bet · GR01KU1 · 2003-11-18 00:00:00 — Anslagen till området har ökat mycket kraftigt, bl.a.beroende på ordförandeskapet i EU , men enbartordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Motionärernapekar på att regeringen inte har avlämnat den aviserade analysen avRegeringskansliets dimensionering. Motionärerna menar vidare att det ärviktigt att regeringen kan redovisa produktivitet och resultat förRegeringskansliet i förhållande till de stora anslagsposterna. Motionärernaanser att detta inte har skett på ett tillfredsställande sätt (yrkande 3).I motion 2003/04:K412 (delvis) av m.fl. (c) föreslås enminskning av anslaget på . Det pekas på att ordförandeskapsåretoch de extrakostnader som detta medförde är förbi. Vidare menar motionärernaatt tidigare sammanslagningar av departement borde ge minskade kostnadergenom effektiviseringar.I motion 2003/04:K422 av m.fl. (m) föreslås en minskning avanslaget med . I motionen framförs att harexpanderat , i synnerhet när det gäller de politisktrelaterade befattningarna. Att och de gröna haregna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens.Det finns enligt motionärerna skäl att hålla tillbaka expansionen avRegeringskansliet. förordar motionärerna vissa omfördelningar inomanslaget. De menar bl.a. att () bör tillföras65 . Enligt motionärerna fordrar ett kraftfullt och framgångsriktagerande inom ramen för EU en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningensamt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och Medelhavsområdet.Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Vidare bör en upplysningskampanj omkommunismens brott mot mänskligheten genomföras.I motion 2003/04:Fi240 yrkande 13 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en minskning med . Det pekas på att Regeringskansliethar vuxit kraftigt, inte minst vad gäller politiska tjänstemän. Motionärernapekar på att en minskning av bör kunna genomföras eftersomordförandeskapet i EU har avslutats och att samordningsvinster avsammanslagningen med utrikesförvaltningen bör kunna realiseras.I motion 2003/04:Ju479 av m.fl. (fp) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om detövergripande myndighetsansvaret gällande hedersrelaterade brott mot kvinnor.I motionen anförs bl.a. att ansvaret för erforderliga åtgärder skall liggahos justitieministern. Frågan skall också, enligt motionärernas uppfattning,behandlas av jämställdhetsministern inom ramen för arbetet med jämställdhetinom hela samhället (yrkande 6).I motion 2003/04:So405 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attinrätta ett samordningskansli inom Statsrådsberedningen för arbetet med attförebygga våld och övergrepp mot äldre personer och att garanterabrottsoffrens rätt till hjälp och stöd (yrkande 2).Kompetens vid utlandsmyndigheternaI motion 2003/04:K374 av och (båda s) anförsatt UD bör ta fram en modell för riktlinjer till svenska ambassader iutlandet om hur man skall arbeta i förebyggande syfte mot trafficking.I motion 2003/04:U203 (c) menar motionärerna att en samverkansgrupp ikonflikthantering bör inrättas och stationeras på UD. Det finns, enligtmotionärerna, ett generellt behov av ökad samordning, samverkan och samarbetemellan såväl olika aktörer som mellan olika typer av verksamheter, bådenationellt och internationellt, inom området för konflikthantering. Ofta ärdetta samarbete inte formellt fastställt utan beroende av personligakontakter. För att undvika detta borde en samverkansgrupp med ansvar förbl.a. samordning av resurser, projekt och kompetensfördelning finnas iSverige (yrkande 2).I motion 2003/04:L350 (c) menar motionärerna att UD:s ambassadrapporter,som bl.a. ligger till grund för prövning avasylansökningar, har kvalitetsbrister med avseende på beskrivningen av HBT-personers ställning i vissa länder. Konsekvensen kan, enligt motionärerna,bl.a. bli att asylsökande avvisas till länder där deras liv är i fara, liksomatt de utrikespolitiska övervägandena blir felaktiga. Åtgärder bör såledesvidtas för att höja utrikesförvaltningens HBT-kompetens (yrkande 18).Också motionärerna bakom motion 2002/03:U287 (mp, s, fp, v, c) (yrkande 4),motion 2003/04:So568 (mp) (yrkande 26) samt motion 2003/04:U337 (s), (yrkande5), menar att UD:s personal bör utbildas i HBT-frågor.Motionärerna bakom partimotion 2003/04:K418 (fp) menar att regeringenskyndsamt bör vidta åtgärder för att möjliggöra ingåendet av partnerskap påfler än de tre ambassader som förrättar partnerskap (yrkande 22).Utrikesrepresentationens organisationI motion 2003/04:U301 (v) menar motionärerna att , som ett första stegi knytandet av förbindelser med ett icke-ockuperat , med en statsapparatoch regering som är politiskt självständig och har egen kontroll över sittterritorium, upprättar ett representationskontor som också har vissakonsulära uppgifter (yrkande 6).I motion 2003/04:U257 (s) hävdas att det kurdiska området i alltsedanår 1991 har utvecklats till en någorlunda självständig kurdisk stat med egetparlament och administration. Motionärerna menar att , i enlighethärmed, bör stationera ett svenskt konsulat i irakiska (yrkande 5).Motionärerna bakom motion 2003/04:U341 (kd) menar att en övergripandeministerfunktion för mänskliga rättigheter bör inrättas. Detta skulle, enligtmotionärerna, möjliggöra en sammanhållen utrikespolitik som gynnar respektenför mänskliga rättigheter i alla olika politikområden som har eninternationell dimension (yrkande 2). Samma yrkande förs fram i motion2002/03:U268 (kd) yrkande 2.Motionärerna bakom samma motion menar i yrkande 4 att bör utse MR-attachéer som utplaceras på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs.där det anses viktigt att följa utvecklingen kring de mänskligarättigheterna. Detta skulle, enligt motionärerna, främja bevakningen ispecifika regioner samt underlätta samarbetet med svenska internationellaföretag och svenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet ochkoordineringen med internationella organ och organisationer.I yrkande 5 i samma motion anför motionärerna att också miljöattachéer börinrättas vid lämpliga ambassader, i regioner där miljöförstöringen är extremtpåtaglig eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet.I yrkande 6 i samma motion anför motionärerna att det ibland, i arbetet medatt främja svenska handels- och exportintressen, sker ett dubbelarbete mellanSveriges ambassader och olika handelskammare och exportråd. I syfte attytterligare främja en samordnad utrikespolitik bör regeringen, framhållermotionärerna, se över möjligheten att integrera den handels- ochexportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen.Motionärerna bakom motion 2003/04:U347 (s) anser att homo- och bisexuellaslivssituation bör uppmärksammas genom en gemensam manifestation vid samtligasvenska beskickningar i världen en viss dag (yrkande 2). Sammayrkande förs fram i motion 2002/03:U312 (s) yrkande 2.Utrikesförvaltningen och bakom motion 2003/04:U341 (kd) yrkande 7 och 8 anför attregeringen bör utreda om det kan upprättas fler samlokaliserade ambassadermed gemensamma servicefunktioner mellan och övriga medlemsländer inomEU samt hur i ökad utsträckning kan dra nytta av den växande EU-diplomatin med underlag för politiska beslut. Det handlar dock inte, enligtmotionärerna, om att skall ersätta det nationella behovet avbilaterala diplomatiska relationer. kan emellertid, hävdarmotionärerna, i högre grad än vad som är fallet dra nytta av rapporter somskrivs inom EU och utnyttja EU-kontor i de länder saknarrepresentation i. Regeringen bör också utreda möjligheterna för dels enfysisk integrering av flera EU-medlemsländers ambassader, dels hur iökad utsträckning kan dra nytta av EU-diplomatin.I motion 2003/04:K311 (m) menar motionären att bör ta initiativinom ramen för det europeiska samarbetet och verka för att samtliga EU-länderavskaffar systemet med att ha ambassader i varandras länder.Utrikesutskottets yttrandeNär det gäller anslagsrelaterade frågor anför utskottet bl.a. följande.Utskottet vill inledningsvis erinra om att på grundval av förslag iden ekonomiska vårpropositionen godkände att anslaget förutrikesförvaltningen flyttades från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Dennya ordningen innebär att det ej längre redovisas ett särskilt anslag förutrikesförvaltningen, utan de medel som är avsedda härför ingår i det anslagsom heter 90:5 m.m.Utrikesutskottet framhöll i föregående års yttrande tillkonstitutionsutskottet (2002/03:UU1y) att den nya ordningen försvårar förutrikesutskottet att göra en adekvat bedömning av resurstilldelningen tillutrikesförvaltningen. Utskottet påpekade vidare att det bl.a. var oklart hurstor del av anslaget till verksamhet som avsågutrikesförvaltningen. Med anledning av detta uttalade utskottet bl.a.följande:En förutsättning för budgetarbete i här aktuell del är att detframgent tydligt framgår vilka resurser inom anslaget [Regeringskanslietm.m.] som avsätts för utrikesförvaltningen och vilket utfallet blir.Utskottet förutsätter att så blir fallet.Utskottet kan emellertid konstatera att så inte har skett i åretsbudgetproposition. Det är följaktligen inte möjligt att göra en adekvatbedömning av de resurser som utrikesförvaltningen kommer att förfoga överunder . Utskottet finner detta oacceptabelt och förutsätteratt regeringen hörsammar utskottets upprepade ståndpunkt.Oavsett hur resurserna inom anslaget 90:5 m.m. är tänktaatt disponeras under skulle ett bifall av motion 2003/04:K422(m) få så omfattande konsekvenser jämfört med dagsläget att något sådant intekan ifrågakomma. Utskottet menar därför att motionen bör avstyrkas.Vad gäller förslaget om en översyn av hyreskostnaderna för svenskaambassader har utskottet tidigare behandlat liknande yrkanden. Utskottetanförde därvid bl.a. att utlandsmyndigheterna tilldelas en budgetrammed vilken de finansierar sina driftkostnader, bl.a. representation ochlokalt förhyrda fastigheter. I vissa fall ägs fastigheterna av svenska statenvia , och hyra betalas i av UD till det nämndaverket. Budgetramen fastställs genom den politiskt styrdaverksamhetsplaneringen. Det åligger myndighetschefen att se till att dentilldelade budgetramen används på ett så rationellt och effektivt sätt sommöjligt i syfte att nå de mål som fastställs för myndighetens verksamhet.Utskottet konstaterade vidare att det för residens och bostäder finns ettantal förordningar och riktlinjer som reglerar utlandsmyndigheternaslokalförsörjning. Få områden inom utrikesförvaltningen har somfastighetsförvaltningen undergått en så kraftig kostnadsminskning till följdav de sparbeting som förekommit . Genom en rad olika åtgärdersåsom uppsägning av dyra objekt och ombyggnation av residens för att inrymmabostäder även för annan personal har kostnadsminskningar åstadkommits.Vid de löpande föredragningar om utrikesförvaltningen som utrikesutskotteterhållit har framgått att både departementets och utlandsmyndigheternassträvan är att lokalförsörjningen skall vara kostnadseffektiv. Det synes motdenna bakgrund obehövligt att gå motionären till mötes.Mot den anförda bakgrunden menar utskottet att motion 2003/04:K212 (m) kanavstyrkas.Utrikesutskottet konstaterar beträffande frågor om kompetens vidutlandsmyndigheterna att de aktuella motionerna tar upp frågor som rörRegeringskansliets organisation, instruktionsgivning tillutlandsmyndigheterna, utbildning av utrikesförvaltningens personal m.m.Utskottet menar att det i samtliga fall rör sig om frågor därbeslutskompetens finns hos regeringen eller hos regeringen underlydandemyndigheter. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund vare sigbehövligt eller lämpligt att gör tillkännagivanden enligtmotionärernas förslag. Enligt utskottets uppfattning bör motionerna2003/04:K374 (s), 2003/04:K418 (fp) yrkande 22, 2003/04:L350 (c) yrkande 18,2003/04:U203 (c) yrkande 2, 2003/04:U337 (s) yrkande 5, 2002/03:U287 (mp, s,fp, v, c) yrkande 4 och 2003/04:So568 (mp) yrkande 26 således avstyrkas.I fråga om utrikesrepresentationens organisation konstaterarutrikesutskottet inledningsvis att UD, det instabila politiska läget i Iraktill trots, har vidtagit konkreta förberedelser för att åter kunna öppna densvenska ambassaden i . Det av motionärerna efterlysta arbetet med attåterupprätta svensk representation i har således redan inletts. Med vadsom sålunda anförts menar utskottet att motion 2003/04:U301 (v) yrkande 6 böravstyrkas.Vad gäller yrkandet om att stationera ett svenskt konsulat i irakiskaKurdistan konstaterar utskottet att det under rådande osäkra omständigheter ilandet förefaller alltför tidigt att bestämma hur närvaron i landet i övrigtskall se ut. Utskottet menar således att motion 2003/04:U257 (s) yrkande 5bör avstyrkas.Vad beträffar yrkande 2 i motion 2002/03:U268 (kd) och yrkandena 2, 4 och 5i motion 2003/04:U341 (kd) om inrättande av en övergripande ministerfunktionför mänskliga rättigheter samt MR-attachéer och miljöattachéer vid svenskaambassader, konstaterar utskottet att samtliga svenska utlandsmyndigheterredan i dag bevakar såväl MR- som miljöfrågor och att rapporteringen härom äromfattande och mångfasetterad. Utskottet har i övrigt inga synpunkter påRegeringskansliets organisation av vare sig MR- eller miljöfrågornashantering. Utskottet menar att bör avhålla sig från att uttala sigom inre organisation.Angående yrkande 6 i samma motion, rörande möjligheterna att integrera denhandels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen,konstaterar utskottet att regeringen lät tillkalla en utredareför att göra en översyn av den del av det statliga exportfrämjandet som skergenom Exportråd m.m. I utredningens betänkande (SOU 2000:102), sompresenterades , föreslogs bl.a. att och skulle samordnas bättre. Utskottet har inhämtat attutredningens förslag beaktas i utrikesförvaltningens löpande förnyelsearbete.I övrigt kan utskottet konstatera att utrikesrepresentationen samarbetarmed handelssekreterare eller annan organisation som stöds av föratt gemensamt ge bästa service och förbättra förutsättningarna för svensktnäringsliv. I de länder där det inte finns handelskontor eller liknandeorganisation har beskickningarna huvudansvaret för den exportfrämjandeverksamheten. I en del fall finansierar viss personal, vilkenkompletterar beskickningens personalresurser. Dessa ingår i beskickningenstotala personalresurser under ledning av ambassadören. Den handels- ochexportfrämjande verksamheten är således redan nära integrerad medutrikesförvaltningen. Med vad som sålunda anförts menar utskottet att motion2003/04:U341 (kd) yrkande 2, 4, 5 samt 6 bör avstyrkas.Vad gäller yrkandet om att homo- och bisexuellas livssituation böruppmärksammas genom en gemensam manifestation vid samtliga svenskabeskickningar i världen en viss dag , konstaterar utskottet attbeslutskompetensen här finns hos regeringen eller hos regeringen underlydandemyndigheter. Utskottet noterar också att manifestationer av detta slag -oavsett syftet - är främmande företeelser i utlandsmyndigheternas verksamhet.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte vare sig behövligteller lämpligt att gör ett tillkännagivande enligt motionärernasförslag. Enligt utskottets uppfattning bör motionerna 2002/03:U312 (s)yrkande 2 samt 2003/04:U347 (s) yrkande 2 avstyrkas.Konstitutionsutskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslagatt anslaget 90:5 m.m. skall uppgå till 5 460 532 000 . I enlighet härmed avstyrker utskottet motionerna2003/04:K404 yrkande 3 (delvis) (kd), 2003/04:K412 (delvis) (c), 2003/04:K422(m) och 2003/04:Fi240 yrkande 13 (delvis) (fp), i vilka det föreslås attanslaget skall uppgå till lägre belopp.När det gäller frågan om hyreskostnaderna för svenska ambassader ställersig utskottet bakom vad utrikesutskottet har anfört. Motion 2003/04:K212 (m)avstyrks.I motion 2003/04:K297 (mp) föreslås att bör fåansvar för (). Vidare förespråkas i motion2003/04:Ju479 yrkande 6 (fp) att ansvaret för erforderliga åtgärder mothedersrelaterade brott mot kvinnor skall ligga hos justitieministern. Fråganskall också, enligt motionärernas uppfattning, behandlas avjämställdhetsministern inom ramen för arbetet med jämställdhet inom helasamhället. I motion 2003/04:So405 yrkande 2 (fp) föreslås att det inrättasett samordningskansli inom Statsrådsberedningen för arbetet med att förebyggavåld och övergrepp mot äldre personer och att garantera brottsoffrens rätttill hjälp och stöd. Detta är emellertid frågor som det inte ankommer påriksdagen att besluta om. Motionerna avstyrks.När det gäller frågorna om kompetens vid utlandsmyndigheter ställer sigutskottet bakom vad utrikesutskottet har anfört. Motionerna 2003/04:K374 (s),2003/04:U203 yrkande 2 (c), 2003/04:L350 yrkande 18 (c), 2002/03:U287 yrkande 4 (mp, s, fp, v, c), motion 2003/04:So568 yrkande 26 (mp) samtmotion 2003/04:U337 yrkande 5 (s) och 2003/04:K418 yrkande 22 (fp) avstyrks.Även beträffande frågorna om utrikesrepresentationens organisationinstämmer utskottet i vad utrikesutskottet har anfört. Motionerna2003/04:U301 yrkande 6 (v), 2003/04:U257 yrkande 5 (s), 2003/04:U341 yrkande2 (kd) 2002/03:U268 yrkandena 2 och 4-6 (kd), 2003/04:U347 yrkande 2 (s) och2002/03:U312 yrkande 2 (s) avstyrks.Slutligen instämmer utskottet i vad utrikesutskottet har anfört även närdet gäller frågorna om utrikesförvaltningen och EU. Motionerna 2003/04:U341yrkande 7 och 8 (kd) samt 2003/04:K311 (m) avstyrks.Stöd till politiska partierUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslagför anvisar ett anslag 90:6 Stöd till politiskapartier på . Vidare föreslår utskottet att riksdagenavslår två motioner (m) och (fp) där det föreslås att anslaget skalluppgå till lägre belopp. Jämför reservation 8 (m).PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier skall uppgåtill budgetåret 2004.Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöddels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. den15 oktober. Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, som är avsettför partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd ochtilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå år1996.För beräknas anslaget uppgå till 145 200 000 kr.MotionernaI motion 2003/04:KU423 av m.fl.(m) föreslås att partistödetminskas successivt. Motionärerna anser att stödet bör minskasmed en fjärdedel av det nuvarande anslaget, vilket innebär en besparing med36 och därefter en årlig besparing på för år2006 och framåt. Detta bör ges regeringen till känna.I motion 2003/04:Fi240 yrkande 13 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en minskning av anslaget med . Motionärerna menar attpartiernas beroende av staten bör minska och att en viss minskning avstatsstödet till partierna därför bör kunna ske.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslagoch avstyrker motionerna 2003/04:K423 (m) och 2003/04:Fi240 yrkande 13(delvis), i vilka det föreslås att anslaget skall uppgå till lägre belopp.Expertgruppen för EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslagför anvisar ett anslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor på . Utskottet föreslår även att riksdagenbemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 90:7Expertgruppen för EU-frågor besluta om åtaganden förforskningsverksamhet som innebär utgifter på högst 2 500 000 krunder 2005-2007. Vidare föreslår utskottet att avslår enmotion (fp) där det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägrebelopp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor skall uppgåtill budgetåret 2004.Verksamheten regleras i förordningen (2001:204) med instruktion förExpertgruppen för EU-frågor. Myndigheten har valt att arbeta underbeteckningen för europapolitiska studier (Sieps). Kanslietbestår av åtta personer, varav tre forskare och två utredare.Expertgruppen skall bedriva och främja forskning, utvärdering, analys ochstudier i europapolitiska frågor inom områdena ekonomi och handel,statsvetenskap och juridik. Forskning har bedrivits både av den egnapersonalen och av externa forskare. Myndigheten har antagit en strategi 2004som syftar till att behandla frågor som bedöms bli aktuella under EU:skommande regeringskonferens och i förhandlingarna om EU:s nästalångtidsbudget. Denna verksamhet har främst inriktats på EU:s framtidsdebattoch den ekonomiska effektiviteten inom EU. Ett flertal rapporter harpresenterats vid seminarier . Myndigheten har även inlett enkartläggning av pågående europapolitisk forskning inom områdena ekonomi ochhandel, statsvetenskap och juridik.Regeringen föreslår i propositionen att bemyndigar regeringen attunder i fråga om ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor beslutaom åtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst 2 500 000kr (2007. Regeringen motiverar förslaget med att det kan finnasbehov av projekt som kan pågå under längre tid än ett år.För beräknas anslaget uppgå till 10 521 000 kr.MotionenI motion 2003/04:Fi240 yrkande 13 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en omedelbar nedläggning av myndigheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning,tillstyrker regeringens förslag att anslaget 90:7Expertgruppen för EU-frågor skall uppgå till för och avstyrker motion2003/04:Fi240 yrkande 13 (delvis), i vilken detföreslås att anslaget skall uppgå till ett lägrebelopp. Utskottet tillstyrker även att riksdagenbemyndigar regeringen att i fråga omramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor beslutaom åtaganden för forskningsverksamhet som innebärutgifter på högst under 2005-2007.Riksdagsförvaltningens årsredovisning för 2002Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagsstyrelsens skrivelse över riksdags-förvaltningens årsredovisning läggs till handlingarna.RedogörelsenAv riksdagsförvaltningenriksdagsförvaltningens årsredovisning (2002/03:RS2) framgår att /02 präglades aven betydande ärendehantering, vilket delvis kan förklaras av att det var ettvalår. Det finns dock tecken som tyder på att det också sker enunderliggande, långsiktig volymökning. tar sig ökningen nya former,vilket är ett resultat av arbetet med att genomföra Riksdagskommitténsförslag.Kostnaden för riksdagsförvaltningenriksdagsförvaltningens verksamhet, dvs.exklusive transfereringar, uppgick till 1 072 miljoner , vilketvar en ökning jämfört med . Verksamhetens intäkter ökadesamtidigt till 1 . Verksamhetsutfallet för 2002stannade därmed på ett underskott med 64 miljoner . Hurkostnader och intäkter fördelar sig på olika verksamhetsgrenar framgår avföljande tabell.Tabell. kostnader och intäkter (mnkr)-----------------------------------------------------------|Verksamhetsgren|Kostnader||Intäkter||Nettokostnad||Procent| |-----------------------------------------------------------| |2002 |2001 |2002 |2001 |2002 |2001 |2002 |2001 |-----------------------------------------------------------|Beslutsprocessen|791,9|726,2|-|- |791,9|726,2|78,3 |79,4 || | | | | | | |% |% |-----------------------------------------------------------|Service |193,1|148,8|39,4 |38,2 |153,7|110,6|15,2 |12,1 ||och | | | | | | |% |% ||förvaltning | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------|Information |57,5 |52,7 |20,3 |22,6 |37,2 |30,1 |3,7 |3,3||till | | | | | | |% |% ||allmänheten | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------|Internationell|29,0|47,7|0,8 |0,6 |28,2 |47,1 |2,8 |5,2||verksamhet | | | | | | |% |% |-----------------------------------------------------------|Transfereringar|274,2|270,2|- |- |274,2|270,2|- |- |-----------------------------------------------------------| | | | | | | | | ||Totalt |1 |1 |60,5 |61,4 |1 |1 |100 |100|| |345,7|245,6| | |285,2|184,2|% |% |-----------------------------------------------------------Av årsredovisningen framgår att arbetet med att utvecklamål- och resultatstyrningenfortsatte .