bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkande 6 samt avslårmotionerna 2002/03:MJ8 yrkande 2, 2002/03:MJ10yrkandena 12-15, 2002/03:MJ11 yrkande 2,2002/03:K432 yrkande 17 samt 2002/03:U293 yrkande 1.StällningstagandeDen tidigare ofta omtalade klyftan mellan i- och är på väg att ersättas av en ny klyfta mellanu-länder som växer ikapp i-världen och somstagnerar och blir allt fattigare. Vissa länder somfått omfattande bistånd harändå inte lyckats minska fattigdomen. EnligtModeraternas uppfattning måste ibiståndssamarbetet fokusera på erfarenheter frånländer som har lyckats med en snabbfattigdomsminskning. En målmedveten förändring avpolitiken kan, även för tidigare kraftigt vanstyrdaekonomier, få till stånd en positiv utveckling frånfattigdom mot tillväxt. Påståendet att de minstutvecklade länderna marginaliseras alltmer i denglobala ekonomin är felaktigt. Fattiga länder hartack vare den globala ekonomin en möjlighet attrekordsnabbt öka välståndet. De minst utveckladeländerna marginaliseras däremot alltmer i slutnaekonomier, där endast protektionism ochsjälvförsörjning tillåts. Samma grundläggandeinvändning kan riktas mot s.k. etisk märkning,vilken påstås ligga i linje med arbetet med dennationella strategin för hållbar utveckling. En riskmed den etiska märkningen är att produktionen inteutsätts för viktig global konkurrens. lett till att amerikanska arbetsgivare betalaråtta gånger högre lön än genomsnittet i defattigaste u-länderna.10. Förändrade konsumtions- ochproduktionsmönster (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ8 yrkande 2 och2002/03:K432 yrkande 17 samt avslår motionerna2002/03:MJ9 yrkande 6, 2002/03:MJ10 yrkandena 12-15,2002/03:MJ11 yrkande 2 samt 2002/03:U293 yrkande 1.StällningstagandeFör att uppnå en hållbar konsumtion, iJohannesburgsdokumentets mening, är kunniga ochvälinformerade konsumenter en nyckelfaktor. Genominformation om de sociala och miljömässiga följdernaav olika konsumtionsval kan individen göra upplystaval utifrån sina personliga prioriteringar. Detgrundläggande kravet är dock att konsumenten intevilseleds beträffande produktens eller tjänstensinnehåll och funktioner. Vi liberaler vill verka försäkrare och sundare livsmedel. Inom EU bör måletvara att utforma en gemensam europeisklivsmedelspolitik, som gör det möjligt för människoratt känna trygghet med vad de äter - oavsett var debefinner sig inom EU. Kravet på korrekt informationär absolut, och målet måste vara att all mat skallvara ofarlig. Inom EU är det är därför nödvändigtatt bl.a. utveckla ett system för kontroll avmärkningen. Ett sådant system borde givetvis varaglobalt, men det vi har makt över och huvudsakligtansvar för är den europeiska marknaden. Den iJohannesburg antagna definitionen av begreppethållbar utveckling omfattar ekologisk, ekonomisk ochsocial hållbarhet. ser i och för sig atten utvidgning av begreppet hållbar utveckling kantillföra konsumenten mera makt, men vill samtidigtvarna för att det kan vara svårt att kombinera flerakriterier i en och samma märkningsform. Det finnsdärför även behov av att särskilja deolika hållbarhetsmålen från varandra. Storförsiktighet bör också iakttas med att sättalikhetstecken mellan etisk och social märkning av demodeller som förekommer på den svenska marknaden ochekonomisk och social hållbarhet enligtJohannesburgsdokumentets definition.11. Förändrade konsumtions- ochproduktionsmönster (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ10 yrkande 15 samt avslårmotionerna 2002/03:MJ8 yrkande 2, 2002/03:MJ9yrkande 6, 2002/03:MJ10 yrkandena 12-14,2002/03:MJ11 yrkande 2, 2002/03:K432 yrkande 17 och2002/03:U293 yrkande 1.StällningstagandeArbetet med miljömärkning av trädgårdsredskap,arbetsmaskiner, motorer och andra miljöpåverkandeutrustningar och produkter måste intensifieras.Kristdemokraterna menar att regeringen böråterkomma till med förslag till hurekonomiska styrmedel kan användas i syfte att ökaandelen miljömärkta arbetsmaskiner m.m. En lösningskulle t.ex. kunna vara en momssänkning avmiljömärkta gräsklippare och andra arbetsmaskinersamt av utombordsmotorer. Visar det sig att enfrivillig övergång till miljövänligare motorer integår snabbt nog bör ett förbud mot motorer som inteklarar uppsatta kriterier för emissioner övervägas.De ekonomiska styrmedlen och de miljöpolitiskaåtgärderna måste också ses över utifrån ettfördelnings- och glesbygdsperspektiv. Tydliga målmåste sättas som samverkar med skatteregler ochandra styrmedel.12. Förändrade konsumtions- ochproduktionsmönster (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ11 yrkande 2 samt avslårmotionerna 2002/03:MJ8 yrkande 2, 2002/03:MJ9yrkande 6, 2002/03:MJ10 yrkandena 12-15,2002/03:K432 yrkande 17 och 2002/03:U293 yrkande 1.StällningstagandeMiljöpartiet de gröna anser att det är oerhörtväsentligt att vara tydlig med vad som ingår ibegreppet hållbar utveckling. Inom Finans- ochNäringsdepartementen har försök gjorts att preciserabegreppet. Även om, enligt vår mening, departementenhar en ohållbar definition av hållbar utveckling ändå den förtjänsten att den är tydlig och kanantas få konsekvenser för den förda politiken.Definitionen går att diskutera, kritisera, försvara,ansluta sig till eller ta avstånd från. Tyvärr kanman inte säga detsamma om regeringens föreliggandeskrivelse. Det går inte att utläsa om skrivelsenansluter sig till Finans- och Näringsdepartementenssyn eller ej, eller ens om departementens syn ärförenlig med skrivelsen eller ej. Med denna oklarhetfår det antas att Finans- och Näringsdepartementenkommer att utgå från att skrivelsens syn på hållbarutveckling är förenlig med deras definition, medmedföljande negativa konsekvenser för den fördapolitiken. de gröna anser att begreppethållbar utveckling måste ges en tydligare innebörd.Det behövs därför tydliga, mätbara, övergripande ochlångsiktiga mål för att skapa hållbara produktions-och konsumtionsmönster. Det mestlångtgående försöket att formulera sådana mål hargjorts av miljöorganisationen of the EarthEurope (i ) itermer av "rättvist miljöutrymme". Ett villkor förett uthålligt samhälle enligt detta synsätt är ettsamhälle vars resursförbrukning håller sig inomlandets rättvisa andel av miljöutrymmet. Vi anseratt regeringen bör ge i uppdrag åt Naturvårdsverketoch att i samråd med andraformulera mål för i sådana termer.Myndigheterna bör också ges i uppdrag att fortsättautvecklandet av indikatorer för att kunnafortlöpande mäta användningen av miljöutrymmet iolika avseenden.13. Förbud mot HA-oljor (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ10 yrkande 10.StällningstagandeNär integrering skall ske av sociala, ekonomiska ochmiljömässiga hänsynstaganden måste regeringensäkerställa att giftiga ämnen och kemikalier fasasut ur kretsloppen. I ett personbilsdäck ingår cirkaen liter cancerframkallande, mjukgörande HA-oljor(högaromatiska oljor). HA-oljor är en restproduktfrån raffinering och innehåller polyaromatiskakolväten, som är ett av de mest angelägna ämnena attfå bort i utsläpp till vatten. På grund av denmiljöskada HA-oljor utgör bör ett förbud mot attsälja däck som innehåller HA-oljor införas iSverige. kräver att regeringenskyndsamt återkommer till med ett sådantförslag.14. Privatbilism (punkt 6)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkande 9.StällningstagandeVälstånd utgör inget hot mot miljön. Tvärtom är deti välstånd som vi har råd att finna metoder för ettlägre tärande på naturresurser. Under FN:s konferensom den mänskliga miljön i uttrycktesdet oro för att olja och andra råvaror höll på attuttömmas. Den annalkande katastrofen sades hängasamman med tron på den ständiga tillväxten.Bekymrade tankar fördes också fram om vad som skullehända med världens kopparreserver, när alla kineserfick råd att skaffa sig telefon. Vad alla sådanastatiska resonemang bortser i från är tillväxtensförmåga att utnyttja ändliga råvaror alltmerresurssnålt. De gigantiska kopparkablarna harersatts av fiberoptik. Det finns därför inget somhindrar att många, många fler människor på vår jordunderlättar sina liv genom att äga en bil. Vill mankomma åt problematiken kring koldioxidutsläpp tarskrivelsen upp en bättre lösning: Stimuleraanvändning av befintlig effektiv energiteknik ochfrämja introduktionen av ny. Vi avfärdar därför entydlig politisk styrning som leder till minskadebehov av privatbilism.15. Fattigdomsbekämpning (punkt 7)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ9 yrkandena 5 och 8 samtavslår motionerna 2002/03:MJ8 yrkande 7, 2002/03:MJ9yrkande 4, 2002/03:MJ10 yrkandena 3-6 och 17,2002/03:U239 yrkande 2, 2002/03:U310 yrkandena 12 och 14 samt 2002/03:U313 yrkandena3 och 4.StällningstagandeDen tidigare ofta omtalade klyftan mellan i- och är på väg att ersättas av en ny klyfta mellanu-länder som växer ikapp i-världen och somstagnerar och blir allt fattigare. Vissa länder somfått omfattande bistånd harändå inte lyckats minska fattigdomen. Det är därförinte riktigt att ställa upp utbetalningsmål förbiståndet. Det är fattigdomsminskningen som måstevara målet. I detta arbete är det av yttersta viktatt det utvecklas ett bättre samarbete medfrivilligorganisationer, som t.ex. Röda Korset.Sverige måste vidare visa större beredvillighet tillskuldavskrivningar. Skuldavskrivningar måste varakopplade till stränga krav, eftersom avskrivningarnaannars riskerar att motverka sitt syfte. Vi menaratt skall ta initiativ till en totalskuldavskrivning för högt skuldsattalåginkomstländer (s.k. HIPC), varav huvuddelen finnsi söder om . Fyra krav bör ställas idetta sammanhang: ingen ny upplåning, ingenkorruption och inget vanstyre, ingen användning ikrig samt att det måste komma fattiga människor tillgodo.16. Fattigdomsbekämpning (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ8 yrkande 7 och avslårmotionerna 2002/03:MJ9 yrkandena 4, 5 och 8,2002/03:MJ10 yrkandena 3-6 och 17, 2002/03:U239yrkande 2, 2002/03:U310 yrkandena 12 och 14 samt2002/03:U313 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeFolkpartiet är det parti som tydligast och tidigastvelat föra in jämställdhetsmål och kvinnofrågor ibiståndspolitiken. Jämställdhetsfrågorna skallutgöra en integrerad del i svensk politik för globalutveckling. Trots att jämställdhetsmålet för svensktutvecklingssamarbete nu har funnits sedan mitten av1990-talet har det inte sällan varit svårt att visaupp resultat som fått praktiska återverkningar istörre skala. har förvisso medverkat tillatt flytta fram kvinnans position i ett flertalutvecklingsländer, men också måste nyagrepp tas som jämställdhetsarbetetutvecklas och prioriteras i ett internationelltperspektiv. har både den kunskap och deerfarenheter som krävs för att vara med och ledadetta arbete i de fattigaste länderna. Folkpartietanser att man i planeringen av alla biståndsinsatseraktivt bör arbeta med att föra in ettjämställdhetsperspektiv, så att projekt och programkommer kvinnor och män till del i lika hög grad samtutjämnar existerande skevheter och orättvisor. Ivissa fall är det berättigat att satsa på riktadeinsatser, såväl för kvinnor som för män.17. Fattigdomsbekämpning (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ10 yrkandena 5 och 6 samtavslår motionerna 2002/03:MJ8 yrkande 7, 2002/03:MJ9yrkandena 4, 5 och 8, 2002/03:MJ10 yrkandena 3, 4och 17, 2002/03:U239 yrkande 2, 2002/03:U310yrkandena 12 och 14 samt 2002/03:U313 yrkandena 3och 4.StällningstagandeInternationell solidaritet kan inte enbart bygga påatt den rika delen av världen delar med sig av sittöverflöd av resurser. De fattiga länderna är mesthjälpta av stöd i former som möjliggör för dem attsjälva skapa och upprätthålla en god situation förutveckling och fattigdomsbekämpning. Detta inte ärmöjligt att uppnå så länge inte varje enskildindivids mänskliga fri- och rättigheter främjas,skyddas och institutionaliseras. Inombiståndspolitiken är mänskliga rättigheter såväl ettmål som ett medel. Ekonomisk och social utvecklingär en förutsättning för att kunna åtnjuta demänskliga rättigheterna fullt ut. ärmänskliga rättigheter normalt sett en förutsättningför tillväxt och utveckling. anserdärför att det är en absolut nödvändighet förutvecklingssamarbetet att hela biståndet genomsyrasav mänskliga rättigheter, samt att specifika MR-projekt prioriteras. På så sätt främjasmänniskovärdet och möjligheterna att höjalevnadsnivån för de fattigaste.Europeiska unionen har ett särskilt ansvar för attverka för en minskning av den globala fattigdomen.Kristdemokraterna är därför kritiska mot Sverigesagerande i Europeiska unionen, där regeringen intetillräckligt har drivit på EU när det gäller attförbättra biståndet och göra det mer effektivt.18. Fattigdomsbekämpning (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U310 yrkande 14 och avslårmotionerna 2002/03:MJ8 yrkande 7, 2002/03:MJ9yrkandena 4, 5 och 8, 2002/03:MJ10 yrkandena 3-6 och17, 2002/03:U239 yrkande 2, 2002/03:U310 yrkande 12samt 2002/03:U313 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVid samlades världens ledare i FN:sgeneralförsamling för att sätta upp nya ochambitiösa målsättningar för att bekämpa fattigdomeni världen. I millenniedeklarationen erkände de ett"kollektivt ansvar för att principerna om människorsvärdighet, jämlikhet och jämställdhet upprätthållspå det globala planet". De lovade att göra sitt"yttersta för att befria våra medmänniskor - män,kvinnor och barn - från den extrema fattigdomenselände och förnedring".I millenniedeklarationen finns också enuppsättning mål för att förverkliga ambitionerna. Dehandlar bl.a. om att utradera extrem fattigdom ochhunger, att alla barn skall gå 2015, attfrämja jämställdhet mellan könen och öka kvinnorsdelaktighet, att förbättra mödrahälsan, att bekämpahiv/aids, malaria och andra folksjukdomar, atttrygga en hållbar miljö samt att utveckla ettglobalt partnerskap för utvecklingssamarbete.Millenniemålsättningarna är förpliktande för bådeländer och alla internationella organisationer.Miljöpartiet de gröna anser att de fattiga ländernasskulder är ett strukturellt hinder för att kunnaförverkliga millenniemålsättningarna. Nödvändigamedel som behövs för att bekämpa fattigdom ochsjukdomar går i stället till att betala av på iblandillegitima skulder.Mot bakgrund av detta anser vi att de fattigaländer som har höga och ohanterliga skuldbördorbehöver snabbare och effektivare skuldavskrivningar.För att detta skall bli möjligt bör verkaför att HIPC-initiativet reformeras så att nivån påskuldlättnader kopplas till länders möjligheter attuppnå FN:s millenniemålsättningar.HIPC-initiativet introducerades för attskriva av de allra fattigaste ländernas skulder. Iseptember 2002 hade endast 6 av de 38 mestskuldtyngda länderna nått slutpunkten och fåttskuldlättnader till den av ochInternationella valutafonden definierade "hållbaranivån". Det betyder att skulderna skrivs av till en"hållbar" nivå, som i de flesta fall definieras somatt den totala skuldbördan inte överstiger avde prognostiserade årliga exportinkomsterna.Definitionen av vad som är en "hållbar" skuldnivåtar inte heller hänsyn till den rådande situationeni varje land och i vilken mån det behövs resurserför att nå de internationella utvecklingsmålen. Dethandlar t.ex. om hur många som lever i fattigdom,hur många barn som går i skolan och hur många somhar tillgång till hälsovård. HIPC-initiativet harinte skapat en stabil skuldsituation för defattigaste länderna, vilket numera erkänns avVärldsbanken. Bland annat därför diskuteras s.k.topping up-åtgärder, som handlar om att ge extrastöd just vid den s.k. slutpunkten av HIPC-processen.Definitionen av "hållbar skuldnivå" är såledesproblematisk. Såväl som Internationellavalutafonden konstaterade i samband med sinaårsmöten att ett flertal av HIPC-länderna, framför allt på grund av optimistiskaberäkningar av kommande exportintäkter, inte kommeratt ha uppnått en "hållbar skuldbörda" efter att dehar nått utlovade skuldlättnader. Det här innebäratt länderna riskerar att fastna i ännu endestruktiv skuldspiral med fortsatt omfattande behovav skuldlättnader.Miljöpartiet de gröna anser att den ekonomisktfyrkantiga och socialt likgiltiga definitionen av"hållbar skuld" inte beaktar de enskilda ländernasbehov och förutsättningar. Vi anser att HIPC-initiativet inte räcker. En förutsättning för att nåde internationella utvecklingsmålen, som defastställs i , är att 100 %av HIPC-ländernas skulder skrivs av.19. Skuldavskrivningar och demokratiskarespektive ekonomiska reformer (punkt 8)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ7 yrkande 8,2002/03:MJ8 yrkande 5 och 2002/03:MJ10 yrkande 8.StällningstagandeVärldens fattiga länder tyngs av skuldbördor tillbåde länder och organisationer. För mångautvecklingsländer utgör skuldbördan ett enormtproblem som kraftigt begränsar och ibland omöjliggörderas möjligheter att utvecklas. Skuldbördan är etthinder för dessa länders möjlighet till hållbarutveckling. Skuldavskrivningar spelar därför encentral roll i frigörandet av resurser i ,vilka skall riktas till att uppnå en hållbarutveckling. Skuldavskrivningarna är ett förstaviktigt steg i arbetet för att nå det gemensammamålet om att halvera fattigdomen till 2015.Skuldfrågan måste prioriteras högre av deutvecklade länderna. De rika länderna måste i högregrad efterskänka de fattiga ländernas skulder.Sverige borde vara ett föredöme i detinternationella samfundet och leda det globalaarbetet för skuldavskrivningar.Skuldavskrivningar skall kombineras meddemokratiska och ekonomiska reformer och kamp motkorruptionen. Det är inte acceptabelt att skulderavskrivs för icke demokratiska länder som ärovilliga att genomföra demokratiska och ekonomiskareformer. Sådana skuldavskrivningar gynnar enbart enelit och korruptionen i utvecklingsländerna. Utanreformer kommer länderna aldrig att kunna ta sig urden skuldfälla de hamnat i. Vad ovan anförts om attvillkora skuldavskrivningar av tredje världensskulder med demokratiska och ekonomiska reformersamt kamp mot korruption bör ges regeringen tillkänna.20. Vatten som mänsklig rättighet (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U306 yrkande 1.StällningstagandeRent vatten, vårt viktigaste livsmedel, är enbristvara på många håll i världen. Trovärdigauppgifter gör gällande att ungefär 1,4 miljardermänniskor i världen saknar tillgång till rent vattenoch att minst 12 miljoner människor dör tillföljd av sjukdomar som har samband med vatten.Beräkningar visar att kommer ca 3 miljardermänniskor i världen att bo i områden med dåligtillgång till vatten. Befolkningstillväxten kommeratt vara störst i städerna där tillgången tillvatten kan begränsa möjligheten till utveckling.Orsakerna till att de användbara vattenresursernaminskar dramatiskt är bl.a. ineffektiv användning,utsläpp av orenat avloppsvatten, fördyrandeprivatiseringar och ökat befolkningstryck. Bland deallvarliga effekter som följer av ökande vattenbristfinns konflikter om knappa vattenresurser. På mångahåll i världen betraktas vattenfrågan redan i dagsom en del av säkerhetspolitiken, och med en alltförrask takt i WTO-arbetet med avregleringar avtjänstemarknaden inom ramen för GATS finns starkafarhågor att tillgången till billigt vatten kanhotas.Världens regeringar enades i samband med FN:smillennietoppmöte om målet att tillår 2015 halvera andelen människor utan tillgång tillrent vatten.I FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna står det i artikel 1 att"envar har rätt till liv". Vatten är en av deviktigaste överlevnadsfaktorerna för varje människapå jorden. Eftersom vatten är en förutsättning förliv skall tillgång till vatten betraktas som engrundläggande mänsklig rättighet. Tillgång tillvatten får inte betraktas som vilken handelsvara somhelst.Av just dessa skäl behöver vattnet sommänsklighetens förnämsta livsmedel det starkastetänkbara legala skyddet, tvärtemot antydningarna imajoritetens text.21. Effektivare vattenanvändning (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ10 yrkande 19.StällningstagandeBristen på färskvatten är akut i ett växande antalregioner. Målet att halvera antalet människor sominte har tillgång till tjänligt dricksvatten till2015 måste ske främst genom en långt effektivareanvändning av vattnet. För att målen skall nås krävst.ex. att vattenåtgången i konstbevattning minskarmed . anser attregeringen måste vara pådrivande för att bidra tillatt målen uppnås.22. Energi (punkt 13)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 22. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ9 yrkande 10 och2002/03:U322 yrkande 23 samt avslår motionerna2002/03:MJ7 yrkandena 5 och 6, 2002/03:MJ8 yrkandena3 och 4, 2002/03:MJ10 yrkandena 11, 20 och 21,2002/03:MJ11 yrkande 4, 2002/03:U239 yrkande 5,2002/03:U284 yrkande 18, 2002/03:U288 yrkandena 1-3,2002/03:U310 yrkande 7, 2002/03:U313 yrkande 10,2002/03:U326 yrkande 11, 2002/03:MJ315 yrkande 2, 2002/03:MJ418 yrkande 1 och2002/03:MJ428 yrkande 7.StällningstagandeFattigdomsbekämpning framstår som en av deviktigaste insatserna som kan göras för miljön. Tvåmiljarder människor i u-världen saknar el, och detgår inte att avskaffa fattigdom utan att varjehushåll har tillgång till el. Men fattiga länder kaninte bygga upp sin elförsörjning på kärnkraft,vattenkraft eller andra avancerade kraftsystem. Istället är de främst hänvisade till fossilabränslen. Halterna av växthusgaser ökar i atmosfärenmed klimatförändringar som följd. Detta berorhuvudsakligen just på användningen av fossilabränslen. Det är därför direkt ansvarslöst avSverige och många andra i-länder att öka sina egnabehov av fossila bränslen.