bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Regeringen väntas överlämna enproposition för en samlad svensk politik för globalutveckling till under våren 2003.Utskottet noterar att även EG:s bistånd har varitföremål för reformer och organisationsförändringar.Regeringen har t.ex. i skrivelse 2001/02:160(Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 2001) diskuterat de problem i fråga omeffektivitet, öppenhet och samordning som tidigarepräglat EU:s utvecklingssamarbete och som påtalats isamband med en övergripande utvärdering av EG:sutvecklingssamarbete . i uppdrag att utarbeta ett åtgärdspaketför dessa problem och andra missförhållanden.Kommissionen svarade dels genom attpresentera ett specialprogram för reformering av detexterna stödet, dels genom förslag om en nyutvecklingspolitik. fortsatte arbetetmed reformerna och med att förbättra samordningen ifält. presenterade kommissionen för förstagången en samlad sammanställning över det yttrestödet, dvs. Som ett led i dennareformprocess etablerades Byrån för samarbeteEuropeAid (EuropeAid Co-operation Office) 2001 som en särskild avdelning inomkommissionen. EuropeAid är ansvarig för attgenomföra alla EU:s biståndsprogram med undantag avföranslutningsprogrammen för länderna i Central- ochÖsteuropa (vilka koordineras av generaldirektoratetför utvidgning), humanitärt bistånd (vilket sköts avEcho), makrofinansiellt stöd, åtgärder inom ramenför EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiksamt åtgärder som genomförs genom mekanismen förakuta ingripanden. Den politiska styrningen avbiståndsprogrammen sker fortfarande från andraavdelningar, t.ex. generaldirektoratet förutvecklingspolitik och generaldirektoratet för yttreförbindelser. har varit en av de ivrigasteförespråkarna för reformerna ochorganisationsförändringarna. Vid rådets (utveckling)möte fokuserade därför det svenskaordförandeskapet på hur biståndet skalleffektiviseras. Rådet beslutade om närmare samarbetemellan EG och FN, bl.a. genom mer flexiblafinansieringsformer. Dessutom fattades beslut om denhandlingsplan och den rapport som kommissionen varjeår skall ställa samman om genomförandet avutvecklingspolitiken. presenteradekommissionen så den första årsrapporten omgenomförandet av det yttre stödet. Vid rådsmötet inovember ansåg utvecklingsministrarna att det varett stort framsteg att kommissionen nu för förstagången har tagit fram en sammanställning över helabiståndsverksamheten. Dock var kommissionen ochmedlemsstaterna överens om att rapporten behövdeförbättras vad gäller t.ex. resultatanalys avgenomförandet av utvecklingspolitiken, inklusivesamstämmighetsfrågorna. Vid (Allmänna frågor och yttre förbindelse) den 24februari hölls EU:s årliga orienteringsdebatt isyfte att uppnå en förbättrad effektivitet av EU:sexterna åtgärder och yttre förbindelser genom attöka överensstämmelsen mellan de politiskamålsättningarna och EU:s utrikespolitiska agerande.Sverige har välkomnat den uppföljning som sker avEG:s bistånd. Utskottet välkomnar det svenskaengagemanget i denna viktiga fråga.I genomförandeplanen från världstoppmötet har allaregeringar åtagit sig att utveckla nationellaprogram för att stödja människor som lever ifattigdom och deras organisationer. I Sverigefungerar socialtjänstpolitiken som ett skydd för deallra mest sårbara grupperna i samhället. Ansvaretför olika former av stödinsatser, såsom socialbidragoch vård av missbrukare, vilar på kommunerna. Statenhar en viktig uppgift att svara förlagstiftningsåtgärder, tillsyn, uppföljning ochutvärdering. Det är utskottets uppfattning attsocialtjänstpolitiken alltid måste syfta till attstärka förmågan och möjligheten till socialdelaktighet för människor i ekonomiskt och socialtutsatta situationer och särskilt stärka skyddet förbarn.Skyddet för barn i utsatta situationer är särskiltangeläget att uppmärksamma. Även om barn i iallmänhet har goda uppväxtvillkor och en god hälsafinns det barn som kräver särskild uppmärksamhet.Barn i socialbidragshushåll, barn till missbrukandeföräldrar och psykiskt sjuka föräldrar samt barntill ensamföräldrar har i genomsnitt en sämrehälsoutveckling än andra barn. Barn till flyktingaroch barn som kommer ensamma till ärriskgrupper ur ett hälsoperspektiv och böruppmärksammas. Även skillnaderna i hälsa mellanflickor och pojkar bör uppmärksammas.Utskottet vill framhålla den breda enighet somfinns i om att målen för barnpolitiken äratt barn och ungdomar skall växa upp under goda ochtrygga förhållanden och att insatser för att sättabarnets bästa i centrum skall genomsyra alla delarav politiken och all verksamhet i samhället som rörbarn. Intentionerna i FN:s konvention om barnetsrättigheter - som alla världens länder medundantag av och har ställt sig bakom -skall beaktas inom alla politikområden.Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisatill att regeringen i en skrivelse till riksdagenunder (Barnpolitiken - arbetet med strateginför att förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter) presenterade förslag till åtgärder föratt stärka skyddet för barn i utsatta situationer(skr. 2001/02:166, bet. 2001/02:SoU23, rskr.2001/02:309). har återkommandeberett frågor rörande barns rättigheter. Senastgjordes detta i betänkande 2002/03:UU4 Barn i ettinternationellt perspektiv där utrikesutskottet, isin sammanfattning av betänkandet, kunde konstateraatt genomförde ettsärskilt möte, UNGASS, kring uppföljningen av målenfrån barntoppmötet . anförföljande: Även om viktiga förbättringar för barn haruppnåtts står det klartatt förnyade åtaganden är nödvändiga. I dagensproblemspektrum intar de renodlat sociala frågornaen mer framträdande plats . uppfattning vore det därför av värde omdet internationella samfundet kan bidra till attstärka barnets ställning också i dessa avseenden (s.1). Utskottet gör inget annat ställningstagande.Utskottet finner även den ökande förekomsten avpsykisk ohälsa hos barn och ungdomar oroande ochnoterar därför med tillfredsställelse att dettauppmärksammas särskilt i målen för folkhälsan somriksdagen ställt sig bakom genomsocialutskottets betänkande 2002/03:SoU7.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ7 (c) yrkande 8, 2002/03:MJ8 (fp)yrkandena 5 och 7, 2002/03:MJ9 (m) yrkandena 4, 5och 8, 2002/03:MJ10 (kd) yrkandena 3-6, 8 och 17,2002/03:U239 (kd) yrkande 2, 2002/03:U310 (mp)yrkande 12 och 14 samt 2002/03:U313 (c) yrkandena 3och 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet föreslårvidare att motion 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 16lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till ett avsocialförsäkringsutskottet avgivetbetänkande om migration och asylpolitik,2002/03:SfU8, vari flyktingars och asylsökandessituation behandlas. Utskottet konstaterar attSverige arbetar för att påverka utformningen av degemensamma reglerna inom Europeiska unionen på detflyktingpolitiska området. Utskottet anser, i likhetmed socialförsäkringsutskottet, att det kan behövasen gemensam politik för invandring och en gemensamasylpolitik. Flyktingpolitiken bör bygga påflyktingars rättigheter, internationell solidaritetoch full respekt för internationella åtaganden.Utskottet utgår, liksom socialförsäkringsutskottet,från att regeringen arbetar för miniminormer somhöjer den lägsta nivån bland medlemsländerna.VattenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (mp)om att vatten skall betraktas som engrundläggande mänsklig rättighet och som engemensam global nyttighet, fyra yrkanden (kd,mp) om tillgången till rent vatten, samt tvåyrkanden (mp) om privatiseringar av vatten.Vidare avstyrker utskottet ett yrkande (kd)om regionalt samarbete i kringvattenpolitik och ett yrkande (kd) ombiståndsinsatser för fungerande reningsverk iÖstersjön.SkrivelsenRegeringen framhåller i skrivelsen attsötvattenfrågorna berörs inom de flesta avgenomförandeplanens områden, men kanske främst i ettfattigdoms- och naturresursperspektiv. Vidvärldstoppmötet gjordes ett nytt åtagande försanitet som kompletterar Millenniedeklarationens målom dricksvattenförsörjning. Sammantaget är måletdärmed att halvera andelen människorsom inte har tillgång till tjänligt dricksvatten ochsom inte har tillgång till grundläggande sanitettill . Vidare gjordes ett nytt åtagande omatt varje land skall upprätta en nationell plan förintegrerad vattenresursförvaltning och effektivvattenhantering . De frågornashantering i genomförandeplanen tar avstamp i ettnaturresursperspektiv där hav och kuster lyfts framsom betydande komponenter för ekonomisk utvecklingoch hushållssäkerhet i utvecklingsländerna.Regeringen hänvisar i skrivelsen till detnationella arbetet med genomförandet avEuropaparlamentets och rådets direktiv /60/EG omupprättande av en ram för gemenskapens åtgärder inomvattenpolitiken. Även arbetet inom Baltic 21 bedrivsi avsikt att genom aktiviteter i skildasamhällssektorer säkra tillgången på rent vatten.Regeringen hävdar i skrivelsen att Sverigeinternationellt gör många insatser som kan bidratill uppfyllandet av målen i genomförandeplanen.Sidas nuvarande verksamhet omfattar bl.a. stöd tillsektorn vatten och sanitet (landsbygd och stad),stöd till framtagandet av strategier för integreradvattenresursförvaltning för avrinningsområden samtstöd till mark- och vattenvård. Sida stöder ävensamarbete kring gränsöverskridandeavrinningsområden, framför allt i men även iAsien, och bl.a. framtagandet avförvaltningsstrategier. Vidare bidrar tillmetodutveckling inom efterfrågestyrdvattenresursförvaltning och stöd till etablerande avövervakningssystem för vattenresurser. Sidasvattenpolicy ligger, enligt regeringens uppfattning,väl i linje med genomförandeplanen.I skrivelsen hänvisar regeringen till attriksdagen genom beslut bemyndigaderegeringen att ingå som stiftare i stiftelsenSwedish (). Dethuvudsakliga syftet med SIWI:s verksamhet är attfrämja forskning och utveckling relaterad tillvatten. Det årligt återkommande WaterSymposium är ett centralt inslag i verksamheten sombl.a. möjliggör en dialog mellan vattenexperter,beslutsfattare och allmänhet. En betydande del avSIWI:s verksamhet berör . har variten av initiativtagarna till den mellanstatligamedlemsorganisationen () som har sitt sekretariat iStockholm. GWPO har ett mycket omfattande globaltnätverk med expertcentrum på flera håll i världenoch har blivit världsledande organ förintegrerad vattenförvaltning.När det gäller frågor utgår, enligtregeringens skrivelse, den svenska miljöpolitikenfrån de relevanta miljökvalitetsmålen och de delmålsom antagits av . Regeringen hänvisar iskrivelsen vidare till den av regeringen i juni 2002tillsatta havsmiljökommissionen med uppdraget att geytterligare förslag på åtgärder och strategier förhur de nationella miljökvalitetsmålen, med särskildbetoning av den miljön, skall kunna uppnås.Dessutom framhåller regeringen att Nordsjösamarbetetsyftar till att skydda och förbättra Nordsjönsmarina miljö. De deklarationer som antas inom ramenför Nordsjösamarbetet utgör politiska åtaganden. Vidden femte övertogSverige ordförandeskapet samt sekretariatet förNordsjösamarbetet.När det gäller sjösäkerhet och oljeutsläpp samttransporter drivs, enligt skrivelsen, politikenfrämst inom ramen för (),(Helcom) ochNordsjösamarbetet.På EU-nivå levererade Europeiska kommissionen ioktober 2002 ett meddelande om en kommande europeiskmarin strategi som innefattar samtligasamhällssektorer såsom jordbruk, fiske, transporteretc., som har en inverkan på den miljön.Meddelandet är enligt Europeiska kommissionen ettförsta steg mot att skapa en övergripande gemensampolitik för att skydda haven.Sida har arbetat fram ett marintinitiativ. De grundläggande principerna sammanfalleri stora drag med de mål som lagts fast igenomförandeplanen. Det handlar bl.a. om detuppenbara behovet av integrering av förvaltningenför de olika sektorerna (jordbruk, fiske, miljö,sjöfart, urban utveckling, landsbygdsutvecklingetc.) och lokalbefolkningens deltagande i dennaförvaltning som påverkar den miljön. Dessutomuppmärksammas ökad samordning mellan globala,regionala och nationella insatser.MotionernaMiljöpartiet anser i motion 2002/03:U306 (mp)yrkande 1 att tillgången till vatten skall betraktassom en grundläggande mänsklig rättighet och inte kanbetraktas som vilken handelsvara som helst. Vidareanser partiet, i yrkande 3, att bör verkaför att vatten internationellt skall betraktas somen gemensam global nyttighet.I yrkande 4, samma motion, vill partiet attSverige inom FN bör prioritera arbetet med att fåfram resurser till fattiga länder för offentligasatsningar som syftar till att öka tillgången tillrent vatten enligt FN:s målsättningar.Kristdemokraterna anser, enligt motion 2002/03:U284(kd) yrkande 26, att det krävs konkreta mål för attminska andelen människor som saknar tillgång tillrent vatten och goda sanitära faciliteter. Sverigemåste, enligt motionen, arbeta för att EU och FNsätter upp mål för att öka andelen människor som hartillgång till rent vatten och goda sanitärafaciliteter. Målet att halvera antaletmänniskor som inte har tillgång till tjänligtdricksvatten måste, enligt vad Kristdemokraternaanför i motion 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 19, skegenom en mycket effektivare vattenanvändning.Vattenåtgången i konstbevattning måste t.ex. minska.I motion 2002/03:U310 (mp) yrkande 5 begärs att densvenska regeringen skall agera kraftigt inom FN ochandra internationella organisationer för att lösafinansieringsfrågan så att det även i realitetenskall kunna gå att garantera människors tillgångtill både vatten och sanitet samt att kostnadernaför vatten inte får bli orimliga. Det saknas, enligtmotionärerna, finansiella åtaganden och garantiermot privatisering av vatten och sanitet, vilket iflera fall redan lett till helt orimliga kostnaderoch mindre tillgång till vatten för fattigamänniskor. anser också, i motionerna2002/03:U306 (mp) yrkande 2 och 2002/03:MJ11 (mp)yrkande 3, att skall verka pådrivande inomIMF och mot privatiseringar av vattenoch för satsningar på offentligt ägdavattentjänster.I motion 2002/03:U290 (kd) yrkande 17 begärs avKristdemokraterna att regeringen skall verka för attregeringar och regionala organisationer i böröka samarbetet kring en hållbar vattenpolitik.Vikten av att ännu framöver fortsättamed biståndsinsatser som syftar till att hjälpaländer som ligger öster och söder om medkunskap och pengar för att få i gång fungerandereningsverk påtalas i motion 2002/03:MJ432 (kd)yrkande 3.Utskottets ställningstagandeVärldens regeringar enades i samband med FN:smillennietoppmöte om målet att tillår 2015 halvera andelen människor utan tillgång tillrent vatten. är ävenavsedd att sätta stopp för den ohållbaraexploateringen av vattentillgångar genom attutveckla strategier för vattenhushållning påregional, nationell och lokal nivå så att alla fårtillgång till vatten i tillräcklig mängd. Vidvärldstoppmötet i enades stats- ochregeringschefer i genomförandeplanen om ett nyttåtagande för sanitet som kompletterarMillenniedeklarationens mål omdricksvattenförsörjning. Sammantaget är målet atthalvera andelen människor som inte har tillgång tilltjänligt dricksvatten och som inte har tillgång tillgrundläggande sanitet samt att varje landsenast skall upprätta en nationell plan förintegrerad vattenresursförvaltning och effektivvattenhantering.Utskottet välkomnar dessa viktiga åtaganden somvärldssamfundet gjort och ser positivt påregeringens utfästelse i skrivelsen att verka föratt målen för vatten och sanitet genomförsintegrerat med hygienutbildning. Därmed kan, enligtutskottets uppfattning, en förbättring av hälsolägetuppnås. Det är ävenledes, anser utskottet, angelägetatt fästa uppmärksamhet på ekologisk sanitet.Uppemot var sjätte människa i världen saknartillgång till rent vatten och än fler lever underotillfredsställande sanitära förhållanden. Tolvmiljoner personer dör i vattenrelateradesjukdomar enligt bl.a. (Development) och enligtVärldshälsoorganisationen, WHO, drabbas fyramiljarder människor av diarré. Vatten ärdessutom en sårbar resurs och när det utnyttjasintensivt kan kvaliteten försämras. Utsläpp ochandra föroreningar löses i vattnet, och sjukdomaroch miljöfarliga ämnen kan spridas till människoroch miljö. Vattendrag och kustnära hav påverkas ochbestånden av fisk och andra havslevande organismerminskar. Färskvattenbrist, utarmade akvatiskaekosystem och ett klimat under förändring hotarmiljontals människors liv direkt eller indirekt.Tillgången på dricksvatten, möjligheter tillmatproduktion och den fysiska miljön omkring oss ärandra stora globala utmaningar. Utan tvekan tillhörvattenfrågorna de viktigaste miljö- ochutvecklingsfrågorna. Rent vatten är en förutsättningför livskvalitet, ekonomisk och social utvecklingsamt för ett väl fungerande ekosystem. En säkradvattenförsörjning för framtida generationer ärdärför en vital global nyttighet.I FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna står det i artikel 1 att"envar har rätt till liv". Vatten är en av deviktigaste överlevnadsfaktorerna för varje människapå jorden. Eftersom vatten är en förutsättning förliv skulle det därför kunna vara möjligt attbetrakta rätten till vatten, om än inte i juridiskoch folkrättslig mening, som en mänsklig rättighet irealiteten. Utskottet anser att en överdrivetlegalistisk attityd måste undvikas, speciellt i detpraktiska utvecklingssamarbetet, men vill samtidigtpåpeka behovet av kunskap om och förståelse för bådefolkrätten och FN-systemet och dess mekanismer samtde olika regionala instrumenten med dess domstolaroch kommittéer. Utskottet anser att en försiktighetbör iakttagas så att inte den juridiska basen för demänskliga rättigheterna urholkas. Internationellrätt och juridiskt bindande erbjuderkonkreta och tydliga referensramar i arbetet för demänskliga rättigheterna och för att dessaverkningsfullt skall kunna bidra i det praktiskaarbetet.Utskottet vill betona att nationellt ochinternationellt gör många insatser som kan bidratill uppfyllandet av målen i såväl FN:smillenniedeklaration som i genomförandeplanen frånvärldstoppmötet i . Den svenskapolitiken bidrar därmed i realiteten till attgarantera människor rätten till vatten.Nationellt står bakom kravet på att vimåste skydda de grundläggande resurser på vilka vårcivilisation vilar och att detta krav utgörmiljöpolitikens mest tvingande plikt. Det råder bredenighet om att klimatförändringar,resursexploatering och förgiftning av luft ochvatten är ödesfrågor både för människors överlevnadoch för vår planet, varför prioriterarinsatser för hållbara vattenresurser.Rent vatten och god sanitet är en grundförutsättning författigdomsbekämpning. Även inomutvecklingssamarbetet har därför sedan mångaår prioriterat vattenresursfrågor och godhushållning med vatten. Utskottet kan konstatera attSida har arbetat för att förbättramänniskors tillgång till rent vatten och höja denhygieniska standarden. Stödet har omfattat en mängdinsatser inom bl.a. vattenförsörjning och sanitet,föroreningsskydd, samt förvaltning avvattenresurser. Rådgivning och policyfrågor somsyftar till god hushållning med vatten är centrala iSidas arbete. Det svenska utvecklingssamarbetet harockså, vilket utskottet återkommer till i detföljande, medverkat till nya och renoveradereningsverk kring . Av Sidas bistånd tillländerna i södra är en stor del specielltinriktad på vattenresurser. Sida stöder bl.a. störrevattenprojekt i , och . Sidaär också med och finansierar den vattenverksamhetsom drivs av i , ochCentralamerika.På internationell nivå samverkar Sida medVärldsbanken och olika FN-organ. Utskottet anser detpositivt att aktivt bidragit till att skapadet internationella nätverket förvattenintressenter, Global Water Partnership, ochgivit stöd till WatersAssessment. tog dessutom, inför toppmötet iJohannesburg, initiativ till att stärka nätverketgenom att bilda ett mellanstatligt organ förvattenfrågorna, Global Water PartnershipOrganization (GWPO), med sekretariat i Stockholm.Som framgår av redovisningen ovan arbetar Sidaintensivt med vattenfrågorna inomutvecklingssamarbetet. Det sker t.ex. i Sidas arbetemed att öka kunskapen hos beslutsfattare ochlokalbefolkning om hur vatten och vattenresurser kananvändas på ett mer hållbart sätt. Sida arbetarockså med stöd till samarbeten kring deladevattenresurser eftersom god vattenmiljö och rättvisfördelning av vatten, såväl inom som mellan länder,minskar risken för konflikter. Vidare får programsom informerar om sambanden mellan vatten, hygienoch hälsa med syfte att minska förekomsten avvattenrelaterade sjukdomar stöd från Sida. Utskottetkonstaterar också att Sida genom samarbete ochinformation på flera nivåer arbetar för att skapatekniska och organisatoriska förutsättningar för attåstadkomma hållbara och lokalt anpassade lösningarpå hushållens vattenförsörjning och sanitet.Utskottet förutsätter att Sida fortsatt arbetar föratt finna effektivast tänkbara vattenanvändning iolika bevattningsprojekt och liknande.Utskottet anser det angeläget att även globalavattenfrågor diskuteras ur ett genusperspektiv.Tillgång till rent vatten och till god sanitet, engrundförutsättning för fattigdomsbekämpningen istort, har en särskild påverkan på levnadsvillkorenför utvecklingsländernas kvinnor och flickor somofta är ansvariga för vattenhämtning för hygien,hälsa, matlagning, tvätt och hushållsjordbruk.Utskottet har vidare inhämtat att Sida förtillfället arbetar med att ta fram en ny strategiför det fortsatta utvecklingssamarbetet inom vatten-och sanitetsfrågor. Den nuvarande vattenstrategin ärfrån och behandlar främst vattenfrågor pålandsbygden, medan den nya strategin kommer att gede frågorna en betydligt mer framträdanderoll. Strategin kommer att vara vägledande för hurSida skall hantera vatten- och sanitetsfrågor iframtiden, såväl på landsbygden som i stadsmiljö.Den nya strategin skall underlätta för Sida att höjaprojektkvaliteten och göra rätt prioriteringar såatt projekten ger människor tillgång till vatten ochsanitet av bra hygienisk standard. I arbetet med dennya strategin är principer för effektiv användning,hantering och fördelning av vattnet samt metoder förrätt prissättning på vatten viktiga inslag.Enligt utskottets mening bör vattentillgångar inteprivatiseras och kommersialiseras. Utgångspunktenmåste vara att alla människor skall ha tillgång tillvatten. Vatten kan dock inte distribueras heltgratis och prissättning på vatten är viktigt, inteminst för att förhindra slöseri och ineffektivtutnyttjande. Utskottet anser det angeläget attbetona att prissättning på vatten skall ske på ettsätt som tillvaratar de mest utsattas behov ochintressen. Det är utskottets bestämda uppfattningatt prissättning på vatten inte får komma i konfliktmed fattiga människors tillgång till vatten ochsanitet, och därmed i konflikt med FN:smillenniedeklaration och genomförandeplanen frånvärldstoppmötet i . En metod för dettakan vara differentierad prissättning.Vattenförsörjning och avloppssystem har i Sverigebyggts upp i regi, medsjälvkostnadsprincipen som utgångspunkt, på ett sättsom kan fungera som ett föredöme i internationellasammanhang. Utskottet konstaterar att det i deflesta länder varit naturligt att ha ettoffentligt ansvar för vatten- ochavloppsförsörjning. Det är dock inte i alla ländersom man har klarat av att bygga upp en välfungerande vatten- och avloppsförsörjning inomoffentligt satta ramar. Befintliga offentliga systemi utvecklingsländerna kan vara både ineffektiva ochorättvisa. Många utvecklingsländer har dessutom haftsvårigheter att klara av en utbyggnad av befintligasystem eftersom såväl kapital som kompetens saknas.Det är därför positivt, anser utskottet, att Sverigeverkar för att stärka på detta område,både genom utvecklingssamarbete och i de pågåendetjänstehandelsförhandlingarna i WTO. Det ärutskottets uppfattning att privat medverkan ivatten- och avloppsförsörjning, där den kommer tillstånd, bör göras inom offentligt satta ramar. mening får det inte heller förekomma attbiståndsgivare och utvecklingsbanker utövarpåtryckningar på för en privatisering avvattensektorn.Världens vattentillgångar är inte jämnt fördeladeinom eller mellan olika regioner och länder ivärlden.