bet · GQ01KU30 · 2003-05-22 00:00:00 — Fonden skallsärskilt bidra till de åtgärder som vidtas ienlighet med den europeiska sysselsättningsstrateginoch de årliga riktlinjerna för sysselsättningen.Bidrag till mål 3 skall endast lämnas avsocialfonden. Bidrag från denna fond skall dockäven utgå till mål 1 och 2. Varje område inomgemenskapsinitiativen skall finansieras av enenda fond, och Equal skall finansieras avsocialfonden.Beslut om strukturstödMedlemsstaterna skall utse förvaltningsmyndigheterför varje stödområde som ansvarar för att utarbetaprogramförslag för stödberättigade regioner och föratt välja ut de projekt som kan få stöd enligt deprogram som beslutats om. Varje målområde ochgemenskapsinitiativ har sin egen förvaltningsmyndig-het. Vid sidan om dessa finns s.k.övervakningskommittéer som övervakar genomförandetav de programdokument som ligger till grund förstrukturstödet.I de samlade programdokumenten (SPD), somutarbetas av förvaltningsmyndigheterna imedlemsstaterna och beslutas av kommissionen,återfinns riktlinjer för målstödet. Här finnsde allmänna strategierna och prioriteringarnabeskrivna. Varje SPD skall kompletteras med ettprogramkomplement som utarbetas iförvaltningsmyndigheten och skall godkännas avövervakningskommittén innan det vidarebefordrastill kommissionen för kännedom. Detkompletterande programdokumentet innehåller merdetaljerade riktlinjer för vilka typer avprojekt som kan bedrivas inom programmet. Iprogramkomplementet återfinns bl.a. regler somstyr ändamålet med stöden, vilkagrupper/geografiska områden som stöden äravsedda för samt avisering om finansiering,nationell medfinansiering och de utvärderingarsom skall utföras. Gemenskapsinitiativen harsärskilda program som utarbetas på ett liknandesätt.Principer för EU:s regionalpolitikEU:s regionalpolitik bedrivs enligt följande fyrasärskilda principer. Additionalitet - stödåtgärderna skallkomplettera och inte ersätta nationellasatsningar. Syftet är att säkerställa att EU:smedel verkligen ökar stödet till regionerna ochinte bara blir ett substitut för redanbefintliga stödåtgärder. Koncentration - medlen skall användas där debehövs bäst inom förbestämda mål. Medfinansiering - projekten måste delvis varanationellt finansierade. Partnerskap - det skall vara ett nära samarbetemellan kommissionen, medlemsstater och deansvariga förvaltningsmyndigheter som utses avmedlemsstater under hela programperioden samtatt ansvarsfördelningen beträffandeförvaltningen av stödåtgärderna mellan regional,nationell och gemenskapsnivå är noggrantfastställd.Svenska bestämmelserBestämmelser om handläggningen av ärenden om stödfrån socialfonden finns i förordningen (1999:1424)om förvaltning av och iförordningen (2000:1212) med instruktion för Rådetför Europeiska socialfonden i Sverige.Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är förvaltningsmyndighet för mål3 och gemenskapsinitiativet Equal. Rådet är numeraen självständig myndighet efter att tidigare halegat under . Myndigheten harett 20-tal regionala kontor över hela Sverige.Regionalkontoren fattar beslut om programmedel.Närmare om programperioden 2000-2006Sammanlagt kommer attta emot ca (priser) frånstrukturfonderna.Mål 3Den övergripande strategin för mål 3 i äratt stärka individens ställning på arbetsmarknadengenom kompetensutveckling av såväl arbetslösa somsysselsatta. Det svenska mål 3-programmet hartilldelats totalt för perioden2000-2006.Programmet är indelat i fyra insatsområden som ärkopplade till den europeiskasysselsättningsstrategin.· Insatsområdet "Kompetensutveckling försysselsatta" syftar till att genomverksamhetsrelaterad kompetensutveckling få tillstånd processer som bidrar till förnyelse ochflexibilitet på arbetsmarknaden. I ett förstasteg görs en kompetens- och organisationsanalys.I ett andra steg genomförs kompetensutvecklingen.·· Insatsområdet "Ökad anställbarhet ochföretagaranda" avser aktiva åtgärder med syfteatt stärka de grupper som står utanförarbetsmarknaden genom hjälp till egenförsörjning, utbildning, jobbrotation eller tillatt starta eget företag.·· Insatsområdet "Integration, mångfald ochjämställdhet" syftar dels till att integrerapersoner med utländsk bakgrund, dels till attfunktionshindrade personer blir delaktiga iarbetslivet. Jämställdhetsinsatserna kan omfattabåde arbetslösa och sysselsatta, män ellerkvinnor och syftar bland annat till att minskaden segregerade arbetsmarknaden, minskadeltidsarbetslösheten och ge kvinnor chans tillavancemang.·· Insatsområdet "Lokal utveckling" är riktat tillregionala och lokala aktörer och har som syfteatt utnyttja möjligheterna till att skapasysselsättning på lokal nivå, bl.a. i den socialaekonomin.·Den uppgick antalet personer somhade deltagit eller var deltagare i mål 3-programmettill drygt 420 000 i mer än 16 000 projekt.EqualGemenskapsinitiativet Equal syftar till att genomtransnationellt samarbete främja nya metoder för attmotverka all slags diskriminering och ojämlikhet medanknytning till arbetsmarknaden. Hänsyn skall iprogrammet även tas till de asylsökandes integrationi samhället och yrkeslivet. Equal är en del av deneuropeiska sysselsättningsstrategin och skall ävensvara för arbetsmarknadsdelen av en övergripandeeuropeisk strategi för att bekämpa diskrimineringoch utslagning. har förgemenskapsinitiativet Equal tilldelats totalt 86,2miljoner euro från socialfonden.Kommissionen fastställde, efter förhandlingar medSverige om det svenska programförslaget, i mars 2001ett programdokument för Equal. Utlysningen av denförsta av totalt två ansökningsomgångar inomprogrammet ägde rum samma månad. Svenska ESF-rådethade beslutat om ett urval av totalt51 projekt, s.k. utvecklingspartnerskap.Programperioden 1994-1999Strukturstöd utgick inom sjuuppsatta mål samt till s.k. gemenskapsinitiativ ochpilotprojekt. Programmen från skallavslutas enligt rutiner och tidsplaner somkommissionen fastställt. Programperioden avslutasallteftersom programmens åtgärder genomförs, och desista utbetalningarna från EG till för dennaprogramperiod beräknas ske 2003.Mål 3 omfattade främst målgruppernalångtidsarbetslösa arbetshandikappade, arbetslösaungdomar och invandrare i , ochMalmö. i respektive län varansvarig myndighet.Bland gemenskapsinitiativen under dennaprogramperiod kan nämnas Adapt och Employment. Adaptgällde hela och krävde medverkan från minsttvå andra medlemsstater. Employment syftade till attförbättra möjligheterna till arbete förarbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomarsamt öka jämställdheten på arbetsmarknaden mellanmän och kvinnor. För båda initiativen varInternationella programkontoret ansvarig myndighet.Riksrevisionsverket () redovisade i en rapport1998-09-10 administration av EG:sstrukturfonder - behov av förändringar inför2000-2006 (RRV 1998:54) sin analys och syntes av deväsentliga problemen i den svenska administrationenav . En generell ansats var attinför en ny programperiod uppmärksamma problem sommotverkade god hushållning och säker hantering avnationella medel och EG-medel.Synteserna byggde på gjorda granskningar,utredningar och halvtidsutvärderingar. Därutöverhade gjorts en internationell jämförelse av hurgenomförandet av EG:s regional- och strukturpolitikär organiserat i , och Skottland.RRV fann att administrationen och regelverken försvenskt regionalstöd inte hade harmoniserats medmotsvarande för EG:s strukturstöd, attorganisationen för att genomföra EG:s strukturfonderi var svåröverskådlig, att många olikaorganisationer medverkade i genomförandet ochansvarsförhållandena var otydliga, attbeslutsgruppernas konstruktion skapadelojalitetskonflikter i beslutsfattandet, attbeslutsgruppernas ursprungliga beslut kunde ändras,vilket innebar att besluten hade ett oklart värdeför projektägarna, att beslutsgrupperna var statligamyndigheter som var svåra att styra och följa upp,att fondansvariga myndigheter gjorde åtaganden sommedförde framtida utgifter utan att ha särskildabemyndiganden, att IT-stödet innehöll en mångfaldsystem med olika syften, vars olikheter ochofullständigheter ledde till effektivitetsförlusteroch säkerhetsproblem, att det fanns risk för attjävsliknande situationer kunde uppstå vidöverläggningar och beslut om strukturfondsprojekt,att vägledning för sådana situationer saknades imånga fall samt att informationen till potentiellaprojektsökande och till projekt hade varitotillräcklig.Uppgifter från har genom en skrivelse tillRegeringskansliet begärt dels en beskrivning av densvenska hanteringen av frågor om stöd frånEuropeiska socialfonden, dels kommentarer tilluppgifterna i anmälan om vart stödet har gått och om avsikten medstödet, om försening av arbetet för programperioden2000-2006 och om stoppade utbetalningar, och dels dekommentarer i övrigt som ärendet ger anledning till.Från har som svar på utskottetsbegäran inkommit en inom Näringsdepartementetupprättad promemoria, bilaga A 2.8.2, somundertecknats av statssekreteraren promemorian beskrivs den svenska hanteringen avfrågor om stöd från Europeiska socialfonden ochkommenteras uppgifterna i anmälan om vart stödetunder har gått och omavsikten med stödet. Därutöver ges kommentarer omuppgifter om försening av arbetet och om stoppadeutbetalningar.I beskrivningen anges att ett av de fyrainsatsområdena inom mål 3 är "Integration, mångfaldoch jämställdhet" som syftar till bl.a. attintegrera personer med utländsk bakgrund påarbetsmarknaden och att insatsområdet "Lokalutveckling" syftar till att stärka lokala initiativoch aktörer för att skapa sysselsättning, bl.a. inomden sociala ekonomin.Vidare anges att Equal syftar till att genomtransnationellt samarbete främja nya metoder för attmotverka all slags diskriminering och ojämlikhet påarbetsmarknaden. Det svenska Equal-programmet har enövergripande målsättning om mångfald i arbetslivet.Ett antal av de 46 utvecklingsprojekt som hittillsstartat är helt eller delvis inriktade påinvandrare, och "Empowerment" utgör en avprinciperna i Equal.Övervakningskommittéerna har, framhålls ibeskrivningen, till uppgift att löpande följaresultaten och göra de anpassningar av programmensom behövs. Mer omfattande omprövningar kan dessutomgöras utifrån de oberoende halvtidsutvärderingarnasom redovisas . I övervakningskommittéernaför mål 3 och Equal finns ett trettiotal myndigheteroch organisationer representerade, bl.a.Integrationsverket och Rådet för etnisk jämlikhetoch integration, vilket utgörs avinvandrarorganisationer. Inom dessa kommittéer finnsen gemensam beredningsgrupp för integration ochmångfald som bl.a. aktivt följer insatser och övrigafrågor som berör personer med utländsk bakgrund inommål 3 och Equal.I beskrivningen påpekas också att ansvaradeArbetsmarknadsverket för genomförandet av mål 3, ochdåvarande ansvarade förmål 4. För minskadesantalet målprogram, och mål 3, som omfattar såvälanställda som arbetslösa, kom att i hög gradmotsvara de tidigare programmen mål 3 och mål 4.Regeringen valde mot denna bakgrund att den 1januari 2000 inrätta en ny myndighet - Svenska ESF-rådet.Om uppgifterna i anmälan om vart stödet har gått och om avsiktenmed stödet anges i promemorian följande.Mål 3 i hade under programperiodenprioriteringarna att slussa in ungdomar påarbetsmarknaden, att bekämpa långtidsarbetslöshetoch att stödja personer som riskerade att bliutestängda från arbetsmarknaden. Särskildamålgrupper för prioriteringen att stödja personersom riskerade att bli utestängda frånarbetsmarknaden var invandrare ocharbetshandikappade. Inom ramen för prioriteringarnafanns fyra åtgärder, bl.a. kompetensutveckling.Under programperioden startade totalt ca 2 000projekt, varav en femtedel av "allmännyttigaorganisationer", t.ex. invandrarorganisationer.Antalet sådana projekt ökade mot slutet av perioden.Mål 3-programmet kom slutligt att omfatta 171 000deltagare. Av dessa utgjordes av utländskamedborgare. Till detta skall läggas svenskamedborgare med utländsk bakgrund. Som planerat, ochmot bakgrund av ett integrationsperspektiv, var ettmindre antal mål 3-projekt riktade till enbartinvandrare.Inom mål 3-området, i övervakningskommittén, ägdeenligt promemorian ett aktivt arbete rum för attunderlätta för aktörer inom den sociala ekonomin somt.ex. invandrarorganisationer att bedriva projekt.Detta resulterade i särskilda informationsinsatserför dessa aktörer och i att en arbetsgrupptillsattes för att föreslå administrativaförenklingar med syfte att undanröja svårigheter förbl.a. den sociala ekonomin att bedriva mål 3-projekt. rekommenderade ocksåatt goda ansökningar från den sociala ekonominskulle prioriteras vid urvalet av projekt.Gemenskapsinitiativet Employment hade, anförs deti promemorian, till syfte att genomutvecklingsprojekt bl.a. förbättra möjligheterna förutsatta grupper. Delprogrammet Integra var särskiltinriktat till invandrare. Ett antal projekt inomEmployment-programmet utvecklade modeller ochstrategier för "empowerment" av utsatta grupper.Som kommentarer till uppgifter i anmälan omförsening av arbetet för programperioden 2000-2006anförs följande.Regeringen överlämnade ettförslag till samlat programdokument för mål 3till , vilket låg inom dentidsrymd som anges av Rådets förordning (EG) nr1260/1999. Enligt nämnda förordning skallkommissionen fatta beslut om programdokumentensenast efter det att de inlämnats.Förhandlingarna mellan kommissionen och Sverigedrog dock ut . Mål 3-programmet godkändesav kommissionen först i september 2000.Bakgrunden till denna försening var bl.a. deförändringar som följde efter den tidigarekommissionens avgång . Den nyakommissionen ställde ökade och ändrade krav påstyrning och finansiell kontroll samt på innehålli och omfattning av programdokumenten. Dettabidrog också till att förankringen av programmet,med ett flertal överläggningar mellan regeringenoch arbetsmarknadens organisationer, kom att talängre tid än vad som kunnat förutses.Under hösten 2000 utarbetade Svenska ,i samråd med övervakningskommittén, ettprogramkomplement. Myndighetens administrativarutiner m.m. byggdes upp. Sammantaget medförseningen av beslutet om programdokumentetinnebar detta att den egentliga verksamheten imål 3-programmet kunde komma i gång först islutet av 2000 eller i början av 2001.Sverige lämnade ett förslag tillprogramdokument för Equal till kommissionen iseptember 2000, vilket var inom den avkommissionen stipulerade tidsramen. Efterförhandlingar med beslutade kommissionenom programmet . Kort därefter gjordesen utlysning av den första ansökningsomgången.Eftersom Equal är transnationellt krävs visssamordning av tidplaner m.m. mellanmedlemsstaterna.Som kommentarer till uppgifterna i anmälan omstoppade utbetalningar anförs i promemorianföljande.Mot bakgrund av det ansträngda budgetläget ochför att klara utgiftstaket införde regeringen enutgiftsbegränsning, en s.k. limit, på anslagetför Europeiska socialfonden . Dennainnebar att myndigheterna, utöver anslagna medelför året, bara fick utnyttja en mindre del avanslagssparandet . På grund avsvårigheter att exakt prognostisera i vilken taktsom enskilda projektanordnare sänder in sinaekonomiska redovisningar med begäran omutbetalning och att närmare samordna detta medbeslutstakten i programmet kunde Svenska först dra slutsatsen attdet totala behovet av utbetalningar för mål 3under 2002 skulle överstiga angiven limit. AMSsom utbetalande myndighet fick därmed bromsa upputbetalningarna. tilldeladesSvenska genom ett regeringsbeslutytterligare avanslagssparandet, vilket innebar att vissautbetalningar kunde göras av AMS tillprojektanordnare som bedömdes ha särskilt storalikviditetsproblem, t.ex. ideella organisationer.Den 12 december 2002, när situationen avseendeutgiftsläget klarnat, fattade regeringen ännu ettbeslut om att Svenska och somutbetalande myndighet fick använda ytterligaremedel av anslagssparandet. Utbetalningarna tillprojekten kunde därmed fortsätta enligt behovunder den andra hälften av december.Uppbromsningen av utbetalningarna omfattadesåledes en period av ca två veckor.Utfrågning med statsminister den utfrågning som utskottet höll medstatsminister den 8 april 2003berördes även detta ärende. Statsministern beklagadeatt kommissionen byttes ut under hanteringen avmedlen, vilket medfört försening i processen attansöka och få fram medel, och nämndeansträngningarna att hålla utgiftstaket som bakgrundtill utbetalningsproblemen.En utskrift från utfrågningen finns intagen ibilaga B9.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att fått delav medel från har ett antalstatsråd varit ansvariga för de frågor somhanteringen av medel aktualiserar. Av utredningenframgår att hanteringen inte varit utan problem ochfört med sig svårigheter för både enskilda ochorganisationer. Utskottet utgår från att regeringenoch granskande myndigheter fortsatt följerutvecklingen av medlens hantering.Granskningen föranleder inte något ytterligareuttalande.2.9 Utrikesminister för regeringens ageranderörande en fängslad svenskmedborgare på GuantánamobasenÄrendetÄrendet rör en svensk medborgare som hålls fängsladpå den amerikanska militärbasen på Kuba.I en anmälan till begärs attutskottet skall granska utrikesminister regeringens diplomatiska agerande rörande honom.Utskottet bör enligt anmälan granska hurregeringen, främst utrikesminister ,verkat för att säkerställa att mannen blir behandladså som internationella konventioner ochgrundläggande rättsprinciper föreskriver. Utskottetbör också granska vilka ansträngningar som gjortsför att skall svara på frågor om sin bedömningoch om vad mannen anklagas för. Vidare bör utskottetgranska vilka ansträngningar som gjorts för attuppnå en samling av andra länder som har medborgaresom är fångar på Guantánamobasen till ett gemensamtdiplomatiskt arbete.Utskottet bör slutligen enligt anmälan granska vadsom har kommit fram vid två besök som representanterför gjort hos mannen och hurutrikesministern planerar att gå vidare för attsäkerställa hans rättstrygghet.Anmälan finns intagen i bilaga A 2.9.1.Uppgifter från och vidutfrågning med utrikesminister har genom en skrivelse tillRegeringskansliet begärt en redovisning av de åt-gärder som regeringen vidtagit i ärendet samt debedömningar som legat till grund för agerandet ochde kommentarer i övrigt som anmälan ger anledningtill. Redovisningen av regeringens åtgärder skulleinnefatta även de åtgärder som vidtagits inom EU.Utskottet har därefter begärt in handlingar avseendebesök hos svensken på Guantánamobasen och besök avden amerikanske ambassadören för krigsförbrytelser,, i den 13 mars2003. Utskottet har också hållit enutfrågning med utrikesminister på utskottets skrivelse har inkommit frånRegeringskansliet i form av en promemoria 2003-03-04från , se bilaga A 2.9.2.I promemorian redogörs för händelseförloppet iärendet och svenska åtgärder från det att uppgifterden publicerats i pakistanskamedier om att en arabisk man med svensk passhandlinggripits i området längs den pakistansk-afghanskagränsen till och de diskussioner somförts med de amerikanska myndigheterna, senast vidkabinettssekreterarens besök i den 26februari. Vidare redovisas särskilt innebörden avSveriges kontakter med amerikanska myndigheter samtkontakterna med andra länder som har fångar påGuantánamo och med mannens familj och faderns ombud.Av det redovisade händelseförloppet kan särskiltnämnas följande. De initiala åtgärderna avsågkontakter med pakistanska myndigheter samt deamerikanska och brittiska beskickningarna iIslamabad för att få klarhet om uppgifterna om engripen svensk, och framfördestill det amerikanska attSverige förväntade sig bli underrättat om någonsvensk medborgare hölls i förvar av amerikanskamyndigheter, oavsett var. kombesked från det amerikanska atten svensk medborgare i fängsligt förvar förts frånAfghanistan till Guantánamobasen. Ambassaden iWashington instruerades att se till att allatillämpliga rättssäkerhetskrav skulle tillgodoses,och ett sammanträffande med fångenbegärdes. Behandlingen av svensken och vissafolkrättsliga aspekter togs upp i olika sammanhang.Sedan det amerikanska försvarshögkvarteret villkoren för ett svenskt besök hos mannenpå Guantanamobasen, kom ett sådant besök till ståndi . Den svenska besöksdelegationenbestod av en företrädare för Säkerhetspolisen och entjänsteman från ambassaden i . Ärendettogs fortsättningsvis upp på olika nivåer. Besked omeventuella anklagelser och lagföring efterfrågades.Begäran om ett nytt besök hos mannen påGuantánamobasen överlämnades den 5 september 2002och förnyades . En svensk note ivilken ställdes ett antal uttryckliga frågor om denfolkrättsliga grundval som baserade sittkvarhållande av mannen på överlämnades ochaktualiserades på olika nivåer i detamerikanska . I noten gavs ävenuttryck för den svenska uppfattningen i frågan.Kontakter fortsatte . Den 27 december2002 meddelade det amerikanska utrikesdepartementetatt Pentagon accepterat ett andra svenskt besök. Ettsådant genomfördes , då den svenskadelegationen bestod av en företrädare förSäkerhetspolisen och en tjänsteman vidFörsvarsdepartementet. mötte ensvensk delegation under ledning avUtrikesdepartementets rättschef det amerikanskautrikesdepartementets rättschef och den juridiskerådgivaren i Nationella säkerhetsrådet. Från svensksida begärdes att mannen skulle frigeseftersom enligt den svenska regeringensuppfattning inte presenterat någon hållbarfolkrättslig grund för att hålla honomfrihetsberövad. Fortsatta diskussioner hölls ifebruari.I promemorian framhålls att Utrikesdepartementetvid alla kontakter med företrädare för denamerikanska administrationen har försökt att fåklarhet i den rättsliga grunden förfrihetsberövandet och om några, och i så fall vilka,anklagelser som riktades mot den fängslade svenskensamt hur man på amerikansk sida tänkt sig denfortsatta hanteringen av ärendet. Efterdiskussionerna som rättschefen påUtrikesdepartementet hade vid besöket i februari2003 i stod det klart att och USAhade fortsatt olika uppfattningar om vilka medel somfolkrätten tillhandahåller i en sådan här situation.Sverige anser att mannen skall behandlas antingensom krigsfånge eller som civil som gripits i sambandmed en väpnad konflikt, och i båda fallen behandlasenligt . Är han att betrakta somen civil misstänkt för brott, skall han behandlas ienlighet med det regelsystem på fri- ochrättighetsområdet som då blir tillämpligt, inklusive1966 års om medborgerliga ochpolitiska rättigheter som är anslutet till. USAhar emellertid valt att beteckna samtligafrihetsberövade som "fiendekombattanter", enkategoribeteckning som inte har stöd i modernfolkrätt. Effekten av kategoriseringen är att defrihetsberövade fråntas de grundlägganderättighetsgarantier som återfinns såväl i denhumanitära rätten som i reglerna om mänskligarättigheter.Mycken tid har enligt promemorian fått läggas nedpå att få till stånd besök på Guantánamobasen.Besöksfrågorna avgörs av Pentagon, och när detgäller de rent praktiska detaljerna kring besökenmåste samråd också ske med den lokala befälhavarenpå . Alla besök sker helt och hållet påamerikanska villkor. S.k. konsulära besök tillåtsöver huvud taget inte.Om kontakter med andra länder som har fångar påGuantánamobasen - i EU-kretsen , ,, och - sägs ipromemorian att haft åtskilliga kontakterbåde bilateralt och i EU-sammanhang. Det har viddessa kontakter klart framkommit att alla andraländer valt att hålla en betydligt lägre offentligprofil i frågan än . Skälen till detta ärolika, men man har uppenbarligen funnit det meständamålsenligt att agera med tyst diplomati, även omman i flera länder i stort delar den rättsligaanalys som gjorts på svensk sida. Det har inteheller i något annat land förekommit en sådanuppmärksamhet i media som i . har vidett flertal tillfällen i EU-sammanhang tagit uppfrågan om ett gemensamt agerande gentemot ifrågan, men intresset från andra länder har varitmycket svalt. Från svensk sida har begärtsofficiellt att svensken skall friges.