bet · GQ01KU26 · 2003-02-13 00:00:00 — Från och med år 2002tillfördes 7 miljoner kronorför ett nytt bidrag för insatser somsyftar till att främja de nationellaminoriteternas språk och kultur.Regeringen har vidare gett Ombudsmannenmot diskriminering i uppdrag att under entvåårsperiod genomföra ett särskiltarbete för att förebygga och motverkadiskriminering av romer. InomRegeringskansliet har en särskildarbetsgrupp inrättats för att samordnafrågor inom minoritetspolitiken. Församarbete mellan och omminoritets- och minoritetsspråksfrågorhar inrättats en finsk-svenskarbetsgrupp.En arbetsgrupp vid iNorrbottens län har bildats för att följai vilken utsträckning lagarna om rätt attanvända samiska, finska och meänkieli haranvänts. har arbetsgruppen låtitgöra en enkätundersökning hos statligaoch kommunala förvaltningsmyndighetersamt domstolar i förvaltningsområdena församiska respektive finska och meänkieli.Härutöver skall årligenredovisa hur statsbidraget tillkommunerna och fördelats samtvilket resultat uppföljningen av deregionala insatserna och kostnaderna fördessa gett. I budgetpropositionenframhålls att det, för att målet förminoritetspolitiken skall kunnaförverkligas, krävs att samtliganationella minoriteters behov ochintressen beaktas i alla delar av landetoch på alla nivåer isamhällsförvaltningen. Det gäller såvälstatliga myndigheter som kommuner ochlandsting. Åtgärder kommer därför attvidtas för att öka kunskapen omminoritetspolitiken och diskuterapolitikens konkreta genomförande på olikanivåer i samhällsförvaltningen, särskiltpå den kommunala nivån.I budgetpropositionen framhålls att ettresultat av den nya minoritetspolitikenär en större medvetenhet och kunskap omde nationella minoriteterna både inomminoritetsgrupperna själva och imajoritetssamhället. Minoriteternas ökademöjligheter till inflytande har lett tillväxande aktiviteter blandminoritetsgrupperna, bl.a. bildandet avsverigefinländarnas delegation som ettorgan för den sverigefinländskaminoriteten, etablerandet av flera nyaromska riksorganisationer och initiativtill ett språkvårdsorgan för meänkieli.Länsstyrelsen i skall år2003 lämna en redovisning som särskiltskall inriktas på de enskildasförutsättningar att utnyttja derättigheter och möjligheter som finns.Denna bör enligt budgetpropositionenkunna lämna ett värdefullt bidrag kringfrågor om vilka hinder som eventuelltfinns för att den enskilde skall kunnaanvända minoritetsspråken i kontakt medmyndigheter samt hur dessa hinder skallåtgärdas. I budgetpropositionen angesvidare att frågan om en utvidgning avförvaltningsområdet för samiska hartagits upp i olika sammanhang och attLänsstyrelsen i har iuppdrag att inom ramen för befintligaresurser förutsättningslöst utredakonsekvenserna av en eventuell utvidgningav förvaltningsområdet för samiska så attdet omfattar några kommuner inom de södradelarna av det traditionellt samiskaspråkområdet, det sydsamiska området.Uppdraget skall redovisas senast den 1mars 2003.Enligt budgetpropositionen har behovetav äldreomsorg på andra språk än svenskauppmärksammats . I juni 2001redovisade ett uppdragatt kartlägga och redovisa hur olikakommuner organiserat och genomförtäldreomsorg för finsktalande. Avrapporten framgår bl.a. att en anpassadäldreomsorg kan erbjudas äldrefinsktalande utan att det medför störrekostnader. Frågan om vilka åtgärder somskall vidtas med anledning av rapportenövervägs inomRegeringskansliet.Enligt budgetpropositionen bör detgöras ett fortsatt arbete för utvärderingav insatserna inom ramen förminoritetspolitiken. När det gäller deregionala insatserna är det angeläget attfå kunskap om de enskildasförutsättningar att utnyttja derättigheter och möjligheter somlagstiftningen medför.En gemensam finsk-svensk arbetsgruppför minoritets- ochminoritetsspråksfrågor tillsattes i juni2001 som ett forum för dialog ocherfarenhetsutbyte, där olika problem kanidentifieras och förslag till lösningarläggas fram. har haftordförandeskapet under det förstaverksamhetsåret (1 juli 2001-30 juni2002). I en rapport den 16 september 2002från det första verksamhetsåret anges ettantal frågeområden som behöver belysasoch utvecklas. Det gäller bl.a. formerför inflytande för minoriteterna,kulturaktiviteter av olika slag,äldreomsorg samt informationsinsatser föratt öka kunskapen om nationellaminoriteter och minoritetsspråk. För attmålen och syftet med politiken skall fågenomslag krävs enligt rapporten kunskapoch förståelse för minoriteternas kulturoch språk hos befolkningen i övrigt. Detkrävs också kunskap om minoriteterna ochminoritetspolitiken på alla nivåer isamhällsförvaltningen. Här hararbetsgruppen kunnat konstatera att detfortfarande finns stora brister även ombetydande ansträngningar görs. Enligtarbetsgruppens mening bör ytterligareåtgärder vidtas för att öka kunskapenbåde hos majoritetsbefolkningen och hosmyndigheterna. Särskilt när det gäller dekommunala myndigheterna behövs åtgärderför att minoritetspolitikens mål skall fågenomslag. Arbetsgruppen föreslog attdessa frågor ges hög prioritet i detfortsatta arbetet.Arbetsgruppen konstaterade vidare attden största delen av sverigefinnarnalever i sådana delar av som inteomfattas av den särskildaminoritetsspråkslagstiftningen, bl.a.Mälardalen. Att lagstiftningen inteomfattar dessa områden upplevs avsverigefinnarna själva som en klar brist.Å andra sidan ges konkreta exempel på etttilltagande intresse för finska och finskkultur i dessa delar av . Ettsådant exempel är grundandet av ettfinskt språk- och kulturcentrum , som tillkommit påregionalt och lokalt initiativ.Arbetsgruppen ansåg mot denna bakgrundatt det finns skäl att övervägaförutsättningarna för och konsekvensernaav att utvidga lagstiftningen om rätt attanvända finska hosförvaltningsmyndigheter och domstolartill vissa områden utanför det nuvarandeförvaltningsområdet.En fråga som arbetsgruppen särskiltdiskuterade gäller möjligheten attanordna äldreomsorg anpassad förfinsktalande. Arbetsgruppen noterade attdet av en rapport från Socialstyrelsenbl.a. framgår att en anpassad äldreomsorgkan genomföras utan att det medför störrekostnader. Arbetsgruppen ansåg attresultaten av Socialstyrelsenskartläggning borde följas upp och spridastill kommunerna.I mars 1999 överlämnade Utredningen omILO:s konvention nr 169 till regeringensitt betänkande Samerna - ettursprungsfolk i . Frågan omSveriges anslutning till konventionnr 169 (SOU 1999:25). Utredaren bedömdeatt kan ansluta sig till nr 169, men att detta inte börske förrän ett antal åtgärder som rörsamernas rätt till mark blivitgenomförda, en process som beräknades . För det första måste den mark somsamerna har rättigheter till enligtkonventionen identifieras och bordetillsättas. För det andra måsteomfattningen av samernas jakt- ochfiskerätt inom den mark som detraditionellt innehar klarläggas. Närdessa frågor klarats ut kan andraåtgärder vidtas för att samernasrättigheter skall nå upp till den nivåsom konventionen kräver. Det är framförallt fråga om åtgärder för att ge samernaett stärkt skydd mot inskränkningar irenskötselrätten, åtgärder för attsäkerställa att samerna har tillräckligtmed mark för att kunna fortsätta attbedriva rennäring, införande av möjlighettill ersättning från staten förrättegångskostnader i principielltviktiga mål rörande samernasmarkrättigheter samt genomförandet av ennationell informationskampanj om samernasom ursprungsfolk och om den samiskakulturen. Enligt utredningen behövdesockså en nationell informationskampanjsom klargör vad en svensk anslutningskulle innebära för berörda parter.Utredaren rekommenderade att det bordetas under övervägande om inte åtgärdernakunde anses så angelägna att de bordegenomföras oavsett om en ratificeringkommer till stånd eller inte.Regeringen beslutade den 24 januari2002 om direktiv för (dir. 2002:7).Sammanfattningsvis innebär uppdraget attkommissionen skall utreda omfattningen avden mark där renskötselrätten föreligger.I uppdraget ingår att fastställa i vilkenomfattning som samerna, såsom det anges iILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolkoch stamfolk i självstyrande länder,traditionellt innehar mark respektivenyttjar mark tillsammans med (Jo 2002:01)skall redovisa sitt arbete tillregeringen senast den 31 december 2004.För en informationssatsning om samernahar beviljats projektmedel på ca 6,5miljoner kronor till 30 projekt.Regeringen har gett i uppdragatt utveckla och etablera ett permanentnationellt informationscentrum församefrågor.Tidigare behandlingVåren 2002 behandlade utskottetmotionsyrkanden motsvarande motion K264yrkandena 1 och 2 (c) omtillkännagivanden till regeringen omminoriteters delaktighet ochsjälvbestämmande i demokratin (bet.2001/02:KU15 s. 58). Utskottet hänvisadetill att det från regeringens sidavidtagits en rad åtgärder i syfte attstärka dessa gruppers möjligheter tillinflytande i frågor som rör dem och tillatt det i den nationella handlingsplanenför mänskliga rättigheter diskuteradesytterligare åtgärder. Enligt utskottetsmening saknades anledning att göra etttillkännagivande till regeringen i dessaavseenden. Motionsyrkandena avstyrktes.När det gäller frågan om omnämnande avde nationella minoriteterna ochursprungsbefolkningen i regeringsformenville utskottet i likhet med tidigareställningstaganden i fråga om samernahänvisa till det grundlagsskydd somfinns. Ett sådant skydd finns dels i 1kap. 2 § regeringsformen där detföreskrivs att etniska, språkliga ochreligiösa minoriteters möjligheter attbehålla och utveckla ett eget kultur- ochsamfundsliv bör främjas, dels i 2 kap. 20§ andra stycket som föreskriver attsamernas rätt att bedriva renskötselregleras i lag. Ett motionsyrkandemotsvarande K264 yrkande 3 avstyrktes.Utskottet ansåg inte heller att detbehövdes ett tillkännagivande tillregeringen om ett systematiskt arbetefrån politiska institutioners sida föratt tillvarata minoriteters synpunkter.Utskottet hänvisade till att det påregeringsnivå redan pågår ett sådantarbete bl.a. genom de återkommandesammanträffanden som förekommer mellanföreträdare för minoritetsorganisationeroch ansvarigt statsråd. Behovet avinsatser från regeringens sida för attuppmärksamma kommunerna på intresset avsamrådsförfarande kan naturligen kommaupp i dessa sammanhang. Det fanns enligtutskottet inte anledning att anta annatän att åtgärder i möjligaste mån kommeratt vidtas för att komma till rätta medde brister som då uppmärksammas. Ettmotionsyrkande motsvarande K264 yrkande 4avstyrktes.Utskottet avstyrkte också ettmotionsyrkande (kd) om fortsatta insatserför att stärka minoritetsspråkensställning med hänvisning till att en radåtgärder vidtagits i form av bl.a. medelför att främja språk och kultur,utbildningsinsatser och insatser i radiooch TV samt en undersökning omkonsekvenserna av att utvidga detgeografiska området för rätten attanvända samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolartill även några kommuner inom detsydsamiska området.I samband med behandlingen avregeringens proposition Nationellaminoriteter avstyrkteutskottet en motion (c) om att termensverigefinnar borde ändras tillsverigefinländare och om att det vidratificeringen klart borde yttras attäven finlandssvenskarna i ansesingå i den sverigefinska eller kanskehellre sverigefinländska minoriteten(prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6 s.22). Utskottet framhöll att denminoritet i som har anknytningtill innefattar en grupp medfinska som modersmål och en grupp medsvenska som modersmål. När uttrycketsverigefinnar brukades i propositionenåsyftades såvitt framgick personer somhar finska som modersmål. Den finländskagrupp som har svenska som modersmålåsyftades med andra ord inte. Motbakgrund av de ändamål somminoritetsspråkskonventionen skall tjänavar detta enligt utskottet följdriktigt.Enligt den bedömning som framgick avregeringens proposition tillhör den iförsta hand svensktalande gruppen inteheller dem som bör anses omfattade avåtagandena enligt ramkonventionen.Utskottet gjorde i dessa avseenden intenågon annan bedömning än den som låg tillgrund för propositionen. Därav följdeemellertid inte att den finlandssvenskaminoritetsgruppen i inte skullekunna få del av åtgärder som enligtpropositionen skulle vidtas för dem som ipropositionen omtalades somsverigefinnar.I samma betänkande avstyrkte utskotteten motion om finskspråkig äldreomsorg isamband med behandlingen av regeringensproposition Nationella minoriteter iSverige (prop. 1998/99:143, bet.1999/2000:KU6, s. 45 f.). Vad särskiltgäller den finskspråkiga minoritetenkonstaterades i ett yttrande frånsocialförsäkringsutskottet att den är denstörsta minoriteten i Sverige.Sverigefinnarna bor relativt koncentrerattill vissa orter i landet och utgör ettsådant antal att det borde finnas godamöjligheter att erbjuda äldreomsorg påfinska till en inte alltför stor kostnad.Dessutom angavs att situationen är sådanatt det inom kunde förväntasfinnas ett stort antal äldre finsktalandesom är i behov av äldreomsorg.Socialförsäkringsutskottet såg därförpositivt på att regeringen avsåg att geSocialstyrelsen i uppdrag att kartläggaäldreomsorgen för finsktalande i kommunermed ett stort antal äldre som använderfinska. ansågdock inte att något tillkännagivandeborde föreslås. ,som delade socialförsäkringsutskottetsuppfattning, framhöll att kommunernaskall kunna erbjuda alla medborgare engod äldrevård, vilket kan innebära att deäldre bemöts på sitt eget språk. Inteminst när det gäller de nationellaminoritetsspråken framstod det enligtutskottet som naturligt att noga ge aktpå de behov som visar sig. I enreservation (fp) framhölls att ettkommittéförslag om rikstäckande åtgärdersom gäller äldreomsorg och som skullestödja initiativ inom det sydsamiskaområdet borde tas upp till förnyadbedömning.I betänkande 2001/02:KU15 avstyrkteutskottet ett motionsyrkande (fp) om attILO-konventionen skall ratificeras (s. Utskottet vidhöll sittställningstagande från föregåenderiksmöte (bet. 2000/01:K14), vari enmotion i frågan avstyrkts med hänvisningtill att Utredningen om ILO-konvention169 bedömt att inte bör anslutasig till förrän ettantal åtgärder som rör samernas markblivit genomförda, bl.a. måste den marksom samerna har rättigheter till enligtkonventionen identifieras genom försorgav en . mening borde resultatet avkommissionens arbete avvaktas. I enreservation (fp, mp) begärdes etttillkännagivande till regeringen om attILO-konvention 169 bör ratificeras.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrkte ettmotionsyrkande om att de nationellaminoriteterna och ursprungsbefolkningenskall omnämnas i regeringsformen.Utskottet hänvisade till att ett skyddredan finns genom bestämmelsen i 1 kap. 2§ regeringsformen som föreskriver attetniska, språkliga och religiösaminoriteters möjligheter att behålla ochutveckla ett eget kultur- och samfundslivbör främjas och när det gäller samernagenom bestämmelsen i 2 kap. 20 § andrastycket som föreskriver att samernas rättatt bedriva renskötsel regleras i lag.Utskottet gör inte nu någon annanbedömning. Motion K264 yrkande 3 (c)avstyrks.När det gäller minoriteters delaktigheti demokratin och samrådsförfarande medminoriteter vill utskottet hänvisa tillatt regeringen understrukit attinflytandet för de nationellaminoriteterna inom minoritetspolitiken ärav stor betydelse. En rad åtgärder harvidtagits. Bland annat hålls samrådsmötenmed företrädare för regeringen ochminoriteternas organisationer. Åtgärderkommer att vidtas för att öka kunskapenom minoritetspolitiken och diskuterapolitikens konkreta genomförande på olikanivåer i samhällsförvaltningen, särskiltpå den kommunala nivån. En särskildarbetsgrupp har bildats inomRegeringskansliet för att samordna frågorinom minoritetspolitiken. I dettasammanhang kan också nämnasutvecklingsarbetet Tid för demokrati däravsikten varit att utveckla medborgarnasaktiva deltagande i de politiskabeslutsprocesserna med ambitionen att nåsådana grupper som vanligen inte nås idemokratiarbete. Utskottet anser inte attdet behövs ett tillkännagivande tillregeringen om minoriteters delaktighet idemokratin. När det gäller frågan om rättför minoritetsgrupperna att utan insynoch kontroll fördela kulturmedel till deegna institutionerna vill utskottethänvisa till att regeringen inrättat enarbetsgrupp för att göra en samladöversyn av minoritetsorganisationernasrätt till stöd. Enligt utskottets meningbör översynen avvaktas. Motionerna K264yrkandena 1, 2 och 4 (c) samt K421 (s)avstyrks.Konsekvenserna av en eventuellutvidgning av det samiskaförvaltningsområdet till några kommuner idet sydsamiska området utreds förnärvarande förutsättningslöst avLänsstyrelsen i . mening bör resultatet av dettaarbete inte föregripas. Motion K277yrkande 1 (fp) avstyrks.Att det finskspråkigaförvaltningsområdet skall omfatta ävenbl.a. Stockholms- eller Mälardalsregionenhar föreslagits i flera motioner. Dengemensamma finsk-svenska arbetsgruppenför minoritets- och minoritetsspråkfrågorhar i sin rapport den 16 september 2002med hänvisning till att största delen avsverigefinnarna lever utanförförvaltningsområdet, bl.a. i ,funnit att det finns skäl att övervägaförutsättningarna för och konsekvensernaav att utvidga lagstiftningen om rätt attanvända finska hosförvaltningsmyndigheter och domstolartill vissa områden utanför det nuvarandeförvaltningsområdet. Utskottet är inteberett att föregripa de överväganden sompågår i med anledningav rapporten. Motionerna K277 yrkande 2(fp), K294 i denna del (kd), K324 (s) ochK391 (v, kd) avstyrks.Av budgetpropositionen framgåratt en rad åtgärder har vidtagits och attdet pågår arbete i skilda hänseenden föratt stärka de nationella minoriteternaoch stödja minoritetsspråken. Det gällerutbildningsfrågor, kulturverksamhet,massmedier, arkivfrågor och äldreomsorg.Det saknas mot denna bakgrund anledningatt göra ett tillkännagivande tillregeringen om ett fortsatt reformarbeteför att stärka minoritetsspråkensställning i hela landet. Motion K294 idenna del (kd) avstyrks.Utskottet avstyrker också motion K277yrkande 3 (fp) om att sverigefinländareoavsett modersmål skall få status somnationell minoritet i . framhöll i samband med beslutetom att godkänna ratificering avminoritetsspråkskonventionen ochramkonventionen tillhör den i första handsvensktalande gruppen inte dem som böranses omfattade av åtagandena enligtramkonventionen. Därav följer dock inteatt den finlandssvenska minoritetsgruppeni inte skulle kunna få del avåtgärder för sverigefinnarna.När det gäller äldreomsorg för denfinsktalande minoritetsgruppen utanförförvaltningsområdet vill utskottethänvisa till att funnitatt en anpassad äldreomsorg kan införasutan större kostnader, att den gemensammafinsk-svenska arbetsgruppen ansett attresultatet av Socialstyrelsenskartläggning bör följas upp och spridastill kommunerna samt att frågan om vilkaåtgärder som bör vidtas övervägs inomRegeringskansliet. Enligt utskottetsmening behövs inte ett tillkännagivandetill regeringen i frågan. Motion K420 (s)avstyrks.Frågan om ratificering av ILO-konventionnr 169 har vid flera tidigare tillfällenbehandlats av utskottet. Utskottet haravstyrkt motioner i frågan med hänvisningbl.a. till det arbete som pågår . Utskottetvidhåller denna bedömning. Motion K394(mp) avstyrks.TeckenspråketUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande att enaviserad översyn bör avvaktas ettmotionsyrkande om att teckenspråketskall bli ett nationelltminoritetsspråk.MotionenSofia och (båda c)begär i motion K220 att teckenspråketskall bli ett nationellt minoritetsspråk.Motionärernas uppfattning är attteckenspråket skall erkännas ochlikställas med minoritetsspråken så attdöva får laglig rätt till teckenspråket.Vidare framhålls att teckenspråket bör fåsamma resurser för sin utveckling ochspridning som minoritetsspråken.Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om detta.BakgrundTeckenspråket har använts i sedan1875 och är en viktig del av de dövaskultur. Teckenspråket är modersmål för ca10 000 personer i som är dövafrån födsel eller tidig barndom.Teckenspråkets status som eget språkfastslogs genomatt det i läroplanen för specialskolanfastställdes att teckenspråk ärförstaspråk för döva.Minoritetsspråkskommittén gjordebedömningen att teckenspråket inte skulleomfattas av svensk ratificering avminoritetsspråkskonventionen. Främjandeav teckenspråket kunde enligt kommitténinte rymmas inom konventionensövergripande syfte att stödja historiskaspråk i utifrån språketskulturella funktion (SOU 1997:192).Regeringen och gjorde intenågon annan bedömning än kommittén (prop.1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6).Kommittén för det svenska språket (Ku2000:03) har i sitt betänkande Mål i mun(SOU 2002:27) föreslagit attteckenspråkets ställning skall klarläggasoch att åtgärder skall vidtas för attstärka och utveckla teckenspråket. Detfinns enligt kommittén flera faktorer somtalar för att teckenspråket bordebetraktas som ett nationelltminoritetsspråk. Kommittén anser att detskall ingå i uppgifterna för denutredning regeringen avser att tillsättaatt utreda och klarlägga teckenspråketsställning samt att lämna förslag medsyfte att stärka dess ställning.Kommittén föreslår att insatser skallvidtas för att stärka och utvecklateckenspråket och tillgodose de dövas ochhörselskadades rättigheter. Även frågorom bl.a. teckenspråksforskning ochutbildning av teckenspråkslärare börbehandlas i samband med utredningen omteckenspråkets ställning.Europaparlamentet antog den 18 november1998 en resolution om teckenspråk.Parlamentet uppmanade bl.a. kommissionenatt lägga fram ett förslag för rådet omoffentligt erkännande av teckenspråk somdöva använder i varje medlemsstat, attsäkerställa att alla EU-program ärtillgängliga för döva och att behovet avteckentolkning erkänns.Europarådets parlamentariska församlingantog en rekommendation(1492/2001) vari ministerkommitténrekommenderades att ge de olikateckenspråk som används i ettskydd liknande det som ges genomminoritetsspråkskonventionen, möjligengenom att anta rekommendationer tillmedlemsstaterna. I sitt svar till denparlamentariska församlingen hänvisadeministerkommittén till vad Kommittén förrehabilitering och integrering (CD-P-RR)anfört. Kommittén rekommenderade attEuroparådet förbereder ett dokument föratt skydda teckenspråk och användarnasrättigheter och särskilt för att främjaindividens rätt att allmänt användateckenspråk och underlätta dennaanvändning genom samordning av deåtgärder som bedöms lämpligast med hänsyntill de olika medel som finns imedlemsstaterna.EU och anordnade år 1991det europeiska året för språk 2001.Syftet var att öka den språkligamångfalden i , främjaflerspråkigheten och uppmuntra till ettlivslångt lärande. Teckenspråk omfattadesav verksamheten.Tidigare behandlingVåren 2001 behandlade utskottet en radmotioner i frågor kring nationellaminoriteter (bet. 2000/01:KU14).Utskottet tillstyrkte därvidmotionsyrkanden (s) om teckenspråketsställning (s. 17). Utskottet ansåg inteatt teckenspråk skulle erkännas somminoritetsspråk. Enligt utskottet hadeutvecklingen , bl.a.arbetet inom ramen för Europarådetsverksamhet, understrukit vikten av attteckenspråket har en stark ställning.Utskottet ansåg att det var angeläget attdövas och hörselskadades rättigheter närdet gäller teckenspråk ochteckenspråksinformation säkerställs.Enligt utskottets mening behövdes i dettasyfte en översyn av rätten ochmöjligheterna att använda teckenspråket,liksom dövas och hörselskadades tillgångtill samhällets utbud av kultur ochlitteratur. gav regeringendetta till känna som sin mening (rskr.2000/01:147). behandladeutskottet ett motionsyrkande liknande dennu aktuella motionen och av sammamotionärer (bet. 2001/02:KU15 s. 59).Utskottet hänvisade till att riksdagensom sin mening gett regeringen till kännaatt det behövs en översyn av rätten ochmöjligheterna att använda teckenspråketm.m. och till att ett arbete med attföranstalta om en sådan översyn pågick iRegeringskansliet. Enligt utskottetsmening borde resultatet av detta arbeteavvaktas.