bet · GQ01SOU15 · 2003-05-15 00:00:00 — (m) yrkas att begär attregeringen återkommer med förslag om attförbättra situationen för barn medinvandrarbakgrund (yrkande 2 delvis).Motionärerna syftar bl.a. på flyktingbarn.I motion So43 av m.fl. (fp)yrkas att begär att regeringenåterkommer med förslag till ändring avutlänningslagens bestämmelser avseendeasylsökande barns situation (yrkande 5).Motionärerna anser att portalparagrafen iutlänningslagen med den centralaformuleringen om barns bästa har visat sig haringa betydelse. Lagen bör kompletteras så attstörre hänsyn tas till asylsökande barnssituation vid beviljandet av asyl, anförs det. Imotionen begärs vidare ett tillkännagivandeom omhändertagandet av asylsökande barn(yrkande 6). Enligt motionärerna måste barnsom kommer till utan vårdnadshavarefå ett bättre omhändertagande redan frånankomsten. Motionärerna anser attsocialtjänsten skall ha detta ansvar.I motion So44 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att barnetsbästa oreserverat skall sättas främst iutlänningsärenden (yrkande 5).Grundförutsättningen måste alltid vara attbarn i olika situationer behandlas med respektför sina behov och rättigheter. I motionenbegärs även ett tillkännagivande om barnetsrätt att höras i asylutredningar (yrkande 6).Motionärerna anser, liksom ien presenterad undersökning, attmyndigheter som huvudregel, utifrån barnetsegna förutsättningar, skall höra varje barn omdess asylskäl. I de fall barnet inte hörspersonligen skall myndigheten höra barnetsvårdnadshavare om barnets egna asylskäl.Vidare begärs ett tillkännagivande om snabbaåtgärder för att förhindra att ensamkommandebarn försvinner (yrkande 7). Enligtmotionärerna har i princip ingenting häntsedan och Socialstyrelsensrapport rörande ensamkommande barnpresenterades . Motionärerna anseratt personal måstefå klara skriftliga direktiv och befogenheterför sitt arbete. En företrädare för ensammaasylsökande barn bör utses inom 24 timmarefter ankomsten. Vidare bör vissa av barnensnabbt kunna placeras i familjehem.Motionärerna anser att regeringen omedelbartbör återkomma till med förslag tillförändringar.Tidigare behandlingI det ovan nämnda betänkandet2001/02:SoU23 behandlade utskottet ävenmotioner om barns rättigheter i asylprocessen(s. 41 f.). Utskottet konstaterade att det vidbedömningen av frågor om tillstånd enligtutlänningslagen skall klarläggas vad barn somberörs av ett beslut i ärendet har att anföra (11kap. 1 a § utlänningslagen [1989:529]).Socialutskottet instämde med socialförsäk-ringsutskottet (bet. 2001/02:SfU8) att det ärav stor vikt att denna bestämmelse fårgenomslag så att de asylsökande barnenverkligen får komma till tals i processen ochså att berörda myndigheter kan klarlägga vadbarnet har att anföra i ärendet. Enförutsättning härför är att de som hör barn hartillräcklig kompetens. Utskottet konstateradeatt hade beslutat attgenomföra en utbildning om bl.a.barnkonventionen och dess betydelse iutlänningsrätten, om samtalsmetodik och omhur barn påverkas av en utredningssituation.Vidare har en särskildhandläggare som bevakar tillämpningen avbarnkonventionen och den särskildabestämmelsen om barnets bästa iutlänningslagen. ställde sigbakom socialförsäkringsutskottets uttalandeatt det är särskilt viktigt att barnkonventionenstår i blickpunkten för myndigheternasagerande när det gäller asylsökande barneftersom dessa på olika sätt kan ha varitutsatta för svåra trauman och andraumbäranden. Mot bakgrund av det pågåendearbetet i syfte att sätta barn och derassärskilda behov i fokus i asylprocessenavstyrkte utskottet motionerna (res. v och kd,s.y. c).När det gällde ensamkommande barnkonstaterades att ochSocialstyrelsen hade fått i uppdrag attgemensamt och i samråd medIntegrationsverket och Barnombudsmannenförbättra mottagandet av denna grupp barn. Ilikhet med socialförsäkringsutskottet (bet.2001/02:SfU8) förutsatte socialutskottet attmyndigheterna därvid analyserar innebördenav begreppet vistelsekommun isocialtjänstlagen i förevarande situationer.Socialutskottet delade ocksåsocialförsäkringsutskottets uppfattning att detär viktigt att mottagandet av ensamkommandebarn förbättras. Mot bakgrund av detanförda avstyrktes de aktuella motionerna(res. m resp. kd, s.y. v).Socialförsäkringsutskottet har i det avriksdagen godkända betänkandet2002/03:SfU8 Migration och asylpolitik bl.a.behandlat motionsyrkanden ombarnkompetens i asylprocessen m.m.I betänkandet redogjordes för en rapportsom presenterat i början av2001, Barn i utlänningsärenden. I rapportenlämnas förslag till åtgärder mot de problemsom uppmärksammats i Barnombudsmannensrap-port Barnets bästa i asylärenden. Som ettdirekt resultat av rapporten harMigrationsverket beslutat att genomföra enutbildning om bl.a. ochdess betydelse i utlänningsrätten,samtalsmetodik och hur barnet påverkas av enutredningssituation.Socialförsäkringsutskottet nämnde ävenRädda Barnens ,som presenterades . I studienhar undersökts i vilken utsträckning ansvarigamyndigheter hör barn i asylsökande familjer,om de tar reda på om barnen har egnaasylskäl, eller humanitära skäl, att fåuppehållstillstånd och vilken hänsyn som hartagits till barnens egna asylskäl. Enligtrapporten finns det stora brister i hanteringen.Bland annat har endast en tredjedel av barneni familj som åberopat egna asylskäl ellerhumanitära skäl fått en noggrann bedömningav skälen i eller beslut. I rapporten föreslås attMigrationsverket i princip skall höra varjebarn. Om ett barn inte hörs personligen måsteMigrationsverket höra barnets vårdnadshavareextra noga om barnets egna asylskäl. beakta barns egnagrunder för asyl och göra en noggrannbedömning av barns skäl i sina beslut.Slutligen skall asylutredningar av barn ske ibarnanpassad miljö.Socialförsäkringsutskottet redogjorde vidareför den offentliga utfrågning som utskottetgenomförde . Migrationsverketanförde där att det finns visst fog för denkritik som framförs i Rädda Barnens rapportmen att de ärenden som gåtts igenom är ett årgamla. har verket genomfört ettomfattande utbildningsprogram kringbarnkonventionen för all personal.Generaldirektören angav att det alltid ärföräldrarna som har det yttersta ansvaret menatt barnen som huvudprincip alltid bör fåkomma till tals. angavvid utfrågningen att myndigheten samarbetatmed när det gäller bl.a.utbildningsfrågor. Syftet har varit att vidgakunskaperna om och attbarnen alltid måste ses som individer iasylprocessen.Utlänningsnämnden har en särskilt utseddhandläggare som bevakar tillämpningen avbarnkonventionen och den särskildabestämmelsen om barnets bästa iutlänningslagen. Enligt Utlänningsnämndenbör barnperspektivet uppmärksammas i varjeärende som rör ett barn.Socialförsäkringsutskottet anförde i sittställningstagande att barnkonventionensinnehåll alltid bör stå i blickpunkten förmyndigheternas agerande i olika situationer.Det får anses särskilt betydelsefullt iasylprocessen, då de barn som kommer hitsom asylsökande på olika sätt kan ha varitutsatta för svåra trauman och andraumbäranden. Utskottet kunde konstatera attdet pågår ett väl utvecklat arbete som syftartill att sätta barn och deras särskilda behov ifokus i asylprocessen och avstyrkte aktuellamotioner.I det ovannämnda betänkandet 2002/03:SfU8behandlades även ett antal motioner om deensamkommande utländska barnens situation.Socialförsäkringsutskottet nämnde attutskottet hållit en slutenutfrågning med , , ochRädda Barnen. förordade vidutfrågningen en ansvarsfördelning där detockså i praktiken är somansvarar för omhändertagandet av barnen ochMigrationsverket endast ansvarar för asylut-redningen. påtalade ocksåbehovet av ett ökat samarbete mellanMigrationsverket och kommunerna.Socialstyrelsen anförde att enligtsocialtjänstlagen ligger det yttersta ansvaretför barnen på kommunerna. Det är emellertidviktigt att barnets bästa tillgodoses fullt ut idet praktiska utförandet.I betänkandet påpekades vidare attriksdagen gjort ett tillkän-nagivande till regeringen om att regeringensnarast bör återkomma till vadgäller ansvar för ensamkommande barnbeträffande asylfrågan, boendet och hälsan(bet. 2001/02:SfU15, rskr. 2001/02:287).Socialförsäkringsutskottet erinrade även omatt en särskild utredare tillkallats (dir. 2002:55) med uppgift att utvärdera 1995års förmyndarskapsreform. I etttilläggsdirektiv (dir. 2003:23) till utredningenanges att utredningen med förtur skallbehandla frågan om det rättsliga skyddet förensamkommande barn. Utredningen skallsenast redovisa denna del. Iutredningen rörande översyn av mottagandeav och introduktion för flyktingar (dir.2001:87) ingår bl.a. att särskiltuppmärksamma situationen för barn somkommer till utan vårdnadshavare.Utredningen kan inom ramen för sitt direktivkomma att föreslå ytterligare åtgärder.Migrationsverket och Socialstyrelsenredovisade ett uppdrag attgemensamt och i samråd medIntegrationsverket och Barnombudsmannenförbättra mottagandet av de ensamkommandebarnen. I rapporten föreslås bl.a. attMigrationsverket skall träffaöverenskommelser med ett mindre antalkommuner om mottagande avensamkommande barn. Statlig ersättningutgår till den kommun som har ansvaret medfull täckning för kostnader för allaensamkommande barn, asylsökande såvälsom inte asylsökande. Dessutom föreslåsinförandet av ett nytt institut, företrädare förensamkommande barn, med större ansvar ochbefogenheter än dagens gode män. I övrigtredovisas förslag om förbättrat samarbetemellan berörda myndigheter, förbättrad stati-stik samt förbättrad information till landsting,kommuner och berörda myndigheter. Iredovisningen anges bl.a. vikten av attansvarsfördelningen mellan berördamyndigheter tydliggörs.Med anledning av redovisningen gavregeringen i uppdrag att, isamarbete med ,undersöka förutsättningarna för att träffaöverenskommelser med kommuner om att taemot ensamkommande barn. I november2002 redovisade reger-ingsuppdraget. Av redovisningen framgår attförhandlingar pågår mellan verket ochKommunförbundet om att teckna avtal medett 15-tal kommuner. hartillfrågat ett antal kommuner, vilka samtligaligger i geografisk närhet till barnpsykiatriskklinik och har tidigare erfarenhet av kontaktmed ensamkommande barn. Redovisningenpekar på vikten av att bygga nätverk i syfte attfå till stånd en god samverkan mellan berördamyndigheter. De kostnadsberäkningar somredovisats analyseras inom Re-geringskansliet.I sin bedömning utgicksocialförsäkringsutskottet från att de problemsom bl.a. påtalat vid utskottetsutfrågning skyndsamt rättas till.Utskottet förutsatte att regeringen så snartsom möjligt återkommer enligt riksdagenstidigare beslut om ansvar förensamkommande barn beträffande asylfrågan,boendet och hälsan och avstyrkteifrågavarande motioner.Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten i 2003års vårproposition (prop. 2002/03:100) attanslag 12:2 Mottagande av asylsökande underutgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarökas med . Enligtpropositionen behöver asylsökande barn somkommit till utan legal vårdnadshavareskydd och hjälp. har detyttersta ansvaret för dem som vistas ikommunen. Kommunerna skall därför utredadessa barns behov av insatser och fatta beslutom var de skall bo. Boende kan ske ifamiljehem, hem för vård eller boende eller iMigationsverkets gruppboende. Enligt re-geringen bör kommunerna lämnas ersättningför vissa utredningskostnader m.m. avseendeasylsökande barn som kommit till Sverigeutan legal vårdnadshavare. Den statligaersättningen avses gälla under enövergångstid. Regeringen avser att underdenna tid och efter samråd med och ,pröva och fastställa de närmare grunderna förstatlig ersättning till kommunerna avseendeasylsökande barn m.fl. som kommit tillSverige utan legal vårdnadshavare.Regeringen föreslår att godkänneratt ifrågavarande anslag används även för detangivna ändamålet.Statsrådet besvarade den 27mars 2003 en fråga i omasylsökande barn som försvinner. Statsrådethänvisade bl.a. till att förnärvarande gör en grundlig utredning avorsakerna till att asylsökande barn försvinnerfrån verkets anläggningar eller från släktingar.Migrationsverket avser att ta reda på vad somhänt de barn som försvann ochförväntas redovisa arbetet under våren 2003.Statsrådet uppgav att han noga följer fråganom varför barn försvinner och vad som kangöras för att förhindra detta samt att han ärberedd att vidta de åtgärder som kanföranledas av utredning.Barnombudsmannen föreslår i sin rapport2003 bl.a. att i samverkanmed snarastsluter avtal med ett antal kommuner sominnebär att ansvaret för barnens vård, boendeoch trygghet skall ligga hos kommunernassocialtjänst. Vidare föreslår BO att en ny lagom företrädarskap för ensamkommande barnarbetas fram möjligt. BO anser vidareatt fler familjehem med beredskap att ta handom flyktingbarn bör rekryteras och utbildas.Utskottets ställningstagandeSocialutskottet delarsocialförsäkringsutskottets uppfattning att detär viktigt att innehåll står iblickpunkten för myndigheternas agerande iolika situationer, inte minst när det gällerasylsökande barn. Såsom konstaterats avsocialförsäkringsutskottet pågår ett välutvecklat arbete som syftar till att sätta barnoch deras särskilda behov i fokus iasylprocessen. Motionerna So43 (fp) yrkande5 och So44 (kd) yrkandena 5 och 6 avstyrksdärmed.När det gäller de asylsökande barnenssituation konstaterar utskottet inledningsvisatt dessa barn i princip har rätt till sammahälso- och sjukvård som barn som är bosatta iSverige samt rätt till barnomsorg ochskolgång. har samma ansvarför asylsökande barn som för andra barn. Delagstiftningsåtgärder och andra insatser somföreslås i den nu aktuella propositionenomfattar även denna grupp barn. Utskottetkan vidare konstatera att regeringen nyligenföreslagit att kommunerna under enövergångsperiod bör kunna få ersättning förvissa utredningskostnader m.m. avseendeensamkommande asylsökande barn.Regeringens avsikt är att efter samråd medkommunförbunden fastställa närmare grunderför statlig ersättning till kommunernaavseende asylsökande barn m.fl. som kommittill utan legal vårdnadshavare. När detgäller asylsökande barn som försvinner frånMigrationsverkets anläggningar eller frånsläktingar kan konstateras attMigrationsverket utrederorsakerna till försvinnandena. förutsättersocialutskottet att regeringen så snart sommöjligt återkommer enligt tidigarebeslut om ansvar för ensamkommande barnbeträffande asylfrågan, boendet och hälsan.Med det anförda avstyrks motionerna So42(m) yrkande 2 delvis, So43 (fp) yrkande 6 ochSo44 (kd) yrkande 7.Ekonomiska konsekvenser av förslagen ipropositionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om attregeringen bör återkomma med en merrealistisk ekonomisk konsekvensanalys avde föreslagna åtgärderna. Utskottet anser attförslagen bör kunna genomföras inomramen för berörda myndigheters redanföreliggande ansvar. Jämför reservation 43(m, kd).PropositionenUnder avsnittet redovisas förslagen tilllagändringar och de aviserade uppdragen tillolika myndigheter. Regeringen bedömer attförslagen i propositionen inte föranleder nyakostnader och därmed skall hanteras inom denuvarande ekonomiska ramarna.Förslagen om kompletteringar i vissbefintlig lagstiftning vad gäller skyldighetenatt anmäla till socialnämnden om det finnsmisstanke att barn far illa samt vad gällerbestämmelser om barns bästa medför enligtregeringen inga ökade kostnader.Regeringen kommenterar vidare förslagetatt barnperspektivet skall genomsyra allabeslut inom ramen för LVU, ändringarna isocialtjänstförordningen i syfte att förtydligarätten till en god vård för placerade barn samtreglerna avseende överflyttning av vårdnadenav barn i familjehem och barnets rätt tillumgänge med föräldrarna under pågåendevård. Det påpekas också att regeringen ipropositionen understryker att unga som harpsykiska problem har rätt att få stöd och hjälpinom ramen för samhällets psykiatriskaansvar. Enligt regeringen ligger förslageninom ramen för myndigheternas redanbefintliga skyldighet att ge barnen en godvård och torde inte medföra ökade kostnader.Förslagen i avsnitt 7 rörandeansvarsfördelningen i socialtjänstärendenmellan kommunerna avser förtydliganden avgällande regelsystem och bedöms intemedföra några ökade kostnader.Förtydligandena bedöms snarare geeffektivitetsvinster och ytterst gynna vårdenav de barn och unga som kan beröras.Lagändringen som möjliggör att ärendenöverflyttas från en socialnämnd till en annanäven i fall där man inte kunnat träffa frivilligöverenskommelse medför enligt regeringeninga ökade kostnader eftersom det handlar omett nollsummespel mellan berörda kommuner.Besvär till förvaltningsdomstol över ett beslutsom en länsstyrelse fattat torde ske i ytterstaundantagsfall och medför således endastförsumbara kostnader.Förslagen som syftar till att förstärkatillsynen av hem för vård eller boende (avsnitt8) bedöms rymmas inom befintlig budget.Förslaget att länsstyrelsernas tillsyn skall utgåfrån en samlad strategi och en riskanalys börenligt regeringen snarare geeffektivitetsvinster vad gäller såvälkostnaderna som resultatet av tillsynen. Detgäller även regeländringarna som rör den vårdsom bedriver.MotionerI motion So42 av . (m) begärs ett tillkännagivande om deekonomiska konsekvenserna av regeringensförslag (yrkande 19). Motionärerna anför bl.a.att förslaget rörande samverkan knappast kanske med dagens resurstilldelning. Regeringenbör återkomma till med enrealistisk ekonomisk konsekvensanalys av deföreslagna åtgärderna.I motion So44 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av enmer utförlig konsekvensbeskrivning avkostnaderna för förslagen (yrkande 9). Enligtmotionärerna är regeringens redovisning avde ekonomiska konsekvenserna av förslageninte tillfyllest. Det kan inte uteslutas attmånga kommuner behöver ökade resurser omde skall leva upp till de ökade krav sompropositionen ställer. Regeringen måsteåterkomma till med en tydligareoch mer genomarbetadkonsekvensbeskrivning gällande deekonomiska konsekvenserna av förslagen.Därefter måste en reglering göras enligtfinansieringsprincipen, anförs det.ÖvrigtI ärendet föreligger en promemoria frånriksdagens utredningstjänst (dnr. 2003:672)angående de ekonomiska konsekvenserna tillföljd av propositionen.Utskottets ställningstagandeSåvitt utskottet kan bedöma bör förslagen ipropositionen kunna genomföras inom ramenför berörda myndigheters redan föreliggandeansvar för barn i utsatta situationer samt inombefintlig budget. Motionerna So42 (m)yrkande 19 och So44 (kd) yrkande 9 avstyrksdärmed.Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52)med särskilda bestämmelser om vård av ungai övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med vissa justeringar, antaregeringens förslag till lag om ändring ilagen (1990:52) med särskilda bestämmelserom vård av unga i övrigt. böräven anta av utskottet framlagda lagförslag,vilka syftar till att fullfölja regeringensavsikt att göra lagen könsneutral.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår följande:Ordet "40," bör utgå ur ingressen tilllagförslaget eftersom regeringen inte föreslårnågon ändring i den paragrafen.I 1 § fjärde stycket saknas ordet "andra" ilagrummets nuvarande lydelse. Ordet börföras in mellan orden "Vissa" och "åtgärder".Utskottet tillstyrker i övrigt regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1990:52)med särskilda bestämmelser om vård av unga.Regeringen har för avsikt att göra lagenkönsneutral. Ändringar i detta syfte bör därförgöras även i 15, 35 och 41 §§. Utskottetsförslag till ändringar av dessa paragraferframgår av bilaga 4.Övriga lagförslagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med vissa justeringar iförslagen till lag om ändring isocialtjänstlagen (2001:453) och lag omändring i lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall, anta övriga av re-geringen föreslagna lagändringar.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker i övrigt regeringensförslag till lag om ändring i , lagom ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763), lag om ändring i skollagen(1985:1100) samt lag om ändring i lagen(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område.I 16 kap. 4 § förslaget till lag om ändring isocialtjänstlagen (2001:453) saknas andra ochtredje styckena i paragrafens nuvarandelydelse. Någon ändring i denna del är inteavsedd. Andra och tredje styckena iparagrafen bör därför kvarstå oförändrade. Iövrigt tillstyrker utskottet förslaget.I ingressen till förslaget till lag om ändring ilagen (1988:870) om vård av missbrukare ivissa fall bör orden "vård av" föras in mellanorden "om" och "missbrukare". I övrigttillstyrker utskottet förslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar och lag om ändring ilagen (1998:603) om verkställighet av slutenungdomsvård.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Förebyggande och andra insatser förbarn i utsatta situationer (punkt 1)av (), () och MagdalenaAndersson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:So42 yrkande 1 och 2002/03:Ju320yrkande 3 samt avslår motionerna2002/03:So223, 2002/03:So250 yrkande 3,2002/03:So307, 2002/03:So328,2002/03:So360 yrkandena 4-6,2002/03:So507 yrkandena 4 och 8,2002/03:Ju361 yrkandena 5 och 7 samt2002/03:A323 yrkande 5.StällningstagandeEnligt vår mening saknas i propositionen etttydligt ställningstagande från regeringen attdet är föräldrarna som är ytterst ansvariga försina barn. I arbetet med att komma till rättamed barns utsatthet måste man börja med denfrämsta orsaken till utsattheten, nämligen denfamiljesituation som barnen lever i.Samstämmiga forskningsresultat visar att entrång ekonomisk situation och liten möjlighetatt styra sin vardag ger frustrerade föräldrar,en urholkad trygghet och ökad risk förutsatthet. Tryggheten inom familjen påverkasmycket starkt av hur samhället och statenprioriterar familjen och föräldraansvaret. Viställer oss kritiska mot att propositionen heltsaknar såväl analys som förslag till hursamhället kan stödja och underlätta föräldrarsåtaganden.I syfte att uppmärksamma de barn som leveri familjer där det förekommer våld börsocialnämndens ansvar enligt 5 kap. 11 §socialtjänstlagen (2001:453) utvidgas till attäven avse barn och ungdomar som är eller harvarit utsatta för våld eller andra övergrepp ihemmet. Vi anser att regeringen böråterkomma till med ett sådantförslag.Vad vi nu anfört bör ges regeringen tillkänna.2. Förebyggande och andra insatser förbarn i utsatta situationer (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:So507 yrkandena 4 och 8 samt avslårmotionerna 2002/03:So42 yrkande 1,2002/03:So223, 2002/03:So250 yrkande 3,2002/03:So307, 2002/03:So328,2002/03:So360 yrkandena 4-6,2002/03:Ju320 yrkande 3, 2002/03:Ju361yrkandena 5 och 7 och 2002/03:A323 yrkande5.StällningstagandeGenerella och förebyggande insatser bör varagrunden för samhällets stöd till utsatta barn.Samtidigt är även riktade insatser nödvändiga.Socialtjänsten har här det övergripandeansvaret men även andra verksamheter svararför insatser till särskilt utsatta barn ochungdomar. Utifrån de senaste årens rapporterom barns situation förefaller dock dessainsatser vara otillräckliga. Jag anser att detbehövs en mer samlad genomgång och analyssamt förslag på insatser för barn i riskzon. Detär orsakerna till och inte symptomen på barnsohälsa och utsatthet som vi i första handmåste ta ansvar för. I arbetet bör också ingåen genomgång av den kunskap och forskningsom finns om störningar hos vuxna (t.ex.missbruk, kriminalitet och psykiska problem)och de riskindikatorer som finns i barndomen.Vad jag nu anfört bör ges regeringen tillkänna.3.