bet · GR01SFU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Flera regioner har också haft fördjupningsutbildningar.Särskilda barnhandläggare har utbildats och ytterligare utbildningsinsatserpågår i syfte att utveckla samtalsmetodiken. har ävenutarbetat särskilda riktlinjer för handläggning av asylärenden avseendebarn.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf271 yrkande 2 samt Sf357yrkandena 1, 3 och 28.När det gäller organisationen för asylansökningar är det i princip möjligtatt handlägga asylärenden på samtliga av kontor.Asylansökan, efter inresa i landet, skall handläggas i den region där sökandenbor.Med det anförda får motion Sf249 yrkande 22 anses vara i huvudsaktillgodosedd.I vårpropositionen (prop. 2000/01:100) föreslogs att regeringen skullebemyndigas att meddela föreskrifter om avgifter för ansökan om uppehålls-och arbetstillstånd för vissa sökande. Enligt grundprincipen skallansökningar vara avgiftsbelagda. Från denna princip skall göras ett antalundantag, där det av olika skäl anses vara olämpligt att ta ut avgift.Ansökningar om uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, när ansökangörs i och när rätten till vistelse följer av , utgörsådana undantag. I yttrande över propositionen (yttr. 2000/01:SfU6y)tillstyrkte utskottet regeringens förslag om ett bemyndigande. Utskottetutgick från att åtgärden följs upp bl.a. vad gäller konsekvenserna för desökande. Utskottet gör inte nu annan bedömning.Avgifterna regleras i utlänningsförordningen (1989:547), av vilken framgåratt undantag görs förutom i ovanstående fall även för bl.a. medborgare ide nya medlemsländerna.Motion Sf309 om avgifter i tillståndsärenden avstyrks med hänvisning tilldet anförda.12:2 Mottagande av asylsökandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning och därmedavslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden om hälso- och sjukvård för asylsökande,om mottagande av asylsökande barn, om ensamkommande barn samt om sjukvård,skola m.m. för barn utan uppehållstillstånd.Jämför reservationerna 8 (v), 9 (kd), 10 (v), 11 (m, fp, kd, v, c, mp),12 (kd) och 13 (mp).PropositionenAnslaget finansierar mottagande av asylsökande m.fl. Boende, dagersättning,särskild ersättning och organiserad verksamhet utgör delar av kostnadernaför mottagandet. Ersättning lämnas också till kommuner för asylsökandebarns och ungdomars utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg.Vidare finansieras från anslaget kommunernas kostnader för god man tillbarn som kommit till utan legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommandebarn. får anslaget även användas för ersättningtill kommuner för vissa utredningskostnader m.m. avseende asylsökandeensamkommande barn. Från anslaget lämnas ersättning till landstingen förhälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. samt för barn som hålls gömdainför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Kommuneroch landsting kan även få viss ersättning för utlänningar som ansökt omuppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgivits rätt attvistas i medan deras ansökan prövas. Inom ramen för mottagandetfinansieras också kostnader för återvändandearbete,kostnader för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen samtkostnader för utlänningar som i enstaka fall beviljats tidsbegränsadeuppehållstillstånd understigande av medicinska skäl.I budgetpropositionen anges att utgifterna under anslaget främst styrs avantalet asylsökande och att antalet personer i mottagandesystemet minskari förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen . beräknas den genomsnittliga flyktingdygnskostnaden till214 kr.För föreslår regeringen ett ramanslag på 3 364 694 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf368 yrkande 11 att riksdagenanvisar mindre än regeringen föreslagit. På grund avförkortade handläggningstider vid asylprövningen minskar kostnaderna imottagandesystemet.I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkande 19 i denna del begärsatt anvisar mindre än regeringen föreslagit.På grund av kortare handläggningstider vid asylprövningen minskarkostnaderna i mottagandesystemet.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf403 yrkande 46 i denna del attriksdagen anvisar mindre än regeringen föreslagit.Kortare handläggningstider vid asylprövningen minskar kostnaderna imottagandesystemet.Övriga motionerHälso- och sjukvård för asylsökande m.fl.I motion Sf334 av m.fl. (c, fp, mp) begärs ett tillkännagivandeom att mödravård, förlossningar och aborter för gömda flyktingar skalllikställas med akutvård och vård av barn.Gunilla Wahlén m.fl. (v) begär i motion Sf279 yrkandena 1 och 2tillkännagivanden om en utredning om hälso- och sjukvård till gömda flyktingarsamt om att undersöka möjligheten att tillföra medelför hälso- och sjukvård till asylsökande vuxna. I motionen anförs attvårdpersonal sätts i en svår situation, där de kan ge vård men endasti situationer där den enskilde kan betala. Detta strider mot den etiskakod som all hälso- och sjukvårdspersonal skall arbeta utifrån, menarmotionärerna. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om gömda och asylsökandebarns rätt till hälso- och sjukvård. Motionärerna anför att det är ettstort antal barn som är i behov av sjukvård och som lever gömda. skall barn utan uppehållstillstånd åtminstone harätt till bl.a. hälso- och sjukvård. Motionärerna anser att det krävsytterligare åtgärder för ett säkert och tryggt omhändertagande av asylsökandeoch gömda barn inom hälso- och sjukvården.I motion Sf209 av () anges att det finns behov av förbättradvård för asylsökande, bl.a. bör psykiatrisk hjälp kunna ges under väntetiden.Motionärerna anser också att det krävs en reglering av hur myndigheternaskall hantera vården.I motion So570 yrkande 3 av m.fl. (s) anförs atthälsoundersökning samt tillgång till viss sjukvård skall ingå i asylmottagandet.Syftet är bl.a. att identifiera akuta vårdbehov och smittsamma sjukdomar.Enligt motionärerna fungerar mottagandet i denna del inte tillfredsställandei dag.Mottagande av asylsökande barnI motion Sf224 av () anges att kommuner somtar emot asylsökande barn har extra åtaganden och kostnader somMigrationsverket trots utfästelser inte tar på sig. Kommunerna, som ävenuppmärksammat sin egen bristande kompetens, måste ges möjlighet att rättbemöta asylsökande barn i kris.Lars m.fl. (fp) anger i motion Sf249 yrkande 9 att socialtjänstenbör ta hand om ensamma flyktingbarn redan vid ankomsten och att kommuneroch landsting bör ges särskilda resurser för omhändertagandet av asylsökandebarn. Härigenom skulle enligt motionärerna risken för att barn "försvinner"minska.I motion Sf403 av m.fl. (kd) anges i yrkande 25 att det harhänt att asylsökande barn nekats vård eller skolgång med hänvisning tillbl.a. att barnet saknat de sista fyra siffrorna i sitt personnummer. Dethar även hänt att vårdcentraler tar ut avgifter. Motionärerna begär etttillkännagivande om att landsting och kommuner på lämpligt sätt måsteuppmärksammas på asylsökande barns rätt till vård och skolgång. I yrkandena27 och 28 begärs förslag till ändring av mottagandet av samt inrättandeav en särskild företrädare för ensamkommande barn. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om attfamiljehemsplacering för vissa av de ensamkommande barnen måste ske snabbt.Motionärerna anser att kommunerna har brustit i ansvarsfrågan när detgäller ensamkommande barn. , som bör ges möjlighet tillsärskild kompetensutveckling, skall enligt motionärerna ha det entydigaansvaret för dessa barn redan vid ankomsten. bör endastutreda barnens asylskäl.Ulla m.fl. (v) anför i motion So417 yrkande 1 att det finnsbrister i kompetensen och rutinerna hos för hur asylsökandebarns bästa skall tillvaratas. Gränsdragningen mellan ansvariga myndigheterär enligt motionärerna otydlig.I motion Sf396 av m.fl. (c) begärs i yrkande 9 etttillkännagivande om ensamkommande barns behov av en kontaktfamilj ellerett familjehem. Motionärerna anser att denna fråga bör komma in i utredningenpå ett tidigt stadium och påtalar att det är brist på kontaktfamiljer.I motion Sf319 av och () om mottagande avensamkommande barn föreslås bl.a. att bör ha permanentaavtal med ett antal kommuner som har kompetens och kan ge omvårdnad ochsärskilt stöd. Anmälan till utredning enligt socialtjänstlagen ochförordnande av en god man bör ske direkt vid ankomsten. Barnen bör enligtmotionärerna bo i noggrant undersökta familjehem.Skola m.m. för barn utan uppehållstillståndI motion Sf271 yrkande 5 av och ()begärs ett tillkännagivande om att alla barn som vistas i , ävende utan uppehållstillstånd, skall få rätt att gå i förskola, skola och hatillgång till hälso- och sjukvård.I motion Sf357 av m.fl. (mp) anförs i yrkande 7 attavvisningshotade barn skall kunna känna sig trygga och fredade på sjukhusoch i skola. Härför krävs enligt motionärerna att personal inom hälso-och sjukvård och skola inte anmäler till polisen att barnen är där. Vidareanges i motionen att skolorna ofta inte tar emot de barn som de inte fårnågon ersättning för eller för vilka försäkringar inte gäller. I yrkande8 begärs ett tillkännagivande om att gömda barns rätt till undervisningbör lagregleras. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att asylsökandebarn bör ha rätt till terapeutisk vård oavsett om de får uppehållstillståndeller inte. Motionärerna anser att detta även kan ses ur ett fredsbevarandeperspektiv och förbättra återuppbyggandet i det gamla hemlandet.Matilda Ernkrans och () anför i motion Sf263 att det avtrovärdighetsskäl är viktigt att staten markerar att man är beredd att tadet fulla ekonomiska ansvaret för skolverksamheten i det fåtal mindrekommuner som inte täcker sina kostnader för asylsökandes skolgång inomramen för statsbidraget. Motionärerna begär ett tillkännagivande omstatsbidrag till asylsökande grundskoleelever.Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår att var 39 636 personerregistrerade i mottagandesystem, jämfört med drygt 28 800i slutet av 2001. bodde av de registrerade i eget boendemot året innan. Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandesystemetvar (median ) , en ökning jämförtmed 2001. Detta beror enligt propositionen bl.a. på ett ökat antalasylsökande samt svårigheter med att verkställa avvisningar. Den 31 juli2003 var 39 574 personer registrerade i mottagandesystemet. Därav hade ordnat boendet på egen hand.Regeringen utgår i budgetpropositionen från att antalet personer imottagandesystemet minskar i förhållande till vad som beräknades ibudgetpropositionen , bl.a. beroende på en minskning av antaletasylsökande.Företrädare för har informeratutskottet bl.a. om att det finns 41 000 personer imottagandesystemet, varav ca hälften bor i eget boende och ca 450 ärensamkommandebarn. räknar inte med att ytterligare kostnader kommeratt belasta mottagandesystemet eftersom verket dels prioriterar prövningenav asylärenden, dels har utvecklat asylhanteringen för att kortahandläggningstiderna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för 2004och avstyrker motionerna Sf368 yrkande 11, Sf403 yrkande 46 i denna deloch Fi240 yrkande 19 i denna del.Enligt överenskommelse mellan staten och skalllandstingen ge asylsökande m.fl. akut sjuk- och tandvård samt sådan sjuk-och tandvård som inte kan anstå. I den omfattning som landstingen gervård enligt överenskommelsen lämnas ersättning till landstingen enligtförordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvårdtill asylsökande. Enligt 2 § i förordningen lämnas ersättning även för bl.a. mödrahälsovård, förlossningsvård, preventivmedelsrådgivning, vård vidabort samt vård och åtgärder enligt smittskyddslagen. Utöverschablonersättningenkan staten lämna en särskild ersättning för vård som överstiger 50 000 krför en vårdkontakt. Barn och ungdomar erhåller samma vård sombarn bosatta i råd från 1995:4 Hälso- och sjukvård förasylsökande och flyktingar kan begreppet omedelbar vård och vård som intekan anstå inte definieras så att det täcker alla situationer som kanuppkomma. Det är endast den vårdansvariga läkaren som utifrån förutsättningarnai det enskilda fallet kan bedöma vilken vård som skall ges. Vård som intefaller under dessa kriterier och där en måttlig fördröjning inte medförallvarliga följder för patienten ersätts inte av staten.Utskottet vill här peka på att i begreppet hälso- och sjukvård ingår ävenpsykologisk och psykiatrisk vård till personer som på grund av exempelvistraumatiska upplevelser och övergrepp är i behov av sådan vård. Det äräven i dessa fall den vårdansvarige läkaren som utifrån förutsättningarnai det enskilda fallet har att bedöma vilken vård som skall ges.I mars 2002 reviderades överenskommelsen mellan staten och Landstingsförbundetom hälso- och sjukvård för asylsökande. Den nya överenskommelsen gällerfrån till och innebär främst attstatens ersättning höjts för att täcka landstingens ökade kostnader förvården. Vidare ersätts hälsoundersökningar/hälsosamtal i särskild ordningi syfte att fler asylsökande skall erbjudas sådan undersökning.Utskottet noterar att i betänkande SOU 2003:75 av Utredningen omflyktingmottagande och introduktion föreslås bl.a. att Migrationsverketregelbundet skall underrätta landstingen om vilka asylsökande som bor inomlandstingsområdet och på vilken adress de kan nås för att få erbjudandeom hälsoundersökning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf209, Sf279 yrkandena 1-3,Sf334 och So570 yrkande 3.I juni 2002 redovisade och ett förslagtill ett förbättrat mottagande av ensamkommande barn. Av redovisningenframgår att det främst är pojkar i övre tonåren som kommer utan medföljandevuxen. Ungefär en tredjedel av de ensamkommande barnen är flickor. Under2002 kom 550 asylsökande barn till utan sina vårdnadshavare.Företrädare för har informeratutskottet bl.a. om att det finns ca 450 ensamkommande barnoch ungdomar i mottagningssystemet. Majoriteten av dessa är i övre tonåren.Cirka 50 ungdomar som redan har uppehållstillstånd har verket haft svårtatt placera i kommunerna. anser inte att det finns någraegentliga oklarheter när det gäller lagregleringen av ansvarsfrågan.Praktiska problem kvarstår dock.Av årsredovisning framgår att beträffande ensamkommandebarn har personaltätheten ökat och barngrupperna minskat på verkets barn-och ungdomsenheter. Särskilda barnhandläggare har utbildats och ytterligareutbildningsinsatser pågår i syfte att utveckla samtalsmetodiken.Migrationsverket har utarbetat särskilda riktlinjer för handläggning avasylärenden avseende barn. Vidare har verksamheten organiserats om, i riktningmot att ha boende och myndighetsutövning så åtskilt som möjligt inom detnuvarande mottagandets ram.Enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. har en kommun rätt till ersättning för kostnader för vård av asylsökandebarn i ett annat hem än barnets eget. Ersättning lämnas förvård som ges med stöd av bl.a. socialtjänstlagen som barnetsansökan om uppehållstillstånd prövas. Om ansökan om uppehållstillståndavslås och ett beslut om avvisning eller utvisning skall verkställas lämnasersättning också för vård fram till dess barnet lämnar landet.Från och med den 1 juli 2003 kan också lämna ersättningtill kommuner för sociala utredningar gällande ensamkommande asylsökandebarn (prop. 2002/03:100, SfU3y, FiU21).Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare har i delbetänkandetGod man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51) föreslagit bl.a. enny lag om god man för ensamkommande barn. Enligt förslaget skall den godemannen kunna träda i såväl förmyndarens som vårdnadshavarens ställe.Härigenom säkerställs enligt utredaren att den gode mannen kan agera ochfatta beslut i samtliga frågor som rör ett ensamkommande barn, exempelvisfrågan om barnets boende. Förslaget har remissbehandlats och bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Regeringen har beslutat att tillsätta ett särskilt råd som skallfungera som ett forum för samråd och information om barnfrågor inom asyl-och migrationspolitiken. Ett förbättrat mottagande av ensamkommande barnkommer att vara en högt prioriterad fråga för rådet. ,Rädda barnen, korset m.fl. kommer att ingå i rådet.Vid utskottets sammanträde har företrädare förregeringen informerat utskottet om dels genomförda åtgärder, dels hurregeringen går vidare i arbetet med de ensamkommande barnen. Bland annatföljande anfördes. Remissbehandlingen av förslagen om god man förensamkommande barn har påskyndats för att en proposition skall kunna läggasunder och lagen träda i kraft . och om ensamkommande barnföreslogs bl.a. att skall sluta avtal med ett antalkommuner om mottagande av dessa barn. En interdepartemental arbetsgruppbereder förslagen i rapporten. Det gäller exempelvis frågan om vad somhänder om , som i rapporten föreslås ha kvar huvudansvaret,får svårigheter med att teckna avtal som täcker behovet av platser. Detkan också ifrågasättas om en kommun enligt kommunallagen kan driva enförläggning för barn som inte har anknytning till kommunen. Arbetsgruppenhar därför utrett alternativa lösningar och som även omfattar ensamkommandebarn som söker uppehållstillstånd på andra grunder, som t.ex. släktskap.Arbetsgruppen beräknas presentera resultatet i en departementspromemoriai slutet av 2003 och en proposition kan efter remissbehandling lämnasunder 2004.Utskottet ser positivt på att regeringen ser som en prioriterad uppgiftatt förbättra mottagandet av de ensamkommande barnen. Utskottet kankonstatera att en rad förändringar och insatser redan har genomförts ochatt regeringens förslag till ytterligare lösningar snart kan förväntas.Utskottet räknar därför med att regeringen snart återkommer med förslaggällande god man för ensamkommande barn som söker asyl. Utskottet villockså peka på vikten av att även övriga frågor skyndsamt får en bra lösningnär det gäller de ensamkommande barnen.Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna Sf249 yrkande9, Sf319, Sf396 yrkande 9 samt Sf403 yrkandena 27-29 om ensamkommandebarn. Även motionerna Sf224, Sf403 yrkande 25 och So417 yrkande 1 avstyrksmed anförda.Utskottet noterar vidare att migrationsministern iinterpellation 2003/04:25 har uttalat att asylsökande barn har rätt attgå i skola och ha samma skolgång som barn som är bosatta i . Därskall en särskild uppföljning göras. Den skall handla om i vilken månasylsökande barn får den utbildning som de har rätt till och också omhuruvida ersättningarna till kommunerna är utformade på ett ändamålsenligtsätt.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf263.Utskottet kan konstatera att från anslaget Mottagande av asylsökande lämnasersättning till landstingen för hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl.samt för barn fram till dess att ett avvisnings- eller utvisningsbeslutverkställts. Personer som håller sig undan så att ett beslutom avvisning eller utvisning inte kan verkställas ges således hälso- ochsjukvård även de håller sig undan.Barn som fått avslag på en asylansökan har rätt till utbildning undertiden fram till dess att barnet lämnar landet. När det gäller gömda barnsskolgång har utskottet tidigare uttalat (se bl.a. bet. 2002/03:SfU4) attdet är givet att barn i familjer som saknar tillstånd att vistas i Sverigeoch som håller sig undan myndigheterna regelmässigt lever under svåraförhållanden och att det därför är av stor vikt att olika åtgärder vidtasliksom att projekt initieras och utvecklas i syfte att förhindra attbarnfamiljer gömmer sig. Utskottet har även konstaterat att möjlighetentill utbildning är av stor betydelse även för barn som inte har rätt attvistas i . Utskottet var dock inte berett att förorda att ävengruppen gömda barn skall ges en uttrycklig rätt till utbildning m.m.Utskottet gör inte nu annan bedömning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf271 yrkande 5 samt Sf357yrkandena 7, 8 och 11.12:3 Migrationspolitiska åtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden om vidarebosättning.Jämför reservationerna 14 (fp) och 15 (kd).PropositionenI propositionen anges att målet för vidarebosättning är att åtgärder skallvidtas för att underlätta för flyktingar m.fl. genom vidarebosättning iSverige eller andra insatser för utlänningar som befinner sig i särskiltutsatta situationer, främst i närområdet. Uttagningarna av flyktingar m.fl. sker som regel i samarbete med , . Statenbetalar ut ersättning till de kommuner som tar emot sådana flyktingar.För anslagna medel genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingarutanför Sverige.Av propositionen framgår att har fört över1 015 flyktingar och övriga skyddsbehövande till . 10 miljonerkronor, motsvarande 75 platser, användes för medicinska insatser iBosnien-Hercegovina och i provinsen i och Montenegro.I budgetpropositionen anförs att anslagsmedlen skall kunnaanvändas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för överföring ochmottagande av 1 840 personer.För föreslår regeringen ett ramanslag på 292 149 000 kr.Motioner utan anslagseffekt för 2004I motion Sf249 av m.fl. (fp) efterfrågas i yrkande 12ansträngningar för att höja flyktingkvoten i och globalt.Motionärerna påtalar att det förekommer enorma flyktingströmmar runt om ivärlden och att de flesta flyktingar aldrig lyckas söka asyl på egen hand.Sverige och övriga kvotflyktingmottagande länder bör därför kraftigthöja ambitionerna. Det är vidare angeläget att verkar för attfler länder i världen åtar sig att ta emot kvotflyktingar.Sven m.fl. (kd) anser i motion Sf403 yrkande 21 att frågan omkvotflyktingar bör förtydligas. Regeringen bör enligt motionärerna återkommamed en förklaring till varför målen inte uppnåtts och i vilken omfattningmedel för migrationspolitiska åtgärder har täckt även annat än vidarebosättning.I de båda motionerna Sf303 yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:U264 yrkandena1 och 2 av m.fl. (v) begärs dels ett tillkännagivande omatt Medevacprogrammet bör finnas kvar, dels att regeringen återkommer medförslag om att medel för Medevac bör ligga inom ramen för Internationelltbistånd. I motionerna anges att driver Flyktingmedicinsktcentrum vid i i samarbete med Migrationsverketden svenska delen av det medicinska biståndsprogrammet . Vissapatienter evakueras för medicinsk behandling till bl.a. , ochsvenska läkarteam arbetar i Bosnien, Kosovo ochPalestina. Programmet har fått i taget frånanslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder. Motionärerna anser att medeli stället bör rymmas inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Härigenomunderlättas en långsiktig planering och varaktig uppbyggnad av medicinskkompetens.Utskottets ställningstagandeEtt viktigt inslag i migrationspolitiken är beredskapen att ta emotflyktingar för vidarebosättning i . Den s.k. flyktingkvoten skallanvändas för uttagning av flyktingar eller andra personer som befinnersig i en särskilt utsatt situation och/eller för att ta hand om fall därUNHCR har särskilda svårigheter att finna ett lämpligt placeringsland.Kvoten är inte begränsad till flyktingar i ordets formella bemärkelse.För anslagna medel genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingarutanför Sverige.Enligt utskottets mening är det viktigt att uttagningarna, liksom ,görs i samarbete med UNHCR. Utskottet, som vill påtala vikten av attkretsen av länder som tar emot personer i behov av vidarebosättningutvidgas, utgår från att även UNHCR verkar för att utöka antaletvidarebosättningsländer.Utskottet noterar att det av regleringsbrevet för för2003 framgår att anslagsposterna Vidarebosättning och Resor vidvidarebosättning m.m. inom anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder uppgårtill sammanlagt . Av dessa medel får Migrationsverketutan särskilt beslut av regeringen disponera ,dvs. motsvarande ca 1 000 överförda kvotflyktingar.Av årsredovisning framgår att avräkningen mot kvotengörs efter antalet anlända och inte antalet beslut om överföring och attdetta innebär att kostnaden för ett visst antal ej genomförda överföringarbelastar kommande års budget.