bet · GQ01KU29 · 2003-05-22 00:00:00 — Tillkännagivandetgick ut på att regeringen senast skulle återkomma tillriksdagen med ett förslag till en retroaktivt verkande lagändring som elimine-rade de effekter som uppstod i förlustsituationer till följd av att ett tjänstebelopp skulle tas upp till beskattning av den som genom ett sådant uppskovs-grundande andelsbyte hade avyttrat kvalificerade andelar i fåmansföretag(rskr. 2001/02:245; bet. 2001/02:SkU29, beslut i kammaren den 16 maj2002).Den 7 november 2002 beslutade regeringen proposition Utvidgning avreglerna om framskjuten beskattning vid vissa andelsbyten (prop. 2002/03:15)med vissa lagförslag med begärd inriktning. Därmed ansågs skrivelsen slut-behandlad. Propositionen bifölls i allt väsentligt av och lagförsla-gen antogs.MotionernaMed anledning av regeringens skrivelse har två motioner väckts. I motion K6av m.fl. (m) krävs ett tillkännagivande om att regeringen påett bättre sätt bör uppfylla mål, i synnerhet när det rör sig omenkel lagstiftning eller saken bara gäller tillsättande av en utredning. Imotion K7 av m.fl. (fp) begärs ett uttalande om att införa"skärpta rutiner gällande verkställandet av beslut" eftersomregeringen har dröjt med att åtgärda många äldre riksdagsskrivelser(yrkande 1). I motionen begärs också ett tillkännagivande om attregeringen skyndsamt skall meddela om den på grund av särskildaskäl inte kan följa ett riksdagsbeslut och noggrant redovisa skälen härför.Motionärerna anför den redovisade andelsbytesfrågan som ett exempel påhur det enligt deras mening inte bör gå till (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeVad först gäller frågan om ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning harutskottet i sina yttranden till rörande regeringens mot-svarande redogörelser såväl 2001 som 2002 påpekat att beredningen av dettaärende dragit ut väl långt och förutsatt att regeringen skyndar påberedningen och redovisar resultat. Utskottet har erfarit att beredningen ärinriktad på att överlämna en redovisning till i anslutning till bud-getpropositionen . Utskottet låter sig härmed nöja men förutsätter attdet inte blir något ytterligare dröjsmål.Vad härefter gäller frågan om de s.k. 3.12-reglerna och reglerna om an-delsbyten konstaterar utskottet att den berörda propositionen (prop. 2002:15)inkom till först drygt efter den tidpunkt riksdagenbestämt i sitt beslut , vilket byggde på ett enhälligt betänkan-de av skatteutskottet, vars formuleringar efter omsorgsfull prövning godkäntsav alla sju partierna inom utskottet. Tillkännagivandet i betänkande2001/02:SkU29 var tydligt och innebar att regeringen senast under augusti2002 skulle återkomma till med ett förslag till en retroaktivt ver-kande lagändring som eliminerade de effekter som uppstod i förlustsituationertill följd av att ett tjänstebelopp skulle tas upp till beskattning av den somgenom ett uppskovsgrundande andelsbyte hade avyttrat s.k. kvalificeradeandelar i fåmansföretag. Utskottets initiativ klargjorde att de som gjort an-delsbyten med kvalificerade andelar för vilka uppskov hade beviljats ellerhade kunnat beviljas fr.o.m. att nya omstruktureringsregler infördes den1 inte skulle tjänstebeskattas till den del en vid andelsbyte mot-tagen andel avyttras med förlust, dvs. till ett värde understigande omkostnads-beloppet. Den innebörd regeringen läser ut av tillkännagivandet i den ovanberörda proposition 2002/03:15, som avlämnades , är heltkorrekt.Av betänkandet framgår vidare att utskottets förslag anknöt direkt till ettanalysarbete som pågick i och som redan hade lett framtill en promemoria om de s.k. 3:12-reglerna och reglernaom andelsbyten. I promemorian hade redovisats fyra olika tänkbara modellersom skulle kunna läggas till grund för en ändring av regelsystemet för attkomma till rätta med det förhållandet att en fåmansföretagare som avyttratkvalificerade andelar skulle ta upp i princip hälften av ett uppskovsbeloppfrån ett tidigare andelsbyte som en tjänsteinkomst utan möjlighet att kunnakvitta en förlust som uppkommit genom en värdenedgång på de mottagnaandelarna mot tjänsteinkomsten. I promemorian tillhandahölls inte någonteknisk lösning för en retroaktiv tillämpning och den offentligrättsliga kost-naden vid en retroaktivt verkande ändring angavs bli beroende av hur olikagränsdragningsproblem hanterades. Av promemorian framgick att tjänste-delen i uppskovsbeloppen uppgick till sammanlagtca . Utskottet lämnade i sitt betänkande öppet hur fråganskulle lösas rent tekniskt och hur finansieringen av det kommande förslagetskulle ske. Utskottets betänkande innehåller således ingen kostnadsberäkning,men på grundval av de redovisade beloppsuppgifterna i Finansdeparte-mentets promemoria, som utskottet hade tillgång till, måste det antas att be-räkningen höll sig kring några hundra miljoner kronor.Som framgår av betänkandet hade utskottet tagit vissa underhandskontak-ter för att kontrollera att en begäran av om en proposition senastunder var realistisk. Bland annat hade utskottet under handerfarit att en lagrådsgranskning skulle kunna påbörjas under senare hälften avaugusti. Vidare kunde konstateras att det grundläggande analys- och kartlägg-ningsarbetet redan hade gjorts och fanns redovisat i Finansdepartementetsovannämnda promemoria, som även innehöll nödvändigt statistiskt underlag.Remissbehandlingen av den promemorian skulle vara avslutad den 15 juni2002.När utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen skall företaen åtgärd anger utskottet normalt inte någon viss precis tidpunkt ellernågot visst datum för när åtgärden skall vara genomförd, eftersomsvårigheterna i samband med genomförandet ofta inte låter sig överblickai förväg. Som angivits ovan var förhållandena i detta ärende dock speciellaoch det hade varit värdefullt om regeringen, när en proposition månad uteblev, hade lämnat besked åtminstone i budgetpropositionenför 2003 om hur regeringen avsåg att hantera frågan. Utskottet kan haförståelse för att just detta lagstiftningsprojekt visade sig varaosedvanligt komplicerat, både rättsligt, tekniskt ochkostnadsberäkningsmässigt, men frånvaron av besked i budgetpropositionen- medan andra planerade lagstiftningsprojekt på skatteområdet på sedvanligtsätt redovisades - skapade, i kombination med en del andra utspel imedierna av finansministern och statssekreteraren i omden aktuella frågan, osäkerhet om regeringens avsikter,inte bara i utan även ute i landet och i synnerhet bland deberörda skattskyldiga. Detta i sin tur ledde bl.a. till att enskildariksdagsledamöter i såväl finansutskottet som skatteutskottet aviseradeförslag om initiativ på detta område, eftersom osäkerhet förelåg omregeringen skulle lägga en proposition eller ej. En sådan osäkerhet hadeenligt utskottets mening kunnat undvikas om regeringen hade lagt fram, omän inte en exakt kostnadsberäkning, så åtminstone en avsiktsförklaring ibudgetpropositionen, som enligt de budgetprinciper som gäller skall varafullständig även i fråga om uppgifter om planerad skattelagstiftning.Avslutningsvis noterar utskottet att proposition 2002/03:15, som inkom tillriksdagen , motsvarade önskemål om ny lagstift-ning på det aktuella området. Lagstiftningsärendet kunde därefter behandlas iriksdagen på normalt sätt , och de nya lagbestämmelsernasättas i kraft . Dröjsmålet med propositionens avlämnandekom därigenom att inte fördröja ikraftträdandet.Med det anförda anser sig utskottet ha besvarat motion K7 yrkande 2 såvittyrkandet berör skatteutskottets område. Regeringens skrivelse i övrigt ochövriga motionsyrkanden i ärendet föranleder ingen vidare kommentar avskatteutskottet.Stockholm den 29 april 2003På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), GunnarAndrén (fp), (), (), (), (), (), () och ().Bilaga 4Protokollsutdrag från JustitieutskottetBilaga 5Protokollsutdrag från LagutskottetBilaga 6Protkollsutdrag från UtrikesutskottetBilaga 7Protokollsutdrag från FörsvarsutskottetBilaga 8Socialförsäkringsutskottets yttrande 2002/03:SfU2yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskott att yttrasig över regeringens skrivelse 2002/03:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen jämte eventuella motioner. Två motionerhar väckts med anledning av skrivelsen, K6 av m.fl. (m)och K7 av m.fl. (fp).Socialförsäkringsutskottet avger följande yttrande.Regeringens redogörelse avser åtgärder vidtagna den 1 januari-den 31 de-cember 2002, men även vissa regeringsbeslut därefter omfattas. I skrivelsenredovisas behandlingen av 25 riksdagsskrivelser i ärenden som grundar sig påbetänkanden från socialförsäkringsutskottet. Flertalet av dessa riksdagsskri-velser är utfärdade föregående och innevarande medan fem skrivel-ser avser tidigare riksmöten. Av samtliga dessa ärenden redovisas tio riks-dagsskrivelser som inte slutbehandlade medan övriga anges som slutbehand-lade under perioden.Redogörelsen föranleder följande kommentarer beträffande några av deicke slutbehandlade ärendena.Rskr. 1990/91:372 (), mom. 6 om arbetstagarbegreppet:Ärendet, som är det äldsta ärende som rör socialförsäkringsutskottet, harkommenterats av utskottet i yttrande till (yttr. 2000/01:SfU3y). Utskottet noterar att regeringen i årets ekonomiskavårproposition (prop. 2002/03:100 s. 180) redovisar sitt ställningstagande iärendet. Ärendet kan således nästa gång redovisas som slutbehandlat.Rskr. 2000/01:210 (), mom. 1 om automatisk balanse-ring: Utskottet noterar att regeringen i proposition 2002/03:61 Vissa social-försäkringsfrågor har lagt fram förslag med anledning av beslutoch att ärendet således nästa gång kan redovisas som slutbehandlat.Rskr. 2001/02:70 (), mom. 12 om instans- och process-ordning i utlänningsärenden: Utskottet redogjorde för detta ärende imotsvarande yttrande till under förra (yttr.2001/02:SfU6y). I skrivelsen anges att regeringen beslutat omen lagrådsremiss om ny instans- och processordning i utlännings- ochmedborgarskapsärenden samt att Lagrådet i yttrande den 9 oktober 2002avstyrkte regeringens förslag. Beredningen av frågan fortsätter inomRegeringskansliet.Utskottet vill tillägga att regeringen har beslutat direktivtill en översyn av utlänningslagstiftningen (dir. 2003:28). En parlamentariskkommitté skall med utgångspunkt i nämnda lagrådsremiss och Lagrådetsyttrande lämna förslag i angivna avseenden. Uppdraget skall redovisas senastden 15 december 2003.Utskottet, som utgår från att kommittén redovisar sitt uppdrag inom denangivna tiden, finner med hänsyn till det ovan anförda att det inte finns anledning för att göra något påpekande i ärendet.Rskr. 2001/02:84 (), mom. 12 om samverkan och finansi-ell samordning: Utskottet redogjorde för detta ärende i motsvarande yttrandetill under förra (yttr. 2001/02:SfU6y). Häref-ter har på förslag av regeringen fattat vissa beslut som gäller finansiell samordning. I budgetpropositionen föreslog regeringen attupp till av de beräknade utgifterna för sjukpenning skall få användas församverkan inom rehabiliteringsområdet. I en särskild proposition samma höstlämnade regeringen förslag till lagändring som innebär att försäkringskassanskall få utökade möjligheter att bidra med medel för samverkan inom rehabi-literingsområdet och att de medel som kassan bidrar med får utgöra statenssamlade andel i denna verksamhet. Lagändringen föreslogs träda i kraft den1 . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i betänkande2002/03:SfU1, vilket också blev beslut.I skrivelsen anges att en departementspromemoria, Finansiell samordninginom rehabiliteringsområdet (Ds 2003:2), har utarbetats inom Regeringskans-liet och att regeringen avser att lämna en proposition till undervåren 2003.Utskottet vill tillägga att departementspromemorian har utarbetats av enarbetsgrupp bestående av tjänstemän från , , och , som haft uppdra-get att med anledning av tillkännagivande (bet. 2001/02:SfU1,rskr. 2001/02:84) utarbeta ett förslag om finansiell samordning inom rehabi-literingsområdet. Arbetsgruppen har avslutat sitt arbete genomnämnda promemoria. Promemorian har remissbehandlats och inom Reger-ingskansliet utarbetas nu en lagrådsremiss.Med hänsyn härtill och till de åtgärder som redan vidtagits finns det inteanledning för att göra något påpekande i ärendet. noterar i detta sammanhang att regeringens hanteringav finansiell samordning är ett av de exempel som tas upp i motion K7 (fp).Rskr. 2001/02:334 (), mom. 5 om samverkan och finansi-ell samordning: Eftersom kammaren biföll reservation 4 avseende punkt 5 iutskottets förslag innebar riksdagsbeslutet att motionerna avslogs. Även iövrigt innebar beslut endast avslag på behandlade motioner. Nå-gon riksdagsskrivelse skulle således inte ha tillställts regeringen, ochärendet kunde av regeringen ha angivits som slutbehandlat.Stockholm den 17 april 2003På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Tomas (), (), RonnyOlander (s), (), (), (), (), (), AnitaSidén (m), (), LinnéaDarell (fp), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), (), (), ()och ().Avvikande meningSven (), (), (), (), LinnéaDarell (fp), () och () anser:Rskr. 1990/91:372 (), mom. 6 om arbetstagarbegreppetI detta avsnitt borde utskottet ha tillagt följande:Utskottet vill påpeka att en tidsutdräkt för att återkomma tillriksdagen är oacceptabel och vill betona vikten av att regeringenåterkommer på ett stadium till , i skrivelseeller proposition, med redogörelse för beredningen eller, i det fallregeringen anser frågan slutbehandlad, med redovisning av sin syn påärendet.Rskr. 2001/02:84 (), mom. 12 om samverkan och finansi-ell samordningI detta avsnitt borde utskottet i stället för tredje och fjärde styckena haanfört följande:Promemorian har remissbehandlats och inom utarbetas nuen lagrådsremiss.I yttrande till fann utskottet det mycket beklag-ligt att regeringen inte lämnat förslag utan först avsåg läm-na förslag . Utskottet ansåg att bordepåpeka att regeringen två gånger i rad inte agerat i enlighet med riksdagenstillkännagivanden.Utskottet konstaterar att förslaget om finansiell samordning nu ytterligareskjutits fram, enligt uppgift . Dessa ytterligareförseningar bör leda till ett påpekande av konstitutionsutskottet.Socialförsäkringsutskottet noterar i detta sammanhang att regeringenshantering av finansiell samordning är ett av de exempel som tas upp imotion K7 (fp).Bilaga 9Protokollsutdrag från SocialutskottetBilaga 10Protokollsutdrag från KulturutskottetBilaga 11Protokollsutdrag från UtbildningsutskottetBilaga 12Trafikutskottets yttrande 2002/03:TU2yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskott att yttrasig över regeringens skrivelse 2002/03:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligenregeringsbeslut den 1 januari-den 31 december 2002.MotionsförslagTvå motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse.I motion 2002/03:K6 av m.fl. (m) anges att regeringen underden senaste mandatperioden underlåtit att efterkomma beslut iett stort antal ärenden. Enligt motionärerna är det viktigt att regeringenuppfyller de mål som sätter upp och som det finns en politiskmajoritet för så att inte allmänhetens tilltro till det politiskasystemet urholkas.I motion 2002/03:K7 av m.fl. (fp) begärs, mot bakgrund avnågra exempel på ärendehandläggning, att rutinerna skärps för att verk-ställa beslut. Motionärerna framhåller att i de fall särskildaskäl finns för att regeringen inte kan följa ett av fattatbeslut, bör regeringen skyndsamt meddela detta och förriksdagen noggrant redovisa skälen härför.Utskottets övervägandenUppföljning av tidigare yttrandeTrafikutskottet har som ett led i arbetet med uppföljning och utvärderingunder senare år ägnat en ökad uppmärksamhet åt regeringens redogörelser förriksdagens skrivelser till regeringen. anmärkte ett enigt trafik-utskott på att regeringen enligt sin redogörelse hade slutbehandlat ett ärendemed tillkännagivande från sida om åtgärder för ökad säkerhet förbarn i trafiken trots att de åtgärder som efterlyst enligt utskottetsmening inte syntes vara genomfört (2001/02:TU3y). Utskottet konstaterar nuatt enligt årets redovisning har denna riksdagsskrivelse med tillkännagivandeomregistrerats och anges vara under beredning (rskr. 2000/01:249).I sitt yttrande framhöll trafikutskottet vidare att regeringensredogörelse inte var helt lättillgänglig och förde fram olika synpunkterpå hur skrivelsen skulle kunna förbättras. Även andra utskott har i sinayttranden till redovisat synpunkter på hurförbättringar skulle kunna åstadkommas. Utskottet konstaterar att åretsredovisning följer tidigare uppläggning. Enligt vad utskottet erfaritpågår dock ett beredningsarbete om hur regeringens redogörelse kanvidareutvecklas. Enligt utskottets mening är det angeläget att detta arbeteslutförs och resulterar i en mer lättillgänglig och användbar produkt.Årets redovisning omfattar 26 riksdagsskrivelser från trafikutskottetI regeringens redogörelse redovisas sammanlagt 26 riksdagsskrivelser i frågorsom behandlats i trafikutskottets betänkanden. Som framgår av följandesammanställning redovisas tolv av dessa som slutbehandlade.RiksmöteAntal skrivelserSlutbehandladeEj slutbehandlade1994/951-11997/985231998/9911-1999/20006242000/013122001/028532002/03211Summa261214Trafikutskottet anser att regeringens redogörelse i huvudsak ger en god bildav de åtgärder som regeringen vidtagit och beredningsläget för de ärendensom inte är slutbehandlade. Utskottet har därför inte funnit anledning tillnågra erinringar mot den formella registreringen av de riksdagsbeslut somfattats med anledning av betänkanden från trafikutskottet.Behandling av tillkännagivandenI redogörelsen redovisas att med anledning av betänkanden fråntrafikutskottet gjort 22 tillkännagivanden till regeringen i 18 skrivelser,varav ett tillkännagivande hanteras i två departement. Som framgår avföljande sammanställning anges tio riksdagsskrivelser med tillkännagivandensom ej slutbehandlade.RiksdagsskrivelseTillkännagivandeBeslutsläge1994/95:232Återinförande av det statliga fritidsbåtsre-gistretEj slutbehandlad1997/98:11Minskning av antalet mottagningsorter förförarprovSlutbehandlad1997/98:161Kontroll av lastsäkringSlutbehandlad1997/98:192Medicinska krav för taxiförareEj slutbehandlad1997/98:266Energi- och koldioxidskattEj slutbehandlad1998/99:197Övergripande trafiksäkerhetsåtgärder (Inrät-tande av en vägtrafikinspektion)Slutbehandlad1999/2000:147Vägverket, och miljön (avserMiljödepartementets ansvarsområde)Slutbehandlad1999/2000:148Vägverket, och miljön (avserNäringsdepartementets ansvarsområde)Slutbehandlad1999/2000:166Inrättande av trafikofferjourerAnsvaret för lastsäkringEj slutbehandlad1999/2000:189Tillsynsmyndighetens roll på teleområdetEj slutbehandlad1999/2000:238Påföljdssystem för utländska fordonsförareEj slutbehandlad2000/01:158Sjöfartsinspektionens tillsynEj slutbehandlad2000/01:249Ökad säkerhet för barn i trafikenÅtgärder mot telefonering under bilkörningEj slutbehandlad2000/01:251Bilprovningens verksamhet och effektivitetAvgränsningen av den konkurrensutsattaverksamhetenÄgarnas styrning av bolagetFlygande inspektioner och ökad trafiksäkerhetSlutbehandlad2001/02:125Översyn av farledsavgifternaEj slutbehandlad2001/02:127Statliga garantier för att återställa försäkrings-skyddet inom flygbranschenSlutbehandlad2001/02:195Åtgärder mot s.k. "svarttaxi"Ej slutbehandlad2001/02:280Amatörbyggda och ombyggda fordonSlutbehandladTrafikutskottet konstaterar att regeringens redogörelse avspeglarriksdagens tillkännagivanden på ett korrekt sätt. Som framgår avovanstående sammanställning finns det dock ett antal riksdagsskrivelsermed tillkännagivanden som inte är slutbehandlade, trots att flera årförflutit sedan de aktuella riksdagsbesluten togs. Ett tillkännagivandeom återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister bereds sålundaalltjämt trots att riksdagsbeslutet fattades . Vidarefinns det tre tillkännagivanden som bereds förflutit sedanriksdagsbesluten. Av regeringens redogörelse framgår att för det äldstaärendet kommer på regeringens uppdrag senare i vår attredovisa en utredning om bl.a. de tekniska, administrativa och ekonomiskaförutsättningarna för ett fritidsbåtsregister. Även för övrigatillkännagivanden redovisas pågående eller planerade aktiviteter som motivför att riksdagsskrivelserna ännu inte är slutbehandlade.Utskottet konstaterar att flera av tillkännagivanden rör kompli-cerade spörsmål som kräver en omsorgsfull beredning. Med anledning av dentidsutdräkt som gått sedan fattat sina beslut vill utskottet ändå un-derstryka betydelsen av att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden hanterasskyndsamt. Att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden inte är slutbehand-lade är inte något som bör förekomma annat än i undantagsfall.Utskottet delar därmed den uppfattning som kommit till uttryck i tidigarebetänkanden från i dessa frågor liksom i de nu aktuellamotionerna 2002/03:K6 (m) och 2002/03:K7 (fp) om vikten av att regeringennoggrant följer de beslut som fattar.Trafikutskottet har förståelse för att det i olika frågor kan finnas skälför att ett genomförande av beslut, med hänsyn till exempelvisförändrade förutsättningar, inte kan ske i den form som ursprungligen varavsett. Som framhålls i motion 2002/03:K7 (fp) bör dock regeringen i såfall skyndsamt meddela detta och noggrant redovisa skälen fördröjsmålet. Enligt utskottets mening bör regeringen i dessa fall ange sinbedömning när skrivelsen bedöms komma att slutbehandlas. mening är det därför angeläget att rutinerna förgenomförande av beslut ses över.Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandladeTrafikutskottet har särskilt granskat de tillkännagivanden som redovisas somslutbehandlade där någon redovisning inte har lämnats till riksdagen.Enligt utskottets mening är det lämpligt att regeringen återkommer till riksda-gen med en tydlig redovisning med anledning av de av fattadetillkännagivandena. Beroende på tillkännagivandets art kan dock ett enklareförfarande i vissa fall vara lämpligt och redovisningen göras i samband medden aktuella årliga redogörelsen för riksdagsskrivelserna. Mot bakgrund avdenna övergripande bedömning vill utskottet lyfta fram regeringens redovis-ning av två riksdagsskrivelser med tillkännagivanden.VägtrafikinspektionenI regeringens redogörelse anges att riksdagsskrivelsen 1998/99:197 om inrät-tande av en vägtrafikinspektion är slutbehandlad. I skrivelsen anges att re-geringen beslutat om en förordning om ändring i förordningen (1997:652)med instruktion för att inrätta en vägtrafikinspektion inom ramenför organisation.Utskottet vill med anledning härav erinra om att det aktuella tillkännagi-vandet grundas på ett betänkande där ett enigt trafikutskott framhöll följande(bet. 1998/99:TU9, s. 13):Regeringen bör enligt utskottets mening låta utreda inrättandet av en förvägtrafiken fristående vägtrafikinspektion - med uppgift att nå, och delamed sig av, en ökad kunskap om trafikolyckornas orsaker - samt åter-komma till med förslag därom.Utskottet noterar att frågan om inrättandet av vägtrafikinspektionen i enlighetmed ställningstagande har föregåtts av ett utredningsarbete somredovisats i betänkandena SOU 2002:65 och SOU 2002:23, vilka också blivitföremål för remissförfarande. Någon redovisning av utredningsarbetets ochremisshanteringens resultat eller förslag om inrättande av en fristående väg-trafikinspektion har dock inte förelagts . Däremot har regeringen ibudgetpropositionen för angett att man bereder ett förslag om attinföra en vägtrafikinspektion i organisation. Vidare redovisas attom inspektionen eventuellt införs kommer regeringen att utse dess chef för attsäkerställa dess självständiga roll.Med hänsyn till att tillkännagivandet avsåg att regeringen borde återkom-ma till med förslag om inrättande av en fristående vägtrafikinspek-tion kan ifrågasättas om skrivelsen bör anges som slutbehandlad.