bet · GQ01AU7 · 2003-05-20 00:00:00 — Enligt bevisregelnankommer det på den som anser sig hablivit diskriminerad (käranden) ellerutsatt för repressalier att visaomständigheter som ger anledning att antaatt han eller hon blivit diskrimineradeller utsatt för repressalier; omkäranden lyckas med detta är detsvaranden som skall visa attdiskriminering eller repressalier inteförekommit.Utskottets ställningstagandeDen reglering med delad bevisbörda somfinns lagar,jämställdhetslagen och lagen omlikabehandling av studenter i högskolanmotsvarar EG-rättens krav påbevislättnader.Förslaget att ta in regleringen ombevisbördan i en gemensam och enhetligbestämmelse som på ett tydligare sättspråkligt anknyter till den EG-rättsligabevisregeln innebär alltså inte någonändring i sak i förhållande till vad somredan gäller enligt de nämndalagarna. Bevisprövningen kommer att gåtill på samma sätt som angetts hittills.EG-domstolens praxis kommer precis som att vara styrande, och de uttalandensom gjorts i tidigarelagstiftningsärenden är alltjämt giltiga.Med det anförda ansluter sig utskottettill regeringens förslag om införandet aven enhetlig och gemensam bevisregel irespektive lag.6.1. Tillämpningsområdet för den nyalagen om förbud mot diskriminering m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottetpropositionens förslag omtillämpningsområdet för den nya lagenom förbud mot diskriminering samt tremotionsyrkanden som rör frågan omförbud mot diskriminering av juridiskapersoner och ansvar för handlingar avprivatpersoner. Utskottet tillstyrkerpropositionen och avslårmotionsyrkandena.Jämför reservationerna 7 (fp), 8 (mp)och 9 (fp).PropositionenAllmäntFör att täcka de områden som inteomfattas av lagar och lagen omlikabehandling av studenter i högskolaninförs det en ny lag om förbud motdiskriminering. Lagen föreslås gälla iförhållande till enskilda personer fördiskrimineringsgrunderna etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder i fråga om de områden somangetts ovan under rubrikenPropositionens huvudsakliga innehåll. Ipropositionen läggs det inte fram någotförslag om skydd för juridiska personer.Det läggs inte heller fram något förslagom ansvar för handlingar i privatlivet.Om dessa frågor avser regeringen attåterkomma senare.Arbetsmarknadspolitisk verksamhetMed arbetsmarknadspolitisk verksamhetavses förmedling av arbete hos denoffentliga arbetsförmedlingen eller annansom bedriver arbetsförmedling och andrainsatser inom den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten.Det föreslagna diskrimineringsförbudetvid arbetsförmedling är avsett attomfatta förmedlingens urval blandarbetssökande (platsförmedling) och andraåtgärder hos länsarbetsnämnden ellerarbetsförmedlingen som kan ha betydelseför om en arbetssökande skall få ettarbete.Med andra insatser inom denarbetsmarknadspolitiska verksamhetenavses all handläggning hosarbetsförmedlingen av ärenden som rör enarbetssökande eller arbetstagare och somgäller vägledning, anvisningar tillarbetsmarknadspolitiska program ellerandra insatser inom den arbetsmarknads-politiska verksamheten.Diskrimineringsförbudet föreslås avsealla åtgärder som kan ha betydelse förden enskildes möjligheter att ta del avarbetsmarknadsservicen. Här innefattasobehöriga hänsyn till någon avdiskrimineringsgrunderna vidbeslutsfattande, all formell ochinformell handläggning av ärenden -inklusiveunderlåtenhet att agera eller omotiveratförhalande av beslut eller åtgärder - ochtrakasserande bemötanden.Diskrimineringsförbudet innebär intehinder mot tillämpning av bestämmelsersom är ett led i strävanden att främjalika möjligheter oavsettetnisk tillhörighet.Start och bedrivande av näringsverksamhetFörbudet mot diskriminering vid starteller bedrivande av näringsverksamhetomfattar ett skydd för enskilda personer.Juridiska personer omfattas inte.Förbudet gäller vid beviljande avekonomiskt stöd samt vid prövning avtillstånd, registrering eller liknande.Det går inte att uttömmande ange allasituationer som bör falla under förbudet.Avsikten är att det bör sträcka sigutöver vad som är nödvändigt för självaverksamheten och omfatta ävenomständigheter som är av stor betydelseför verksamhetens utövande.Diskrimineringen kan bestå av såvälåtgärder som underlåtenhet att vidtaåtgärder eller på annat sätt agera somkan ha betydelse för den enskildesmöjligheter att erhålla ett stöd ellerett tillstånd. I detta inbegrips beslutsfattande och faktiskt handlande, allformell och informell handläggning avärenden - inklusive underlåtenhet attagera eller omotiverat förhalande avbeslut eller åtgärder - och trakasserandebemötanden.Förslaget syftar dock inte till attskapa en rätt för någon att starta ellerbedriva näringsverksamhet utöver vad somföljer av gällande rätt.YrkesutövningFörbudet mot diskriminering vidyrkesutövning avser både fall där det förinträde till eller utövande av ett visstyrke ställs krav på viss behörighet ellerpå legitimation, auktorisation,registrering, tillstånd eller liknandeeller därsådana omständigheter inte är ettformellt krav men likväl kan ha betydelseför utövandet av yrket.Exempel på de situationer som bör fallaunder diskrimineringsförbudet är inteuttömmande. Även andra situationer än desom nu nämnts där liknande frågor som kanha betydelse för en enskild personsmöjligheter att utöva ett visst yrke böromfattas.Förbudet omfattar beslutsfattande, allformell och informell handläggning avärenden - inklusive underlåtenhet attagera eller omotiverat förhalande avbeslut eller åtgärder - och trakasserandebemötanden.Medlemskap, medverkan och medlemsförmåneri arbetstagarorganisationer,arbetsgivarorganisationer elleryrkesorganisationerFörbudet innebär att en arbetstagarorganisation, arbetsgivarorganisationeller yrkesorganisation inte fårdiskriminera någon i fråga om medlemskap,medverkan eller förmåner som erbjudsmedlemmarna.Med medlemskap avses beviljande ochupphörande av medlemskap och medmedverkan menas deltagande iorganisationen eller i den verksamhet somorganisationen bedriver. Ingen skallnekas att delta i organisationen eller iverksamheten och ingen skall hellerbehöva utsättas för trakasserier. Vadslutligen gäller förmåner somorganisationen tillhandahållermedlemmarna bör detta innefatta allt somkan anses vara till nytta för medlemmenoch som utgår på grund av medlemskapet.Skyddet omfattar på samma sätt som vidstart och bedrivande av näringsverksamhetbara enskilda personer och inbegripert.ex. beslut, bemötande men ävenunderlåtenhet att vidta åtgärder.Varor, tjänster och bostäderFörbudet omfattar ett skydd motdiskriminering för enskilda personer vidyrkesmässigt tillhandahållande av varor,tjänster och bostäder.Med vara avses ett objekt som äromsättningsbart. Med tjänst avses någotsom någon gör eller utför åt någon annanmot ersättning. Lån och försäkringar ärexempel på tjänster som omfattas avdiskrimineringsförbudet.Med bostad avses alla former av boende,såväl permanenta bostäder som tillfälligabostäder och fritidsbostäder. Det innebäratt begreppet bostad omfattar både fastoch lös egendom. Förbudet motdiskriminering i fråga om bostad gälleroavsett om det är fråga om köp, hyraeller någon annan upplåtelseform.Varan, tjänsten eller bostaden skalltillhandahållas yrkesmässigt. Av dettaföljer att transaktioner som sker heltprivat ligger utanför lagenstillämpningsområde. Med tillhandahållandeavses köp, byte, upplåtelse och gåva. Medett tillhandahållande av varor, tjänsteroch bostäder avses således den civilrättsliga transaktionen, dvs. självavverlåtelsen eller upplåtelsen.Bestämmelsen ger dock inget skydd motmissgynnande av personer medfunktionshinder på grund av bristandetillgänglighet. Det är alltså intediskriminering enligt den föreslagna bestämmelsen om t.ex. en vara, tjänst ellerbostad är fysiskt svårtillgänglig för enfunktionshindrad på grund av att en butikeller byggnad saknar hissar.Socialtjänsten m.m.Diskrimineringsförbudet omfattar insatserinom och tillstånd tillfärdtjänst och riksfärdtjänst samtbostadsanpassningsbidrag. Till begreppetsocialtjänst hänförs inte enbartverksamhet enligt socialtjänstlagen(1980:620) utan även närliggandeverksamheter som regleras enligt annanlagstiftning. En precisering av begreppetsocialtjänst ges i 2 § lagen (2001:454)om behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten.Såväl den verksamhet som utgörs avhandläggning av ett ärende(myndighetsutövning) som faktiska handlingar, t.ex. information, rådgivning,uppsökande verksamhet, hemhjälp ochverksamhet i behandlingshem, bör omfattasav förbudet. Även fysiska eller juridiskapersoner som genom avtal med en kommunfullgör insatser inom socialtjänstensområde omfattas avdiskrimineringsförbudet.Socialförsäkringen och anslutandebidragssystemDiskrimineringsförbudet omfattarsocialförsäkringen och anslutandebidragssystem. Vilka förmåner och vem somomfattas av socialförsäkringen framgår avsocialförsäkringslagen (1999:799). Avsocialförsäkringslagen framgår att rättentill en förmån skall grundas på antingenbosättning eller förvärvsarbete iSverige.Utöver det som i socialförsäkringslagendefinieras som socialförsäkring finns detvissa anslutande bidragssystem somadministreras av Riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna och i vissa fallav andra myndigheter som också omfattasav lagens förbud.Förbudet omfattar såväl handläggning avett ärende (myndighetsutövning) somfaktiska handlingar. Det bör gälla i verksamheten som sådan och avse sådant som enenskild persons rätt till försäkringsersättningar och bidrag, dessasräckvidd och innehåll. Villkoren för attfå tillgång till en ersättning eller ettbidrag liksom kvaliteten och omfattningenskall vara lika oberoende av sökandensetniska tillhörighet, religion ellerannan trosuppfattning.ArbetslöshetsförsäkringenDiskrimineringsförbudet omfattararbetslöshetskassornas handhavande avalla frågor som gäller försäkringen,t.ex. ansökan och beviljande av ersättning,ersättningens storlek, karenstid, ersättningstidens längd, avdrag pådagpenningen, avstängning från rätt tillersättning, nedsättning av ersättning ochutfärdande av intyg. Uppräkningen är inteuttömmande. Även frågor om medlemskap ien arbetslöshetskassa, medlemsavgifteroch s.k. särskild uttaxering till enarbetslöshetskassa inbegrips. Förbudetomfattar beslutsfattande, all formell ochinformell handläggning av ärenden -inklusive underlåtenhet att agera elleromotiverat förhalande av beslut elleråtgärder - och trakasserande bemötanden.Utanför diskrimineringsförbudetsräckvidd faller i princip övriga frågorsom omfattas av lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor. Frågor omföreningarnas bildande, registrering,tillsyn över a-kassorna och statsbidragtill kassorna, vilka regleras i denlagen, rör inte den enskildesförhållanden och omfattas inte av lagensdiskrimineringsförbud.Hälso- och sjukvård och annan medicinskverksamhetUtöver åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar ochskador omfattar hälso- och sjukvård ävensjuktransporter, omhändertagande avavlidna, företagshälsovård, skolhälsovårdoch studerandehälsovård. Därutöveromfattas exempelvis åtgärder medanledning av kroppsfel och barnafödande,funktionsförbättrande och funktionsuppehållande behandling för personer medfunktionshinder. Även tandvård omfattas.För att täcka in även de områden som kanfalla utanför begreppet hälso- ochsjukvård föreslås förbudet omfattaförutom hälso- och sjukvård även "annanmedicinsk verksamhet".Diskrimineringsförbudet omfattar såvälhandläggning av ett ärende(myndighetsutövning) som faktiskahandlingar. Hälso- och sjukvårdsområdetskiljer sig dock i viss mån från övrigaovan behandlade områden genom attlagstiftningen på detta område inte harkaraktären av rättighetslagstiftning.Förbudet kan t.ex. avse sådant somtillgången till vård, dess räckvidd ochinnehåll samt avgiftsbetalning.MotionerI kommittémotion A12 framhållerFolkpartiet att följderna av att låtaförbudet mot diskriminering i framtideneventuellt även omfatta handlingar avprivatpersoner noga bör analyseras innanett sådant förbud skulle kunna anseslämpligt att införa (yrk. 6).I samma motion anser attregeringen alltför lättvindigt behandlarfrågan om att utsträcka skyddet motdiskriminering även till juridiskapersoner. Om en sådan utvidgning avförbudet skall göras krävs en noggrannoch allsidig belysning av de principiellakonsekvenserna på andralagstiftningsområden och i förhållandetill tankarna på att utsträcka förbudettill privatpersoner, detta för attundvika att förbuden får oönskadekonsekvenser (yrk. 5).I motion A13 anser och () att den föreslagnalagen om förbud mot diskriminering bordeomfatta ett förbud mot diskriminering avjuridiska personer (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeMed anledning av såväl somUlf Holms och vill utskottet hänvisa till attfrågan om ett förbud mot diskrimineringav juridiska personer omfattas av denovan nämnda Diskrimineringskommitténsuppdrag.Med hänsyn härtill och då kommittén haratt förutsättningslöst överväga denna ochövriga frågor om den framtidadiskrimineringslagstiftningen anserutskottet att kommitténs arbete inte börföregripas.Motionerna A12 yrkande 5 (fp) och A13yrkande 3 (mp) avstyrks.Som konstateras både i propositionenoch i motion råder det intenågon tvekan om att diskrimineringen ärutbredd även vid handlingar som företasinom privatlivet.När det gäller handlingar som företasmellan privatpersoner intar dessa enligtdirektivet mot etnisk diskriminering ensärställning. Enligt direktivet skallnämligen skyddet för privat- ochfamiljelivet samt transaktioner som skeri det sammanhanget respekteras. Det ärockså bl.a. av det skälet och motbakgrund av det nuvarandeberedningsunderlaget som regeringen valtatt föreslå ett diskrimineringsförbud somendast omfattar yrkesmässigttillhandahållande av varor, tjänster ochbostäder.Enligt utskottet är det emellertidviktigt att understryka att alldiskriminering, oavsett i vilketsammanhang som den förekommer, äroacceptabel. Det är därför mycketvälkommet att regeringen aviserar att denavser att ytterligare överväga frågan ivilken utsträckning och under vilkaförutsättningar handlingar företagna aven privatperson bör omfattas avdiskrimineringsförbuden. Utskottet, sominte anser att det finns något skäl förriksdagen att föregripa detta arbete,avstyrker motion A12 yrkande 6 (fp).I övrigt ansluter sig utskottet tillvad regeringen anfört i fråga omtillämpningsområdet för den nya lagen motdiskriminering. Utskottet återkommer tillfrågan om antagande av lagförslagen i denföljande framställningen.6.2. Frågor om förbud mot repressaliersamt bestämmelser om sanktioner,rättegång, tillsyn m.m. i den nya lagenom förbud mot diskrimineringUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottetpropositionens förslag om en ny lag omförbud mot diskriminering i fråga omrepressalier, skadestånd ochogiltighet, tillsyn, rättegång,preskription och sekretess m.m.Utskottet behandlar också ettmotionsyrkande om preskription.Utskottet ansluter sig tillpropositionens förslag och avstyrkermotionsyrkandet.Jämför reservation 10 (fp).PropositionenI den nya lagen om förbud motdiskriminering föreslås att det införsett förbud mot repressalier samtbestämmelser om tillsyn, rättegång,ogiltighet och skadestånd m.m.Den som påstås ha diskriminerat någonenligt denna lag får inte utsätta enenskild person för repressalier på grundav att han eller hon anmält eller påtalatdiskrimineringen eller medverkat i enutredning om denna.En rättshandling, ett avtal eller enbestämmelse i ett avtal skall, på begäranav den som diskriminerats på ett sätt somär förbjudet enligt lagen, kunna jämkaseller förklaras ogiltig.Den som diskriminerar någon ellerutsätter någon för repressalier på ettsätt som är förbjudet enligt lagen skallbetala skadestånd för den kränkning somdiskrimineringen eller repressaliernainnebär. Om en arbetstagare diskriminerarnågon eller utsätter någon förrepressalier skall skadeståndet betalasav den som har arbetstagaren i sintjänst.Tillsynen över lagens efterlevnad skallutövas av DO, HomO och HO. Ombudsmännenskall försöka förmå dem som omfattas avdiskrimineringsförbuden att frivilligtfölja lagen.Rättegången i mål om tillämpning avförbuden mot diskriminering ochrepressalier skall handläggas somdispositiva tvistemål.DO, HomO och HO får som part föra talanför den enskilde som anser sig ha blivitdiskriminerad eller utsatt förrepressalier, om den personen medger det.I mål som handläggs enligt den nyalagen om förbud mot diskriminering fårdomstolen förordna att vardera partenskall bära sin rättegångskostnad, om densom anser sig ha blivit diskrimineradeller utsatt för repressalier förloratmålet och hade skälig anledning att fåtvisten prövad. Detta gäller dock intenär någon av ombudsmännen som part förtalan.När någon av ombudsmännen för talanbehandlas den enskilde som part irättegången i fråga om jävsförhållanden,personlig inställelse samt hörande undersanningsförsäkran och andra frågor ombevisning.Vid tillämpning av reglerna om pågåenderättegång i 13 kap. 6 § rättegångsbalkenskall en enskild person och DO, HomOrespektive HO anses som en enda part närdet gäller talan avseende diskrimineringav personen i fråga.Talan skall väckas efterdet att den påtalade handlingen företogseller en skyldighet senast skulle ha fullgjorts. I annat fall är rätten tilltalan förlorad (preskription).Sekretess i mål enligt den nya lagengäller hos domstolarna, DO, HomO och HOför uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden om det kan antasatt den enskilde eller någon närståendetill den enskilde lider avsevärd skadaeller betydande men om uppgiften röjs.MotionFolkpartiet pekar i kommittémotion A12(yrk. 4) på att de preskriptionsfristersom finns i dagens diskrimineringslagarsom reglerar arbetslivet är beroende avhur och om de fackliga organisationernaagerar. Partiet anser att en sådanordning inte är tillfredsställande ochförordar att det införs enhetligapreskriptionsbestämmelser i de olikadiskrimineringslagarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet tolkar synpunkterpå de föreslagnapreskriptionsbestämmelserna som attpartiet vill införa enhetligapreskriptionsbestämmelser för dearbetsrättsliga respektive de allmäntcivilrättsliga regleringarna sommotsvarar de som föreslås i den nya lagenom förbud mot diskriminering.Utskottet kan konstatera att depreskriptionsbestämmelser som finnsi lagar - som rör förhållandenamellan arbetsgivare och arbetstagare - ihuvudsak knyter an till de frister m.m.som gäller för övriga arbetsrättsligatvister. Utskottet kan inte senågot skäl att anpassa fristerna i dearbetsrättsliga lagarna till vad somföreslås i den nya lagen.Preskriptionsreglerna lagarhar till skillnad från den nya lagen ettnära samband med det arbetsrättsligatvisteförhandlingssystemet, där denfaktiska tiden för att väcka talan blirberoende av om och när förhandling sker.Dessutom skulle ett införande av engenerell tvåårig preskriptionsfristinnebära oacceptabelt långa frister t.ex.vid tvister om ogiltigförklarande avuppsägning.Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motion A12 yrkande 4 (fp).Utskottet ansluter sig även i övrigttill regeringens förslag om förbud motrepressalier, skadestånd och ogiltighet,tillsyn, rättegång, preskription ochsekretess i den nya lagen om förbud motdiskriminering.7. Ändringar lagarUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig i detta avsnittbakom propositionens förslag om vissaändringar lagar. Lagarnaskall bl.a. gälla även när enarbetsgivare beslutar om eller vidtaråtgärder som rör yrkespraktik,utbildning eller yrkesvägledning.Lagarnas tillämpningsområde utsträcksockså på så sätt attdiskrimineringsförbuden och förbudetmot repressalier skall gälla tillförmån även för den som utan att varaanställd söker eller genomgåryrkespraktik på en arbetsplats och förinhyrd eller inlånad personal. Ävenundantaget från förbudet mot direktdiskriminering ändras.Propositionen1999 års lagar föreslås ändras så attdiskrimineringsförbudet gäller även närarbetsgivaren beslutar om eller vidtarannan åtgärd som rör utbildning,yrkesvägledning eller yrkespraktik.Lagarnas tillämpningsområde utsträcksockså på så sätt attdiskrimineringsförbuden gäller tillförmån även för den som utan att varaanställd söker eller fullgör yrkespraktikpå en arbetsplats.Undantaget från diskrimineringsförbudendndras. Förslaget innebär att förbudetmot direkt diskriminering inte gäller vidbeslut om anställning, befordran ellerutbildning för befordran om viss etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ellervisst funktionshinder är nödvändigt pågrund av arbetets natur eller detsammanhang där det utförs. Undantaget för"ideellt eller annat särskilt intresse"utmönstras ur lagarna.Förbudet mot repressalier utsträckstill att omfatta skydd även för den somutan att vara anställd fullgöryrkespraktik på en arbetsplats och förinhyrdeller inlånad personal. Förbudet gällernär den som kan åberopa förbudet anmälteller påtalat diskriminering ellermedverkat i en utredning enligt lagen.Arbetsgivarens skyldighet att utredaoch vidta åtgärder mot trakasserierutsträcks till att omfatta även det fallatt någon som fullgör yrkespraktik på enarbetsplats utan att vara anställd ellerär inhyrd eller inlånad personal ansersig ha blivit utsatt.Bestämmelserna om arbetsgivaresuppgiftsskyldighet bl.a. i förhållandensom kan vara av betydelse förombudsmännens tillsyn ändras på så sättatt förbehållet om att arbetsgivare intefår betungas onödigt genomuppgiftsskyldigheten tas bort.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar de i propositionenframförda synpunkterna vad avserändringar lagar.8. Antagande av lagförslagenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt ansluter sig utskottetmed vissa justeringar till de avregeringen framlagda lagförslagen.Av den föregående framställningen framgåratt utskottet ansluter sig till debedömningar som ligger bakom de avregeringen framlagda lagförslagen.Med anledning av Handikappombudsmannensskrivelse till utskottet har fråga väcktsom rubriken till lagen (1999:132) omförbud mot diskriminering i arbetslivetav personer med funktionshinder på ettriktigt sätt anger den personkrets somskyddas av lagen. Lagen omfattar inteenbart den funktionshindrade själv utanäven personer med anknytning till honomeller henne. Utskottet anser därför attlagens rubrik bör ges följande lydelse:lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av funktionshinder.Utskottet föreslår också en redaktionelländring i nämnda lag. Förslag omdetta lämnas i utskottets förslag tillriksdagsbeslut.Ändringen av rubriken till lagen omförbud mot diskriminering i arbetslivetav personer med funktionshinderföranleder följdändringar i förslagettill lag om förbud mot diskriminering(2003:000) samt i förslagen tilländringar i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister,sekretesslagen (1980:100), lagen(1994:749) om ochlagen (1999:678) om utstationering avarbetstagare. Förslag om detta lämnas iutskottets förslag till riksdagsbeslut.Med de justeringar som angetts ovananser utskottet att bör bifallapropositionen.9. Övriga frågorUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet tremotionsyrkanden som tar upp frågor omen sammanslagning av ombudsmännen ochavskaffande av Arbetsdomstolen.Samtliga yrkanden avstyrks.Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd)och 12 (m).MotionerI kommittémotion A11 (yrk. 3) föreslårModeraterna att de nuvarande fyraombudsmännen slås samman till en gemensammyndighet.Motsvarande yrkande framställs avFolkpartiet i kommittémotion A12 (yrk. 1delvis).I kommittémotion A11 förklararModeraterna att de är principiellamotståndare till specialdomstolar ochpartssammansatta domstolar. Som en följdav detta ställningstagande föreslås attArbetsdomstolen läggs ned och att dessuppgifter överförs till det allmännadomstolsväsendet (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeMotionsförslag om en samordning ellersammanslagning av ombudsmän som ärunderställda regeringen har behandlats avriksdagen vid ett flertal tillfällentidigare. Senast så skedde var ikonstitutionsutskottet i samband medbehandlingen av budgetpropositionen förår 2003 (bet.