bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — Det ärvad vi ska diskutera och som sedan ska utpå en Internetremissrunda.Det är självklart att substitutionsprincipenligger bakom hela upplägget. Jag kan bara ge ettbevis. Det finns naturligtvis i skrift att man skata hänsyn till substitutionsprincipen. Det vi sägerär att det inte kan vara den enda faktorn. Det vetSverige av erfarenhet.Sverige är nog det land där man har försökt dettamest konsekvent. Vi vet också hur svårt det är atttillämpa det i allt man gör. Man måste också ta medandra faktorer i beräkning. Men principen är viktig.Den finns där och ligger bakom hela upplägget.Det innebär till exempel att vi har en regel omkemikalier i produkter. Alla de som ska importeraprodukter kommer att fråga: Vad är det förkemikalier i vattenmuggen, eller vad det nu är förnågonting, som jag köper? Kan ni garantera att denär ofarlig? Kan jag säga till myndigheterna att detär ofarligt och ingen risk att det kommer ut imiljön?Man kommer att driva på utvecklingen motsubstitution och mot ofarligare ämnen. Det är helatanken med att ha ett godkännandeförfarande. Detkommer att leda till att man söker eftermindre farliga alternativ. Det är fortfarande envägledande princip i det vi har gjort ikemikalielagstiftningen.Sedan kommer vi säkert att bråka om exaktformulering. Men så är det. Det finns inskrivettydligt.Ordföranden: för det, . Då är det MikaelaValtersson, , och därefter : Min fråga handlar om någontingsom berörde i sitt anförande omEU:s roll i processen.Ett fundamentalt problem i miljöpolitiken är hurman hanterar de spänningar som uppstår närmiljöhänsyn krockar med andra intressen. Jag tänkerdå särskilt på kortsiktiga ekonomiska intressen.Det ser vi också inom EU. Kommissionen satte tillexempel sina egna intressen förebevarandet av torsken i när villegå in och ta ett ansvar, även om nu kommissionensent omsider insett sitt misstag och försöker rättatill det.EU:s regler för statsstöd riskerar också attallvarligt försvåra för att använda denkostnadseffektiva skatteväxlingen i klimatpolitiken.Det har en svensk utredning brottats med i dagarna.Margot poängterade i sitt anförande attEU hade en drivande och ledande roll underJohannesburgstoppmötet. En sådan roll förpliktigaroch innebär också ett fortsatt ansvar när man ska gåfrån ord till handling.Mot den bakgrunden undrar jag vad du sommiljökommissionär avser att göra för att gemiljöhänsyn och resursbevarande högre prioritetframför kortsiktigt ekonomiskt intresse inom EU föratt kunna driva miljöfrågorna med trovärdighet iuppföljningen av Rio- och Johannesburgstoppmötet ifortsättningen.Margot : Det är precis det vi gör. Vi gördet i fiskepolitiken, i jordbrukspolitiken och i vårhandelspolitik.Samtidigt är EU medlemsländerna. I slutänden ärdet medlemsländerna som bestämmer. Det är etttydligt exempel på detta. Medlemsländerna satte sigemot torskfiskestoppet och kommissionens förslagtill en radikal neddragning av torskfisket iÖstersjön. Man accepterade inte en lika radikalneddragning som kommissionen hade föreslagit. Därförkommer det nu att bli ett torskfiskestopp.Vi bygger det på vad de ekologiska ramarna ger.Det är den viktiga omsvängning som sker med tillexempel översynen av fiskepolitiken. Här var det ettantal medlemsländer som inte ville acceptera detta.En följd av detta blev att ville gå längre.Då ifrågasatte kommissionen vilken effekt det skullefå.Man behövde titta på: Vilka är de internationellareglerna, och vilka är ? Men i synen påatt vi måste bevara torsken i har viabsolut ingen annan uppfattning. Kommissionen varmer ambitiös i sitt ursprungliga förslag än vadmedlemsländerna då var beredda att acceptera.På samma sätt gör vi när vi nu ser överjordbrukspolitiken, som är det riktigt känsligaområdet. Där återstår väldigt mycket att göra innanvi kan säga att vi har reformerat den så att vi ärhelt nöjda.Även här har kommissionens förslag inneburit entydlig förskjutning mot mer av landsbygdsutvecklingoch miljöinsatser. Det ska gynnas i ett framtidasystem.Ni vet också att det finns några storamedlemsländer som inte vill ändra påjordbrukspolitiken. De vill behålla den precis somdet ser ut . Det gör det därför också mycketsvårare att tala med en röst i internationellaförhandlingar.Det är fortfarande så att EU importerar mestjordbruksprodukter och också mest livsmedel frånfattiga länder. Inte ens om du lägger ihop denimport som sker från , , ochKanadas sida får du lika stor andel som vad EUimporterar. Här har vi öppnat våra marknader tillexempel genom initiativet Everything but arms. Vihar en helt fri marknad för de fattigaste länderna.Det är viktigt att vi är på vår vakt såatt det inte blir så att den enda handen inte vetvad den andra gör eller att vi har politikområdensom står i konflikt med varandra. Det finnsfortfarande en hel del att röja upp i. Jag tyckerändå att vi är på rätt väg. finns hållbarutveckling som en övergripande och vägledandeprincip för EU.Ordföranden: Då går ordet till ,Socialdemokraterna, och därefter till : Jag vill tacka förett engagerat anförande. Jag har en fråga på ettsvenskt favoritämne, att gå före.Hållbar utveckling handlar också om välfärd ochvälfärdsfrågorna. För många länder, framför alltutvecklingsländerna, står av naturliga skäl degrundläggande välfärdsfrågorna överst pådagordningen. De kan komma i konflikt medhållbarhetsfrågorna. Det gäller exempelvismiljöförstöring, kemikalier, exploatering av ändligaresurser, och så vidare.Från svensk sida har vi ofta framfört att vi måstegå före med åtgärder för att visa på goda exempeloch att det går att förena hållbar utveckling medbibehållen välfärd. Min fråga är: Hur ärkommissionens syn på EU i detta sammanhang? Är deten likartad syn inom kommissionen att EU bör gå föreoch visa på exempel för att få övriga världen medoss på området?Margot : Det är vad vi gör. Vi visar vägen.På många av de områden som diskuterades iJohannesburg är det EU som har den mest ambitiösalagstiftningen. Vi märkte också hur motståndet sågut. Bekymret var också det politiska läget. känner: Vi får inte tillräckligt stortillgång till era marknader. Ni sätter upphandelshinder. Ni ger oss inte tillräckligt bistånd.Ni lever inte upp till era tjusiga målsättningar.Risken var att debatten skulle fastna där och attvi aldrig skulle komma längre. Vi skulle framförallt inte komma till miljöfrågorna. ser mångau-länder miljöfrågorna som ytterligare ett sätt föross att sätta upp handelshinder och göra detkrångligt för dem att komma in på våra marknader.Våra konsumenter accepterar inte vad som helst. Detycker att vi bara vill förhindra utveckling i derasländer. Miljöfrågorna upplevs därför som en sortslyxbekymmer och ett lyxproblem som de får ta itu medsedan.Precis i det läget var vi i . Tradeand aid var det första som kom upp. Vi försökte attlösa de frågorna så att vi kunde komma in påmiljöfrågor. Det är också ett misslyckande för oss.Trots att vi är den största biståndsgivaren ivärlden har vi inte lyckats tala tillräckligttydligt med biståndsländerna om hållbar utveckling,klimatfrågan eller allt det som är så viktigt.Vi måste demonstrera i praktiken att det är tillfördel och inte en kostnad, en börda och ettbekymmer att investera på miljöområdet. Det ärdärför som det är så viktigt med miljövänlig teknikoch att vi hjälps åt med att illustrera det iverkligheten.Det var också en sorts pedagogiskt bekymmer iJohannesburg förutom ett reellt problem att fåtillräckligt starka skrivningar. Du har helt rätt.All vår miljölagstiftning är minimidirektiv somtillåter medlemsländerna att gå före.Jag skulle vilja veta vilket område som finns därinte vi har den mest ambitiösa miljöpolitiken. Ocksåpå klimatområdet är det vi som visar vägen. Vi ärberedda att genomföra det i praktiken. Vi är ocksåberedda att börja pröva handel med utsläppsrätter.Vi jobbar internationellt för att man ska ratificeraKyotoprotokollet.Tanken är att vi ska vara goda förebilder.Lars (): Min fråga rör miljöaspekterna ihållbar utveckling. Frågan riktas tillmiljökommissionären, men jag ser gärna kommentarerfrån miljöorganisationerna och -om presidiet så tillåter.Det kan finnas skäl att påminna om att haren relativt god miljö om man jämför med många andraländer. Säkert beror detta mycket på att vi har enlåg befolkningstäthet och ett renare energisystem.Inte minst handlar det om att vi har ett näringslivsom har arbetat med hållbarhetsfrågor i fleradecennier. Det finns många enskilda i befolkningensom är engagerade i miljöorganisationer ellerenskilt för en bättre miljö.När vi i den politiska sfären talar om hållbarutveckling betonar vi nästan alltidunderifrånperspektivet och vikten av att människortar egna initiativ. är ett sådant exempel.När vi kommer med de konkreta åtgärderna, både frånglobal nivå, EU-nivå och nationell nivå, handlar detmycket om den politiska sfärens åtgärder. Lagar,regler, pengar till myndigheter och så vidare.Hur ska vi komma ifrån detta perspektiv och hittade konkreta verktygen för att få in de enskilda iarbetet på ett tydligare sätt än vi har lyckats medhittills?Margot : Jag tror att man behöver göra tresaker.Man måste jobba med att få rätt priser på saker.Man måste få in miljöaspekten och miljökostnaderna ipriset, så att man mer använder ekonomiskastyrinstrument. Vi kommer att behöva skatter ochavgifter som ett instrument i miljöpolitikenframöver. Då kan det inte vara olika i . Därförespråkar jag en harmonisering av miljöskatter ochavgifter.Vi måste påverka konsumenterna. Vi kommer attbehöva mobilisera konsumenter och aktiva medborgarei framtiden. Hur ska man informera, och hur ska mange återkoppling, så att det blir en fördel av attcykla i stället för att ta bilen till jobbet varjemorgon, eller att jag är bra på att sopsortera? Detror inte sina öron när vi berättar att det iSverige finns kameror i soprummen, en övervakning avvad folk gör i soprummen! De tror inte att det ärsant. Det behövs mer positiv uppmuntran för attkonsumenterna ska vara villiga att göra jobbet.Man måste påverka produktions- ochkonsumtionsmönster. Man måste se till attproduktionen har en livscykelanalys för sinaprodukter. Man ska titta på dem från vaggan tillgraven, eller helst från vagga till vagga. Det kanvi göra på olika sätt, producentansvar eller olikastyrinstrument. Det behövs för att komplettera denlagstiftning vi redan har, de 200-300 lagreglerna.Vi har en rejäl grund att stå på, men vi kan behövaanvända frivilliga överenskommelser. Det har vi tillexempel med bilindustrin, både den europeiska,japanska och koreanska bilindustrin. Vi har enöverenskommelse om att de ska minskakoldioxidutsläppen. Där har vi inte lagstiftat utani stället kommit överens med dem. Vi följer upp ochövervakar noga. De sakerna är viktiga.Lars (): Jag skulle gärna vilja ha enkommentar från ochmiljöorganisationerna.Ordföranden: tar det sedan. Vi har all tid ivärlden att återkomma.Sverker (): Jag tar chansen att lyfta uppden fråga jag har ställt på ett nationellt plan. Detvar en av de frågor som kom tillbaka frånJohannesburg. Det gäller frågan om att gå tillbakaoch finna strukturella systemfel som hindrar oss attnå hållbar utveckling. När jag har chans att frågamiljökommissionären vill jag lyfta upp frågan tillEU-nivå. Vad på EU-nivå bedömer ärde största strukturella hindren eller systemfelensom måste övervinnas för att ta ett rejält klivgentemot hållbar utveckling?Margot : Det har att göra med konkretapolitikområden.Vi måste klara ut hur vi ska transportera ossframöver om inte det ska bli ett oöverstigligtbekymmer. Vi måste klara ut energiförsörjningen ochenergipolitiken framöver. Vi måste förstås jobba medjordbrukspolitiken om vi ska kunna ta itu med deriktigt stora miljöutmaningarna. Det gäller attintegrera miljöaspekten och den sociala aspekten ialla de ekonomiska bedömningarna mycket tidigare. Änså länge går det i bästa fall i tre parallella spår.Varje stort politiskt förslag som läggs fram frånkommissionens sida ska prövas utifrån hur det leverupp till målet om hållbar utveckling. har visådana utvärderingsinstrument. Det ska bli väldigtspännande att se hur det fungerar. Det tvingar ossatt börja tänka mer långsiktigt och i ett bredaregeografiskt perspektiv.Visst finns det många systemfel, och de sitterframför allt i huvudet. Det är hela attityden, attvi inte har lärt oss att förstå vad hållbarutveckling kan ge och hur den ska tillämpas.Ordföranden: , , får du sätta dig.Under de vi har kvar innan vi bryterför kaffepaus kommer vi att fortsätta medmöjligheten för ledamöter att ställa frågor till erövriga.Kaj (): Fru ordförande! Jag vill ställaen fråga till Svenska HandikapporganisationersInternationella Biståndsstiftelse.Hur definierar ni hållbar utveckling? Hur tyckerni att man ska se till att man faktiskt uppnår enhållbar utveckling där marginaliserade grupper intefortsätter att vara marginaliserade?Jamie : Jag ska ge en definition av hurhållbar utveckling ska uppnås.Hållbar utveckling inkluderar alla grupper isamhället, en ekonomi i en värld där allainkluderas. De fattiga ska inkluderas.I dag lever av världens befolkning medfunktionsnedsättning. Flertalet av dem utestängsdagligen på alla samhällsområden på grund av fysiskabarriärer, bristande vilja och negativa attityder.Man ska gå från ord till handling när det gällermiljöfrågor. Hur ska vi se på det? Man måste frånbörjan inkludera gruppen. Vi har perspektivet. Vitittar på vad som krävs för att inkludera människormed funktionshinder vad gäller miljöfrågor. Vi skainte fortsätta att utestänga människor, som detfinns exempel på i alla länder i världen.För att kunna uppnå detta behövs ett förändratsynsätt. Vi vill medverka till strategier ochmetoder. Vi tar gärna ett helhetsperspektiv. Våraerfarenheter är att de fattigaste är gruppenmänniskor med funktionsnedsättningar. Hur inkluderarvi dem i miljöfrågor? Det gäller att från början hakorssektoriell vy av saker och ting och inkluderaalla.Sven (): Miljökommissionären ochjag var rörande ense om attfrivilligorganisationernas och näringslivets rollvar avgörande för att få riktig kraft i arbetet medhållbar utveckling. Jag vill föra vidare den frågajag var inne på tidigare till några avorganisationerna. Jag vill höra hur till exempelSvenska , ,Kristna Råd och ser påsin roll och sina möjligheter och eventuellt vilkahinder som finns för att verksamt kunna bidra tilloch ha den nyckelroll som de flesta är ense om attha.Eva Carlhäll: Vår roll i är att lyftafram barnen och . Den är vårtverktyg i vårt arbete. I förhållande till hållbarutveckling ser vi att mycket görs men att det intetas så stor hänsyn till barnen, som är framtiden. Viinkluderar inte dem i frågan.De som berörs mest av miljöförstöring är barnen.Vi måste föra in dem mer i diskussionen än vad vigör . I vår verksamhet i världen försöker viatt lyssna till barnen och höra vad de ser somproblem och vad de har för lösningar.Margot tog upp problemet med sanitet.När vi har frågat barn i till exempel sägerde att de inte äter någonting innan de går tillskolan eftersom de inte kan gå på den eventuellaeller obefintliga toaletten. Speciellt flickor harproblem. Det finns otaliga andra vittnesmål frånbarn.Barn syns inte. Vi lyfter inte fram barnentillräckligt mycket i debatten.Hinder är attityder. Vi inser inte att barn ochungdomar har kapacitet och kan bidra i diskussionen.Göran : Det var en så bred fråga att jag vartvungen att fundera på vad jag skulle lyfta upp.Jag tänkte lyfta upp någonting som kanske inte ärså självklart för vilken roll vi spelar i samverkar kraftigtinternationellt med miljöorganisationer i andradelar av världen.En roll vi kan ha är att i samverkan medmiljöorganisationer i framför alltutvecklingsländerna men också med övergångsländernai öst arbeta fram positioner och förslag som byggerpå ett globalt helhetsperspektiv, som inte bara serden svenska miljödebatten och den svenskavälfärdsdebatten utan också integrerar perspektivframför allt från de globalt sett marginaliseradegrupperna. En sådan huvuduppgift vi bedriver i vårtinternationella arbete är att slå hål på densegslitna myten om att fattiga människor inte harråd att bry sig om miljön. Det är ofta tvärtom. Detär snarare så att om det är några som verkligen intehar råd att inte bry sig om miljön är det de fattigamänniskorna - som lever direkt av naturresurser,skogen, jorden, vattnet. Vi ser som en viktig rollatt åskådliggöra och visa hur just de rika ländernasproduktions- och konsumtionsmönster undergrävermöjligheterna för uthållig utveckling i mångautvecklingsländer. I det arbetet finns det långtkvar att gå innan det globala helhetsperspektivet påhållbar utveckling slår igenom i det allmännamedvetandet eller i många politiska församlingar.Lennart : Kristna Råd ärsamarbetsorganet i för kyrkorna i . Idet här sammanhanget har vi två uppgifter. Den enaär att samordna kyrkorna i olika insatser och setill att så många kyrkor som möjligt är med, helstalla. Den andra uppgiften är att vara kanal mellankyrkorna i och internationella ekumeniskaorganisationer, till exempel Kyrkornas Världsråd,Europeiska , men också deinternationella katolska organisationerna. Denkatolska kyrkan är i allmänhet inte med i deninternationella ekumeniken men är delaktig iSveriges Kristna Råd.I de här sammanhangen har det länge funnits samtaloch arbete kring hållbar utveckling, med framförallt en betoning av att hålla ihop de sociala,ekonomiska och miljömässiga målen. Det har iKyrkornas Världsråd funnits en kritik mot begreppethållbar utveckling, att det är alltför bestämt avhur man ser det i ord. Man har hellre velat tala omhållbara samhällen.I kyrkornas arbete med dessa frågor har de etiskagrundfrågorna varit viktiga. Det är som det harpåpekats här, nämligen att det krävs ett intensivtarbete för att förändra attityder, ett brettfolkbildningsarbete för att få så stor och breddelaktighet som möjligt.Sveriges Kristna Råd har inga egna konkretaprojekt, men det har kyrkorna. Det finns mycket attberätta. Till exempel kan berätta om vadSvenska kyrkan gör. Jag bollar över frågan tillhenne.Ordföranden: Jag kommer inte att låta få ordetjust . Vi får återkomma. Det är fem frågeställarekvar och kvar.Per-Allan : Internationella Röda Kors-rörelsentycker inte att man kan tala om hållbar utvecklingutan att tala om hiv/aids-problemen. Det är enohållbar utveckling. Det är ett sådant stort hot motde kriterier för utveckling som man har arbetat medde . Vi talar om länder med eninfektionsnivå på av befolkningen.Under den senaste svältkatastrofen i hardet med önskvärd tydlighet blivit klart att demekanismer som finns för återhämtning i byarna,bland lantbruksbefolkningen, inte gäller längre. Detbetyder att de kriterier som man arbetar med ur ettutvecklingsperspektiv inte gäller i samma grad. Därkrävs ett helt annat samarbete i humanitärtmultisektorarbete. Hiv/aids-frågan är inte etthälsoproblem utan ett utvecklingsproblem och någotsom vi måste samlas kring.Jag nämner ett initiativ. Victoria-initiativet förenar - inspirerat avÖstersjösamarbetet - både miljöaspekterna och desocioekonomiska hälsoaspekterna runt sjön och ger enmöjlighet för NGO:er, lokala och internationellaorganisationer och regeringar att långsiktigtförsöka göra något.Ordföranden: Jag vill ge en påminnelse. Det block vihåller på att ställa frågor om - vi håller på attglida in på område 2 - är globalisering ochinstitutionellt ramverk för hållbar utveckling.Carina (): Jag vill rikta min fråga till UD,men det skulle också vara intressant om MargotWallström har möjlighet att ge en kommentar.Det är viktigt att vi inom svensk politiksjälvständigt formar de mål och frågor som vi ärberedda att driva, att vi samordnar oss med EU ochser kommissionen som en resurs. För att veta påvilket sätt vi bäst driver frågor utanför EU-kretsenmåste vi också veta mer om hur andra länderprioriterar frågorna. Det är också viktigt att deländer som har kommit långt när det gällerekonomisk, teknisk och politisk utveckling taransvar för frågorna och går före.Jag har varit lite orolig för att ett så stortland som under Bushadministrationen inte harvarit berett att visa tillräcklig vilja. Det ärmöjligt att det har svängt, att det finns ettstörre intresse. Är , närBushadministrationen har suttit på plats ett tag,mer intresserat av att driva miljöfrågor?Margot : Det är enkelt att svara: Nej, dehar verkligen inte demonstrerat något som helstintresse av att föra upp miljöfrågan allra högst påden politiska dagordningen. Det gör ossbekymrade. Vi får en svag motpart. Vi vill ju gärnasamarbeta med , och vi anser att det är absolutnödvändigt.De miljöproblem vi ser är i hög gradglobala. De är världsproblem. Vi måste lösa demglobalt genom samverkan. Därför är det bekymmersamt.Jag hoppas att det kan rätta till sig.Kanske kan vi visa vägen med Kyotoprotokollet, somöver 100 länder har ratificerat, där vi skapar ettinternationellt regelverk, det enda som existerar.Förr eller senare måste återvända.Krister : Jag kan från Miljödepartementetssida ge en kort kommentar kring vårt internationellaarbete.I samarbetet hittar vi positioner och sökerbryggor, inte minst vi i de industrialiseradeländerna och utvecklingsländerna, i syfte att hittade mål vi tillsammans kan driva inom EU.Du pratade om att gå före. I bryggan mellanutvecklingsländerna och industriländerna måste vihitta de prioriterade frågorna och bygga ettförtroende. Det är avgörande.Jag kan peka på hur vi aktivt jobbar för att levaupp till det du pekar på. I samband medklimatförhandlingarna var det tydligt hur Sverigetillsammans med kommissionen gjorde ett aktivtarbete för att söka kontakt med olika länder för attse vilka gångbara modeller som finns för att gåvidare. Det relaterade till den allvarligasituationen när sade att man lämnadeförhandlingarna.Inför hade vi problem med vad detskulle bli för resultat. Skulle vi hamna i densituation beskrev tidigare att det skulle bliett totalt fiasko utan överenskommelse? Sverigejobbade tillsammans med och föratt bygga en axel från -72, -92 tillSydafrika -02. Vi jobbade aktivt med detta. Jag troratt det förslag tog upp i sitt anförande omatt bilda allianser på ytterligare områden änenergiområdet kommer att vara viktigt framöver närdet gäller implementeringen av Johannesburgsagendan.Lars (): I min tidigare fråga till MargotWallström påstod jag att politiker oftast harlättare att hitta konkreta överifrånlösningar ifråga om miljöutveckling, till exempel när detgäller att stoppa och hindra företag och enskildamänniskor från att göra saker eller att fåmyndigheter att med hjälp av tilläggsanslag ta tag inågot. ligger kraften för hållbarutveckling hos enskilda människor och företagare.Min fråga till och SvensktNäringsliv är om ni ser några konkreta verktyg förhur vi ska få ytterligare fart påunderifrånperspektivet som vi alla efterfrågar.Ingela Bendrot: Mycket handlar om att skapaförutsättningar, precis som jag sade tidigare, förföretagsamheten. Det är viktigt att skapaförutsättningar för företag och enskilda att gå irätt riktning. Miljöpolitiken tar ofta sinutgångspunkt i ett snävt fokus där man sällan elleraldrig tänker på de ekonomiska konsekvenserna. Jagtog tidigare upp exemplet med miljölagstiftningen,där man egentligen har goda ambitioner men där delånga handläggningstiderna leder till att vi intefår den modernisering av industrin som är så viktigför en utveckling som går i rätt riktning. Det ärett bra exempel där regelverket motverkar hållbarutveckling. Även om ambitionen är att motverkamiljöproblem blir ambitionen tyvärr den motsatta.Det finns också sätt att använda för att uppmuntraföretag. En del kommuner sätter nedtillsynsavgifterna för företag som harmiljöcertifierad verksamhet. Det är ett konkretexempel på den nationella nivån.Göran : Inom det civila samhället ochmiljörörelsen pågår bland annat ett livaktigtkonkret arbete för att uppnå direktamiljöförbättringar genom olika typer av projekt,miljömärkningsarbete och opinions- ochattitydförändringsarbete.