bet · GQ01FÖU4 · 2003-04-29 00:00:00 — Vissa frågor rörande sjö- och kustövervakning m.m. SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande tio motionermed sammanlagt tolv yrkanden från den allmännamotionstiden /03 som på ett eller annat sätt rörKustbevakningen och dess verksamhet. Frågor sombehandlas rör () och dessresurser, ansvaret för vrak, sjöfartsövervakning,utnyttjande av Försvarsmaktens helikoptrar ochsamverkan mellan . Till betänkandet har fogats trereservationer, en av Moderata samlingspartiet, en avKristdemokraterna samt en gemensam reservation avVänsterpartiet och Miljöpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. SjöräddningssällskapetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fö208 och2002/03:Fö244.2. Ansvaret för vrakRiksdagen avslår motion 2002/03:Fö204.3. SjöfartsövervakningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fö227,2002/03:Fö238, 2002/03: Fö243, 2002/03:Fö251 och2002/03:MJ432 yrkande 4.Reservation 1 (v, mp)Reservation 2 (kd)4. Utnyttjande av FörsvarsmaktenshelikoptrarRiksdagen avslår motion 2002/03:Fö207.5. Samverkan mellan ÖstersjöländernaRiksdagen avslår motion 2002/03:Fö259 yrkandena5 och 8.Reservation 3 (m)den 29 april 2003På försvarsutskottets vägnarTone TingsgårdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ToneTingsgård (s), (), (),(), (), BeritJóhannesson (v), (), ÅsaLindestam (s), (), (),(), (), (), (), i HisingsBacka (s) () och ().ÄrendetI detta betänkande behandlas motionerväckta under den allmänna motionstidenriksmötet /03. En sammanställningöver motionsyrkandena återfinns i bilaga1. I motionerna aktualiseras frågor sompå ett eller annat sätt rörKustbevakningen och dess verksamhet.2002/03FöU4Utskottets övervägandenSjöräddningssällskapetUtskottets förslag i korthetOm fartyg eller båtar i Försvarsmakten är övertaliga bördet ytterst ankomma på regeringen att taställning till hur dessa skall avyttras.Utskottet utesluter inte att det kan finnasandra angelägna ändamål som kan behövatillgodoses. Motionerna 2002/03:Fö208 och2002/03:Fö244 avstyrks.MotionernaI motion 2002/03:Fö208 av ()framhålls vikten av att rollfår bestå och att kärnverksamheten med att rädda livoch att assistera vid räddningsaktioner till sjössfår vara prioriterad utan att andra uppgifter läggspå denna funktion. Motionären föreslår etttillkännagivande till regeringen med denna innebörd.I motion 2002/03:Fö244 av m.fl. (s)anförs att klart bör uttala att när det iframtiden uppstår behov av attSjöräddningssällskapet behöver ytterligare båtar isin verksamhet skall det vara självklart att båtarnasom disponeras av Försvarsmakten skallöverföras till omedelbart.Enligt motionären synes det, i det nu gällandesäkerhetspolitiska läget, naturligt att våragemensamma resurser används där de gör störstsamhällsnytta.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen i motion 2002/03:Fö208om den stora betydelse som Sjöräddningssällskapethar. Frågan om hur iframtiden skall organisera och planera sinverksamhet torde dock inte vara en fråga förriksdagen utan ankommer på Sjöräddningssällskapetsjälvt att avgöra. Något uttalande från riksdagenssida bör därför inte göras. Motion 2002/03:Fö208avstyrks.Sjöfartsverket ansvarar enligträddningstjänstlagen (1986:1102) för sjöräddning iSverige. har avtal med bl.a.Sjöräddningssällskapet för att fullgöra dettaansvar. bedriver verksamhetmed bl.a. stridsbåtar. Ett avtal har tecknats mellanFörsvarsmakten och Sjöräddningssällskapet.Utskottet anser attSjöräddningssällskapet fyller enmycket viktig funktion vidsjöräddning men ställer sig tveksamttill en reglering som innebär attstatens fartyg i vissa situationermed självklarhet och omedelbarhetskall disponeras av andraorganisationer. Om fartyg ellerbåtar i Försvarsmakten är övertaligabör det ytterst ankomma påregeringen att ta ställning till hurdessa skall avyttras. Utskottetutesluter inte att det kan finnasandra angelägna ändamål som kanbehöva tillgodoses. Utskottetavstyrker motion 2002/03:Fö244.Ansvaret för vrakUtskottets förslag i korthetOm en författningsöversyn är motiverad börregeringen ta erforderliga initiativ. Motion2002/03:Fö204 bör således inte bifallas.MotionenI motion 2002/03:Fö204 av de () påtalas behovet av att åstadkomma ensamlad lagstiftning som bl.a. skall regleraansvarsfrågan för vrak yngre än . Frågan omvem som bär ansvaret för omhändertagande avstrandade vrak eller fartyg yngre än gamlautmed våra stränder och kuster är enligt motionärenoerhört komplicerad och förvirrad. En lösning påproblemet som föreslås är att ansvaret för vrakyngre än under vattenytan bör åvilaKustbevakningen. För vrak yngre än på landkan ansvaret åvila kommunens räddningstjänst. Manbör enligt motionären kunna dra paralleller tillhanteringen av inträffade oljeutsläpp.Utskottets ställningstagandeEnligt 2 kap. 1 § 8 lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. räknas skeppsvrak som fast fornlämning kan antas ha gått sedan skeppet blevvrak. Lagen anger vad som gäller i fråga om skydd,vård och undersökning av fornlämning samt destraffrättsliga påföljderna vid brott mot lagen.Till lagen finns en förordning (1988:1188) omkulturminnen m.m. har befogenheteratt ingripa vid brott mot kulturminneslagen enligtbestämmelserna i lagen (1982:395) omKustbevakningens medverkan vid polisiär övervakning.När det gäller vrak som är yngre än etthundra årfinns inget motsvarande rättsligt skydd. De kanunder vissa omständigheter falla in under reglerna ilagen (1918:163) med vissa bestämmelser om sjöfyndeller lagen (1938:121) om hittegods. Anmälan omsjöfynd skall göras till bl.a. . Omett vrak ligger och hindrar sjöfarten eller fiskethar viss rätt att agera med stöd avkungörelsen (1951:321) om undanröjande av försjöfarten eller fisket hinderliga vrak m.m.I motionen talas i allmänna termer om att regleraansvarsfrågan för vrak som är yngre än hundra årsamtidigt som vissa paralleller dras tillKustbevakningens ansvar för omhändertagande av oljasom kommit ut i sjön. ansvar föroljebekämpning är en del av den statligaräddningstjänsten (miljöräddningstjänst till sjöss)som finns reglerad i 27 b §räddningstjänstlagen (1986:1102).Motionen aktualiserar en mängd delfrågor av bl.a.civil- och förvaltningsrättslig natur. en tydlig avgränsning för att staten inteskall påta sig ansvar för vrak till vilka det finnsen ägare och vrak för vilka det finns ettförsäkringsansvar. Frågan om ett eventuellt statligtåtagande kräver även utredning om hur långt ut frånlandlinjen statens ansvar skall sträcka sig. Vidarekrävs utredning om hur många vrak som finns m.m. Ettstatligt åtagande för vrak yngre än kommeratt omfatta förlista fartyg från de bäggevärldskrigen. En särskild fråga i det sammanhangetkan vara rätten till gravfrid. Slutligen måste ettstatligt åtagande vara finansierat. Betydandekostnader kan uppstå vid bärgning, bortforsling,upphuggning och omhändertagande av laster.Trafikutskottet har i betänkande 1996/97:TU1 medanledning av en motion om miljökonsekvenser avförlista krigsfartyg från vilkakan innehålla okända mängder bunkerolja uttalatföljande:Utskottet förutsätter att på lämpligtsätt, t.ex. inom ramen för samarbetet iHelsingforskommissionen för skyddet av Östersjönsmarina miljö, aktualiserar frågan. Någon riksdagensåtgärd synes sålunda inte erforderlig med anledningav motionsyrkandet, varför detta avstyrks.Utskottet anser med hänsyn till vad utskottet ovananfört att det finns en reglering som täckerin motionärens yrkande, om än spridd i ett antalolika författningar. Om en författningsöversyn ärmotiverad bör regeringen ta erforderliga initiativ.Motionen bör således inte bifallas.SjöfartsövervakningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att de pågående åtgärder somredovisats bör leda till att förmågan tillsjöövervakning förbättras, vilket torde liggai linje med vad som eftersträvas imotionerna. Erfarenheterna av de åtgärder somnu vidtas bör avvaktas. Mot bakgrund av vadutskottet anfört avstyrker utskottetmotionerna /03:Fö227, 2002/03: Fö238,2002/03:Fö243, 2002/03:Fö251 och2002/03:MJ432 yrkan-de 4.MotionernaI motion 2002/03:Fö251 av ()påtalas att mer kan göras för att förhindraoljeutsläpp i . är möjligheten attställa de ansvariga till svars mycket begränsad.Juridiskt har det visat sig vara mycket svårt attkomma åt utsläppen, eftersom utsläppen oftast skerpå internationellt vatten, av icke-svenska båtar ochman i stort sett måste ta ett fartyg som gör ettutsläpp på bar gärning för att kunna väcka åtal. Imotionen föreslås att s.k. checkpoints skall finnastill havs och att ett ökat samarbete kommer tillstånd mellan , tullen och flygvapnetför en ökad bevakning av fartyg och eventuellautsläpp.I partimotion 2002/03:MJ432 yrkande 4 av AlfSvensson m.fl. (kd) har ett likalydande yrkandeframförts.I motion 2002/03:Fö227 av m.fl.(v) yrkas att tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförs om attregeringen skall agera för införandet av s.k.checkpoints nationellt och internationellt för attförbättra kontrollmöjligheterna i syfte att minskadet illegala fisket. föreslår enregeländring som innebär att när fiskefartyg skallfiska i ett annat lands zon skall in- ochutpasseringen ske vid vissa förutbestämdageografiska punkter, s.k. checkpoints. finnsenbart krav på att fartyg som passerar ut ur ellerin i en zon skall informera i detland som berörs. I motionen föreslås att in- ellerutpassering endast bör vara tillåtet vid vissa fastapunkter för att underlätta kontrollverksamheten.I motion 2002/03:Fö243 av m.fl. (s)yrkar motionärerna att ett s.k. checkpoint-systemför andra staters fiske i EU:s zon i skallinföras. Ett införande av ett sådant systemunderlättar kontroll och förbättrartorskbeståndet.I motion 2002/03:Fö238 av och () anförs att det är angeläget attfiskerikontrollen i intensifieras ochförbättras. Enligt motionen är fiskerikontrollen idet närmaste obefintlig för tredjelands fartyg. Ettannat problem är enligt motionärerna denrapportering som skall ske av fartyg från tredjelandsom befinner sig i EU-vatten. Eftersom det enligtmotionärerna allmänt hävdas att det bedrivs ettöverfiske och eftersom harsvårigheter att bevaka antal tillåtna fiskefartyg iEU-zon, skulle införandet av s.k. checkpoints förfisket i EU-vatten både underlätta Kustbevakningenskontroll och förbättra torskbeståndet.Utskottets ställningstagandeÖvervakning av sker dygnet runt, året runtav främst genom flyg och fartyg.Kustbevakningen samverkar därvid bl.a. medFörsvarsmakten. har däremot ingasjögående enheter som kan stödja övervakningen iÖstersjön. Samverkan mellan ochFörsvarsmakten utvecklas i enlighet medstatsmakternas beslut i anledning av proposition1999/2000:30 Det nya försvaret, inom ramen förKustbevakningens uppdrag att samordna de civilabehoven av sjöövervakning och sjöinformation samtförmedla denna information till berörda myndigheter(förordning [1988:256, ändrad 2000:336] medinstruktion för ). för skallKustbevakningen senast den1 lämna en rapport till regeringen meden lägesredovisning.Kustbevakningens övervakning med flyg uppgår tillknappt . Satellitövervakninggenomfördes i samverkan mellan Sverigeoch . Satellitövervakning kommer attgenomföras även och planeras även förkommande år. Regeringen har i propositionen(2000/01:130) Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier föreslagit att Kustbevakningenskall tillföras ytterligare perår för att skärpa övervakningen tillhavs och öka satellitspaningen. hari regleringsbrevet för fåttregeringens uppdrag att genomföra en förstudieavseende anskaffning av tre större s.k.kombinationsfartyg som kan användas för såvälsjöövervakning, kontroll och tillsyn sommiljöräddning.Som komplement till den nationella svenskaövervakningen sker övervakning i samverkan medövriga med inriktning på havsmiljön.Samverkan sker genom Helsingforskonventionen(Helcom). Inom Helcom pågår arbete med etablering avs.k. Hailinglinjer, vilket innebär att fartyg sompasserar in eller ut från kontaktas ochregistreras inom speciella områden. Som exempel påbilateral samverkan kan nämnas det utvecklingsarbetesom bedrivs mellan och finskagränsbevakningsväsendet avseende bl.a.flygövervakning i havsområdet i den nordliga delenav med och Bottniska viken.Svårigheten att komma åt oljeutsläpp till havs ärväl belyst av i betänkandetAtt komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Efterlagändringar i enlighet med proposition 2000/01:139Åtgärder mot förorening från fartyg, har de lagligaförutsättningarna för ingripande ökat och bl.a. harKustbevakningen erhålliträtt att i vissa fall inleda förundersökning.Kustbevakningen har tre förordnadeförundersökningsledare.Kustbevakningen skall enligt sin instruktion bl.a.samordna de civila behoven av sjöövervakning ochsjöinformation samt förmedla denna information tillberörda myndigheter. Därigenom kommer samhälletskunskap om sjötrafikflöden och enskildafartygsrörelser att öka. Redovisning av uppdragetskall ske till regeringen senast den 1 februari2004.Genom införande av s.k. checkpoints ökarförutsättningarna för attkontrollera enskilda fartyg. Men enligt utskottetsbedömning måste införandet av s.k. checkpointskombineras med en ökad övervakning av omgivandevatten för att förhindra att fartyg passerar påandra positioner än vid s.k. checkpoints.Om naturreservat införs, t.ex. påutsjöbankarna, kommer kraven på övervakning att öka.När det gäller övervakningen av fisket fårKustbevakningen i samverkan med andra myndigheter,främst , viktig information om varfiske pågår och fiskefartygens rörelser. Under 2002utförde 341 fiskerikontroller tillsjöss. Av dessa avsåg 160 kontroller fartyg fråntredje land. Resurserna är dock små i förhållandetill antalet fiskefartyg och verksamhetensomfattning. Den fysiska fiskeövervakningenkompletteras med ett tekniskt system, (), som administreras avFiskeriverket. VSM innebär att större fiskefartyg ärutrustade med en transponder som med automatiksänder positionsangivelse för fartyget med jämnaintervall. Systemet ger god information om varfiskefartyget befinner sig. Under 2004 och 2005kommer skyldigheten att använda transponder attutsträckas även till mindre fiskefartyg än förnärvarande, och kunskapen om var fiske pågår kommerdärmed att öka.Förslag om att bl.a. skärpa påföljderna för brottmot fiskebestämmelserna har lagts fram ipropositionen (2002/03:41) Ändringar i fiskelagenm.m. Förslaget innefattar bl.a. höjda straffsatser,skärpta bestämmelser om normerade böter ochytterligare administrativa påföljder såsomåterkallelse av yrkesfiskelicens ochfartygstillstånd samt varning. Regeringen föreslår ipropositionen att de nya reglerna skall träda ikraft den 1 juli 2003.Utskottet anser att de pågående åtgärder somredovisats ovan bör leda till att förmågan tillsjöövervakning förbättras, vilket torde ligga ilinje med vad som eftersträvas i motionerna.Erfarenheterna av de åtgärder som vidtas böravvaktas. Mot bakgrund av vad utskottet anförtavstyrker utskottet motionerna 2002/03:Fö227,2002/03:Fö238, 2002/03:Fö243, 2002/03:Fö251 och2002/03:MJ432 yrkande 4.Utnyttjande av FörsvarsmaktenshelikoptrarUtskottets förslag i korthetUtskottet gör bedömningen att denlagstiftning och de avtal som finnstillgodoser de behov som framställs imotionen varför utskottet avstyrker motion2002/03:Fö207.MotionenI motion 2002/03:Fö207 av Per m.fl. (kd)begärs att regeringen skall tillsätta en utredningmed syfte att utreda förutsättningar för att genomavtal kostnadsfritt möjliggöra för Kustbevakningenatt snabbt och enkelt kunna utnyttja för miljöräddningsinsatser. Förslaget äratt Försvarsmaktens räddningshelikoptrar som redanfinns i beredskap för bl.a. sjöräddning, snabbtskall kunna lyfta ut inspektörer frånKustbevakningen för att visitera en misstänktmiljöbov.Utskottets ställningstagandeI de fall ett behov av en miljöräddningsinsats tillsjöss föreligger finns enligt 34 §räddningstjänstlagen (1986:1102) skyldighet medvissa begränsningar för statlig myndighet att medpersonal och egendom delta i en räddningsinsats påanmodan av räddningsledaren. Denna reglering ärtillräcklig för att vid behov disponeraFörsvarsmaktens helikoptrar vid miljöräddningstjänsttill sjöss.Endast i undantagsfall förekommer det enligt vadutskottet erfarit behov av helikopter för att sättaombord tjänstemän på ett misstänkt fartyg. Att medhelikopter och ytbärgare ta oljeprov kan innebäraatt ytvattnet rörs om och att analysen av provetförsvåras. Vidare kan tänkas att kontaminering skerfrån ytbärgarens dräkt eller utrustning. För attsäkerställa oljeprovets bevisvärde måste stora kravställas på renlighet och enhetlighet vidprovtagningen. har utvecklat enflytande boj med oljeprovtagning som fälls från egetflyg. Erfarenheterna är goda.Ändringar som genomförts ilagen (1980:424, ändrad 2001:1294) om åtgärder motförorening från fartyg (prop. 2000/01:139, bet.2001/02:MJU4, rskr. 2001/02:81) har bl.a. gettKustbevakningen rätt att inleda förundersökning vidutsläppsbrott. har hittillsförordnat tre förundersökningsledare för dettaändamål. Dessa ändringar tillsammans med ettfördjupat samarbete mellan ,Riksåklagaren och åklagarmyndigheterna, har redan inågra fall lett till snabbare lagföring vid dennaslags brottslighet till sjössAvtal finns vidare mellan ochFörsvarsmakten om användande av helikopter vidsjöräddning och s.k. RITS-transporter (betyderRäddningsinsats till sjöss och är ett avtal mellanStatens räddningsverk, ,och sex stycken kommunalaräddningstjänster) om hjälp vid brand ochkemikaliebekämpning ombord på fartyg.Utskottet gör bedömningen att denlagstiftning och de avtal som finnstillgodoser de behov som framställsi motionen varför utskottetavstyrker motion 2002/03:Fö207.Samverkan mellan ÖstersjöländernaUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av vad som redovisatskonstaterar utskottet att det förekommer ettomfattande internationellt samarbete om demaritima förhållandena i somrör bl.a. säkerhet, gränsbevakning och miljö.Motionärernas förslag torde i storutsträckning därmed bli tillgodosedda. Någotsärskilt uttalande från sida synesdärför inte behövas. Motion 2002/03:Fö259yrkandena 5 och 8 avstyrks sålunda.MotionenI kommittémotion 2002/03:Fö259 yrkande 5 av GunnarHökmark m.fl. (m) begärs att regeringen lägger framett förslag om en för gemensamstrategi. Det gäller enligt motionärerna atttillvarata allas intressen och förebygga enutveckling som kan medföra att säkerheten hotas. Detstyrande för utvecklingen av ett samarbete i vår delav det nya är att den strategiskabrännpunkten har flyttats från Östersjöutloppen tilldet baltiska området. , men ävenövriga europeiska länders intressen, ställer krav påatt länderna kring har en enhetlig syn påoch maritim förmåga att ingripa avseende- säkerhet,-- gränsbevakning,-- miljö,-- kommunikation och samfärdsel,-- energiutbyte samt-- räddning.-Kontinuerlig närvaro och förmåga till flexibeltagerande på, över, under och från havet utgörförutsättningen för att förebygga internationellakriser i vårt närområde.I yrkande 8 i samma motion framförs en begäran omatt regeringen lägger fram förslag om planering förutnyttjande av tillgängliga resurser oberoende av omresurserna tillhör olika svenska myndigheter ellerövriga länder kring . Skärningspunkten inorra har förskjutits från ochKattegatt till det baltiska området. ,och har stora förutsättningarför att bli en bro mellan nationer i stället för enbarriär eller vallgrav. För , someuropeiska stater, medlemmar av EU och/eller Nato,är det inte bara de egna intressena som styr dennautveckling. Det är också en skyldighet att tillseatt internationella överenskommelser följs. Allakommer, på ett eller annat sätt, att tvingas tillatt axla detta ansvar att säkerställa frihet ochsäkerhet till havs. är inte endastkuststater utan även maritima nationer.Olyckor och katastrofer som Scandinavian ochEstonia måste förebyggas och så långt möjligtförhindras. Om de trots allt inträffar måstekonsekvenserna av dessa kunna begränsas. Räddning avnödställda och omhändertagande av omkomna är avstort gemensamt intresse för strandstaterna. Endastgenom förebyggande åtgärder såsom utbildning ochinspektioner samt en hög beredskap förräddningsinsatser när katastrofer inträffar, kandetta åstadkommas.Utskottets ställningstagandeInom miljöområdet har under hösten 2000behandlat en proposition om genomförande av den s.k.Östersjöstrategin (prop. 1999/2000:133, bet.2000/01:TU5, rskr. 15), vilken är benämningen på dengemensamma strategi som länderna runt harenats om för att skydda miljön i Östersjöområdetfrån skadlig påverkan från fartyg. Strategin harutarbetats inom ramen för Helsingforskonventionen,vars syfte är att skydda marinamiljö från föroreningar. beslutadeenhälligt att bifalla regeringens förslag om vissalagändringar som var nödvändiga för att genomförastrategin.Som ett ytterligare led i genomförandet avÖstersjöstrategin lämnade regeringen under våren2001 en proposition med förslag till åtgärder motförorening från fartyg (prop. 2000/01:139).Propositionen innehöll en rad förslag omlagändringar i syfte att förbättra möjligheterna attmotverka, kontrollera och beivra olagliga utsläpptill sjöss av olja och andra skadliga ämnen. Vidareföreslogs skärpta bestämmelser i fråga om tillsynoch sanktioner för att genomföra Östersjöstrategin.Riksdagen beslutade att anta de föreslagnalagändringarna (bet. 2001/02:MJU4, rskr.2001/02:81).Riksdagen antog dessutom under hösten 2002lagändringar med avseende på mottagning av avfall ihamnar (prop. 2001/02:181, bet. 2002/03:MJU3, rskr.13) Härigenom genomfördes det s.k.mottagningsdirektivet (2000/59/EG). Genom beslutet infördes en bestämmelse ommöjlighet att hindra ett fartyg, som i närmastföregående hamn inom EES inte fullgjort denobligatoriska avfallslämningen, från att avgå frånsvensk hamn.Med anledning av ett inträffatfartygshaveri utanför den spanska kusten medomfattande oljeläckage som följd och mot bakgrund avde kraftigt ökande oljetransporterna på Östersjönbehandlade ett antal motioner iämnet. gav därvid regeringen till kännaatt regeringen hos skulle ansöka om attsvenskt vatten i skall få status somsärskilt känsligt havsområde samt att regeringenytterligare bör påskynda arbetet inom Helcom för attäven övriga länder i skall kunna fåsina vatten klassade som särskilt känsligahavsområden (bet. 2002/03:MJU6, rskr. 2002/03:97).Regeringen tillsatte en kommission,(dir. 2002:102), för att göraen sammanfattning av kunskapsläget, såväl nationelltsom regionalt, avseende miljötillståndet i Sverigeskust- och havsområden både i och iVästerhavet. Kommissionen fick även i uppgift attutforma övergripande strategier på kort och långsikt samt föreslå åtgärder som kan bryta denpågående negativa utvecklingen i havsmiljön.Kustbevakningen skall enligt 1 a § förordningen(1988:256, ändrad 1999:1024) med instruktion förKustbevakningen bl.a. medverka i internationelltsamarbete för att utveckla gränskontroll,brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjössoch annan sjöövervakning. skallvidare samverka med andra myndigheter för att främjasvenskt deltagande i internationellt samarbete inomsitt verksamhetsområde. har ettbrett internationellt samarbete med fokus på EU ochÖstersjöregionen.När det gäller gränsbevakning i Östersjöområdethar genom lagstiftning givits ansvaroch befogenheter för gränskontroll till sjössavseende såväl personer som varor (se prop.1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning avSveriges anslutning till Schengen, prop. 1999/2000:122 Internationellt tullsamarbete, prop.1999/2000:124 En ny smugglingslag m.m. och prop.1999/2000:126 En ny tullag). Enligt gällande lag harKustbevakningen alltså möjlighet att ingripa motsmuggling och illegal invandring till sjöss. Dessamöjligheter skulle förbättras vid ett införande avs.k. angränsande zon enligt havsrättskonventionen,något som regeringen föreslog i proposition1995/96:140 Havsrättskonventionen ochtillämpningsavtalet (s. 158). Det skulle därmed blimöjligt att ingripa vid brott mot lagar om tullaroch invandring (samt skatt och hälsa) inom ettområde ut från de baslinjerfrån vilka territorialhavets bredd räknas. Vidareföreslås i proposition 2002/03:38 Straffansvar förterroristbrott att de särskilda befogenheter sombl.a.