bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Vidare anser regeringen att deföreslagna ändringarna bör vara tidsbegränsade ochgälla för garantier som utfärdas fram t.o.m. år2006.Regeringens förslag om den formella regleringen avgarantisystemet innebär att dagensoffentligrättsliga reglering av verksamheten ersättsmed en avtalsreglering. är garantivillkorenfastställda i förordning beslutad av regeringen.Detta avviker mot vad som gäller i övrig statliggarantigivning som fungerar så att regeringen endastfastställer den allmänna ramen, medan man haröverlämnat åt myndigheten att fastställa villkorenför garantin. Enligt regeringen finns det flerafördelar med att även BKN:s verksamhet i möjligastemån regleras genom avtal mellan garantigivare ochgarantitagare. En uppenbar fördel är att villkorenför garantin kan variera från fall till fall utifrånt.ex. var i landet objektet ligger och låntagarensekonomi. En avtalsreglering anses också medföra ettmera flexibelt arbetssätt än om även detaljerna igarantigivningen är bestämda av regeringen. Vidarepekar regeringen på flera andra fördelar, bl.a.bättre möjligheter att i ett tidigt skede i etttänkt projekt ge en byggherre besked när det gällerförutsättningar och kommande villkor för en garanti.Förslaget i denna del innebär sammanfattningsvisatt regeringens reglering av garantiverksamheteninskränks till att ange de formella ramarna förgarantigivningen. I övrigt bör villkoren regleras iavtal mellan myndigheten och långivaren.Regeringens förslag har endast mött invändningarvad gäller frågan om den formella regleringen avgarantisystemet. I motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande8 föreslås avslå förslaget i denna del.Motionärerna vänder sig mot att ettoffentligrättsligt organ som BKN skall kunna slutacivilrättsliga avtal och att det därmed inte längregår att överklaga besluten i förvaltningsdomstol.Vidare anser man att förslaget ger betydande utrymmeför godtycklighet i nämndens beslutsprocedur.Yrkandet torde få förstås så att motionärerna godtarregeringsförslaget om kreditgarantins maximalastorlek, dock endast under förutsättning av attriksdagen avslår den del av förslaget som gäller denformella regleringen. I motionens yrkande 7 föreslåsäven att en utredning genomförs om behovet av enstatlig kreditgarantigivning på området.Motionärerna anser att den statligakreditgarantigivningen är att betrakta som ensubvention av bostadsbyggandet som är obehövlig omgrunderna för hyressättningssystemet ändras. På enfungerande marknad anses inte en statligkreditgarantiverksamhet behövas.Bostadsutskottet tillstyrker regeringsförslagetvad gäller kreditgarantins maximala storlek. Dettaförslag, som varken mött invändningar i motionereller under utskottets beredning av frågan, fåranses innebära en nödvändig anpassning avgarantivillkoren till de förutsättningar som i daggör sig gällande på bygg- och bostadsmarknaden. Denya reglerna torde också medföra ett större utrymmeatt utforma villkoren efter förutsättningarna i detenskilda fallet och därigenom möjliggöra bättreanpassade finansiella lösningar för respektivebostadsbyggnadsprojekt.Vad gäller den andra delen av regeringsförslaget,den formella regleringen av garantisystemet, kanutskottet inte dela de farhågor som framförs motion2003/04:Bo283 (m). Som framgår av propositionen ärdetta den ordning som tillämpas för övrig statligkreditgarantigivning. Vidare kan anföras attförfarandet ger utrymme för en högre grad avflexibilitet i garantigivningen och därmed kan bidratill att undanröja åtminstone några av de problemsom påtalats av sektorn i olika sammanhang. Somregeringen framhåller torde lösningen innebärafördelar sett ur såväl byggherrens och långivarenssom garantigivarens synpunkt.Vad sedan gäller förslaget i den aktuella motionenom att en utredning om den statligakreditgarantigivningen bör genomföras vill utskotteterinra om den utvärdering av systemet för statligakreditgarantier för bostadsinvesteringar somredovisades i det ovan omnämnda betänkandet SOU2000:13. Det är för övrigt till stor delslutsatserna av denna utvärdering som lett fram tilldet nu aktuella regeringsförslaget. Utskottet villockså invända mot motionärernas uppfattning attdagens kreditgarantigivning är att betrakta som ensubvention av bostadsbyggandet. BKN:s verksamhetbedrivs utifrån affärsmässiga grunder. Idet avseendet innebär förslaget om ändrad inriktningav kreditgarantigivningen ingen förändring. Däremotkan BKN:s verksamhet , ochförhoppningsvis i än högre grad efter det attinriktningen delvis förändrats, ses som en önskvärdstimulans av bostadsbyggandet genom att den kanbidra till att lösa finansieringen av ny- ochombyggnad av bostäder.Bostadsutskottet tar i detta sammanhang även upptre motionsförslag som inte innebär några egentligainvändningar mot regeringens förslag om ändradinriktning av kreditgarantigivningen utan snararefår tolkas som förslag om ytterligare förändringarav villkoren.I motion 2003/04:Bo271 (s) efterfrågas bättrevillkor för kreditgaranti vid byggande pålandsbygden. Motionären föreslår bl.a. attmaximinivån för kreditgarantiunderlaget bör höjas,att besked om garantier bör kunna ges före byggstartoch att garantin även bör gälla köp och ombyggnad aväldre hus och gårdar.Ett bättre fungerande system förbostadsfinansiering efterfrågas i motion2003/04:Bo286 (s). Det råder enligt motionen problemmed finansieringen av bostadsbyggandet framför allti regioner som varken är storstäder eller glesbygd.Lösningen är antingen ett reviderat system förkreditgarantier eller införande av en "husbank".Enligt motion 2003/04:Bo284 (s) behöver villkorenför kreditgarantier avseende kooperativahyresrättsföreningar förbättras. Det gäller bl.a.att kreditgaranti skall kunna lämnas upp till 90 %av marknadsvärdet, att garantin skall kunna utfärdasredan för byggkreditivet och att säkerhet i form avpantbrev skall kunna utgöras av fler än ettpantbrev.Utskottet kan konstatera att flera av de önskemålom villkor för kreditgarantierna som framförs imotionerna torde kunna uppfyllas genom den ändradeinriktning av garantigivningen som regeringenföreslår. Det gäller bl.a. förslaget om höjdmaximinivå för kreditgarantiunderlaget. Den nyamodellen med avtalsreglerad garantigivning ger ocksåett större utrymme för att beakta förutsättningarnai varje enskilt fall. Vad gäller förslagen imotionerna i övrigt föreligger det enligt utskottetsuppfattning inte tillräckliga skäl att föreslåytterligare förändringar i kreditgarantigivningensinriktning.Sammanfattningsvis tillstyrker bostadsutskottetsregeringens förslag om ändrad inriktning avkreditgarantigivningen för ny- och ombyggnad i desshelhet och avstyrker motion 2003/04:Bo283 (m)yrkandena 7 och 8. Utskottet avstyrker ävenmotionerna 2003/04:Bo271 (s), 2003/04:Bo284 (s) och2003/04:Bo286 (s).Utskottet övergår nu till att behandla de avregeringen begärda bemyndigandena.Kreditgarantier till ny- och ombyggnad avbostäderRiksdagen föreslås ge regeringen ett bemyndigandeatt ställa ut kreditgarantier till ny-och ombyggnad av bostäder intill ett belopp på högst10 inklusive tidigare gjordaåtaganden. Det bör påpekas att bemyndigandet syftarpå verksamhetsgrenen Nya garantier och således inteinkluderar de åtaganden som tidigare gjorts inomramen för verksamhetsgrenen Äldre garantier.Detta förslag från regeringen har inte mött någrainvändningar i motioner eller under utskottetsberedning. tillstyrker attriksdagen ger det begärda bemyndigandet.Kreditgarantier i obeståndshanteringenRiksdagen föreslås ge regeringen ett bemyndigandeatt ställa ut kreditgarantier förbostadsföretag i samband med obeståndshanteringenintill ett belopp på högst 500 miljoner kronorinklusive tidigare gjorda åtaganden. Syftet är atten ny långivare i dessa fall skall kunna lämna ettlika stort bottenlån som den tidigare långivaren.Regeringen erhöll föregående år ett motsvarandebemyndigande av riksdagen.Inte heller detta förslag har mött invändningar.Bostadsutskottet noterar emellertid att denbenämning på bemyndigandet som regeringen föreslårkan leda till missförstånd om dess inriktning.Kreditgarantierna ställs inte ut till bostadsföretagutan till kreditgivaren. Bemyndigandet bör därförliksom det för gällande formuleras somkreditgarantier i obeståndshanteringen. Med dennaredaktionella ändring tillstyrker utskottetregeringens förslag.Utskottet övergår nu till att behandla de treregeringsförslag om kreditgarantiverksamheten sommött invändningar i motioner.Kreditgarantier för lån till kommunalabostadsföretagRiksdagen föreslås ge regeringen ett bemyndigandeatt ställa ut kreditgarantier för låntill kommunala bostadsföretag intill ett belopp omhögst inklusive tidigaregjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst av det bokförda värdet på ett företags fastigheternär garantiavtalet träffas. Förslaget innebär attramen för denna form av kreditgaranti blir densammasom för år 2003.I två motioner föreslås att regeringens förslag ombemyndigande i denna del skall avslås av riksdagen.Ett sådant förslag läggs fram i motion 2003/04:Bo283(m) yrkande 4. Enligt motionen bör statensekonomiska risktagande minimeras. Dettaavslagsyrkande liksom motsvarande yrkande i motion2003/04:Bo297 (kd) yrkande 2 bör även ses motbakgrund av de i samma motioner framlagda förslagenom en avveckling av den nuvarande ordningen förstatligt stöd till omstrukturering av kommunalabostadsbolag. Dessa förslag har utskottet behandlati avsnittet om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18. I enlighet med det tidigarebehandlade förslaget i motion 2003/04:Bo297 (kd) omett anslag för en alternativ ordning för stöd tillkommuner med bostadsöverskott föreslås i motionensyrkande 3 att skall ge ett bemyndigandeför kreditgarantier enligt denna ordning.Riksdagen beslutade om formerna för ettfortsatt statligt stöd till omstrukturering avkommunala bostadsföretag. I detta beslut, somriksdagen fattade med anledning av förslag i denekonomiska vårpropositionen (prop. 2001/02:100, bet.2001/02:FiU21, yttr. 2001/02:BoU5y), ingick även ettbemyndigande för regeringen att ställa utkreditgarantier till motsvarande ändamål och intillsamma belopp som i det nu aktuella förslaget.Riksdagen förnyade föregående år bemyndigandet tillatt gälla även (bet. 2002/03:BoU1).Bostadsutskottet finner inte skäl att omprövariksdagens tidigare ställningstagande och föreslårdärför att regeringen ges ett bemyndigande även förår 2004. Vad gäller förslaget i kd-motionen om ettalternativt bemyndigande utgår det från en ordningför omstruktureringsverksamheten sombostadsutskottet redan avstyrkt i ett tidigareavsnitt. De nu aktuella motionsförslagen avstyrkssåledes.Kreditgarantier för lån till kooperativahyresrättsföreningarRegeringen begär ett bemyndigande att under 2004ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativahyresrättsföreningar tar upp för nybyggnad ellerförvärv av fastigheter för ombildning till koope-rativ hyresrätt intill ett belopp på högst1 inklusive tidigare gjordaåtaganden. Garantierna får motsvara högst av enfastighets marknadsvärde när garantiavtalet träffas.Förslaget innebär att ramen för denna form avkreditgaranti blir densamma som för 2003.Enligt motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 5 bördetta förslag avslås av . Motionärernaanser att särskilda villkor för upplåtelseformenkooperativ hyresrätt inte bör införas. Sammaförutsättningar måste gälla oavsett upplåtelseform.Även för detta ändamål har redan givitregeringen ett motsvarande bemyndigande förinnevarande år. Enligt bostadsutskottets meningsaknas det skäl för ändrat ställningstagande införnästkommande år. Utskottet vill här erinra om attregelsystemet för den nya upplåtelseformenkooperativ hyresrätt infördes efter ettriksdagsbeslut i bred enighet . Det finnstvå typer av föreningar, dels enligt en hyresmodelldär föreningen hyr lägenheterna av enfastighetsägare, dels enligt en ägarmodell därföreningen äger det hus där lägenheterna finns.Utskottet finner det angeläget att genom de aktuellakreditgarantierna underlätta bildandet också av densenare typen av förening.Regeringen bör således ges det begärdabemyndigandet. Utskottet avstyrker därmed motion2003/04:Bo283 (m) yrkande 5.Rörlig kredit för förvärv och innehav avfastigheterRegeringen begär ett bemyndigande att besluta om enrörlig kredit på konto i intillett belopp om för förvärv ochinnehav av fastigheter för vilka statligakreditgarantier utfärdats. Bemyndigandet motiverasmed att statens samlade kostnader i samband medhantering av skadeärenden kan minskas om BKN i vissafall har möjlighet att förvärva fastigheter förvilka kreditgarantier utfärdats.I motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 6 föreslås attriksdagen inte skall lämna det av regeringen begärdabemyndigandet. Motionärerna framhåller att stateninte bör äga fastigheter.Enligt vad utskottet erfarit har BKN genom sittregleringsbrev haft möjlighet tillfinansiering av förvärv av fastigheter i samband medskadeärenden. Regeringens förslag innebär attmöjligheten att utnyttja en rörlig kredit på konto iRiksgäldskontoret bör läggas fast genom ettriksdagsbeslut. har ingainvändningar mot den föreslagna ordningen. Vadgäller invändningen i den aktuella motionen bör detframhållas att möjligheten till förvärv av fastighetenbart avser en situation där statens kostnader iett skadeärende bedöms kunna begränsas genom dennahantering.Bostadsutskottet anser att bör lämna detbegärda bemyndigandet och avslå motion 2003/04:Bo283(m) yrkande 6.Behovet av studentbostäderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- investeringsstöd för studentbostäder, jämförreservationerna 28 (m, fp), 29 (kd), 30 (v)och 31 (c),- åtgärder för fler studentbostäder, jämförreservationerna 32 (m), 33 (fp), 34 (kd) och35 (c).InledningBostadsutskottet har haftanledning att ägna frågor om bostadstillgången förstudenter på universitets- och högskoleorter storuppmärksamhet. Utskottets beredning av dessa frågorhar både föranletts av olika regeringsförslag och avett stort antal motioner. Även under årets allmännamotionstid har ett flertal motioner väckts med olikaförslag om hur studenternas bostadssituation skallkunna förbättras. Utskottet tar först upp förslagsom gäller formerna för det ekonomiska stödet tillbyggande av studentbostäder. Därefter tar utskottetställning till motioner som förordar ett brettspektrum av åtgärder för att öka tillgången påstudentbostäder.Investeringsstöd för studentbostäderEtt investeringsbidrag för anordnande av bostäderför studenter infördes efter ett riksdagsbeslutvåren (prop. 1999/2000:100, bet. FiU27, yttr.BoU10y). Stöd utgick enligt förordningen (2000:588)om statligt investeringsbidrag för anordnande avbostäder för studenter. fattade riksdagenbeslut om att införa en investeringsstimulans förbostadsbyggande till fastighetsägare i form avkreditering på dennes skattekonto (prop. 2002/03:98,bet. För studentbostäder innebar beslutet attden nya investeringsstimulansen ersatteinvesteringsbidraget. Den nya förordningen(2003:506) om investeringsstimulans för byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäder trädde ikraft i år.Tre motioner tar upp frågor om formerna för detfortsatta statliga stödet för byggande avstudentbostäder.Ett permanent investeringsstöd bör enligt motion2003/04:Bo235 (v) yrkande 3 införas. Motionärernaanser att ett nytt investeringsstöd för byggande avstudentbostäder bör ges samma villkor som det nyainvesteringsstöd för övriga hyresbostäder somföreslås i samma motion. Det innebär bl.a. att detnya stödet för studentbostäderna bör vara 2007.I motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 14 föreslås attriksdagen bör besluta om att införa permanentainvesteringsbidrag för studentbostäder. Motionärernavänder sig mot att villkoren för stöd till byggandeav studentbostäder ändrats vid flera tillfällenunder senare år. Detta anses förhindra en långsiktigplanering för utbyggnaden av studentbostäder.Enligt motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 28 börett nytt investeringsbidrag för byggande avstudentbostäder införas med en liknande konstruktionsom det avskaffade och ersätta den nuvarandeinvesteringsstimulansen genom skattekreditering.Bidraget skall utgå med /m2 iStockholmsregionen, /m2 i ochMalmö och med /m2 i övriga landet.Motionärerna hänvisar även till ett förslag frånKristdemokraterna om halverad byggmoms. Densammantagna effekten av kd-förslagen anges bli enstörre stimulans av studentbostadsbyggandet än dennuvarande investeringsstimulansen. Ettanslagsförslag i samma motion som utgår från ettomedelbart införande av det föreslagnabidragssystemet har behandlats av utskottet iavsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde18.Som framgått ovan har en ny form av stöd tillbyggande av bl.a. studentbostäder införtsgenom en skattekreditering som i princip innebär attfastighetsägaren endast behöver erlägga ibyggmoms. Beträffande studentbostäder ger dennastödform en större ekonomisk stimulans än dettidigare investeringsbidraget. Det är ännu förtidigt att bedöma i vilken grad som detta på kortsikt kan leda till ett ökat byggande. uppfattning är det emellertid idagsläget, endast några månader efter att den nyastödformen introducerats, inte rimligt att taställning till en ny omläggning av stödformen.Däremot kan utskottet instämma i att de övervägandensom inletts om formerna för det statligastödet till bostadsproduktionen ävenbör omfatta stödet till studentbostäder. Utskottetutgår från att detta också är regeringens avsikt.De förutsättningar som staten erbjuder förbyggande av studentbostäder har således nyligenpåtagligt förbättrats. För att antaletnytillkommande studentbostäder skall kunna öka nivå som innebär att tillgången kan svaramot efterfrågan krävs också att övriga berördaparter ökar sina ansträngningar. Kommunerna som hardet övergripande ansvaret för attbostadsförsörjningen på lokal nivå fungerar kanförbättra villkoren för byggande av studentbostäderpå olika sätt. Utskottet återkommer nedan till dennafråga.Mot den redovisade bakgrunden avstyrks motionerna2003/04:Bo235 (v) yrkande 3, 2003/04:Bo263 (c)yrkande 14 och 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 28.Åtgärder för fler studentbostäderBostadsutskottet tar under denna rubrik upp motionermed ett antal förslag med ett brett spektrum avåtgärder i syfte att förbättra tillgången tillstudentbostäder.Motion 2003/04:Kr232 (m) om ungdomsfrågor tar iyrkande 8 upp frågor om bostadspolitiken.Motionärerna framhåller ett antal bostadspolitiskaåtgärder i enlighet med andra motionsförslag (m) somanses gynna tillkomsten av studentbostäder. Dessutomförordas en skattelagstiftning som gör det merintressant att hyra ut delar av bostäder. Det bör isammanhanget påpekas att förslag om ökademöjligheter till skattefri uthyrning till studenterfinns i fler motioner. Yrkanden som endast avserdenna fråga har emellertid hänvisats tillskatteutskottet.I motion 2003/04:Ub385 (m) om studenternasvardagsproblem finns tre yrkanden med förslag somfaller inom bostadsutskottets beredningsområde.Åtgärder föreslås för att göra planprocessensnabbare och effektivare - yrkande 3. Tillfälligastudentbostäder bör sättas upp - yrkande 4.Regeringen bör inventera statliga fastigheter föratt utröna vilka som enkelt kan göras om tillstudentbostäder - yrkande 5.I partimotion 2003/04:Bo253 yrkande 7förordas ett antal åtgärder för att förbättrastudenternas bostadssituation. Det gäller bl.a.användning av billigare byggmetoder, tillfälligabygglov, omvandling av lokaler till studentbostäder,enklare planförfarande och skattefrihet föruthyrning av rum i privatbostäder. I motionensyrkande 8 föreslås att ägardirektiven för destatliga fastighetsbolagen skall ändras så attstaten kan erbjuda billig mark för byggande avstudentbostäder.Motion 2003/04:Bo226 (kd) innehåller 7 yrkandensom helt eller delvis handlar om studentbostäder.Flera av dem har emellertid en sådan inriktning attde behandlas av andra utskott - skatteutskottetrespektive utbildningsutskottet. Ett yrkande omkonkurrensen på byggmarknaden har utskottet redanbehandlat i detta betänkande. De yrkanden som härtas upp gäller förslag om tillkännagivande tillregeringen i två frågor. Kommunerna bör enligtmotionärerna ta sitt ansvar för att tillhandahållabillig tomtmark - yrkande 2. Kommunerna bör gesmöjlighet att tillhandahålla mark för mobilastudentbostäder - yrkande 3.I motion 2003/04:Kr361 (kd) yrkande 7 föreslås attdet skall genomföras en bred översyn avbostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv. Imotionen beskrivs ungdomarnas bostadssituation ochförordas att det vidtas en rad åtgärder i enlighetmed förslag framlagda i Kristdemokraternasbostadspolitiska motioner. Det gäller bl.a. halveradbyggmoms, avskaffad fastighetsskatt, förenkladplanprocess och ökade möjligheter tillsjälvförvaltning.I flera motioner diskuteras vilka krav som kanställas på bostadstillgången för studenter på dehögskoleorter som tilldelas nya studieplatser.Enligt motion 2003/04:Bo247 (s) bör fördelningenav nya universitets- och högskoleplatser knytas tillkrav på de berörda kommunerna att ordna bostädertill studenterna. Motionärerna framhåller attbostadsmarknaden inte på egen hand klarat av attförse ungdomar med bostäder.I motion 2003/04:Bo263 (c) föreslås attförhandlingar om den studentsociala situationenskall komma till stånd med alla högskolekommuner -yrkande 13 - och särskilt de kommuner som skalltilldelas nya högskoleplatser - yrkande 12.Motionärerna framhåller bl.a. att regeringen haransvar för att tillsammans med samtliga berördaparter forma en strategi för hurstudentbostadstillgången skall säkras. Även i motion2003/04:Ub390 (c) yrkande 17 föreslås att riksdageni ett tillkännagivande bör framhålla att en kommunsom fått fler högskoleplatser också har ettbostadsförsörjningsansvar. Enligt motionens yrkande16 bör regeringen bjuda in berörda kommuner,högskolor och studentkårer till överläggningar omhur bostadssituationen för studenter skall hanterasframgent.Slutligen i motion 2003/04:Bo210 (c) beskrivs ettprojekt i som syftar till att geungdomar med bristande erfarenheter både arbete ochbostad. Denna projektidé föreslås bli prövad även iSverige.Bostadsutskottet kan konstatera att flera av deovan beskrivna motionerna är i det närmasteidentiska med motioner som utskottet behandladeföregående år i betänkande 2002/03:BoU1. Utskottetkonstaterade då att dessa motionsförslag till stordel avsåg åtgärder inom den generella statligabostadspolitiken. I övrigt gäller förslagen behovetav olika kommunala åtgärder för fler studentbostädersamt förslag om utredning och överläggning omstudentbostadssituationen.Vad gäller de mer generellt inriktade förslagenhänvisar utskottet nu liksom föregående år till sinaställningstaganden där respektive sakfrågabehandlas. Utskottet kan emellertid instämma imotionärernas uppfattning att den generellabostadspolitikens utformning har stor betydelse ävenför studenternas bostadssituation. De riktadeåtgärder som särskilt avser bostäder för denna gruppbör därför ses som ett komplement till enpolitik som syftar till att alla skall erbjudasförutsättningar att leva i goda bostäder tillrimliga kostnader.Utskottet kan också till stor del instämma i deöverväganden som finns i flera av motionerna om attkommuner med stor bostadsefterfrågan från studenteroch ungdomar bör pröva olika åtgärder som kanunderlätta byggandet av bostäder. I flertalet fallförutsätter sådana åtgärder inte några förändringari de statliga regelverken. Det är således möjligt att bevilja bygglov för tillfälligtuppställda studentbostäder. Det är också möjligt attbygga om tomma lokaler till studentbostäder. Försådan ombyggnad kan dessutom den nyainvesteringsstimulansen genom skattekrediteringutgå. Vad gäller förslagen om snabbare planprocesspågår sådana överväganden inom ramen för arbete. Kommunerna kan emellertid redaninom nu gällande regelverk på olika sätt bidra tillett smidigt plan- och bygglovsförfarande. Kommunernakan också påverka villkoren för byggande av bostädergenom de olika avgifter och exploateringskostnadersom tas ut.Utskottet instämmer vidare i motionärernasuppfattning att kommunerna kan göra mer för atterbjuda mark till rimliga kostnader för uppförandeav studentbostäder.