bet · GQ01UBU11 · 2003-04-10 00:00:00 — uppfattningenligt motion 2002/03:Sf334 yrkandena 33 och 34 äratt en rätt till modersmålsundervisning bör införas liksom att kommunen skall haen skyldighet att erbjuda undervisning om det finnsminst tre elever som är berättigade till sådan.Dessutom skall elever ha rätt till stödundervisningoch/eller ämnesundervisning på modersmålet. Vidaremenar att de fem nationellaminoritetsspråken skall likställas iskollagstiftningen vad gäller rätt tillmodersmålsundervisning (yrkande 50). Enligtmotionären i motion 2002/03:Ub325 (fp) yrkande 5skall alla elever ha rätt tillmodersmålsundervisning under hela skoltiden.Dessutom föreslås att får i uppdrag attsprida kunskaper om betydelsen av studiehandledning(yrkande 6).I motion 2002/03:Ub231 (s) yrkande 1 föreslås enutredning vars uppgift blir att reformeramodersmålsundervisningen. Modersmålets statusbehöver återupprättas och modersmålsundervisningenbehöver stärkas, enligt motionären. Ävenmotionärerna i motion 2002/03:Ub437 (s) liksom imotion 2002/03:Ub518 (v) anser attmodersmålsundervisningen behöver stärkas. Iflerpartimotionen 2002/03:Ub481 (v, kd) föreslåslikaså en utredning av modersmålsundervisningen.Utredningen bör behandla möjligheten tillförstärkning av undervisning liksomminoritetsspråkens ställning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet har redan tidigare (jfr bet.2001/02:UbU10) framhållit att det inte finns någonanledning att föreslå några förändringar iregelverket vad avser modersmålsundervisningen.Utskottet har påpekat att modersmålsundervisningenär en viktig rättighet för elever som har ett annatmodersmål än svenska. Även de nationellaminoritetsspråkens särställning är väl motiverad.Utskottet ansåg också att det ligger ett värde i attmodersmålsundervisningen integreras med den övrigaverksamheten i skolan och ses som en del av skolansspråkprogram. Likaså har utskottet framfört att detär viktigt att modersmålslärarna är en del iskolornas lärarlag.Utskottet konstaterar att i maj 2002har redovisat ett uppdrag angående organisation ochomfattning av modersmålsundervisning ochstudiehandledning. lämnade ett antalförslag till förändringar av verksamheten, bl.a. atten elev skall kunna få undervisning i andra ämnen påsitt modersmål innan eleven hunnit få tillräckligtgoda svenskkunskaper för att kunna följa ordinarieundervisning samt att skolornas flerspråkiga arbeteskall stödjas. Regeringen har angett att den senarekommer att ta ställning till verkets förslag.Utskottet erinrar också om att man inom ramen förs.k. särskilda lärarutbildningar skall beaktabehoven av utbildade modersmålslärare. Dessutom harunder medel ställts till förfogande för enpedagogisk utbildning för aktiva modersmålslärare(jfr bet. 2002/03:UbU4).Fysisk aktivitet, idrott och hälsa samtsimundervisningMotionerEtt stort antal motioner tar upp frågor som på olikasätt rör fysisk aktivitet i skolan.Moderaterna poängterar i motion 2002/03:Ub410yrkande 15 att en grundläggande god hälsa ochkondition förvärvas under barn- och ungdomsåren. Detär viktigt att tillfällen till rörelse och fysiskaktivitet inte enbart ges under gymnastiktimmarnautan att varje möjlighet tillvaratas för att skapaså aktiva barn som möjligt. I motion 2002/03:Kr297yrkande 2 pekar samma parti på idrottens betydelse iskolan. Ungdomar måste få tillfälle till nödvändigfysisk aktivitet och möjligheter att pröva på ettbrett spektrum av olika idrotter. Kristdemokraternatar på motsvarande sätt i motion 2002/03:Ub417yrkande 8 upp att idrottens positiva betydelse förfysiskt välbefinnande och teoretisk inlärning hosbarn måste beaktas.Centerpartiet påpekar i motion 2002/03:Ub336yrkande 20 att partiet återkommande påtalat viktenav idrott och hälsa i skola. Med anledning avregeringens uttalanden om fysisk aktivitet 30minuter per dag i skolan bör regeringen återkommaoch redogöra för hur strategin för att öka denfysiska aktiviteten skall säkerställas. Folkpartietanser i motion 2002/03:Kr266 att ungdomar dagligenbehöver få utöva fysisk aktivitet i skolans regi.Det är viktigt att idrottsämnet inte blir förteoretiserat på bekostnad av den fysiskaaktiviteten. Skolan har stor betydelse för att enhälsosam livsstil skall grundläggas i unga år.Vänsterpartiet understryker i motion 2002/03:So448yrkande 4 vikten av att barn och unga ges möjlighettill regelbunden fysisk aktivitet och föreslår attSkolverket får i uppdrag att utreda och lämnaförslag till ökade möjligheter till fysisk aktiviteti skolan.Behovet av ökad fysisk aktivitet för barn och ungatas även upp i motion 2002/03:Ub264 (s), motion2002/03:Ub438 (s), motion 2002/03:Ub496 (s) samtmotion 2002/03:Ub383 (s) där motionärerna ocksåpoängterar särskilt de funktionshindrade barnen ochungdomarna och deras behov i sammanhanget.Vissa motioner pekar specifikt på antalet timmar iämnet idrott och hälsa.Antalet idrottstimmar på schemat bör ökas enligtmotionärerna i motion 2002/03:Ub216 (m), motion2002/03:Ub224 (m), motion 2002/03:Ub263 (m), motion2002/03:Sk257 (kd) yrkande 2 samt motion2002/03:Ub434 (c).Simundervisning behandlas i ett par motioner.Enligt motionärerna i motion 2002/03:Ub436 (s) bördet införas krav på obligatorisk simundervisning föryngre barn. Enligt motionärerna i motion2002/03:Ub506 (s) yrkandena 1 och 2 är simkunnigheten baskunskap som varje barn måste få. För en delgrupper barn är skolan den enda plats därkunskaperna kan erhållas. Ett förtydligande iläroplanen behövs beträffande vilka krav som ställsi simkunnighet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att bör avslåyrkandena.Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:UbU10) pekatpå de möjligheter som finns för skolan atterbjuda elever tid att delta i fysiska aktiviteterav olika slag. Förutom de särskilda timmarna föridrott och hälsa finns tid inom skolans val ochelevens val. Friskvårdande inslag kan också medfördel även innefattas i andra moment underskoldagen. Den försöksverksamhet med avskaffadtimplan som pågår ger också stor möjlighet tillflexibilitet vad gäller möjligheter att nåkursplanernas mål. Ämnet idrott och hälsa syftarenligt kursplanen till att utveckla elevernasfysiska, psykiska och sociala förmåga samt gekunskaper om den egna livsstilens betydelse förhälsan.Utbildningsministern har uttalat att alla eleverskall ges möjlighet till rörelse minst 30 minutervarje dag. Ämnet idrott och hälsa är den givnautgångspunkten för fysisk aktivitet men det ärviktigt att integrera rörelse under hela skoldagenför att ändra barns och ungas attityd ochinställning till ämnet. Regeringen har aviseratmedel till idrotten i syfte att bl.a. öka samarbetetmed skolorna. Vikten av att kommunerna utnyttjar demöjligheter som finns inom gällande regelverk attöka utrymmet för idrott och hälsa har också lyftsfram. Likaså skall ett nationellt resurscentrum föridrott och hälsa inrättas i , som skall stödjaskolan i arbetet med att öka elevernas fysiskaaktivitet.Läroplanerna kommer att ändras i enlighet meddetta och skolmyndigheterna kommer få i uppdrag attfölja skolornas arbete med att förverkliga det nyamålet. har ()avrapporterat en utvärdering av ämnet Idrott ochhälsa. Verket uppmärksammar ett antal positivatrender såsom att det ges större utrymme än tidigareför ett lustfyllt förhållande till fysisk aktivitetliksom att fysisk aktivitet över huvud taget är ettvanligt ämnesövergripande tema. fokuserarockså ett antal problemområden inom ämnet. Enfördjupad analys kommer att lämnas i samband medavrapporteringen av den tidigare nämnda nationellautvärderingen av grundskolan.Angående simundervisning betonade utskottet ibetänkande 2001/02:UbU10 att simkunnighet är en baskunskap i säkerhetsom alla barn har rätt att få. Utskottetkonstaterade också att det i kursplanen för idrottoch hälsa tydligt anges att eleverna i slutet avfemte skolåret skall kunna simma och hanteranödsituationer vid vatten. I slutet av niondeskolåret skall eleverna dessutom ha kunskaper ilivräddande första hjälp. Kommuner och skolor haransvar för att de nationella målen nås. Utskottetmenade att huvudmannen har ett självklart ansvar föratt detta sker liksom för uppföljning ochutvärdering av skolornas resultat.Sex- och samlevnadsundervisningMotionerSkolans undervisning i sex- och samlevnadsfrågor tasupp i ett flertal motioner.Folkpartiet påpekar i motion 2002/03:L249 yrkande16 att alla elever har rätt till en bra undervisninginom detta område. anser i motion2002/03:So456 yrkandena 3 och 4 att nationella målbehöver utformas för undervisningen liksom attkompetensutvecklande insatser för lärarna behövsinom området i syfte att höja kvaliteten påundervisningen. I motion 2002/03:Ub423 (s) yrkande 2poängteras att undervisningen bör ha en likvärdigkvalitet i landet och att det är rektors ansvar attdet finns arbetsplaner utarbetade om vad man villuppnå med undervisningen och att undervisningengenomförs. Enligt flerpartimotionen 2002/03:Ub510(s, fp, v, c, mp) yrkande 2 är undervisningen oftabristfällig i HBT-frågor. Skolan måste ha som sittansvar att varje elev efter sin skolgång harutvecklat en förmåga att reflektera över frågor somsexuell läggning och könsidentitet, enligtmotionärerna. Lärarna har ett ansvar att motverkafördomar kring homosexuella, bisexuella ochtranspersoners livsvillkor, enligt motionärerna imotion 2002/03:Ub552 (s) yrkande 1.I motion 2002/03:Ub556 (v) lämnas ett antalförslag som berör skolans undervisning i sex- ochsamlevnadsfrågor. Läroplanernas kunskapsmål börkompletteras så att det framgår att varje elev eftersin skolgång skall ha utvecklat sin förmåga attreflektera över sexualitet i ett vitt perspektiv.Likaså bör undervisningen ge insikter i olika formerav sexualitet (yrkande 2) samt förmedla en positivbild av sexualitet. Genom en bättre undervisning kanockså attityder förändras på ett positivt sätt(yrkande 8). En referensgrupp bör få i uppdrag attta fram ett diskussionsunderlag om sex och samlevnad(yrkande 1). Slutligen framförs i motion2002/03:L318 (mp) yrkande 15 att en granskning ochutvärdering bör ske regelbundet av skolans sex- ochsamlevnadsundervisning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden(jfr bet. 2001/02:UbU10). genomförde ennationell kvalitetsgranskning om hur skolornabedriver sex- och samlevnadsundervisning.Iakttagelser och slutsatser utifrån denna hardärefter på olika sätt förts ut till skolor ochkommuner. har också utarbetat ettreferensmaterial som kan användas i undervisningen.Inom ramen för det övergripande arbetet medvärdegrundsfrågor och hälsofrågor kommer också insex- och samlevnadsaspekter. Som har nämntsfinns det särskilda resurspersoner anställda avSkolverket, som skall stödja kommuners och skolorsarbete med hälsofrågor i vid bemärkelse. Utifrån denkartläggning av bl.a. förekomst av sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbningsom redovisade är attförvänta ytterligare insatser på området.Kursplanerna för alla ämnenreviderades med tillämpning från höstterminen 2000.För de samhällsorienterade ämnena anges att detingår att diskutera och reflektera över begrepp somidentitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet.Likaså skall värdefrågor behandlas i samband meddiskussion om samlevnad och relationer, människosynoch språkbruk. Även i kursplanen för denaturorienterande ämnena finns vissa inslag somgäller sex och samlevnad. Att kunna föradiskussioner i dessa frågor och visa respekt förandras ståndpunkter och för olika samlevnadsformerär ett av målen i biologi.Utskottet underströk i betänkandet Lärarutbildningoch lärare, 2002/03:UbU4, vikten av att elever under sin skoltid får enundervisning om sex och samlevnad som bidrar tillatt de kan förstå och respektera både sig själva ochandra. Då måste de få en undervisning som ger demkunskaper om såväl heterosexuella som homosexuella,bisexuella och transpersoner. Utskottet hänvisadeockså till läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet m.m. (Lpo 94) där det föreskrivs attskolan skall sträva efter att varje elev respekterarandra människors egenvärde, tar avstånd från attmänniskor utsätts för kränkande behandling och kanleva sig in i och förstå andra människors situation.Vissa särskilda ämnenMotionerAntalet undervisningstimmar i ämnet hemkunskap börökas i , anser motionärerna i motion2002/03:Ub392 (s) yrkande 1. är ämnet skolansminsta ämne som det är viktigt urfolkhälsosynpunkt med dessa kunskaper. I motion2002/03:Ub546 (s) påpekas att alltfler elever ätervegetarisk och vegansk skolmat. Undervisningen ihemkunskap bör därför leda till att elever ges godafärdigheter i näringslära och i matlagning av sådankost.Kristdemokraterna lyfter i motion 2002/03:Kr367yrkande 2 fram behovet av medieutbildning för alla iskolan. Genom att stärka barns och ungdomarskunskaper om medier och lära dem att förhålla sigmer kritiskt till det de ser, kan risken för negativpåverkan minskas.I senare år bör ämnet företagskunskapingå i undervisningen, enligt motionären i motion2002/03:Ub258 (fp) yrkande 1.De naturvetenskapliga ämnena tas upp i motion2002/03:Ub283 (fp) yrkandena 1, 2 och 3. Motionärenefterlyser en debatt kring vadallmänbildningsbegreppet innebär för denaturvetenskapliga ämnena. Det finns behov av enöversikt av innehållet i målen vad gällernaturvetenskap i liksom behov av en breddiskussion av vilka som är de viktigasteallmänbildningsmålen vad gäller naturvetenskap. Detkan också vara värdefullt att lyfta fram och samlain de goda exemplen på en förnyelse av sättet attlära ut grundläggande naturvetenskapliga begrepp,med särskilt fokus på de tidiga grundskoleåren.Kristdemokraterna anser i motion 2002/03:Ub417yrkande 10 att när det gäller historia börundervisningen om 1900-talets historia prioriteras.I motion 2002/03:Ub396 (s) understryks vikten av attolika länders deltagande i slavhandeln över Atlantenbelyses i undervisningen. Skånska skolor måsteundervisa i skånsk/dansk historia, enligtmotionärerna i motion 2002/03:N340 (c) yrkande 14.Kristdemokraterna pekar på kristendomens ställningi religionsämnet i motion 2002/03:Ub417 yrkande 3.Det är viktigt med goda baskunskaper i det svenskakulturarvet, där kristendomen utgör en viktig kärna,bl.a. för att kunna jämföra med och förstå andrakulturer och religioner. Likaså förespråkas attreligionskunskapsämnets betydelse bör utvecklas dåämnet är en naturlig förankringsbas förvärdegrundsarbetet (yrkande 11).Ett antal motioner tar upp frågor om nya ämneneller inslag i undervisningen e.d.Alla elever i landets högstadieskolor borde vidnågot tillfälle få besöka och ,anser motionärerna i motion 2002/03:Ub227 (c). Enstrategi bör utarbetas för att ekonomiskt underlättaför detta. Motionären i motion 2002/03:Ub269 (s)föreslår att en utredning görs av förutsättningarnaför ett bidrag till landets kommuner så att allakommuninvånare kangenomföra ett motsvarande besök.I motion 2002/03:Ub331 (mp) föreslås ett nyttobligatoriskt ämne i skolan. Ämnet kan t.ex. kallaslivskunskap och skall bl.a. innehålla frågor ommänskliga rättigheter.Den romska kulturen behandlas bristfälligt iskolan, enligt motion 2002/03:Sf293 (mp) yrkande 5.Det är viktigt att den tas upp i läromedel ochundervisning precis som andra kulturer.Enligt motionären i motion 2002/03:Ub516 (v) börträning i civil olydnad vara en självklar del i dendemokratiska processen och även vara en del avutbildningen i relevanta ämnen i t.ex. grund- ochgymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:UbU10)konstaterat att undervisningen i hem- ochkonsumentkunskap har en viktig plats i grundskolanoch att ämnet skall ge både praktiska och teoretiskakunskaper. Ett mål för ämnet är att eleven skallutveckla förståelse och intresse för hur handlingari hushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljösåväl lokalt som globalt. Skolhuvudmannen ochskolorna har ansvaret för att en konkretisering avde nationella målen görs.När det gäller medieutbildning har utskottet pekatpå att det i de samhällsorienterande ämnena ingåratt eleverna skall bli förtrogna med olika sätt attsamla kunskaper samt utveckla insikter i hur olikamedier kan användas och hur de påverkar människanoch samhället. Att söka, granska, välja,strukturera, kritiskt värdera, integrera ochredovisa information på skilda sätt är centralt i desamhällsorienterande ämnena.Utskottet delar motionärens uppfattning att frågorom de naturvetenskapliga ämnena är viktiga.Utskottet har tidigare (jfr bet. 2001/02:UbU10)betonat vikten av att öka intresset förnaturvetenskap och teknik och pekat på attregeringen och också har prioriteratinsatser med detta syfte. Ett exempel är det s.k.NOT-projektet (Naturvetenskap och Teknik) sombedrivs av och påregeringens uppdrag. Projektet pågår t.o.m. december2003. Regeringen har också satsat 75 miljoner kronorunder för kompetensutveckling av lärare inomnaturvetenskap, teknik och miljö. I Skolverketsårsredovisning lämnas en redogörelse föranvändningen av medlen. Skolmyndigheterna har ocksåutvecklat en webbplats för lärare som undervisarinom naturorienterande ämnen och teknik. Utskotteterinrar också om de tidigare nämnda teknikskolornaoch som skall öka intressetför fortsatta studier inom områden som matematik,naturvetenskap och teknik.Utskottet konstaterar att behovet och strävan attöka intresset för naturvetenskapliga och tekniskastudier återfinns i fler länder än . En ökadantagning till naturvetenskapliga och tekniskastudier är ett av delmålen i överenskommelsen mellanEU:s utbildningsministrar (2002/C 58/01) för attutveckla EU till världens mest konkurrenskraftigaoch dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.I frågan om företags- och entreprenörkunskap harutskottet tidigare (t.ex. bet. 1999/2000:UbU15)understrukit skolans betydelse för att lägga grundentill ett positivt förhållningssätt när det gällerentreprenörskap och företagsamhet. Arbetslivs- ochföretagarfrågor specifikt berörs i programmålen förgymnasieskolan och i flera kursplaner.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden omreligionskunskap m.m. (jfr bet. 2000/01:UbU13).Utskottet anser , liksom tidigare, att yrkandenatillgodoses genom gällande kursplaner.Som utskottet har konstaterat tidigare gäller iövrigt att det i den mål- och resultatstyrda skolanfinns en stor frihet vad gäller hur undervisningenutformas. Målen i kursplanerna för respektive ämnemåste dock uppnås. När det gäller ovannämndayrkanden om undervisning i historia, andra kulturer,mänskliga rättigheter och civil olydnad täckerkursplanerna i de samhällsorienterande ämnena väl defrågor som tas upp. Regeringen har iutvecklingsplanen också påtalat vikten av att allaungdomar har historiska kunskaper och perspektiv somen gemensam kärna av kunskap och kompetens. pågår utvecklingsarbete för attförbättra undervisningen för de nationellaminoriteterna, bl.a. romer. Arbetet handlar dels omkompetensutveckling av pedagogisk personal, dels omutveckling av läromedel etc.Gällande ansvarsfördelning mellan stat och kommuninnebär att det är kommunerna som skall besluta ifrågor som rör t.ex. finansieringen av skolresor ochstudiebesök.Kultur, musik och bibliotekUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandekultur i skolan, musik- och kulturskolor samtskolbibliotek.Jämför reservationerna 62 (fp), 63 (kd) och64 (v).MotionerKristdemokraterna pekar i motion 2002/03:Ub417yrkande 9 liksom i motion 2002/03:Kr370 yrkandena 8och 9 på kulturens roll i skolan och musik- ochkulturskolornas betydelse för barns utveckling.Kulturen bör leva i skolan och genomsyraverksamheten. Skolan har en viktig uppgift att förakulturarvet vidare. Det praktiska kunnandet i skolanhar nedvärderats till förmån för mer teoretiskaämnen, vilket inte kan accepteras. Samarbetet mellanskolan och olika kulturverksamheter bör stärkasliksom elevernas möjlighet att få närmare kontaktmed olika kulturformer, enligt Kristdemokraterna.I motion 2002/03:Ub327 (fp) yrkandena 1, 2 och 4behandlas olika aspekter av musik- och kulturskolan.Motionären föreslår att organisationen och kulturskolor (SMOK) skall utreda musikensbetydelse, särskilt den kommunala musik- ochkulturskolan, för den enskilde eleven. Rätten tillstudier i den kommunala musik- och börskrivas in i läroplanen. I syfte att förbättrainformationen om möjligheter att arbeta med musikbör samverkan ske mellan de kommunala musik- ochkulturskolorna och försvarsmusiken, ansermotionären.Vänsterpartiet behandlar i motion 2002/03:Ub337ett antal aspekter av skolbiblioteken. Skolverketföreslås få i uppdrag att i samråd med Kulturrådetansvara för att främja, följa och utvärderaskolbiblioteksverksamheten (yrkande 1). Dessutom börHögskoleverket och få i uppdrag atttillse att skolledarnas utbildning kompletteras vadgäller skolbibliotekens funktion och ändamål(yrkande 4). Slutligen bör få i uppdragatt informera kommunerna om att skolplanerna ävenbör ta upp skolbibliotekens verksamhet (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet har tidigare (bet. 2000/01:UbU13)behandlat yrkanden om kulturens roll i skolan. Av dekursplaner som gäller för såväl grundskola somgymnasieskola framgår att olika kulturaspekter skallbehandlas inom i princip samtliga ämnen. Hur målenuppnås är en angelägenhet för kommunerna och för demsom är verksamma inom skolan. Utskottet har ocksåbetonat att musik- och kulturskolor fyller en viktiguppgift. Det gäller både med avseende på den bredaverksamheten och med avseende på att stimulera ochta till vara talanger. Utskottet har dock inte varitberett att ställa sig bakom ett införande avformella regler om rätten till studier i musik- ochkulturskolor.Myndigheten för skolutveckling stöderskolbiblioteken som en resurs i arbetet med attförbättra läs- och skrivmiljöer för barn och ungdom.I samband med detta har regeringen pekat påmöjligheten att använda stödet tillpersonalförstärkningar för att anställaskolbibliotekarier och läspedagoger i skolan samtatt inköpsstödet till folk- och skolbiblioteken harökat år 2003.Skolverket har också tillsammans med Kulturrådethaft i uppdrag att samordna nationella insatser förkultur i skolan. Webbplatsen Kulturfönstret harutvecklats som information och inspiration förkultur och lärande. I sammanhanget kan nämnasregeringens Dagordning för kulturen 2002-2006, ettkulturpolitiskt arbete som drivs avKulturdepartementet i syfte att nå så många sommöjligt av dem som av olika skäl står utanför olikakulturaktiviteter. En stor del av de insatser somplaneras riktar sig till barn och unga, t.ex. attverka för en förbättrad musik- och kulturskola ochfler skolbibliotek.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeicke-formellt lärande, samverkan mellanutbildningsformer, fortbildning,studievägledning, äganderätt samt reklam.Jämför reservationerna 65 (kd), 66 (v, mp)och 67 (v, mp. )MotionerFöljande motioner behandlar diverse olika aspekterav skolan och dess verksamhet.Kristdemokraterna tar upp det icke formellalärandet, lärande som kan ske genom t.ex. olikaförenings- och ungdomsaktiviteter, i motion2002/03:Kr333 (yrkande 5). Detta lärande behöveruppvärderas i skolan och regeringen bör därför kommamed förslag till åtgärder på detta område.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Det finns ett stort utrymme för kommuneroch skolor att ta initiativ till och stödja olikaverksamheter som kan utgöra en del i ett livslångtlärande.För att öka ungdomars intresse för forskning ochhögre utbildning finns ett behov av bättre samverkanmellan forskarvärlden och grund- och gymnasieskolan,enligt motionären i motion 2002/03:Ub291 (s).Berörda myndigheter föreslås få i uppdrag att bidratill detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Inom ramen för arbete medforskning har verket producerat kunskapsöversiktersom bl.a. används i lärarutbildningen. Viakonferenser och seminarier sker möten mellanforskare, ansvariga för verksamheter och praktisktverksamma. Den nybildade Myndigheten förskolutveckling har öppnat en webbplats() i syfte att bereda plats förkunskapsmöten.