bet · GQ01KU27 · 2003-03-25 00:00:00 — Också när det gäller frågan omoffentligheten i hanteringen av EU-ärenden avstyrkteutskottet i ovan nämnda betänkande ettmotionsyrkande (c) genom att hänvisa till detpågående arbetet i . Utskottet ville i dettasammanhang också erinra om att regeringen underSveriges ordförandeskap i EU verkat för attEuropaparlamentet och rådet antagit förordning nr1049/2001 om allmänhetens tillgång tillEuropaparlamentets, rådets och kommissionenshandlingar.Konstitutionsutskottet avstyrkte i betänkande2001/02:KU38 ett yrkande (v) om rakt skaderekvisit iförundersökningsprocessen med hänvisning tilltidigare ställningstagande.Konstitutionsutskottet tillstyrkte i yttrande tilljustitieutskottet (1997/98: KU10y) regeringensförslag om omvänt skaderekvisit förförundersökningssekretessen. Utskottet såg medtillfredsställelse att regeringen i syfte att ökamedborgarnas insyn i polisens register föresloglättnader i den absoluta sekretess som gällde. Närdet gäller frågan om med vilket skaderekvisitsekretess skulle gälla till skydd för polisensbrottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhetville utskottet erinra om att sådan sekretess enligt5 kap. 1 § sekretesslagen gäller med ett raktskaderekvisit.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sina tidigare ställningstagandenoch avstyrker därmed motionerna 2002/03:K241 (c)yrkandena 31 och 33, 2002/03:K254 (m) yrkande 1 och2002/03:Ju282 (v) yrkande 2.Enligt utskottets mening saknas i nulägetanledning att förespråka åtgärder i enlighet med vadsom anförs i motion 2002/03:K383 (mp) yrkande 12,varför denna avstyrks.Utlämnande av passfotografierUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkande rörandesekretesslagstiftning och passfotografier(kd) med hänvisning till att den beredning avfrågan som sker bör avvaktas.Gällande reglerEnligt 7 kap. 15 § första stycket 1 sekretesslagengäller sekretess i verksamhet som avserfolkbokföringen eller annan liknande registrering avbefolkningen och, i den utsträckning regeringenföreskriver det, i annan verksamhet som avserregistrering av betydande del av befolkningen, föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om detav särskild anledning kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Regeringen har i 1 b § sekretessförordningen(1980:657) föreskrivit att folkbokföringssekretessengäller för bl.a. det centrala passregistret ochVägverkets vägtrafikregister.MotionenI motion 2002/03:K292 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att införaen ny sekretesslagstiftning om passfotografier.Motionären anför bl.a. följande. ansvararidentifieringsroteln vid förutlämning av passfotografibeställningar som görs avmassmedier, myndigheter eller allmänheten.Beställningar kan göras alla tider föromedelbar expediering. Att fotografier är relativtlättillgängliga har gjort att många människor iSverige kommit att känna en stark oro för att derasfotografier skall begäras ut och användas på ett fördem menligt sätt. Fotografierna i den aktuella typenav register kan visserligen omfattas avfolkbokföringssekretess i vissa situationer. Dettagäller dock bara i undantagsfall eftersomskaderekvisitet innehåller högt ställda krav på detantagande om men som skall föreligga. Fotografiernakan ligga till grund för omfattandesammanställningar av uppgifter. Offentligheten kandärmed utnyttjas i brottsligt syfte. Skyddet förenskilda bör därför stärkas när det gällerfotografier i passregistret och andra stora registerenligt 7 kap. 15 § sekretesslagen, helst så attväsentliga offentlighetsintressen inte träds förnär. Det måste bli svårare att få utpassfotografiunderlag. Det mest fördelaktiga voreatt införa en ändring i sekretesslagen och införaett omvänt skaderekvisit där passunderlagen ärhemliga som huvudregel och bara kan lämnas ut om detstår klart att det inte finns någon risk för skada.Motionären anser att i första hand måste människorsintegritet och rätt att själva bestämma huruppgifter om deras person behandlas värnas.Regeringens förslag om att skärpa sekretessen förpassbilder drogs tillbaka därför att kritiken blevför stark. Motionären anser att regeringen böråterkomma med nytt lagförslag i enlighet med det somanförts i motionen om omvänt skaderekvisit. Det stårklart att det inte finns någon risk för skada.BakgrundI departementspromemorian Sekretess för passfotonm.m. (Ds 2000:57) föreslogs attfolkbokföringssekretess enligt 7 kap. 15 § skulleskärpas för en fotografisk bild av en enskild.Enligt förslaget skulle sekretessen gälla om det kanantas att den enskilde eller någon honom närståendelider men om uppgiften röjs. Kravet på särskildanledning för ett sådant antagande skulle alltsåbort. Detta krav har medfört att det hitintillsställts förhållandevis höga krav på bevisning omrisk för förföljelser, trakasserier eller liknandeför att fotografierna skall hemlighållas. Förslagetskulle ha inneburit en viss skärpning avsekretessen. Med den föreslagna utformningen avbestämmelsen var tanken att de tillämpandemyndigheterna i större utsträckning än skullekunna tillmäta den enskildes uppgifter om befarathot m.m. betydelse. Huvudregeln skulle dock även ifortsättningen vara att fotografier är offentliga.Att fotografier är relativt lättillgängliga harenligt promemorian gjort att många människor iSverige kommit att känna en stark oro för att derasfotografier skall begäras ut och användas på ett fördem menligt sätt. Fotografierna i den aktuella typenav register kan visserligen omfattas avfolkbokföringssekretess i vissa situationer. Dettagäller dock bara i undantagsfall eftersomskaderekvisitet innehåller högt ställda krav på detantagande om men som skall föreligga. Fotografiernaär alltså i de flesta fall lätt tillgängliga. När deförekommer i så här stora register kan de ligga tillgrund för omfattande sammanställningar av uppgifter.Offentligheten kan därmed utnyttjas i brottsligtsyfte. Kartläggning kan ske av grupper av personer,t.ex. personer som har en viss utländsk bakgrund,eller som har en viss politisk eller religiösövertygelse.I promemorian anges att det enligt uppgift frånSäkerhetspolisen förekommer, främst inomhögerextrema grupper, att meningsmotståndarekartläggs på detta sätt. Fotografier mednamnuppgifter förekommer i förhållandevis storutsträckning på Internet. Liknande kartläggning skeräven av vissa yrkeskategorier såsom polis, åklagare,kriminalvårdsanställda och journalister. Defotografier som förekommer hämtas främst frånpassregistret och körkortsregistret. Listorna ärofta omfattande och innehåller ibland så många som 1000 namn. Denna utveckling har enligt promemorian påsenare tid förstärkt den oro som många människorredan tidigare känt för att fotografierna iregistren kan komma att användas på ett sätt somskadar dem och deras familjer. Skyddet för enskildabör därför stärkas när det gäller fotografier ipassregistret och andra stora register enligt 7 kap.15 § sekretesslagen, helst så att väsentligaoffentlighetsintressen inte träds för när.I en promemoria daterad ,upprättad inom , anfördes attremissopinionen var splittrad. De flesta välkomnadeen skärpning av sekretessen. JO, Sveahovrätt och förordade ett omväntskaderekvisit. Enligt dem skulle det vara endasättet att stärka skyddet för den enskilde.Företrädare för massmedierna avstyrkte förslageteftersom det skulle inskränka offentlighetsprincipenoch försvåra det journalistiska arbetet.I Ds 2002:48 Sekretess för fotografier ioffentliga register m.m. anges bl.a. följande.Offentliga register som innehåller fotografier avenskilda förs av , . De fotografier som finnsi registren omfattas av den s.k.folkbokföringssekretessen i 7 kap. 15 §sekretesslagen. Bestämmelsen är utformad på ett sättsom innebär att fotografierna som huvudregel äroffentliga. Främst beträffande det centralapassregistret har det kunnat konstateras attfotografier av enskilda begärs ut i syfte attanvändas i illegitima sammanhang. Enskilda som föratt få pass eller körkort måste ge in fotografier avsig själva har ett berättigat intresse av attbilderna därefter inte används på ett sätt som fördem medför obehag eller rädsla. Det talar för attlåta fotografierna omfattas av en strängaresekretessbestämmelse. Mot den enskildes intressestår bl.a. mediernas intresse av att kunna ta del avfotografier av personer som i skilda egenskaperutövar makt i samhället eller annars har en roll attspela i skildringen och granskningen av samhälleligamissförhållanden. Vid en avvägning mellan dessaintressen har beaktats att en förstärkt sekretessinte skulle leda till att handlingar som innehållersakuppgifter eller bedömningar blir mersvåråtkomliga. Den fria samhälleliga debatten kommersåledes inte att begränsas. Det föreslås därför attfolkbokföringssekretessen enligt 7 kap. 15 §sekretesslagen skärps för uppgifter i form avfotografier av enskilda som finns i offentligaregister. Enligt förslaget skall sekretess gälla förfotografier om det inte står klart att detta kanröjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men. Den bestämmelse som föreslåsinnehåller alltså ett omvänt skaderekvisit, vilketinnebär att de fotografier som finns i de offentligaregistren som huvudregel kommer att varasekretessbelagda.Enligt inhämtad information frånJustitiedepartementet bereds frågan om sekretess förfotografier i offentliga register m.m. förnärvarande inom departementet.Tidigare behandlingI betänkande 2001/02:KU38angav utskottet att det pågående utredningsarbetetavseende utlämnande av passfotografier bordeavvaktas, och motionsyrkanden (s, m resp. kd) häromavstyrktes därför.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motion 2002/03:K292 (kd) medhänvisning till att beredningen av frågan som skerbör avvaktas.Sekretess m.m. inom förskola ochskolaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkande omutredning av förtroendefull information iskolan (m) med hänvisning till att denöversyn av bestämmelserna i sekretesslagen omsekretess i skolan som pågår bör avvaktas ochavstyrker motion om förändring av sekretesseni förskolan (s) med hänvisning till atttillräckligt underlag för att förespråka ensådan förändring inte föreligger.Jämför reservation 11 (m).Gällande regler m.m.Enligt 1 kap. 1 § andra stycket skollagen(1985:1100) bildar förskoleklassen, ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan ochsameskolan det offentliga skolväsendet för barn ochungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformersom anordnas av det allmänna för dem som till följdav sjukdom eller av annat skäl inte kan delta iskolarbetet inom det offentliga skolväsendet.Enligt 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen(1980:100) gäller sekretess i förskoleklassen,, gymnasieskolan, särskolan,specialskolan och sameskolan samt i en kommunalriksinternatskola för uppgift som hänför sig tillpsykologisk undersökning eller behandling och föruppgift om enskilds personliga förhållanden hospsykolog eller kurator, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den som uppgiften röreller någon honom närstående lider men. Sekretessgäller vidare på samma område dels i skolanselevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift omenskilds personliga förhållanden, dels för uppgiftsom hänför sig till ärende om tillrättaförande avelev eller om skiljande av elev från vidare studier.Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas attden som uppgiften rör eller någon honom närståendelider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller intebeslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som nuhar nämnts. Sekretess gäller även på samma område iannat fall än som nämnts för uppgift om enskildsidentitet, adress och andra liknande uppgifter omenskilds personliga förhållanden, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs.Sekretess gäller enligt 7 kap. 38 § sekretesslagen iförskoleverksamheten för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den som uppgiften röreller någon honom närstående lider men.I förskoleverksamheten gäller ett så kallat omväntskaderekvisit, dvs. det råder en presumtion försekretess, till skillnad från vad som gäller iskolverksamheten i övrigt. 1997/98:6Förskoleklass och andra skollagsfrågor s. 61 f.redovisas skälen för ett omvänt skaderekvisit inomförskoleverksamheten enligt följande.Avsikten med att göra förskoleklassen till enskolform inom det offentliga skolväsendet för barnoch ungdom är bl.a. att underlätta för kommunernaatt integrera denna verksamhet med skolan ochskolbarnsomsorgen. Fritidshemmen är oftaförlagda till och integrerade med skolan. Samarbetetmellan skolan och fritidshemmen varierar från ganskastrikta uppdelningar i olika ansvarsområden till ennärmast total sammanslagning av verksamheterna.Arbetslag med lärare och fritidspedagoger ansvararför gemensamma eller olika delar av verksamheten.För att skapa bättre förutsättningar för integrationmellan förskoleklassen, skolan och skolbarnsomsorgensamt underlätta samarbetet mellan de olikapersonalkategorierna bör sekretessbestämmelserna sålångt som möjligt överensstämma för dessaverksamheter. Få remissinstanser har haft något atterinra mot förslaget i denna del. Regeringenföreslår därför att förskoleklassen tas med iuppräkningen av skolformer i 7 kap. 9 § förstastycket sekretesslagen. För skolbarnsomsorgens delföreslår vi att ett nytt stycke införs i 7 kap. 9 §som i huvudsak överensstämmer med vad som gäller förförskoleklassen och . En skillnad bördock gälla. Skolsekretessen är begränsad till attavse uppgifter i elevvården och i vissa disciplinäraärenden. Vi anser inte att det är lämpligt attbegränsa sekretessen inom skolbarnsomsorgen på sammasätt utan möjligheten att sekretessbelägga uppgifterbör omfatta all verksamhet inom skolbarnsomsorgen. Iförskoleverksamheten finns barn i åldrarna ,ibland yngre. Det finns inte på samma sätt som inomskolan någon elevvård med skolsköterskor, psykologerm.fl. utan det är i stor utsträckning den ordinariepersonalen som får del av känsliga uppgifter ombarn, hemförhållanden o.d. Det kan diskuteras ominte ett s.k. rakt skaderekvisit, dvs. att sekretessendast skall gälla om det kan antas att den somuppgiften rör eller någon honom närstående lider menom uppgift röjs, skulle utgöra ett tillräckligtskydd för integritetskänsliga uppgifter inom dennaverksamhet. Då konsekvenserna av en sådan förändringinte är tillräckligt belysta anser regeringen attdet inte finns tillräckligt underlagför ett sådant förslag. Regeringen föreslår därföratt även fortsättningsvis sekretess skall råda inomförskoleverksamheten för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den som uppgiften röreller någon honom närstående lider men, dvs. enpresumtion för sekretess.Regeringen beslutade (dir.2002:130) att tillkalla en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av bestämmelserna isekretesslagen om sekretess i skolan. Enligtdirektivet skall utredaren i ett första skede bl.a.kartlägga olika former av dokumentation somförekommer i skolan i anslutning till den enskildeeleven. Här avses t.ex. dokumentation i samband medintagning, planering, information om studieresultatsamt utvärdering för den enskilde eleven. Utredarenskall analysera i vilken utsträckning dennadokumentation utgör allmänna handlingar och omuppgifter som ingår i dessa handlingar är offentligaeller om de kan omfattas av sekretess. Medutgångspunkt från denna analys skall utredaren taställning till om det finns behov av ändringar isekretessregleringen och, om så bedöms vara fallet,lägga fram förslag till ändringar i sekretesslagen.I den utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i skolan(skr. 2001/02:188) som regeringen under våren 2002presenterade för framhålls att den ökandeanvändningen av dokumentation om enskilda eleversstudieresultat och personliga utveckling i skolanhar betydelse i ett sekretessammanhang.Åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stödoch skriftliga omdömen för elever som inte når målenär sådana exempel. Även skriftlig information isamband med utvecklingssamtal har fått ökadbetydelse. Det är inte alltid självklart vilkaregler som gäller vid hantering av dokumentation omenskilda elever. Vid många skolor förekommer i dagolika varianter av dokumentation i anslutning tillenskilda elevers planering, studieresultat ochutvärdering, t.ex. inom ramen förförsöksverksamheten utan timplan i . Idenna försöksverksamhet finns skolor som använderolika typer av loggböcker, "portofolio-metoder",utvärderingsscheman etc. I regel hindrar intesekretessbestämmelserna att upplysningar om elevensskolgång lämnas till vårdnadshavaren. Skolan harockså en skyldighet - oavsett sekretess - att anmälaallvarliga missförhållanden till . Idirektivet anges att det mot denna bakgrund ärangeläget att det klarläggs om och i så fall vilkasekretessregler som gäller för olika typer avuppgifter i den upprättade dokumentationen och omdet finns anledning att ändra sekretessregleringen idetta avseende. Utredaren skall redovisa uppdragetsenast den 1 september 2003.MotionernaI motion 2002/03:K389 av ()föreslås att ger regeringen till känna somsin mening vad i motionen anförs om förtroendefullinformation i skolan. Motionären anför bl.a. attframtidens behov av olika former av kontinuerliguppföljning av elevernas prestationer kommer attöka. För att uppföljningen skall bli effektiv behövsnågon form av individuellt inriktad och kontinuerligdokumentation av elevens resultat och utveckling.Dokumentation kan utformas på många olika sätt ochha olika benämningar, men vanligen kallas denindividuell studieplan. För att individualiseraskolan krävs information och dokumentation av högrekvalitet. I kontakten mellan eleven, föräldrarna ochläraren utgör den individuella studieplanen enintern överenskommelse och dialog som till sin artmåste vara privat och konfidentiell för andra. I dagär studieplaner vid alla offentliga skolor allmännahandlingar och inte sekretesskyddade. Endastelevvårdsuppgifter är skyddade genom sekretesslagen.Fristående skolor har emellertid ingen skyldighetatt lämna ut dokumentation. Det är orimligt att detsom diskuteras och överenskommes mellan lärare, elevoch föräldrar automatiskt blir offentlig handling.För att förtroendefull information, såsomindividuella studieplaner, skall kunna användas påoptimalt sätt bör lagstiftningen avseende dennainformations offentlighet ses över. I sammanhangetbör särskilt två omständigheter observeras. För detförsta bör även i fortsättningen dokument avrättssäker karaktär vara offentliga, exempelvisbetyg, elevrådsprotokoll med mera. För det andra fårinte samarbetet mellan skola och socialtjänstomöjliggöras av sekretessreglerna. Det är viktigtatt konkreta former för samarbete mellan skola ochsocialtjänsten utvecklas i syfte att förebygga brottoch missbruk bland unga. Framtidens skola kräverkontinuerlig skriftlig uppföljning av hög kvalitet.Om den skall bli förtroendefull och därmedmeningsfull kan sådan information inte omfattas avoffentlighetsprincipen. Därför bör frågan omförtroendefull information inom skolan utredas.I motion 2002/03:K405 av ()föreslås att ger regeringen till känna somsin mening vad som i motionen anförs omsekretesslagstiftning i förskolan. Motionären anföratt förskolan omfattas av en annorlundaskriven sekretess än vad övriga delar av denobligatoriska skolan omfattas av. har ialla övriga sammanhang formulerat sig så attförskolan är en del av det svenska skolväsendet, ochdå bör det också vara naturligt att sammasekretesslagstiftning gäller för förskolan.Tidigare behandlingUtbildningsutskottet hade i betänkande 1997/98:UbU5inte något att erinra mot regeringens förslag tillsekretessbestämmelser för förskoleklassen,skolbarnsomsorgen och förskoleverksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motion 2002/03:K389 (m) medhänvisning till att resultaten av den pågåendeöversynen av bestämmelserna i sekretesslagen omsekretess i skolan bör avvaktas.Vad avser sekretessbestämmelserna förförskoleverksamheten konstaterar utskottet attregeringen i proposition 1997/98:6 tog upp frågan omett s.k. rakt skaderekvisit skulle kunna utgöra etttillräckligt skydd för integritetskänsliga uppgifterinom denna verksamhet. Regeringen ansåg att dåkonsekvenserna av en sådan förändring inte vartillräckligt belysta fanns inte tillräckligtunderlag för ett sådant förslag. Utskottet anser sigi dagsläget inte heller ha tillräckligt underlag föratt förorda den i motionen föreslagna förändringen.Motion 2002/03:K405 (s) avstyrks därför.Regler för anmälningar av våld m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden (fp, m)rörande förändring av straffrelateradsekretesstid i vissa fall med hänvisning tillatt Offentlighets- och sekretesskommitténsöversyn bör avvaktas.Jämför reservation 12 (m).Gällande reglerEnligt 1 kap. 5 § sekretesslagen utgör sekretessinte hinder mot att uppgift lämnas ut, om det ärnödvändigt för att den utlämnande myndigheten skallkunna fullgöra sin verksamhet.I 12 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) stadgasatt det av 1 kap. 5 § sekretesslagen framgår attsocialnämnden utan hinder av sekretess kanpolisanmäla brott som hindrar nämndens verksamhet.Detsamma gäller enligt 14 kap. 2 § femte stycketsamma lag beträffande vissa brott som riktar sig motbarn. Av samma stycke följer också att sekretessinte hindrar att uppgifter, som angår misstanke ombrott för vilket inte är föreskrivet lindrigarestraff än fängelse , lämnas till enåklagarmyndighet, polismyndighet eller annanmyndighet som har att ingripa mot brottet.Enligt 5 kap. 11 § socialtjänstlagen börsocialnämnden verka för att den som utsatts förbrott och dennes anhöriga får stöd och hjälp.Socialnämnden bör härvid särskilt beakta att kvinnorsom är eller har varit utsatta för våld eller andraövergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd ochhjälp för att förändra sin situation.Enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen första stycketgäller sekretess, om inte annat följer av 2 §, inomhälso- och sjukvården för uppgift om enskildshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden,om det inte står klart att uppgiften kan röjas utanatt den enskilde eller någon honom närstående lidermen. Enligt 2 § första stycket gäller inte sekretessför1. beslut i ärende enligt lagstiftningen ompsykiatrisk tvångsvård eller rätts-psykiatrisk vård, om beslutet angårfrihetsberövande åtgärd,2. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472), ombeslutet angår frihetsberövande åtgärd och avserannan sjukdom än som anges i 1.3 bilagan tillnämnda lag,3. beslut i ärende om ansvar eller behörighet förpersonal inom hälso- och sjukvården,4. beslut i fråga om omhändertagande elleråterlämnande av patientjournal.Enligt 7 kap. 4 § första stycket sekretesslagengäller sekretess inom för uppgift omenskilds personliga förhållanden, om det inte stårklart att uppgiften kan röjas utan att den enskildeeller någon honom närstående lider men. Sekretessengäller dock inte beslut om omhändertagande, beslutom vård utan samtycke eller beslut om slutenungdomsvård. Utan hinder av sekretessen får uppgiftlämnas till enskild som uppnått myndig ålder omförhållanden av betydelse för att denne skall fåvetskap om vilka hans biologiska föräldrar är.Enligt 7 kap. 6 § sekretesslagen gäller sekretessinom hälso- och sjukvården och inom socialtjänstenför anmälan eller annan utsaga av enskild om någonshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden,om det kan antas att fara uppkommer för att den somhar gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någonhonom närstående utsätts för våld eller annatallvarligt men om uppgiften röjs.Enligt 14 kap. 2 § fjärde och femte styckenasekretesslagen hindrar sekretess inte att uppgiftsom angår misstanke om brott lämnas tillåklagarmyndighet, polismyndighet eller annanmyndighet som har att ingripa mot brottet, omfängelse är föreskrivet för brottet och detta kanantas föranleda annan påföljd än böter.