bet · GQ01NU9 · 2003-04-08 00:00:00 — SammanfattningUtskottet har inget att erinra mot redogörelse för företag medstatligt ägande, vilken har överlämnats till med regeringensskrivelse /02:120. Skrivelsen bör därmed läggas till handlingarna.Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks. Yrkandena gäller synen påstatligt ägande av företag och försäljning av statliga företag, statensägarutövning och könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna. Närdet gäller försäljning säger utskottet att det i vissa fall kan varamotiverat med försäljning av del av eller hela det statliga ägandet i ettbolag. Den ordning som gäller och som innebär att regeringen- i det fall den inte redan har beslutsmöjlighet - lägger fram förslag tillriksdagen om försäljning, anser utskottet vara ändamålsenlig. I enreservation (m, fp, kd, c) begärs en plan för försäljning av statligaföretag och en redovisning av syftet med det statliga ägandet förrespektive bolag.I fråga om statens ägarutövning hänvisar utskottet till pågående arbeteinom avseende riktlinjer, offentliga bolagsstämmor, etiskpolicy, m.m. En annan uppfattning redovisas i en reservation (m, fp, kd,c), där det föreslås ett tillkännagivande av i dessa frågor.Beträffande könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna utgårutskottet från att regeringen ökar sina ansträngningar för att uppfylladen målsättning rörande jämställdhet i fråga om representation, lön ochinflytande som vid ett flertal tillfällen uttalat, och som enbred opinion klart ställt sig bakom. Detta måste, påpekar utskottet, ledatill en ökande andel kvinnor i både styrelserna och ledningarna för destatliga företagen, liksom bland styrelseordförandena. I en reservation (m,fp, kd, c) understryks vikten av en allmän vidgning av kompetensen istyrelserna för de statliga företagen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Synen på statligt ägande av företagRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2001/02:120 till handlingarna ochavslår motionerna 2001/02:N65 yrkandena 1 och 6, 2001/02:N66 yrkandena1-4, 2001/02:N67 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fi236 yrkandena 3 och 4,2002/03:MJ425 yrkande 3, 2002/03:N263 yrkande 8, 2002/03: N269 yrkande4 och 2002/03:N395 yrkande 18.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Statens ägarutövning, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:N65 yrkandena 2, 4 och 5,2001/02:N66 yrkandena 5 och 6, 2002/03:N249, 2002/03:N276, 2002/03:N281 yrkandena 1-6 och 2002/03:N316.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna, m.m.Rikdagen avslår motionerna 2001/02:N65 yrkande 3, 2002/03:N310 och2002/03:A242 yrkandena 3 och 4.Reservation 3 (m, fp, kd, c)den 8 april 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), StefanHagfeldt (m), () och ().2002/03NU9Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 2001/02:120 med redogörelse för fö-retag med statligt ägande,dels 3 motioner som väckts med anledning av skrivelsen,dels 11 motioner från allmänna motionstiden.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelse om statliga företag tillhandlingarna och avslå ett antal motionsyrkanden rörandebl.a. försäljning av statliga företag, statens ägarutövning och för-ändring av könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna. Ut-skottet redovisar sin syn på statligt ägande av företag. När det gällerstatens ägarutövning hänvisar utskottet till pågående arbete inomRegeringskansliet avseende riktlinjer, offentliga bolagsstämmor,etisk policy, m.m. Beträffande könsfördelningen utgår utskottet frånatt regeringen ökar sina ansträngningar för att öka andelen kvinnor ibåde styrelserna och ledningarna för de statliga företagen, liksombland styrelseordförandena. Jämför reservationerna 1-3 (m, fp, kd,c).Skrivelsen om statliga företagInledningI skrivelse 2001/02:120 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvalt-ningen av statens företagsägande samt för verksamheten i företagen medstatligt ägande och i affärsverken. I redogörelsen beskrivs utvecklingen ifråga om förvaltningen av statens företagsägande och framt.o.m. I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltasav departementen, dels de affärsdrivande verken , och . () ombildades tillaktiebolag den 1 januari 2001.Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut avriksdagen (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Från och medår 1999 utger regeringen också en mer lättillgänglig version av skrivelsen. Iregeringens redogörelse redovisas mer fullständiga resultat- och balansräk-ningar. I sammanställningarna följer sedvanliga reglerrörande redovisningsinformation. redovisas även en konsolide-rad balans- och resultaträkning. Redovisningen ger en bild av statens samladeföretagsengagemang och de totala värdena i denna företagssfär. I avsnittet omRegeringskansliets ägarförvaltning finns en redovisning av Regeringskansli-ets förvaltningskostnader, och i avsnittet om den statliga företagssfären finnsbranschöversikter som belyser under vilka förutsättningar företag med statligtägande verkar.I den siffermässiga presentationen och i den skriftliga analysen av denstatliga företagssfären har företagen delats upp i två huvudgrupper, nämligenföretag som verkar under marknadsmässiga villkor och krav och företag somhar särskilda samhällsintressen. Uppdelningen avses ge underlag för en merrättvisande bild, som analysen av såväl det samlade företagsägandetsom de enskilda företagens resultat och måluppfyllelse underlättas. I syfte attöka genomlysningen av staten som ägare och av företagen med statligt ägan-de publicerar kvartalsrapporter över företagmed statligt ägande. I skrivelsen ingår också uppgifter om de riktlinjer ochriksdagsbeslut som ligger till grund för företagens verksamhet samt uppgiftom de styrelser som utsetts på bolagsstämmorna eller ge-nom regeringsbeslut våren 2002.Olika förbättringar har gjorts i den nu aktuella redogörelsen. Avsnittet omstatens ägarpolitik har - när det gäller genomlysning - kompletterats medinformation om de av regeringen beslutade riktlinjerna för extern ekonomiskrapportering för företag med statligt ägande, om bolagsstämmor och om revi-sorernas roll i de statliga företagen. I avsnittet om viktiga policyfrågorfinns en samlad redovisning av hur många av de statliga företagen och hurstor del av de totala tillgångarna som omfattas av miljöpolicy ochmiljöledningssystem. Även jämställdhetsfrågor och mångfaldsarbeteredovisas. I branschavsnitten har analysen av de olika branschernautvecklats, och i företagspresentationerna lämnas information omföretagens utdelningspolicy, förutsatt att bolaget omfattas av ettutdelningskrav. Verksamhetsberättelsen tillhandahålls även på engelska,eftersom regeringen mött ett stort intresse från utlandet för den svenskamodellen för förvaltning av företag med statligt ägande.Statens ägarpolitikDen svenska staten är största företagsägare och arbetsgivare. GenomRegeringskansliet förvaltas 62 företag/koncerner, varav 47 ägs helt och15 tillsammans med andra. Totalt är ca 200 000 personer anställda i dessabolag. Staten är den största ägaren på Stockholmsbörsen. Statens ägarroll ärkomplex då staten äger företag inom verksamheter som spänner från gruvin-dustri och fastigheter till opera och spel. Regeringen har infört värdeskapandesom övergripande mål. Företagen har, som nämnts, delats in i två grupper,nämligen företag som verkar under marknadsmässiga villkor och krav samtföretag som främst har särskilda samhällsintressen att uppfylla.Företag med marknadsmässiga krav kännetecknas av något eller båda avföljande kriterier: De verkar på en marknad med full konkurrens; Ägaren,staten, ställer marknadsmässiga krav på resultat och avkastning baserade påriskprofil. Målet för ägarpolitiken inom denna grupp sätts utifrån marknads-mässiga krav. För flera av dessa företag används det gängse måttet för värde-skapande, dvs. att nuvärdet av de framtida kassaflödena skall vara större änföretagets sammanvägda kostnad för det lånade kapitalet och ägarens kapital.Under de senaste fyra åren har regeringens förvaltning varit inriktad på enfinansiell omvandling av företagen i syfte att maximera aktieägarvärdet.Utvärderingen av företagen i denna grupp sker genom att utvärdera lönsam-heten hos företaget för att avgöra om företaget genererar en acceptabel av-kastning. Avkastningskraven måste bl.a. i konkurrenshänseende motsvarakraven på övriga företag i samma bransch.Företag med särskilda samhällsintressen kännetecknas av något eller någraav följande kriterier: Staten styr verksamheten på ett påtagligt och direktsätt; Företagen verkar på en marknad med särskilda förbehåll; En del avföretagen verkar helt eller delvis utan konkurrens, andra är fulltkonkurrensutsatta. För denna grupp av företag gäller att speciella målsätts, varvid bl.a. kraven på avkastning avviker från vad som är gängse iverksamheter som bedrivs helt på marknadsmässiga villkor. Utvärderingen ochuppföljningen baseras bl.a. på kvalitativa parametrar härledda ursamhällsekonomiska eller sektorspolitiska mål och effektivitets- ellerresultatskrav. Kraven på t.ex. kostnadseffektivitet kan vara högt ställdaäven om andra mål har stor betydelse. Graden av samhällsintresse ochstatens styrning skiljer sig mycket mellan de olika bolagen i denna grupp.Som ägare har regeringen tillgång till tre verktyg för att nå de uppsattamålen, nämligen genomlysning, fokus på kärnverksamhet och effektiva sty-relser. Beträffande genomlysning anser regeringen att företagen med statligtägande skall vara minst lika genomlysta som börsnoterade företag. Ur statenssynvinkel är företagens rapportering av speciell vikt eftersom den är ett vik-tigt styrinstrument i uppföljningen och utvärderingen av företaget. Den finan-siella informationen är grunden för företagens offentliga rapportering och börkompletteras med beskrivningar om marknadsutveckling, känslighetsanaly-ser, etc. för att ge vägledning i tolkningen av de faktorer som skapar värde iföretaget. I vilken mån de berörda särskilda samhällsintressena uppfyllts börbetraktas som lika väsentlig som annan redovisning. Även den miljö-, jäm-ställdhets- och mångfaldsrelaterade rapporteringen bör i möjligaste mån in-tegreras i årsredovisningen.När det gäller bolagstämmor sägs att dessa - i aktiebolag - syftar till attbereda aktieägarna möjlighet att besluta i företagets angelägenheter. I aktie-bolagslagen (1975:1385) görs ingen skillnad mellan statligt ägda aktiebolagoch privata aktiebolag. Bolagsstämman är således i första hand en samman-komst för aktieägarna, men det finns inga hinder, om bolagsstämman medgerdet, att stämman öppnas för allmänheten. För att tillgodose behovet av insynoch offentlighet finns inskrivet i företagens bolagsordning att riksdagsleda-möter har rätt att närvara vid bolagsstämman och i anslutning till denna ställafrågor. Det är styrelsens ansvar att kallelse till bolagsstämman skickas tillriksdagen före stämman. Detta gäller samtliga företag i vilka statenäger av aktierna och som har fler än 50 anställda. Riksdagsleda-möters önskan att närvara på stämman skall anmälas till företagets styrelsesenast i förväg. är ett av de företag med statligtägande som har en öppen bolagsstämma. Det har setts som ett lämpligt till-fälle att beskriva företagets verksamhet och mål för en bredare målgrupp.När det gäller fokus på kärnverksamheten sägs i skrivelsen att detgenerellt sett har funnits två problem inom den statliga företagssfären,nämligen ineffektiv kapitalbalans och expansion utanför kärnverksamheten.Under de senaste åren har i samråd med företagen medstatligt ägande vidtagit flera åtgärder för att öka fokusen påkärnverksamheten och optimera kapitalstrukturen. med statligtägande tenderar dock fortfarande att vara överkapitaliserade i förhållandetill en optimal kapitalstruktur, dvs. de har för mycket eget kapital irelation till lånat kapital. En anledning till detta är en osäkerhet omstaten är beredd att skjuta till nytt kapital om det uppstår ettinvesteringsbehov. Detta försvårar möjligheten för företagen att öka utdel-ningen till ägaren, eftersom företaget vill försäkra sig om att ha enbuffert för eventuella framtida investeringar. Det egna kapitalet är dyrareän det lånade kapitalet. För att kompensera den större risken som dettainnebär kräver aktieägare generellt en högre riskpremie som av externabedömare bedöms ligga inom intervallet 3,5-5,baserat påett genomsnitt. Det andra problemet har varit att flera av företagen medstatligt ägande har expanderat inom verksamheter som liggerutanför företagets kärnverksamhet. Generellt sett ökar detta risken iföretaget, eftersom det på så sätt börjat konkurrera inom områden därföretaget har ringa eller ingen erfarenhet. Ledningen förlorar fokus påkärnverksamheten, och ägaren löper risken att företagets mål inte uppfyllseller åsidosätts. Flera företag med statligt ägande har under de senasteåren tydligt fokuserat på kärnverksamheten.Beträffande det tredje verktyget, effektiva styrelser, sägs att regeringensmål är att styrelserna skall innehålla hög kompetens anpassad tillrespektive företags verksamhet, situation och framtida utmaningar.Nomineringen och tillsättningen av nya ledamöter föregås av en löpandedialog mellan ansvarigt departement, styrelseordförande, andra ledamöter,företagsledning och eventuellt andra delägare. Regeringens ambition äratt styrelseförändringar skall utlysas före stämman. För attkomma i fråga för en styrelseplats fordras en hög allmän kompetens inomlöpande affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiellafrågor eller andra relevanta områden. Styrelsens ordförande har ensärställning i företagets styrelse, varför särskilt höga krav bör ställaspå styrelsens ordförande när det gäller kompetens och förmåga att ledastyrelsearbetet. Sammansättningen av styrelserna skall också ske så att enbalans uppnås avseende kompetens, bakgrund, ålder och kön. För att uppnåeffektiva styrelser bör dessa inte vara för stora. bestodstyrelserna i företag med statligt ägande i genomsnitt av 7,3 ledamöter,inklusive suppleanter (motsvarande antal var 7,8 respektive 7,6 åren 1999och 2000). Regeringens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter istyrelserna, om inte särskilda skäl kräver annat. Styrelsenomineringar ibörsnoterade företag där staten är delägare skall ske i samråd med övrigahuvudägare, företrädesvis genom en nomineringskommitté. Revisorernas roll iföretagen är bl.a. att granska styrelsens förvaltning av företaget på ettopartiskt och självständigt sätt. Detta är av central betydelse, varförRegeringskansliet kontinuerligt utvärderar revisorerna och deras medverkani statligt ägda företag. Revisorerna kan med sin insyn i företagetsförvaltning även vara ett stöd för styrelsen i utvärderingen av hur de avregeringen givna riktlinjerna avseende extern ekonomisk rapportering,incitamentsprogram och anställningsvillkor efterlevs.I ett avsnitt med rubriken policyfrågor redogörs för regeringenspolicy i vissa frågor av principiell karaktär och hur dessa berör företagenmed statligt ägande. När det gäller etik, moral och globalt ansvar sägs attdet är styrelsens och ledningens ansvar att de företag där staten harägarintressen sköts på ett föredömligt sätt och väl inom gällandelagstiftning. Miljö- och etikhänsyn bör vara självklarautvärderingsparametrar för de beslut som rör förvaltningen av företag medstatligt ägande. utformade , tillsammans med 35 regeringar,rekommendationer avseende god praxis för företag avseende t.ex. mänskligarättigheter, information, konkurrens och beskattning. FN lanserade "The Global Compact", där näringslivet uppmanades att stödja och respekteranio principer som rör mänskliga rättigheter, arbete och miljö.Miljöanpassning är i många fall en förutsättning för lönsamhet. Företag medstatligt ägande bör därför, i likhet med näringslivet i övrigt, bidra tillatt de nationella miljömålen uppfylls. Styrelserna bör aktivt följaföretagens insatser i frågor som rör ekonomiskt, ekologiskt och socialthållbar utveckling. Miljöfrågornas hantering och ställning hos företagenmed statligt ägande redovisas i skrivelsen i följande tabell:janej%-andel ja,beräknadsom berörtantal företagi förhållandetill totalaantalet fö-retag%-andel ja,beräknad somtillgångar i deberörda företa-gen i förhållan-de till tillgångari totala antaletföretagMiljöpolicy37167092Ställer miljökrav på leverantörer301715774Miljöutbildar de anställda301715760Lämnar separat miljöredovisning104021921Har ett miljöledningssystem2824353711) 6 företag har inte lämnat någon uppgift2) 3 företag har inte lämnat någon uppgift3) 1 företag har inte lämnat någon uppgiftBeträffande jämställdhet sägs att regeringens mål avseende könsfördelningeni de statliga bolagsstyrelserna är en jämn könsfördelning. Ett delmål äratt andelen kvinnor skall vara . uppgick andelenkvinnliga styrelseledamöter till , jämfört och år1999. Detta kan jämföras med att av ledamöterna i de svenska börs-noterade företagen utgörs av kvinnor. Genom ett kontinuerligt och systema-tiskt nomineringsarbete, med målsättningen att öka andelen kvinnor istatliga bolagsstyrelser, som det aktuella kompetensbehovet ivarje företag tillgodoses, räknar regeringen med att kunna uppnå ett avdelmålen 2003. I princip samtliga anställdai företag med statligt ägande omfattas av jämställdhetspolicy.Könsfördelningen i statligt ägda företag och förekomst avjämställdhetspolicy framgår av följande tabell:BefattningKvinnorMänTotaltAndel kvinnor%Ledamöter utsedda av bolagsstämmanOrdförande7485513Vice ordförande5162124Övriga ordinarie ledamöter13417831243Suppleanter9243327Summa ledamöter15526642137ArbetstagarrepresentanterOrdinarie17627922Suppleanter14516522LedningVD/GD8455315Ledningsgrupp8425233625När det gäller mångfald säger regeringen att erfarenheten från företag i såvälSverige som utomlands visar att mångfald lönar sig. Mångfaldsarbetets över-gripande mål är att alla medarbetares kompetens och erfarenheter skall tillva-ratas i verksamheten. Handlingsplaner kan upprättas för hur företagen skall tatill vara det humankapital som finns hos personer som kommer från skildakulturella, etniska och sociala miljöer. Handlingsplanerna skall användas somverktyg för att kunna rekrytera de bäst lämpade genom att bredda basen förrekrytering. Regeringen anser att arbetet med mångfald är viktigt och utgårfrån att företagen med statligt ägande beaktar detta i sin verksamhet och attdet kommer till uttryck i personalpolitiken.I ett särskilt avsnitt redogörs för de riktlinjer som beslutats avregeringen avseende incitamentsprogram, anställningsvillkor och den externaekonomiska rapporteringen för företag med statligt ägande. Regeringenbeslöt om riktlinjer för incitamentsprogram för anställdai statliga företag, dvs. ett system för belöning av arbetstagarensarbetsinsats där belöningen är beroende av insatsens värdeskapande iföretaget. Det ankommer på företagets styrelse att säkerställa attregeringens riktlinjer för incitamentsprogram följs om ett sådant programinförs. Riktlinjerna avser företag som är helägda av staten. I företag därstaten är delägare bör riktlinjerna enligt regeringsbeslutet så långtmöjligt tillämpas efter en dialog med övriga aktieägare. Det förhållandetatt regeringen beslutat om riktlinjer för incitamentsprogram skall inteuppfattas som att regeringen rekommenderar att det införs sådana program isamtliga företag med statligt ägande. Riktlinjerna anger även att samtligaanställda skall omfattas av det aktuella incitamentsprogrammet och attföretaget skall beskriva incitamentsprogrammen i årsredovisningen.Beträffande anställningsvillkor sägs att förhandling om verkställande di-rektörernas anställningsvillkor i första hand är en fråga förstyrelseordföranden i förening med ytterligare personer från styrelsen.Företagets styrelse skall dock i sin helhet ta ställning tillanställningsvillkoren för VD och även ta ställning till om villkorenöverensstämmer med riktlinjer som regeringen utfärdade i december 1996.Styrelsen och VD skall säkerställa att dessa riktlinjer även tillämpasför övriga personer med företagsledande eller därmed jämförliga uppgifteroch att de tillämpas på motsvarande sätt i övriga koncernföretag omsådana finns. I regeringens riktlinjer sägs bl.a. att löner och andraförmåner till företagsledare skall vara konkurrenskraftiga men att före-tag som ägs av staten inte skall vara löneledande jämfört med motsvarandeprivatägda företag. Vid uppsägning från företagets sida kanavgångsersättning utgå. Denna ersättning får motsvara högst 24 månadslönerinklusive uppsägningstid och skall utbetalas . Vid nyanställning eller inkomst från annan förvärvsverksamhet skallavgångsersättningen reduceras med belopp motsvarande ny inkomst . En genomgång av ca 500 anställningsavtal gjordes år1996 och ytterligare en uppföljning genomfördes /98för att se om riktlinjerna följdes. I skrivelsen omnämns näringsutskottetsbeslut om att låta revisorer genomföra en nyutvärdering av bonus- och pensionsförmåner hos företagsledningar i statligaföretag.Regeringen beslöt om riktlinjer för den externa ekonomiskarapporteringen i företag med statligt ägande. Syftet med riktlinjerna äratt förbättra genomlysningen så att företag med statligt ägande blir minstlika genomlysta som börsnoterade företag. Regeringen anser att detta är endemokratifråga då företagen som omfattas av riktlinjerna ytterst ägs avsvenska folket. Riktlinjerna innebär bl.a. att företagen skalloffentliggöra kvartalsrapporter frånverksamhetsperiodens utgång. Alla företag bör även redovisa sin finansiellainformation på hemsidan.Den statliga företagssfären år 2001I skrivelsen redovisas utvecklingen inom den statliga företagssfären under år2001. Därefter lämnas en redogörelse för vart och ett av de statliga företagen,varvid följande parametrar redovisas (i förekommande fall): syfte eller af-färsidé, strategi, omvärldsanalys eller marknad, viktiga händelser åren 2001och 2002, miljöarbete, mångfald och jämställdhet, prognos för , utvär-dering, styrelse , verkställande direktör, resultaträkning och balans-räkning.Resultatet för företag med statligt ägande föll mellan åren 2000och 2001 - . Omsättningen ökade med19 % , främst till följd av Vattenfallsförvärv i . Kassaflödet från den löpande verksamheten försämradeskraftigt, . Företagens sammanlagda egnakapital ökade . Investeringsviljan varfortsatt god. Statens aktieinnehav var /02 värt141,4 miljarder kronor.Totalt var 201 059 personer sysselsatta i företag med statligt ägande. Avde anställda utgjorde kvinnor , jämfört . Statligaföretag bidrar av flera skäl till en hög servicenivå och likvärdighet överhela landet, sägs det i skrivelsen. De statliga företagens anställdafördelade på län skiljer sig från fördelningen av det totala antaletsysselsatta i landet. De statliga företagen är mer representerade iregioner som t.ex. , , , ochÖstergötland.MotionernaSynen på statligt ägande av företagI motion 2001/02:N66 (m) begärs ett tillkännagivande av om kon-kurrensutsättning och försäljning av offentligt ägda företag och verksamheter.Vidare begärs att regeringen skall lägga fram förslag till ändring av statligverksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen och att regeringen skalllägga fram motivering till varför vart och ett av bolagen med statlig ägarin-blandning även i fortsättningen bör ha en sådan. Slutligen föreslås ett tillkännagivande om en avveckling av sådan myndighetsverksamhet som snedvriderkonkurrensen. Statlig, kommersiell verksamhet utgör ett betydande problemför en fri och rättvis konkurrens, anför motionärerna och hänvisar till att iKonkurrensverkets statistik över företag som missbrukat sin dominerandeställning dominerar , , och . Av domstols-avgöranden angående missbruk av dominerande ställning som redovisar på sin hemsida rör företag med statlig ägarin-blandning. Även beträffande ifrågasatt konkurrensbegränsande beteende är destatliga och kommunala bolagen överrepresenterade.