bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Den skall även erbjudas ide fall insatserna inte ges enligt LSS.I motion 2002/03:So513 av m.fl. (v)begärs tillkännagivanden om behovet av enuppföljning av psykiatrireformen när det gällerboendet (yrkande 13) och om en studie för att belysafunktionshindrades livsvillkor (yrkande 14). ISocialstyrelsens slutrapport om psykiatrireformen,Välfärd och valfrihet 1999, konstateras bl.a. attdet inte skett en förskjutning från psykiatriskheldygnsomsorg till eget boende utan till andravård- och boendeformer. Detta kan bl.a. bero påbrister i den psykiatriska öppenvården och i detkommunala stödet för öppen verksamhet. Motionärernaanser det viktigt att denna utveckling bryts och attincitament skapas för att förverkliga reformensintentioner om ett eget boende för psykisktfunktionshindrade. Motionärerna anser vidare att detär av stor vikt att en studie för att belysapsykiskt funktionshindrades livsvillkor genomförs.Vidare begär motionärerna att regeringen låteruppdra åt att ta fram en manual ombrukarrevision (yrkande 15). Motionärerna anför attgruppen psykiskt funktionshindrade inte får tillgångtill rehabilitering, ofta saknar sysselsättning ochatt möjligheterna till inflytande och makt över detegna livet är begränsade. En enhetligmanual för s.k. brukarrevisioner skulle vara ett ledi kvalitetssäkringen och ge möjlighet tilljämförelser över landet.I motion 2003/04:So569 av m.fl. (v)återkommer dessa yrkanden. Motionärerna begärtillkännagivanden om incitament för utveckling avboende för psykiskt funktionshindrade (yrkande 8),om en studie av psykiskt funktionshindradeslivsvillkor (yrkande 9) och om s.k. brukarrevisioner(yrkande 10).I motion 2002/03:So296 av m.fl.(c) begärs tillkännagivande om en sammanhållenpolitik för människor med psykiska och doldafunktionshinder (yrkande 8). Människor med psykiskaeller dolda funktionshinder möts ofta med fördomaroch har andra svårigheter som inte syns, menbarriärerna kan vara lika stora som vid ett fysisktfunktionshinder, anför motionärerna. Det behövs ensammanhållen politik för människor med psykiska ochdolda funktionshinder.I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivanden om att mångahandikapp kan vara dolda (yrkande 3) och om dementaoch afatiker (yrkande 4). Motionärerna anför attsituationen för dementa är allvarlig. Här saknasbåde personal och utbildning. Motionärerna begärockså tillkännagivande om ett intensifierat arbeteför att få till alltfler rökfria zoner (yrkande 5)då många allergiker utestängs från miljöer medstarka dofter. De begär vidare att det skallinrättas en (yrkande6). Denna skall utreda elöverkänslighet hosmänniskor och upprätta individuella handlingsplaner.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisas vidare att Socialstyrelsenoch länsstyrelserna beslutatatt samverka kring ett projekt om kommunernasinsatser för personer med psykiska funktionshinder.Inom ramen för projektet är syftet även att ta framen tillsynsmodell för kommunernas insatser förpersoner med psykiska funktionshinder genom attutveckla gemensamma och tillförlitliga metoder fören hel tillsynsprocess. Tillsynen avgränsas tillnågra centrala behovsområden - hälsa, boende,sysselsättning och arbete. Resultatet av tillsynenkommer att överlämnas till regeringen. Regeringenavser därefter att återkomma till ifrågan.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast motioner om psykisktfunktionshindrade i betänkande 2001/02:SoU7 vartillhänvisas (s. 20-22).Regeringen har beslutat attavsätta ur Allmänna arvsfondentill Arvsfondsdelegationens förfogande förförsöksverksamhet kring personligt brukarstöd.Regeringen har anfört att avsikten är att under treprojektår avsätta sammanlagt idenna särskilda satsning.Socialstyrelsen har publiceratrapporten och brukarrevisioner inomverksamheter för personer med psykiskafunktionshinder. Rapporten behandlar s.k. brukarrådoch brukarrevisioner som ett medel förbrukarinflytande över offentliga verksamheter förpersoner med psykiska funktionshinder. Deninnefattar en kartläggning av brukarråd i kommunalaoch landstingskommunala verksamheter. Syftet är attbelysa och redovisa erfarenheter såväl frånbrukarråd med olika organisation och befogenhetersom från verksamhetsgranskningar utförda av brukare.Rapporten redovisar inte någon komplett inventeringav samtliga brukarråd och genomfördabrukarrevisioner i landet. Av rapporten framgår attsåväl intervjuade brukare som verksamhetsföreträdareär övervägande positiva till brukarrådens funktion.Brukarperspektivet inom verksamheter sägs ha stärktsoch konkreta resultat av rådens arbete har uppnåtts.De brukarrevisioner som redovisas är upplagda sommodifierade versioner av BUKU, en metod förbrukarstyrd granskning av verksamheter för personermed utvecklingsstörning, respektive BIKVA, en danskmodell som syftar till att skapa diskussion mellanolika aktörer. anser det svårt attdra några generella slutsatser utifrån det fåtalgenomförda revisioner som ingår i studien.Socialstyrelsen har också genomfört en nationelluppföljning och utvärdering av boendeformer inomsocialtjänsten. konstaterar bl.a.att kommunerna inte planerar tillräckligt för att gepsykiskt funktionshindrade personer möjlighet attfinna ett anpassat boende i hemkommunen med adekvatavård- och omsorgsinsatser och en meningsfullsysselsättning eller rehabilitering. Kommunernavidtar inte heller tillräckligt aktiva åtgärder föratt rehabilitera personerna i boendena så att de kankomma vidare till ett mer eget och självständigtboende. Samverkan mellan psykiatrin ochsocialtjänsten kan förbättras.Socialministern tog upp elöverkänslighet i ettinterpellationssvar den 20 februari 2003.Socialministern anförde bl.a. följande:Patienter som sätter sina besvär i samband medelektromagnetiska fält upplever ofta att de fårett dåligt bemötande i vården. Enligt 2 a §hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska vårdenbygga på respekt för patientens självbestämmandeoch integritet och så långt som möjligt utformasoch genomföras i samråd med patienten. För att gevägledning till vårdpersonal i kontakten medpatienter som relaterar sina besvär tillelektricitet har utfärdatallmänna råd (SOSFS 1998:3) om bemötande avpatienter som relaterar sina besvär till amalgamoch elektricitet. - - -Vad gäller åtgärder för att öka kunskapen omelöverkänslighet kan jag nämna tre aktuellainsatser. För det första: förarbetsliv och socialvetenskap (FAS) ska enligtregleringsbrevet dokumentera ochinformera om kunskapsläget vad gällerelöverkänslighet. En andra aktuell insats är attett antal statliga myndigheter tillsammans tagitfram ett informationsblad som heter Strålningfrån mobiltelesystem. För det tredje kan jagnämna att regeringen beviljatElöverkänsligas förbund totalt frånAllmänna arvsfonden för att sammanställa ochsprida kunskap om elöverkänslighet till hälso-och sjukvården samt till allmänheten.Mot bakgrund av det jag härmed har redovisat omforskning och kunskap om elöverkänslighet avserregeringen inte att vidta någraytterligare åtgärder.Den 1 januari 2003 skärptes tobakslagen (1995:581)så att alla restauranger skall ha ett eller fleraområden där rökning är förbjuden. Vid utskottetsbehandling av frågan (prop. 2001/02:64, bet.2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:235) delade utskottetregeringens bedömning att ett mål bör vara att allarestauranger i princip skall vara rökfria den 1januari 2004. Utskottet vidhöll denna bedömning närdet senast behandlade frågan om rökfria miljöer ibetänkande 2002/03:SoU4.AktuelltI budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 redovisar regeringen att man den 26maj 2003 antog ett EG-direktiv avseende reklam,marknadsföring och sponsring för tobaksvaror.Direktivet omfattar direktreklam i tryckt press,radio och Internet och sponsring avgränsöverskridande evenemang samt gratis utdelningav tobak i samband med dessa evenemang. Direktivetskall vara genomfört senast den sista juli 2005.Inom WHO antog Världshälsoförsamlingen den 20 maj2003 en ramkonvention för tobakskontroll. Sverigeprioriterar genomförandet av konventionen och varbland de första länderna att underteckna den.Konventionen, som täcker bl.a. passiv rökning,reklambegränsningar för tobak och varningstexter,kommer att ge stöd för utarbetande av nationelllagstiftning på området.Vidare redovisas att presenteradeen strategi för miljö och hälsa i juni 2003.Strategin är framtagen gemensamt av kommissionärernaför miljö, folkhälsa och forskning. Huvudsyftet medstrategin är att minska de miljörelaterade sjuk-domarna. De mest utsatta grupperna, särskilt barn,betonas speciellt, liksom aktörsperspektivet. Fyraområden - respiratorisk sjukdom hos barn (inklusiveastma och allergi), neurologiskautvecklingsstörningar, barncancer och hormonstörandeeffekter - är prioriterade i strategin. Under hösten2003 kommer ett handlingsprogram att tas fram.Regeringen beslutade atttillkalla en nationell psykiatrisamordnare meduppgift att se över frågor som rör arbetsformer,samverkan, samordning, resurser, personal ochkompetens inom vård, social omsorg ochrehabilitering av psykiskt sjuka och psykisktfunktionshindrade (dir. 2003:133). Samordnarensuppdrag riktas främst mot personer som harallvarliga psykiska besvär.Samordnaren skall bl.a. lämna förslag tillutveckling av psykiatrins former, bedöma behovet avslutenvårdsplatser, pröva om det krävs nyavårdformer mellan slutenvård och öppenvård samtanalysera hur boendestöd eller andrainsatser kan utvecklas.Psykiatrisamordnaren skall fortlöpande informeraregeringen om resultatet av sitt arbete samt vidbehov lämna de förslag till författningsändringaroch förtydliganden i gällande regelverk som ansespåkallat. Psykiatrisamordnarens uppdrag upphörsenast den 1 november 2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att 1995 årspsykiatrireform i huvudsak var positiv för psykisktfunktionshindrade personer. Det finns emellertidbrister inom den psykiatriska vården och den socialaomsorgen. Utskottet välkomnar därför regeringensbeslut att tillkalla en nationellpsykiatrisamordnare med uppgift att se över frågorsom rör arbetsformer, samverkan, samordning,resurser, personal och kompetens inom vård, socialomsorg och rehabilitering av psykiskt sjuka ochpsykiskt funktionshindrade. Samordnaren skall bl.a.analysera hur boendestöd och andrainsatser kan utvecklas. Något initiativ medanledning av motionerna 2002/03:So296 (c) yrkande 8,2002/03:So513 (v) yrkandena 13 och 14, 2003/04:So569(v) yrkandena 8 och 9 samt 2003/04:So642 (kd)yrkande 15 avstyrks. Utskottet kommer att återkommatill ett flertal frågor om psykiatri i betänkande2003/04:SoU1.Utskottet noterar att i en rapportbehandlat brukarråd och brukarrevisioner som ettmedel för brukarinflytande över offentlig verksamhetför personer med psykiska funktionshinder. Vidarepågår försöksverksamhet kring personligt brukarstödmed stöd från Allmänna arvsfonden. börinte ta något initiativ med anledning av motionerna2002/03:So513 (v) yrkande 15 och 2003/04:So569 (v)yrkande 10. Motionerna avstyrks.Utskottet konstaterar att flera insatser görs föratt öka kunskapen om elöverkänslighet, bl.a. harForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) i uppdrag att dokumentera och informera omkunskapsläget vad gäller elöverkänslighet. Motion2002/03:So23 (mp) yrkande 6 avstyrks.Även yrkande 5 angående rökfria zoner i sammamotion avstyrks med hänvisning till pågående arbetepå området.Vad gäller yrkandena 3 och 4 noterar utskottet attregeringen publicerat På väg mot en goddemensvård (Ds 2003:47). Även detta yrkandeavstyrks.BilstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bilstödet.Utskottet hänvisar till att regeringenslutligen tillkallat en utredare för att göraen översyn av regler och tillämpning förbilstöd till personer med funktionshindersamt lämna förslag till ett effektivare ochförbättrat system för bilstöd. Jämförreservationerna 47 (kd) och 48 (mp).MotionernaI motion 2002/03:So23 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivande om ökade möjligheteratt få bilstöd (yrkande 14). Motionärerna anser attdet behövs ytterligare översyn.I motion 2003/04:So642 av m.fl.(kd) yrkas tillkännagivanden om vad i motionenanförs om behovet av teknisk och ergonomiskkompetens hos dem som handlägger bilstödet (yrkande10) och om att ta initiativ till ackreditering avföretag som handikappanpassar bilar (yrkande 11).Tidigare behandlingUtskottet behandlade frågor om bilstödet senast ibetänkande 2002/03:SoU1 och anförde då bl.a.följande (s. 61):Utskottet erinrar om det uttalande som utskottetgjorde angående reglerna för och tillämpningen avbilstödet i samband med behandlingen avbudgetpropositionen jämte motionerna för 2002.Utskottet konstaterade då, efter en inledandeomfattande beskrivning, vartill hänvisas(2001/02:SoU1 s. 104 f.), att ett flertalmotioner tog upp olika problem som är förenademed reglerna för bilstöd till handikappade. Vadsom anfördes gav vid handen att en förändring avgällande regelsystem syntes nödvändig.Omständigheter som borde beaktas vid en översynsom borde föregå en ändring av regelsystemetgäller bl.a. kriterierna för bilstöd,förutsättningarna för anpassningsbidrag,nödvändigheten av körkortskrav för personerberättigade till statlig assistansersättning,åldersgränserna samt nivån på grundbidrag ochanpassningsbidrag. Utskottet ansåg att regeringensnarast skulle vidta åtgärder i syfte atteffektivisera och förbättra tillämpningen avbilstödet till handikappade. Utskottet förväntadesig att regeringen återkommer tillriksdagen med en redovisning av vilka åtgärdersom vidtas. beslöt, på utskottetsförslag, att ge regeringen detta till känna(2001/02:SoU1, rskr. 2001/02:94).Utskottet konstaterar att någon redovisning ienlighet med tillkännagivandet intelämnats. Utskottet förutsätter att regeringensnarast återkommer.Utskottet avstyrkte därmed de aktuella motionerna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2002/03: 81).AktuelltI den avlämnade budgetpropositionen2003/04:1, volym 6, utgiftsområde 9 anför regeringenatt den skall besluta om direktiv utredning för att se över bilstödet i ett bredaresammanhang och lämna förslag till att effektiviseraoch förbättra tillämpningen av stödet. (Flera partier har budgetmotioner med förslag tilländringar av anslaget, dessa kommer att behandlas ibudgetbetänkandet, 2003/04:SoU1. )Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare (dir. 2003:137) meduppgift att göra en översyn av regler ochtillämpning för bilstöd till personer medfunktionshinder samt lämna förslag till etteffektivare och förbättrat system för bilstöd. Iarbetets inledning skall utredaren genomföra enfördjupad studie där kostnader för och nyttan avfärdtjänst respektive bilstöd jämförs och analyserasutifrån ett individ- och samhällsperspektiv.Utredaren skall därefter analysera och överväga vilka personer som bör omfattas av stödet, om bilstödet skall ha någon koppling tillförvärvsarbete eller inte, om uppdelningen av bilstödet i grund-,anskaffnings- och anpassningsbidrag ärändamålsenligt samt vilka möjligheter denenskilde skall ha att välja fordon, hur ett system för behovsbedömning avbilanpassningen skall kunna upprättas, vilkenkompetens som bör knytas till detta, vem som börvara huvudman och vem som skall utöva tillsynöver verksamheten, förändringar i organisation och ansvarsfördelningför verksamheten, om man kan effektivisera och förbättraadministrationen och tillämpningen av stödetgenom att koncentrera handläggning avbilstödsärenden till ett mindre antalbeslutenheter samt övrig reglering av stödet.Utredaren skall redovisa första delen av uppdragetsenast . Uppdraget i övrigt skallredovisas senast den 31 december 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar att regeringen slutligentillkallat en utredare för att göra en översyn avregler och tillämpning för bilstöd till personer medfunktionshinder samt lämna förslag till etteffektivare och förbättrat system för bilstöd. Iuppdraget ingår också att göra en fördjupad studiedär kostnader för och nyttan av färdtjänstrespektive bilstöd jämförs och analyseras utifrånett individ- och samhällsperspektiv. Vidare skallutredningen studera projektet somsyftar till att bygga upp och pröva en modell förkonsumentupplysning om bilval, bilanpassning ochkörkortsinnehav för förare och passagerare medfunktionshinder. Motionerna 2002/03:So23 (mp)yrkande 14 och 2003/04:So642 (kd) yrkandena 10 och11 är därmed i huvudsak tillgodosedda.Särskilt bostadsstöd förfunktionshindradeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avstyrka en motion om särskiltboendestöd för funktionshindrade. Jämförreservationen 49 (m).MotionenI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om särskilt boendestöd för funktionshindrade(yrkande 5). Motionärerna anser det orimligt attpersoner med funktionshinder skall tvingas sökasocialbidrag för att kunna bo kvar i sinahandikappanpassade lägenheter. har i sinbudgetmotion föreslagit att ett särskilt bostadsstödpå införs för personer medfunktionshinder.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat förslag om bostadsstöd tillfunktionshindrade vid budgetbehandlingen under fleraår, senast i betänkande 2002/03:SoU1. Utskottetvidhöll sitt tidigare ställningstagande att det intefunnit skäl att föreslå ett nytt anslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker motion 2002/03:So22 (m) yrkande 5.Utskottet noterar att Moderatasamlingspartiet i sitt budgetförslag harförslag om medel för ett nytt anslag om bostadsstöd.Detta kommer att behandlas av utskottet i betänkande2003/04:SoU1.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Målen för handikappolitiken (punkt 1)av (), KennethJohansson (c), () ochMagdalena ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So296 yrkande 1.StällningstagandeMänniskors lika värde måste vara utgångspunkten förhandikappolitiken. Regeringen har ett snävtsamhällsperspektiv på handikappolitiken och lyfterinte fram den enskildes förutsättningar. Vi anserdärför att ytterligare ett mål skall tillfogas denationella målen, nämligen ett samhälle där allamänniskor har makt över sina liv och där var och enhar möjlighet att verka utifrån sina individuellaförutsättningar. Vad vi nu har anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.2. Barn med funktionshinder (punkt 2)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So23 yrkande 2,2002/03:So513 yrkande 10 och 2003/04:So569 yrkande6.StällningstagandeOhälsotalet bland föräldrar till funktionshindradebarn har blivit förskräckande högt. Familjernasekonomiska situation är ofta svår eftersom barnetsfunktionshinder och behov av omvårdnad är ett hinderför föräldrarnas förvärvsarbete. Vårdbidraget, somär avsett bl.a. som en inkomstbortfallsförsäkring,ersätter inte det egentliga inkomstbortfallet. Vivill ha en översyn av detta stöd och ge störremöjligheter till rehabilitering eftersom det visatsig att långtidssjukskrivningarna ökat kraftigt. Idagsläget har ca 1 300 barn personlig assistentenligt lagen om särskilt stöd och service till vissafunktionshindrade, LSS. Ett problem som visat sig äratt försäkringskassorna gör olika bedömningar avtimbehovet. Ett annat problem är bemötandet, somockså varierar mellan kassorna och mellan olikahandläggare. Vi kräver klarare LSS-regler, merutbildning och ökad samordning. Vi anser attföräldrar till barn med funktionshinder oftabefinner sig i en svår situation och behöver mer avsamhällets stöd. Vi föreslår att det genomförs enöversyn kring dessa föräldrars villkor och om hurett stöd skall utformas. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.3. Jämlikhet mellan funktionshindrade kvinnoroch män (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So513 yrkande 18.StällningstagandeKommittén Välfärdsbokslut har konstaterat att detbland personer med funktionshinder finns tydligakönsskillnader. Kvinnor har i högre grad ekonomiskaproblem än män. Kvinnor får också mindre stöd ochhjälp. Eftersom det finns en viss dokumenteradkunskap anser vi att det är nödvändigt med en merfördjupad kartläggning av ojämlikheten som nämnsovan. Detta skall följas av ett åtgärdsprogram därman presenterar förslag som skall minskaskillnaderna mellan kvinnor och män. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.4. Individuella rättigheter (punkt 4)av (), (), (), KennethJohansson (c), (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So296 yrkande 2,2002/03:So439 och 2003/04:So487 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att funktionshindrades individuellarättigheter måste garanteras i lag somkännbara sanktioner införs för brott mot dessarättigheter. bör därför begära att enutredning tillsätts med denna inriktning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.5. Handikappeng (punkt 5)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So326 och 2003/04:So300.StällningstagandeVi anser att kommunernas yttersta ansvar förhandikappomsorgens kvalitet och kostnader inte ärförenligt med rätten till fri etablering och denenskildes eget val av var personen vill bo (ellervart personen vill flytta). Om kostnadsansvaretutformas så att fri etablering och en mångfaldigverksamhet uppmuntras skulle detta gagna allafunktionshindrade. För att stimulera detta skulleman kunna omforma systemet med en peng som följerindividen till den kommun han eller hon självväljer. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.6. Mätbara mål och kommande uppföljningar(punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2002/03:So21 yrkande 22 och avslårmotionerna 2002/03:So373 och 2003/04:So642 yrkande1.StällningstagandeRegeringens skrivelse 2002/03:25 är alltför glättad,och den visar på risken att felaktigt brukadmålstyrning blir en ordning för att urholkariksdagens inflytande. Kommande uppföljningar av dennationella handlingsplanen behöver vara merinriktade på att redovisa brister och på hur bristerkonkret skall kunna åtgärdas. Detta bör gesregeringen till känna.7. Mätbara mål och kommande uppföljningar(punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2003/04:So642 yrkande 1 och avslårmotionerna 2002/03:So21 yrkande 22 och2002/03:So373.StällningstagandeI regeringens skrivelse (skriv. 2002/03:25) redogörsför de åtgärder som vidtagits de senaste två årenför att uppnå de handikappolitiska målen. Mätbararesultat av insatserna redovisas dock mycketsparsamt. Politiska beslut för att uppnå dehandikappolitiska målen är svåra att utvärdera, ochdärigenom blir det svårt att utkräva politisktansvar. Och framför allt: om målen ligger på en förhög abstraktionsnivå är det inte alldeles enkelt attkräva förändringar av handikappolitiken. Nuvarandehandikappolitiska mål skall, enligt min uppfattning,fungera som bärande principer även framgent.