bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — Regeringens bedömning är att målet om kommer att nås när samtliga företag haftbolagsstämma. Regeringen ser det som en fortlöpandeoch angelägen uppgift att ta till vara den kompetensoch erfarenhet som kvinnor representerar, inte minstgenom tillsättningar på chefsnivå. Regeringensmöjligheter att detaljstyra och direkt påverkautvecklingen på detta område är dock begränsade,utom i de fall där regeringen själv beslutar omanställning. De statligt ägda företagens ledningaroch styrelser bör vara ett föredöme ijämställdhetsarbetet. Detta gäller inte minst närnya ledande befattningshavare skall tillsättas.När det gäller mångfald säger regeringen atterfarenheten från företag i såväl somutomlands visar att mångfald lönar sig.Mångfaldsarbetets övergripande mål är att allamedarbetares kompetens och erfarenheter skalltillvaratas i verksamheten. Handlingsplaner kanupprättas för hur företagen skall ta till vara dethumankapital som finns hos personer som kommer frånskilda kulturella, etniska och sociala miljöer.Handlingsplanerna skall användas som verktyg för attkunna rekrytera de bäst lämpade genom att breddabasen för rekrytering. Regeringen anser att arbetetmed mångfald är viktigt och förutsätter attföretagen med statligt ägande beaktar detta bl.a. isin verksamhet och personalpolitik.Regeringen redovisade i regeringsförklaringenhösten ett mål om att halvera antalet sjukdagarfram . Strategier för att skapaarbetsplatser där människor kan arbeta, prestera ochsamtidigt må bra är en viktig diskussion förföretagsledningar, sägs det. Denna diskussion börockså föras in i styrelserummen på motsvarande sättsom gäller för andra frågor av strategisk natur. Detfinns många goda exempel på vidtagna åtgärder, ochdet är regeringens förhoppning att de statligt ägdaföretagen kan bli föredömen när det gäller attreducera sjukfrånvaron. Regeringen avser därför attredogöra för hur sjukfrånvaron utvecklas i destatligt ägda företagen. träder enny bestämmelse i årsredovisningslagen (1995:1554) ikraft, med innebörd att samtliga företag skall lämnauppgift om de anställdas frånvaro på grund avsjukdom under räkenskapsåret. I skrivelsen lämnasuppgifter om sjukfrånvaro under redovisningen för deolika företagen.Slutligen redovisas i avsnittet om policyfrågorregeringens syn på statliga företag i IT-samhälletoch omnämns det av beslutadehandlingsprogrammet för arkitektur, formgivning ochdesign.I ett särskilt avsnitt redogörs för de riktlinjersom beslutats av regeringen avseendeincitamentsprogram, anställningsvillkor och denexterna ekonomiska rapporteringen för företag medstatligt ägande. Regeringen beslöt i november 1999om riktlinjer för incitamentsprogram för anställda istatliga företag, dvs. ett system för belöning avarbetstagarens arbetsinsats där belöningen ärberoende av insatsens värdeskapande i företaget. Detankommer på företagets styrelse att säkerställa attregeringens riktlinjer för incitamentsprogram följsom ett sådant program införs. som är helägda av staten. I företag därstaten är delägare bör riktlinjerna, efter en dialogmed övriga aktieägare, tillämpas så långt möjligt.Det förhållandet att regeringen beslutat omriktlinjer för incitamentsprogram skall inteuppfattas som att regeringen rekommenderar att detinförs sådana program. Syftet med incitamentsprogramför anställda är att bidra till att stimulera alla iföretaget att arbeta för de övergripandeverksamhetsmål som ställts upp för företaget.Incitamentsprogram är ofta kopplade till s.k.värdebaserade styrsystem, vilka är ett instrumentför att rikta uppmärksamheten mot värdeökning genomeffektivare kapitalutnyttjande. Riktlinjerna angeräven att samtliga anställda skall omfattas avincitamentsprogrammet samt att företaget skallredovisa samtliga beslutade incitamentsprogram iårsredovisningen.Beträffande anställningsvillkor sägs attförhandling om vd:s anställningsvillkor i förstahand är en fråga för styrelseordförande i föreningmed ytterligare personer från styrelsen. Företagetsstyrelse skall dock i sin helhet ta ställning tillanställningsvillkoren för vd och även ta ställningtill om villkoren överensstämmer med de riktlinjersom regeringen utfärdade . Styrelsenoch vd skall säkerställa att dessa riktlinjer äventillämpas för övriga personer med företagsledandeeller därmed jämförliga uppgifter och att detillämpas på motsvarande sätt i övrigakoncernföretag om sådana finns. I regeringensriktlinjer sägs bl.a. att löner och andra förmånertill företagsledare skall vara konkurrenskraftiga,men att företag som ägs av staten inte skall varalöneledande jämfört med motsvarande privatägdaföretag. Vid uppsägning från företagets sida kanavgångsersättning utgå. Denna ersättning fårmotsvara högst 24 månadslöner inklusiveuppsägningstid och skall utbetalas . Vid nyanställning eller inkomst från annanförvärvsverksamhet skall avgångsersättningenreduceras med belopp motsvarande ny inkomst . En genomgång av ca 500anställningsavtal gjordes , och ytterligareen uppföljning genomfördes /98för att fastställa om riktlinjerna följdes. Iskrivelsen omnämns näringsutskottets beslut frånfebruari 2002 om att låta revisorergenomföra en ny utvärdering av bonus- ochpensionsförmåner hos företagsledningar i statligaföretag. Revisorernas rapport och förslag redovisasi det följande. I skrivelsen erinras om den avRegeringskansliet planerade översynen avriktlinjerna under år 2003.När det gäller den externa ekonomiskarapporteringen i företag med statligt ägande beslötregeringen om riktlinjer för denna.Syftet med riktlinjerna är att förbättragenomlysningen så att företag med statligt ägandeblir minst lika genomlysta som börsnoterade företag.Riktlinjerna innebär bl.a. att företagen skalloffentliggöra kvartalsrapporter inom två månaderfrån verksamhetsperiodens utgång. Alla företag böräven publicera företagets finansiella information påsin hemsida. Det är styrelsens ansvar att tillse attriktlinjerna tillämpas senast från den 1 januari2003. har flera statligt ägda företagförbättrat sin externa ekonomiska rapportering.Regeringskansliet avser att återkomma i nästa årsskrivelse till med en utvärdering avefterlevnaden av riktlinjerna under år 2003.Regeringskansliets ägarförvaltningStatens medel och dess övriga tillgångar står tillregeringens disposition enligt regeringsformen (9kap. 8 §). skall fastställa grunderna - iden omfattning som behövs - för förvaltningen avstatens egendom och förfogandet över den (RF 9 kap.9 §). Detta förvaltningsmandat innebär attregeringen skall höra vid väsentligaändringar av ett statligt företags inriktning,utspädning av ägandet, kapitaltillskott,bolagisering samt försäljningar och köp av aktier. Ilagen (1996:1059) om statsbudgeten anges attregeringen får sälja statens aktier i företag därstaten har mindre än hälften av rösterna församtliga aktier eller andelar om inte riksdagenbeslutat annat. Riksdagsbeslut krävs inte förextrautdelningar eller nedläggningar, eftersom detingår i den normala förvaltningen. Det krävs inteheller riksdagsbeslut avseende förvärv elleravyttringar som företag genomför inom denverksamhetsinriktning som aktuell grundpropositionanger. Statsministern har givit näringsministernansvar i frågor som gäller statens företagsägandeoch som ställer krav på en enhetlig ägarpolitikeller avser styrelsenomineringar.Regeringen har fr.o.m. årsskiftet 2002/03 samlatresurser och kompetens för förvaltningen av detstatliga ägandet inom en särskild ägarenhet påNäringsdepartementet. Denna enhet ansvarar förmerparten av de statligt ägda företag som förvaltasav . har iuppdrag att aktivt följa och förvalta statenstillgångar så att värdeutvecklingen blir den bästamöjliga och - i förekommande fall - de särskildasamhällsintressena uppfylls. Uppföljning ochutvärdering sker såväl genom ekonomiska analyser ochbranschanalyser som genom styrelsearbete och dialogmed styrelsens ordförande. I de fall företagen harsärskilda mål - förutom ekonomiskt värdeskapande -följs dessa upp särskilt. Målen och derasuppföljning anges för varje företag iverksamhetsberättelsen. Statens förvaltningskostnadför företag med statligt ägande uppgick till55,(motsvarande belopp var 35,2miljoner kronor ), varav 40 miljoner kronoravser externt köpta tjänster. Sammantaget motsvararden totala förvaltningskostnaden (0,01 %år 2001) av värdet på företagssfären, vilkenNäringsdepartementet bedömer är värd 350-410miljarder kronor.Den statliga företagssfären år 2002I skrivelsen redovisas utvecklingen inom denstatliga företagssfären . Därefterlämnas en redogörelse för vart och ett av destatliga företagen, grupperade i företag medmarknadsmässiga krav och företag med särskildasamhällsintressen. Som tidigare nämnts harredovisningarna för de olika företagen struktureratsom i årets skrivelse. Företagspresentationernainleds med en kort redovisning av bolagets historik.Därefter redogörs för bolagets verksamhet ochekonomi samt - för de flesta bolagen - mål ochutvärdering för verksamheten respektive ekonomin.Dessutom redovisas (i förekommande fall) följandeparametrar: resultaträkning, balansräkning,kassaflöde, nyckeltal, övriga uppgifter (t.ex.anställda, sjukfrånvaro och statens ägarandel),räntabilitet, styrelse, verkställande direktör ochrevisorer.Resultatet efter skatt för företagen med statligtägande minskade med mellan åren2001 och 2002 till . Detförsämrade resultatet förklaras delvis av storanedskrivningar. Omsättningen ökade med 43,3miljarder kronor till , främsttill följd av att konsoliderade nyaverksamheter. Företagens samlade egna kapital ökadefrån 176 till , ochräntabiliteten på det egna kapitalet sjönk från 10,3till . Bruttoinvesteringarna halverades nästanoch minskade från 129 till 67,6 miljarder kronor.Den minskade investeringsnivån medförde attföretagens kassaflöden förbättrades avsevärt -kassaflödet från löpande verksamhet ökade med 47 %och uppgick till 75 miljarder kronor.År 2002 var totalt 199 302 personer sysselsatta iföretag med statligt ägande. Av de anställdautgjorde kvinnor , vilket var samma andel som år2001. bidrar av flera skäl till enhög servicenivå och likvärdighet över hela landet,sägs det i skrivelsen. De statliga företagensanställda fördelade på län skiljer sig frånfördelningen av det totala antalet sysselsatta ilandet. De statliga företagen är mer representeradei regioner som t.ex. , ,, och Östergötland.MotionernaFrågan om synen på det statliga ägandet av företagtas upp i motioner väckta med anledning avskrivelsen, i motioner väckta med anledning avRiksdagens revisorers förslag och i motioner frånallmänna motionstiden.I motion 2002/03:N21 (m) begärs tillkännagivandenav om att det statliga företagandetsnedvrider konkurrensen och om avveckling av sådanmyndighetsverksamhet som snedvrider konkurrensen.Vidare begärs att regeringen skall redovisa motivettill varför vart och ett av bolagen med statligägarinblandning även framgent bör ha sådan.Slutligen föreslås ett tillkännagivande om renodlingav rollerna och privatisering av statliga företag.Statlig kommersiell verksamhet utgör ett betydandeproblem för en fri och rättvis konkurrens, anförmotionärerna. De påpekar att fyra av fem statligabolag verkar på fullt konkurrensutsatta marknaderoch anser att dessa bolag i praktiken agerar med denstatliga beskattningsrätten som eget kapital. statistik över företag sommissbrukat sin dominerande ställning återfinns SASAB, , och och avdomstolsavgöranden angående missbruk av dominerandeställning som redovisar på sinhemsida rör företag med statligägarinblandning, uppger motionärerna. Ävenbeträffande ifrågasatt konkurrensbegränsandebeteende är de statliga och kommunala bolagenöverrepresenterade. Dessutom bedriver en radmyndigheter konkurrensutsatt verksamhet, vilketleder till att konkurrenssituationen på marknadenpåverkas, säger motionärerna. De föreslår attregeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag om att avveckla denna typ avkonkurrenssnedvridning.I många fall är skälen till det statligaföretagandet ytterligt oklara och motiven harvarierat, anför motionärerna. De pekar på att det iindustrialismens barndom ansågs viktigt att statenkunde utöva inflytande över användningen avnaturresurserna och att motiveringarna senare oftahar varit av regionalpolitisk eller beredskapsmässigkaraktär. I vissa fall har staten även ansett detangeläget att ta över nedläggningshotade företag,säger motionärerna. De framhåller att en ny syn påstatligt företagsägande dock har vuxit fram medbörjan , med innebörd attprivatiseringar mer är en praktisk än en ideologiskfråga. Skälen till förändringen är flera, t.ex.starkare krav på tydliga och aktiva ägare iföretagen, ansträngda statsfinanser och krav påhögre effektivitet. Det har länge rått oklarhetkring vilken strategi den socialdemokratiskaregeringen har med sitt ägande, hävdar motionärerna.De föreslår att regeringen i skrivelsen, ianslutning till varje bolag med statligägarinblandning, skall motivera varför staten ävenfortsättningsvis skall inneha ägandet. De företagvars koppling till staten inte kan motiveras böringå i den privatiseringsplan som motionärernaföreslår att regeringen omgående skall presentera.Under det gångna året har resultaten försämratskraftigt i den statliga företagssektorn, konstaterarmotionärerna och hänvisar till att de statligaföretagen uppvisade en förlust på ca 4-5 miljarderkronor om vinsterna från verksamhet med spel samtförsäljning av vin, sprit och el exkluderas.Dessutom har två företag upprättatkontrollbalansräkning enligt bestämmelserna iaktiebolagslagen. Staten skall ange spelreglerna ochde legala förutsättningarna för näringverksamhet meninte agera som en stor aktör på marknaden, ansermotionärerna. De föreslår - i syfte att förbättrakonkurrenssituationen, arbetsmiljön i berördaföretag och öka allmänhetens aktieägande - att etttrettiotal statligt ägda bolag inledningsvis skallprivatiseras. Privatiseringarna skall ske på ettansvarsfullt sätt och så att företagensframtidsförutsättningar stärks. Dessutom anses detviktigt att privatiseringarna genomförs på ettsådant sätt att staten får bra betalt och attförsäljningarna bidrar till att sprida aktieägandet.Hänsyn måste också tas till läget på de finansiellamarknaderna, och försäljningen skall ske i en taktsom inte riskerar att få negativa återverkningar påde finansiella marknaderna, anför motionärerna.I motion 2003/04:N1 (m) begärs att regeringenunder innevarande skall lägga fram förslagtill privatiseringsplan för bolag där fortsattkoppling till staten inte kan motiveras.Motiveringen är likartad den som redovisats förnyssnämnda motion 2002/03:N21 (m) avseendeprivatisering av statliga företag.Ett tillkännagivande om privatisering av destatliga företagen begärs i motion 2003/04:N316 (m).Där föreslås också att skall bemyndigaregeringen att privatisera och omstrukturera de imotionen uppräknade statliga företagen. Det statligaägandet av företag innebär en maktutövning som ärtill ondo för det svenska näringslivsklimatet, anförmotionärerna. De menar att en viktig förutsättningför en fungerande och effektiv konkurrens är att detgäller lika villkor för privata och offentligaaktörer. Offentligt ägda företag kan påverkasnegativt av sin ägarstruktur, anser motionärerna ochhänvisar till följande: Företagen riskerar att bliredskap för politiska ambitioner som kan komma attgå ut över rent affärsmässiga prioriteringar;statligt ägande kan vara ett hinder för tillväxtenpå exportmarknaderna eftersom andra länder kanuppfatta det statliga ägandet som en doldsubvention. Även annan internationell expansion -t.ex. företagsuppköp, sammanslagningar och s.k.joint ventu-res - kan hindras på grund av statligtägande.Statens främsta uppgift inom näringspolitikenskall vara att skapa ramar och regler för företagensverksamhet och bidra till att skapa gynnsammaförutsättningar för långsiktig tillväxt, flerföretag, fler arbetstillfällen och god konkurrens,anför motionärerna vidare. De föreslår som nämntsatt de statliga företagen skall privatiseras. Genomförsäljning av statliga företag avlastas statenuppgifter och kan ägna sig åt andra, viktigauppgifter som ingen annan än staten kan ta ansvarför, säger motionärerna. De anser att de statligaföretagen genom privatiseringar kan ges merkonkurrenskraftig struktur, kompetenta ägare ochtillgång till riskkapitalmarknaden via börsen.Försäljningen av de statliga företagen måste ske påett ansvarsfullt sätt, vilket innebär att hänsynmåste tas till företagens intressen, bl.a. för försäljning, ägarstrukturen ochmetoderna för genomförande, anför motionärerna. Depåpekar att många statliga företag innehar monopoleller är dominerande aktörer på berörd marknad ochatt en privatisering skulle kunna innebära att ettstatligt monopol ersätts med ett privat monopol,vilket inte är önskvärt. För att undvika detta kandet ibland vara lämpligt att dela upp statligaföretag före en privatisering, anför motionärerna.De framhåller att det dock är viktigt att varjeenskilt företag är starkt och konkurrenskraftigtefter slutförd privatisering, vilket innebär atthänsyn måste tas till företagens intressen, bl.a.vid valet av tidpunkt för försäljning,ägarstrukturen och metoderna för genomförande.Motionärerna anser att staten skall sträva efteratt öka intresset för svenska aktier genom bredaspridningar av aktierna i de statliga företagen tillallmänheten och till de anställda. De vill också attprivatiseringarna skall bidra till att göra ettsvenskt ägande av näringslivet möjligt. Trenden medplaceringar av svenskt sparkapital i utländskafonder, försäkringar eller investmentbolag medutländsk beskattning motverkar det svenska ägandet iSverigebaserade företag, vilket är olyckligt, ansermotionärerna. Alla privatiseringar av statligaföretag kan dock inte genomföras som bredaaktiespridningar till börs och allmänhet, utanföretagen måste behandlas individuellt, sägs det. Ivissa fall, såsom när det gäller eller ,kan det vara aktuellt att sälja börsposter, medandet i andra fall kan gälla försäljning tillfolkrörelser, t.ex. AB tillidrottsrörelsen, och när det gäller företag somApoteket handlar det om att bryta monopol ochgenomföra strukturförändringar, anför motionärerna.I motionen anges följande bolag vara aktuella föromstruktureringar i ett inledande skede: ApoteketAB, och flygplatser, , , , , , ,, (), , , , , ABSvenska Spel, AB , , , Rese- och TuristrådAB, , , ,, och VägverketProduktion.Staten bör helt gå ur ägandet i Sonera,anförs det i motion 2003/04: N286 (m). Svenskastaten äger av Sonera, den finskastaten äger och den största icke-offentligaägaren - Robur Fonder - äger , konstaterarmotionären. Staten är inte en kompetent ägare avkommersiella företag och statsägda bolag har sämreförutsättningar för tillväxt än sina konkurrenter,hävdar motionären. Han anser att regeringenshantering av har visat detta med övertydlighetoch att det är en illustration till varför stateninte skall äga företag.Två tillkännagivanden begärs i motion 2002/03:N23(fp), nämligen om en systematisk försäljning av destatligt ägda företagen och om att statligt ägdaföretag snedvrider konkurrensen på marknaden.Folkpartiet liberalerna anser att staten inte, annatän i undantagsfall, skall driva företag, sägermotionärerna. De framhåller att staten i en välfungerande marknadsekonomi fyller en oundgängligfunktion som stiftare av lagar och regler och sombeslutsfattare vad gäller skatter men att statenockså som rättsvårdande och marknadsvårdandemyndighetsutövare skall se till att reglerna följs.Att dessutom på samma gång vara aktör på marknadenblir en orimlig sammanblandning av roller, menarmotionärerna. De anser att en privatisering avstatens ägande erbjuder en möjlighet att spridaprivat ägande av företag till flera och att privatföretagande i längden är effektivare. Det finnsmånga exempel på att statligt och kommunalt ägandeav företag snedvrider konkurrensen genom en öppeneller dold subvention och diskriminerande offentligupphandling, hävdar motionärerna. De anser attregeringen tar ytterligare ett steg i denna riktninggenom tillskapandet av det särskilda kontot iRiksgäldskontoret, genom vilket medel kommer attslussas från vinstgivande företag tillförlustföretag. Den osunda konkurrensen leder tillatt privata företag riskerar få sämre lönsamhet ochexpansionsmöjligheter, befarar motionärerna. Demenar att man med statligt ägande aktualiserar andramål än företagsekonomisk lönsamhet - antingentvingas det statliga företaget acceptera sämreföretagsekonomisk lönsamhet på grund av politiskaönskemål eller uppstår misstankar om attföretagsledningen måste ta politiska hänsyn. Detfinns en risk att staten skjuter till medel för atttäcka förluster eller inför konkurrensbegränsningarsom gynnar statliga företag, hädar motionärerna.Staten har en rad viktiga uppgifter som ingenannan i samhället kan eller bör utföra, sägermotionärerna vidare. De anser att regering ochriksdag skulle fungera bättre om de koncentreradesig på dessa uppgifter och bl.a. avbördade sigägande av företag som dessutom privata ägare sägssköta bättre. Det offentligas huvuduppgift är,enligt motionärerna, att tillhandahålla en god vård,ett bra utbildningssystem, ett väl fungerandeförsvar, ett säkert rättssystem och en generellpolitik för att främja tillväxt och sysselsättning.Det har tidigare anförts som skäl mot en försäljningav statliga företag att kapitalmarknaden inte kanabsorbera det aktuella utbudet av tillgångar,påpekar motionärerna. De menar att detta med englobaliserad kapitalmarknad dock ärnågot hållbart argument. De flesta av de statligaföretagen bör säljas, anser motionärerna.Försäljningsintäkterna bör användas för att minskastatsskulden, varvid de minskade räntebetalningarnablir en långsiktig besparing. Försäljningen bör skesuccessivt, säger motionärerna. De anser att detnuvarande konjunkturläget gör det svårt att göra enprioritering av vilka företag som bör säljas först,men erinrar om att har pekat utföljande företag som lämpliga för försäljning: heladet statliga innehavet i , innehaveti , (bl.a. ),, (dotterbolag tillSveaskog AB), , , , , , , (affärsverk) ochTeracom AB.I motion 2003/04:N3 (fp), som väckts med anledningav revisorers förslag 2002/03:RR16, och imotion 2003/04:N293 (fp), från allmännamotionstiden, föreslås tillkännagivanden om att detarbete med att minska statens företagsägande sompåbörjades under fyrpartiregeringen i början av1990-talet skall återupptas. Statens viktigasteuppgift inom näringspolitiken är att ange ramar ochregler för näringslivets verksamhet och skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, anförmotionärerna. De menar att konkurrensen hotas närstaten även uppträder som ägare på den marknad somman bestämmer reglerna för. Grundprincipen måste,enligt motionärernas mening, vara attkonkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privatregi och att det statliga ägandet skall begränsastill företag som har ett tydligt samhällsintresse isin verksamhet. De anser dessutom att sådanverksamhet bedrivs bättre i myndighetsform. Detarbete med att minska statens företagsägande sompåbörjades under fyrpartiregeringen i början av1990-talet bör därför, enligt motionärernasuppfattning, återupptas. En privatisering avstatliga företag kommer att skapa en tydligareägarroll, kommersiellt mer kompetenta företag och enspridning av aktieägandet i befolkningen, sägs det.Intäkterna från försäljningarna kommer även attminska statens skuldsättning. En försäljning av destatliga företagen bör ske successivt i en takt sommarknaden medger, säger motionärerna. De menar attvissa bolag kan säljas omgående och utan någraspeciella riktlinjer, medan det vore värdefullt attsälja andra till många små ägare. En tredje grupp avbolag måste först bli av med sitt monopol innan dekan säljas, säger motionärerna.I motionerna 2002/03:N22 (kd), som väckts medanledning av regeringens skrivelse, och 2003/04:N2(kd), som väckts med anledning av Riksdagensrevisorers förslag 2002/03:RR16, begärstillkännagivanden om grunderna för statligt ägande -med likartade motiveringar.