således inga invändningar mot den utformning avstödet som regeringen föreslår.Den aktualiserade frågan om den budgetmässiga hanteringen av förslageni propositionen och hur budgetlagen skall tolkas vad gäller systemetmed kreditering av skattekonto får främst anses ligga inomfinansutskottets kompetensområde. ser inga skäl attgöra en annorlunda bedömning än finansutskottet i denna fråga.Den andra fråga som finansutskottet tar upp i sitt yttrande gällerslutdatum för utbetalning av stödet. Utskottet konstaterar attregeringen beräknar att stödet kommer att utgå under åren 2004-2008och endast ha marginell inverkan på statsbudgeten . Föratt säkerställa att någon belastning på statsbudgeten inte uppkommerefter 2008 förordar finansutskottet att fastställer ettslutdatum, förslagsvis , för utbetalande avstödet.Bostadsutskottet kan instämma i att det finns behov att säkerställaatt utbetalningarna av stödet inte drar ut . Den avfinansutskottet förordade ordningen kan emellertid medföra vissaproblem. Avsikten är att den nya stimulansen skall kunna samordnas meddet befintliga investeringsbidraget för nybyggnad av bostäder somupplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Detta innebär attäven vissa villkor för ansökan om respektive utbetalning av stöd kanbehöva samordnas. För det befintliga investeringsbidraget gäller attprojektet skall färdigställas senast förpåbörjandet. Bidrag betalas ut efter särskild ansökan sedan projektethar färdigställts. Sådan ansökan skall ha kommit in till länsstyrelsensenast efter färdigställandet. Utskottet har erfarit attregeringen avser att föreskriva motsvarande villkor i förordningen förden nya stimulansen. Med den avsedda lösningen med ett sista datum föransökan om utbetalning av stödet uppnås i princip samma resultat somfinansutskottet förordat, nämligen att begränsa tidsperioden förutbetalning av stödet. De tidsgränser som avses gälla förfärdigställande av projektet respektive ansökan om utbetalning innebäremellertid att det inte kan uteslutas att stimulansen i begränsadutsträckning påverkar även statsbudgeten . Ett sista datum förutbetalande av stödet enligt finansutskottets förslag bör därförenligt bostadsutskottets mening inte nu fastställas genom ettriksdagsbeslut.Vad gäller förslaget om att skall anta ett lagförslag medett obestämt ikraftträdande, dvs. med ikraftträdande den dagregeringen bestämmer, kan det konstateras att denna ordning hartillämpats vid ett flertal tidigare tillfällen.Konstitutionsutskottet har redovisat sin inställningavseende ett regeringsförslag om ett obestämt ikraftträdande av vissalagar inom skatteområdet (yttr. 2001/02:KU4y). I detta yttrande anförsbl.a. att ett obestämt ikraftträdande inte är tillfredsställande urinformationssynpunkt. framhåller att det ärangeläget att möjligheten att bemyndiga regeringen att bestämma dagenför lagens ikraftträdande används restriktivt och inte tillämpas annatän i undantagsfall. Motiven för det obestämda ikraftträdandet bör idessa fall noga anges i förarbetena. I det aktuella yttrandet överlätkonstitutionsutskottet avslutningsvis till skatteutskottet att avgöraom de skäl som åberopats var så starka att de motiverade det begärdabemyndigandet.Enligt bostadsutskottets mening bör som huvudprincip vid alllagstiftning gälla att ett obestämt ikraftträdande bör undvikas.Huvudprincipen bör endast frångås om godtagbara skäl för detta kanåberopas. Regeringen har vad gäller det nu aktuella lagförslagetlämnat en utförlig redovisning av skälen för den föreslagna ordningen.I propositionen anförs följande i denna fråga.Regeringen avser att fatta beslut om att förordningen om den nyainvesteringsstimulansen skall träda i kraft . Förslageni denna proposition har dock anmälts till Europeiska kommissionen förgodkännande i enlighet med EG-fördragets artikel 88.3. Ett sådantgodkännande måste erhållas innan reglerna kan träda i kraft.Godkännande förutsätts kunna ske i sådan tid att såväl lagen omkreditering på skattekontot som den tänkta förordningen kan träda ikraft . Det går dock inte att med säkerhet ange närett godkännande kan föreligga. Det finns en risk för att ettgodkännande lämnas senare än beslut och att den föreslagnaikraftträdandetidpunkten inte kan hållas. Detta innebär att det integår att säkert ange en tidpunkt för när den föreslagna lagen omkreditering skall träda i kraft.Då det är fråga om en tillfällig och tidsbegränsad stimulans somadministrativt i hög grad kommer att samordnas med nuvarandeinvesteringsbidrag är det angeläget att lagen kan träda i kraft såsnart som möjligt efter det att kommissionen gett sitt godkännande.Med hänsyn till detta är det lämpligast att i lagen bemyndigaregeringen att bestämma dagen för ikraftträdandet.Tidpunkten för ikraftträdandet får dock endast betydelse för det datumdå kreditering på skattekontot tidigast kan ske.Enligt bostadsutskottets bedömning får de av regeringen angivna skälenför den föreslagna ordningen i frågan om ikraftträdandet anses varagodtagbara.Med hänvisning till det ovan anförda om behovet av eninvesteringsstimulans, förutsättningarna för stödet samt beredningenav ärendet anser utskottet att bör anta regeringens förslagtill lag om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats förbyggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder samt godkänna denföreslagna utformningen av en tillfällig stimulans vid byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäder. Motionerna 2002/03:Bo9 (s),2002/03:Bo10 (c) yrkande 1, 2002/03:Bo11 (m) yrkande 1, 2002/03:Bo12(kd) yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:Bo13 (fp) yrkande 1 avstyrks.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omändrade momsregler för byggande. Jämför reservationerna 2 (m), 3 (fp),4 (kd) och 5 (c).andra skatteåtgärder för bostäder. Jämför reservationerna 6 (m), 7(fp), 8 (kd) och 9 (c).övriga byggstimulerande åtgärder. Jämför reservationerna 10 (m), 11(kd) och 12 (c).Jämför även särskilt yttrande 2 (m, fp, kd, c).I motionerna 2002/03:Bo10-Bo13 som yrkar avslag på propositionen idess helhet läggs även fram ett antal yrkanden som närmast får ses somalternativa åtgärder för att stimulera byggandet av bostäder.Utskottet behandlar först de förslag som är inriktade på momsreglerför byggandet, därefter andra skatteåtgärder för bostäder ochavslutningsvis övriga förslag om byggstimulerande åtgärder.Ändrade momsregler för byggandeI motion 2002/03:Bo10 (c) yrkande 2 föreslås att en utvärdering skallgenomföras av den höjning av byggmomsen som genomfördes i samband med1990 års skattereform. Motionärerna anser att denna momshöjning ficknegativa konsekvenser för bygg- och bostadsmarknaden.Regeringen bör enligt motion 2002/03:Bo12 (kd) yrkande 3 inom EU verkaför att möjliggöra en generell byggmomssänkning i . I motionenkonstateras att de nuvarande EU-reglerna medför svårigheter att införaen lägre moms på byggandet. I avvaktan på en ändring av dessa reglerbör det enligt motionens yrkande 4 införas en skattereduktion vidnyproduktion av flerbostadshus motsvarande halverad byggmoms.Motionärerna framhåller att denna reduktion bör ses som en del avskattesystemet och inte som ett riktat bidrag till byggsektorn.I motion 2002/03:Bo13 (fp) anförs att ståndpunkt är attmervärdesskatten inte skall användas i konsumtions- ochproduktionsstimulerande syften utan vara så generell som möjligt. Engenerell skattenivå skulle möjliggöra en sänkning till . Motdenna bakgrund föreslås i motionens yrkande 2 att skallanmoda regeringen att påskynda den pågående översynen av reglerna omreducerade mervärdesskattesatser m.m. (dir. 2002:141).Flertalet av de förslag som är inriktade på olika skatteåtgärder hartidigare under behandlats och avstyrkts av skatteutskotteteller finansutskottet samt avslagits av . Bostadsutskottetkan konstatera att förslagen i den nu aktuella propositionen inte isig ger skäl till något ändrat ställningstagande i dessa frågor.Utskottet har därför inte för avsikt att i detta sammanhang ånyoredovisa mer utförliga motiveringar för ett avslag utan hänvisar iförsta hand till tidigare ställningstaganden från de utskott som hardet primära beredningsansvaret för skattefrågorna.Vad gäller förslagen om ändrade momsregler för byggande togs dessasenast upp i skatteutskottets betänkande 2002/03:SkU10.Skatteutskottet hänvisade bl.a. till den pågående översynen avreglerna om reducerade mervärdesskattesatser m.m. Regeringen tillsattedenna utredning . Enligt utredningens direktiv skallett delbetänkande redovisas och ett slutbetänkandesenast . förutsätter att dessatidgränser har bestämts med utgångspunkt i utredningsuppdragetsomfattning och inriktning. Utskottet ser därför inte skäl atttillstyrka förslaget i motion 2002/03:Bo13 (fp).Bostadsutskottet avstyrker även de övriga förslagen om ändrademomsregler för byggande m.m. Det kan från ett bostadspolitisktperspektiv framstå som svårförståeligt att framhålla denegativa konsekvenserna av den nuvarande nivån för byggmomsen ochavstyrka ett förslag som i praktiken motsvarar sänkning av skattenivåntill . Det förslag som läggs fram i motion 2002/03:Bo10 (c) om enutvärdering av byggmomsförändring skattereform framstårknappast som ett meningsfullt alternativ. Förslaget i motion2002/03:Bo12 (kd) om en skattereduktion motsvarande halverad byggmomsskulle innebära en till storleken betydligt mindre stimulans avbostadsbyggandet än det aktuella regeringsförslaget.Andra skatteåtgärder för bostäderUnder denna rubrik tar utskottet upp motionsförslag omfastighetsskatt, skatt på fastighetsförvaltning och på uthyrning avprivatbostad samt förslag om generella skattesänkningar.I motion 2002/03:Bo10 (c) anförs med hänvisning till att en sänktbyggmoms sannolikt inte kan uppnås på kort sikt att andra åtgärder börvidtas för att sänka bygg- och boendekostnaderna via beskattningen.Motionärerna föreslår att fastighetsskatten för hyreshus ochuttagsskatten på fastighetsförvaltning i egen regi bör slopas (yrkande3 respektive 4).Enligt motion 2002/03:Bo11 (m) kan riktade bidrag av den typ som äraktuell ifrågasättas ur ett principiellt perspektiv. I stället för ettriktat bidrag bör regeringen återkomma med förslag om generellaskattesänkningar i syfte att öka nyproduktionen av bostäder (yrkande2). Vidare föreslås att gränsen för skattebefrielse vid uthyrning avstadigvarande del av privatbostad höjs (yrkande 4). Enligt motionenkommer en möjlighet till skattefri uthyrning att kraftigt öka antalettillgängliga bostäder för unga.Fastighetsskatten bör enligt motion 2002/03:Bo12 (kd) yrkande 5avskaffas och ersättas av en fastighetsavgift. Detta skulleenligt motionärerna ge betydligt bättre förutsättningar för lönsamheti hyresfastigheter.Även i dessa frågor har de utskott som har det primäraberedningsansvaret för skattefrågor avstyrkt motsvarande förslag underinnevarande . Motsvarande förslag om fastighetsskattavstyrktes således av skatteutskottet senast i betänkande2002/03:SkU9. avstyrkte vidare förslag om helt ellerdelvis skattefri uthyrning av privatbostad i betänkande 2002/03:SkU7.Förslag om slopad uttagsskatt på fastighetsförvaltning avstyrktes avfinansutskottet i betänkande 2002/03:FiU1. anser inteatt den nu aktuella propositionen ger skäl till annan bedömning avmotionsförslagen i dessa frågor. Utskottet avstyrker också förslaget imotion 2002/03:Bo11 (m) om en begäran om förslag till generellaskattesänkningar.Övriga byggstimulerande åtgärderEtt reformerat bruksvärdessystem skulle enligt motion 2002/03:Bo10 (c)underlätta produktionen av hyreshus. Motionärerna anser bl.a. attnyproduktionen bör undantas från systemets regler. börenligt motionens yrkande 5 begära att regeringen utarbetar förslag omökad flexibilitet i bruksvärdessystemet.Enligt motion 2002/03:Bo11 (m) yrkande 3 bör som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av färreregler, ökad konkurrens och förenklad planhantering i syfte att ökaproduktionen av bostäder. Motionärerna anser bl.a. att möjligheternaatt överklaga detaljplaner och bygglov bör begränsas samt attKonkurrensverket bör ges en starkare ställning.Riksdagen bör enligt motion 2002/03:Bo12 (kd) yrkande 6 begära attregeringen vidtar åtgärder för att förbättra studenternasbostadssituation. Enligt motionen bör bl.a. tilldelningen av nyastudieplatser ske med beaktande av bostadsmöjligheterna,skattereglerna för uthyrning av del av bostad ändras och vissaakutlösningar som användning av mobila bostäder utformas.Förslag som i huvudsak motsvarar de tre aktuella yrkandena om olikabyggstimulerande åtgärder har tidigare behandlats av bostadsutskottetoch avslagits av riksdagen.Frågor om ett reformerat bruksvärdessystem behandlade utskottet senasti betänkande 2002/03:BoU7. Utskottet hänvisade då till entrepartsöverenskommelse mellan , och om reformerad hyressättning samt regeringens planerpå att tillsätta en utredning med utgångspunkt i dennaöverenskommelse. Regeringen har därefter fattatbeslut om direktiven för denna utredning (dir. 2003:52). Någottillkännagivande i enlighet med motion 2002/03:Bo10 (c) yrkande 5 ärsåledes inte erforderligt.De relativt allmänt inriktade förslagen i motion 2002/03:Bo11 (m)yrkande 3 har behandlats av utskottet och avstyrkts av iolika sammanhang under innevarande . Utskottet kan bl.a.hänvisa till betänkande 2002/03:BoU4 där frågor om planprocessenbehandlades. Ett flertal förslag i dessa frågor avstyrktes medhänvisning till det inom pågående arbetet med en översynav plan- och bygglagen.De frågor om studenternas bostadssituation som tas upp i motion2002/03:Bo12 (kd) yrkande 6 behandlades av utskottet i betänkande2002/03:BoU1. I detta betänkande hänvisade utskottet bl.a. till attregeringen klargjort att tilldelningen av nya högskoleplatser ifortsättningen skall kopplas till krav på kommunerna atttillhandahålla bostäder för studenterna. Det bör också erinras om attdet nu aktuella förslaget om en ny investeringsstimulans kommer attinnebära att stödet för produktion av nya studentbostäder förbättras.Sammanfattningsvis kan konstateras att inte heller i fråga ommotionsförslagen om byggstimulerande åtgärder ger det nu aktuellaärendet anledning för utskottet att ompröva sina tidigare, merutförligt redovisade, ställningstaganden. Motionerna 2002/03:Bo10 (c)yrkande 5, 2002/03:Bo11 (m) yrkande 3 och 2002/03:Bo12 (kd) yrkande 6avstyrks således.Reservationer1. En ny investeringsstimulans, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), de (),(), (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag enligt bilaga 2 till lag omkreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäder samt godkänner inte denföreslagna utformningen av en tillfällig stimulans vid byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäder och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförts i reservationen. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 1, 2002/03:Bo11yrkande 1, 2002/03:Bo12 yrkandena 1 och 2 och 2002/03:Bo13 yrkande 1och avslår proposition 2002/03:98 punkterna 1 och 2 och motion2002/03:Bo9.StällningstagandeDet råder en stark obalans på den svenska bostadsmarknaden. Påmånga orter svarar utbudet inte alls mot efterfrågan. Obalansen slåråt båda hållen med bostadsöverskott i vissa delar av landet och enomfattande bostadsbrist i storstäderna och på många andra orter.Efter en lång rad år med en otillräcklig bostadsproduktion satteregeringen upp ett mål om en produktionsnivå om 30 000lägenheter som planerna på ettnytt bidrag aviserades. Det kan emellertid konstateras att regeringenslagit in på helt fel väg om målet är att förbättra förutsättningarnaför bostadsproduktionen. Genom sitt agerande har regeringen bidragittill att bostadsbyggandet stagnerat iavvaktan på vilka åtgärder som skall presenteras. Trots den mycketomfattande remisskritiken mot det tidigare presenterade förslaget i enpromemoria från återkommer regeringen nu med ett ihuvudsak oförändrat förslag.I den aktuella propositionen läggs fram förslag om ett nytt riktat ochtidsbegränsat bidrag som sägs syfta till att öka bostadsproduktionenpå orter med bostadsbrist. Vad regeringen inte tycks ha insett är attdenna typ av åtgärder inte utgör en lösning på problemen. Det ärsnarare så att riktade och tidsbegränsade insatser från statens sidabidragit till den nuvarande obalansen på bostadsmarknaden. Bygg- ochbostadssektorn har starkt vänt sig mot deständigt förändrade villkoren för bostadsproduktionen och i ställetefterfrågat långsiktigt hållbara regler och förutsägbara villkor försektorn. Det är nu hög tid för riksdag och regering att svara upp motdenna begäran.I de aktuella motionerna från m, fp, kd och c framförs en radinvändningar mot regeringens förslag och motiv för att avslåpropositionen i dess helhet. Dessa invändningar av både principielloch mer sakinriktad natur sammanfaller i stor utsträckning. Här skallendast kortfattat sammanfattas några av dessa tungt vägande argument.De tyngsta argumenten handlar om behovet av långsiktigt förutsägbaraoch generella spelregler för bostadssektorn. Våra partier har i andrasammanhang lagt fram ett flertal förslag med denna inriktning.