bet · GQ01FIU23 · 2003-05-06 00:00:00 — Olika krigsscenarier----------------------------------------------------Scenario------------------------------------------------------------------------Fas Godartad Besvärligt Allvarligt------------------------------------------------------------------------(Olje- och (Olja /fat, (Olja /fat,aktiepriser som i fall i fall ihuvudscenariot, aktiepriser 10 aktiepriser 20dvs /fat) procent) procent------------------------------------------------------------------------Krig Snabbt Mer utdraget Utdraget krig (>2krigsförlopp, 6-7 krigsförlopp (1-2 kvartal)veckor kvartal) Spridning avIngen utslagen Viss spridning av konflikten ioljekapacitet konflikten regionen ellerOPEC täcker Viss utslagen till andra delarbortfall av oljekapacitet i av världenoljeleveranser eller något Utslagenfrån grannland oljekapacitet iOPEC klarar inte och någotfullt ut att grannlandtäcka bortfall av Kraftigt bortfalloljeleveranser av oljeleveranser------------------------------------------------------------------------Återuppbyggnad Snabbt tillträde Svårare få stöd Instabil ny regimav ny regim för ny regim, tillsättsbaserad på viss oro i Oroligheter ibefintlig social regionen regionen/andrastruktur Högre grad avoroshärdar/terrordådIrakisk direktfinansiering i västoljeproduktion för Finansiering avfinansierar återuppbyggnaden återuppbyggnadåteruppbyggnad belastar dekrigförandeländerna------------------------------------------------------------------------Vi har försökt kvantifiera detta i enfördjupningsruta i rapporten, för att ge litemer kött på benen. Men det är naturligtvisoerhört svårt. Man kan ju alltid diskuteraexakt hur man vill väga av och bygga upp denhär typen av scenarier. För dem som ärintresserade kan jag rekommendera läsning avrutan. Det finns också en intressant rapportfrån någonting som heter eller något liknande i somkom , där man för endiskussion om olika scenarier. Den är på tiosidor eller så, och den ger en hel del. Detvar några exempel som jag kan lämna.Nu till lönerna. Jag tycker att det ärviktigt att börja med att understryka attlöneutvecklingen normalt sett hänger mycketihop med efterfrågeläget påarbetsmarknaderna. Det är det som det oftasthandlar om. I ett land som Förenta staternaär det mot den bakgrunden lättare att bedrivapenningpolitik än i . Där är sambandenmellan löneutvecklingen och konjunkturenväldigt stark. Har man en rimlig bild avkonjunkturen så har man i allmänhet en brabild av löneutvecklingen också. I Sverigeförekommer det större skillnader än vad detgör i . Det sammanhänger meddet förhandlingssystem som vi har, somtenderar att klumpa ihop många avtal videnskilda tillfällen. kanavtalsrörelsernas eget förlopp och inreprocesser leda till att man kommer ut högre,och ibland faktiskt också lite lägre, än vadman skulle ha väntat sig givetkonjunkturläget.Vi har under haft enlöneökningstakt som är högre än vad vilångsiktigt borde ha. Det har haftkonsekvenser för vinstandelarna i ekonominbland annat. Som vi resonerade om här iutskottet för så måste vialltså eftersträva att komma ned på lägrenivåer, sannolikt runt 3 ½ %, igenomsnittliga lönekostnadsökningar. Dåinkluderar det vad som kan behövas iavtalspensioner och annat.Vad gäller riskerna i sammanhanget sånämner vi det här med avtal. Åandra sidan är ju den finansiella situationeni kommunerna inte särskilt stark. Vi har inteföreställt oss att det skulle vara möjligtför att förhandla upp sina löner såmycket. Det är den prognos som föreligger,och det är inget uttalande vad som är motivetutifrån några andra utgångspunkter. Vi görinte uttalanden om vad som är rätt och felnär det gäller enskilda parters krav.Vi har inte prognostiserat att kommandeförhandlingar skulle leda till några störrehöjningar och har därför inte trott på såstora spridningseffekter heller. Men det ärklart att det finns spänningar påarbetsmarknaden mellan olikalöntagarkollektiv. Det är en risk. En annanrisk är att vi går in i avtalsrörelsen ochhar bakom oss då inflationen intehar varit , utan över, även om det harvarit av skäl som gjort att vi inte bedömtatt det varit nödvändigt med högre räntor.Vi hade då anpassningen fungerade ganska väl.De kännetecknades av att vi hade en förmånligallmänekonomisk bild och en mycket låginflation. Vi hade till yttermera visso ocksåskattesänkningar, och inte skattehöjningarsom vi får under innevarande år. Det finnsalltså ett antal faktorer som gör attlönebildningen nu kan vara lite merkomplicerad. Å andra sidan harlåginflationsregimen satt sig. Det finns enhelt annan tilltro till att vi får ungefär2 % inflation i det långa loppet. Det finnsockså en ganska bred förståelse för hur dethär fungerar hos arbetsmarknadens parter, somjag uppfattar det. Det kan också vara påplussidan.Låt mig till slut ta upp en annan sak, närvi nu kom in på det här med lönerna. Jag harfört en diskussion tidigare med några avfullmäktiges ledamöter om egenlöneutveckling eftersom detta är en centraloch känslig fråga för oss - jag sitter ju härnu och talar om att jag tycker att 3 ½ % ilöneökningar är det som är lämpligt förnationen som helhet. Om man tittar hur dethar varit i vårt eget fall i den jämförelsesom vi har gjort - och jämförgenomsnittslönen medgenomsnittslönen 2002 - så ser man att vi harhaft en löneökningstakt på igenomsnitt.Bakom detta ligger avtalsmässiga lönelyft inivå med staten i övrigt. På det sättet harvi försökt leva upp till de ambitioner somfinns att leva som vi lär.Samtidigt har vi befunnit oss i sådanasektorer av ekonomin som IT och finansiellatjänster. Det är där en stor del av våramedarbetare jobbar. I det arbetsmarknadslägesom har rått under - men sominte råder just nu - har det varit svårt attbehålla arbetskraft. Vi har då och då fåtthöja löner för att behålla den. Vi har ändåhaft en mycket hög personalomsättning för dehär strategiska grupperna.Vid sidan om detta har det skett enstrukturförändring inom som gjortatt vi har förhållandevis färreyrkeskategorier med lägre löner. Denyanställda har i allmänhet högre löner än desom slutat. Det är en strukturell effekt.Båda de här effekterna har jag lagt sammanunder rubriken kompetens-växling. Därutöverhar vi gjort en del lönejusteringar, framförallt för att utjämna könsmässiga skillnader.Jag är inte nöjd med denna utveckling, menjag tror att det är ungefär så långt man harkunnat komma i den här situationen, med detarbetsmarknadsläge som har rått. Vi har ingatecken på att vi betalar högre löner iRiksbanken än vad man gör på andra ställenför jämförbar typ av kompetens. Snarare ärmönstret ganska tydligt det motsatta,åtminstone inom vissa av våraverksamhetsområden.Lena Ek (c): Det här låg ju inte inom minfråga, men det är ganska intressant attkonstatera det ändå. Det hade varit kul meden punkt till, där man hade jämförtmanligt-kvinnligt. Det som man ser iMedlingsinstitutets genomgång av frågorna äratt riskbilden är stor för att vi har enhöjning som vi inte klarar av långsiktigtstrukturellt. De politiska besluten påverkardetta så att de harförsvårat förhandlingssituationen märkbart.Inte heller hade något av fackförbunden gjorten medveten jämställdhetssatsning.Jag ska inte förlänga det här mer, men jagville bara göra de här kommentarerna.Lars Heikensten: Låt mig bara mycket kortsäga att den jämförelse som du är intresseradav mellan män och kvinnor finns i vårjämställdhetsplan. Där finns nog alltmaterial som du kan vara intresserad av.Ordföranden: var vi klara med denförsta utskottsrundan. Jag föreslår att viajournerar oss i för enkaffepaus.Ordföranden: är beredda att fortsättautfrågningen av riksbankschefen . Jag ger första frågan till AgnetaGille, Socialdemokraterna. Varsågod.Agneta (): Tack så mycket, herrordförande. Jag skulle vilja ställa en frågaom SKAB och den eventuella försäljningen ochge en bakgrundsbild.För ett år sedan behandlade finansutskottetett förslag från om attbruksområdet i skulle överföras tillStatens . Förslaget bifölls avriksdagen. Det var föranlett av attRiksbanken hade sålt sitt helägda dotterbolagTumba till ett amerikanskt bolag.Riksbanken hade också sålt tillfinska statens myntverk.Riksdagen fick aldrig tillfälle att taställning till försäljningen av dessa bådabolag. konstaterade också isitt betänkande att regeringen alltid ärskyldig att underställa ett förslagdär man avser att sälja aktier i ett bolagdär staten har ett majoritetsintresse. Ettsådant förslag ska framläggas även om statenefter försäljningen har kvar hälften ellermer än hälften av rösterna.Finansutskottet konstaterade också att detför del inte fanns någonmotsvarande formell skyldighet. Budgetlagenomfattar inte riksdagsförvaltningen ochriksdagens myndigheter. Men enligt utskottetsmening var det emellertid önskvärt attbudgetlagens föreskrifter om försäljningen avegendomen också gjordes tillämpliga för justRiksbanken. Genom ett tillkännagivande fickriksdagsstyrelsen i uppdrag att ta initiativtill en översyn av hur budgetlagensföreskrifter i tillämpliga delar kanöverföras på riksdagsområdet.Läser man i direktionens framlagdaårsberättelse och direktionens protokoll förår 2002 kan man se att har föravsikt att sälja eller överlåta de båda bolagsom ansvarar för Riksbankenskontanthantering. Det är dotterbolaget , , ochdotterbolaget , PSAB.Jag vill fråga riksbankschefen om Riksbankenhar för avsikt att underställa riksdagenförslaget om dessa bådaföretagsförsäljningar?Lars Heikensten: Om jag har förstått sakenrätt är det som säger.Regelverket gäller för myndigheter underregeringen, men det gäller inte förRiksbanken. Vi har inte explicit tagitställning till om vi kan eller skaunderställa de frågorna för besluteller granskning.Jag bad själv ordföranden att jagskulle få komma till finansutskottettillsammans med dem som jobbat lite närmaremed PSAB och SKAB föratt ha en ordentlig diskussion. I detsammanhanget gjorde jag klart att det varRiksbankens ambition att avvecklaverksamheten under innevarande år. Jag hardärmed också inbjudit till en diskussion ifinansutskottet om de här frågorna. Vi hadedå en ganska lång diskussion om olikaaspekter på utvecklingen.Jag och direktionen får fundera på saken. Denhär processen med de två bolagen har pågåttganska . Vi har löpande haftdiskussioner med i de frågorna. Jagkänner mig i och för sig ganska trygg med attdet finns ett stöd för huvudinriktningen påvårt arbete.Agneta (): Jag skulle vilja ställa enföljdfråga. I har man beslutat att intesälja hela penninghanteringen. Man har sålt75 % och behållit , såvitt jag harförstått. Jag skulle vilja ha en kommentartill varför vi i ska sälja 100 %.Lars Heikensten: För att detta ska blibegripligt för alla här är det möjligt attjag ska backa lite grann och säga ett parsaker om bakgrunden.Hösten 1998 fattade dåvarandefullmäktige - det var innan vi fick endirektion - beslutet att man skulle avskiljaverksamheten. Det var en verksamhet som dåsysselsatte ungefär 300 personer i Riksbankenoch som gick med ett ganska kraftigt löpandeunderskott. Tanken var att vi skulle avskiljaverksamheten och bilda ett bolag och sedanpröva förutsättningarna att avyttra bolaget.Bakom beslutet låg två ganska enkla tankar.Det första skälet var att verksamheten skullemå bättre och utvecklas bättre i bolagsform.Den hade kanske inte fått det fokus som denförtjänade i den typ av struktur som fanns.Det andra skälet var att det varit en ganskalåg innovationstakt och effektivitet ikontanthanteringen i samhället som helhet. Vitrodde att vi genom att avskilja verksamhetenoch ta bort det subventionselement som fannsfrån statens sida skulle kunna åstadkomma enmer rationell nationell struktur. Riksbankensverksamhet svarade för en del avkontanthanteringen i , men en ganskaliten del av den totala hanteringen. Vi sattså att säga med en egen struktur förkontanthanteringen som vi inte trodde hadebetjänat den totala marknadens utveckling.Skälen var alltså två, både att verksamheteni sig skulle må bättre av en förändring ochatt man skulle kunna utveckla en bättremarknad.Den norska lösningen som du talar ominnebar att norrmännen tog hela verksamhetennågra år senare än vad vi gjorde och bildadeett bolag tillsammans med bankerna. De köptesom kollektiv av verksamheten. Det harpå ett sätt varit bra för dem. De fick snabbten lösning som innebar att de som var denärmaste intressenterna, banksektorn, tog ettstörre ansvar och engagerade sig iverksamheten. kom på detviset snabbare bort från huvudansvaret förverksamheten. Den upplösning vi valde harkrävt en större arbetsinsats under flera år.Nackdelen med den norska modellen är attden inte har åstadkommit denstrukturförändring som vi tycker att manbehöver på marknaden. Man har i huvudsakbevarat den gamla strukturen men med nyahuvudmän, om man uttrycker sig så. Sedan trorjag i och för sig att det är en öppen fråga iNorge om den norska avser attligga kvar med sitt ägande eller inte.Det finns ett myndighetsintresse iverksamheten. Vi hade tänkt att ta hänsyntill detta genom mycket tydliga avtal där vilägger fast de principer enligt vilkaverksamheten kan bedrivas. Däri ligger blandannat krav på att de ska verka medkonkurrensneutralitet och sådana saker. Vivill säkra att bankerna, om de nu tar över endel av detta, inte missbrukar sin ställningoch gynnar sig själva på bekostnad av andraaktörer.Vi tror att det kan vara en väl så fungerandemodell som att vi själva går in och äger enfjärdedel.Ordföranden: för det. Ordet går tillGunnar , . Varsågod.Gunnar (): Vi har konstaterat atttillväxttakten inte ger upphovtill några inflationsimpulser. Men redan inomett par år börjar vi nå den högre delen avdet intervall som harbedömt vara den långsiktigt hållbaratillväxttakten.För oss här är det av största intresse,eller borde vara av största intresse, attställa oss frågan vilka politiska åtgärder vikan vidta för att höja den långsiktigthållbara tillväxttakten. Det gäller inteminst mot bakgrund av vad som skrivs iinflationsrapporten om att det finnsmöjligheter till en högre tillväxt ,det vill säga 2006-2007, men att det kräveren stigande medelarbetstid och ett förbättratfunktionssätt för arbetsmarknaden allmäntsett.Det vore intressant att höra vilka politiskaåtgärder som skulle kunna tänkas höja denlångsiktigt hållbara tillväxttakten. ärdet enkla svaret på den frågan att det ärminerad mark, förstår jag. Men det i sigskulle vara ett svar på min fråga. Jag hoppasatt kunna få höra lite mer om vad vi kan göraför att höja den långsiktigt hållbaratillväxttakten. Om inte annat vill jagåtminstone få en utveckling av vad som står iinflationsrapporten om vad som kan göras föratt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt.Ordföranden: , : Jag hade inte tänkt sägaminerad mark. Det var den formulering jaganvände före kaffepausen.Det är klart att det här är ettproblemområde där det har förekommit endiskussion i . Dendiskussionen har handlat omsocialförsäkringar, skattesystemetsutformning, det legala regelverket påarbetsmarknaden, lönebildningen,arbetsmarknadspolitikens uppläggning och ettantal områden. Jag tror att alla ni delar minbedömning att vi inte lider brist på förslag.Det finns väldigt många förslag.Vad det handlar om är att skapa politisksamling kring åtgärder. Det är ofta åtgärdersom är svåra att vidta av politiska skäl. Depåverkar människors vardag på olika sätt. Jagkan ha förståelse för att det är svårt attfatta den typen av beslut som jagär övertygad om att det finns mycket som mankan göra om man vill som kan förbättratillväxten. Men jag vill inte inlåta mig påen diskussion om detaljer om vad som ärlämpligt och inte lämpligt.Gunnar (): Det är ungefär här vi brukarhamna i dessa utskottsutfrågningar. Jag harförut sagt att vi landar på att det börfattas en rad kloka beslut inom ett antalcentrala politiska områden. Men jag kan intetänka mig många instanser som är bättre änRiksbanken på att bedöma och förklara vad detär som kan göras för att höja den långsiktigatillväxttakten. Jag hade hoppats på attåtminstone få höra lite mer om vad sombehöver göras för att arbetsmarknadensfunktionssätt.Riksbankschefen sade i sitt anförande att hanefterfrågade vad vi härifrån ville ha mer iform av underlagsmaterial för våradiskussioner här i huset. Jag kan skicka medatt det skulle vara av intresse om Riksbankenkanske kunde utveckla lite mer vad som kangöras politiskt för att höja den långsiktigthållbara tillväxttakten. Det behöver inteinnebära politiska ställningstaganden frånRiksbankens sida utan bedömningar avvilka olika sorters åtgärder som är möjligaatt vidta.Lars Heikensten: Jag var för en stund sedaninne på att jag när det gällerstatsfinanserna tror att vi kommer att haanledning att ägna lite mer uppmärksamhet åtdem . Vi har alltidvetat att det finns en nära koppling på ettprincipiellt plan mellan finanspolitikensuppläggning i ett konjunkturperspektiv ochatt den är långsiktigt hållbar. De härfrågorna har inte varit så centrala med denekonomiska och statsfinansiella utvecklingsom vi har haft . Jagföreställer mig att de kan bli mer centralanu. Vi måste då för att kunna ha ett braunderlag för diskussionen om penningpolitikenförbättra vår analys och engagera oss mer.På samma vis ser jag på den här typen avåtgärder. Det är klart att vi ska se till attvi är duktiga på att analyseratillväxtproblemen i den utsträckning som detbehövs för att vi ska kunna göra vårt jobbbra. Om vi därutöver ska delta i den allmännadiskussionen kring dessa frågor kan man halite olika uppfattningar om. Det har manockså internationellt i centralbanksvärlden.Jag såg att publiceradeen lång rapport med rätt konkreta synpunkterpå den strukturella utvecklingen i Tyskland.Med den rap-porten ligger längstut åt det ena hållet i spektrat. Det skullevara närmast otänkbart i Förenta staternaeller att man gav sig in påden typen av diskussioner. Det finns alltidolika attityder kring detta.Men visst finns det frågor som ligger igränslandet. Pensionsfrågan är en sådan. Detfinns ett antal frågeställningar som vikanske kan ha anledning att återkomma till.Men min allmänna linje är den att vi tenderaratt ha så många andra strider att utkämpa attvi bör vara lite försiktiga med att ge oss inpå områden där vi inte med nödvändighetbehöver befinna oss.Ordföranden: för det. Jag lämnar ordettill , Folkpartiet.Varsågod.Christer (): Tack så mycket. Denhär utfrågningen har liksom rapporten handlatväldigt mycket om läget i och hur detpåverkar olje- och energipriser och därmedinflationen. Men det finns också en annaneffekt av konflikten. Det är hurvalutamarknaden påverkas. Jag har litefunderingar kring det.Om man gör en snabb genomläsning avutvärderingen visar det sig att justbedömningar av valutornas förändringar ärganska svåra att göra, åtminstone på kortsikt. Det fanns exempelvis skiljaktigheter idirektionen när det gällervalutainterventionen som gjordes, och såvidare.Valutamarknaden påverkas på kort sikt avförändringarna i priset på olja och energi.Men den påverkas också på lång sikt om mantänker sig ett omfattande krig och därmedtill exempel en omfattande återuppbyggnad avIrak. Det lär påverka dollarns ställning.Jag skulle vilja höra hur bedömeratt valutamarknaden kan förändras och hur deti så fall påverkar den svenska inflationen.Lars Heikensten: Vi för inte några resonemangav den här typen särskilt långt i rapporten.Jag kan komplettera och utveckla det som sägsdär lite grann. När det gällerdollarutvecklingen - dollarn i förhållandetill exempel euron - har de flestabedömningar och beräkningar som tar sinutgångspunkt i mer fundamentala faktorerpekat på att dollarn under en följd av år harvarit övervärderad. Det har funnits olikauppfattningar om huruvida detta var motiverateller inte och vad det var som låg bakomutvecklingen. Här fanns det en koppling tilldiskussionen om den nya ekonomin. Mycketutländskt investeringskapital flödade in iAmerika och kompenserade de stora löpandeunderskott som man hade.Nu har vi fått en anpassning av dollarnnedåt . Många som kommenterarden löpande utvecklingen på valutamarknadenfokuserar på att det här beror på oron kringIrak, risken för krig och så vidare. Men vivet inte om det är det eller om det är så attden mer långsiktiga anpassning som behövstill slut har kommit i gång. Jag tror att detligger ett betydande inslag av det senare iden här utvecklingen. Det är min bedömning.Det är naturligtvis så attinvesteringskapital inte flyter in iFörenta staterna i samma utsträckning som dethar gjort tidigare, särskilt inte påaktiemarknaden. De beräkningar som jag harsett, som och andra har gjort, av hurdollar- och eurokursen borde se utlångsiktigt, pekar på att det skulle krävasytterligare anpassning av dollarn nedåt föratt man skulle komma i närheten av någontingsom skulle kunna sägas vara en balans iutrikesbetalningarna i . Det är förståsinte klart på vilken sikt detta kan komma attske. Men den förhärskande uppfattningen närman läser marknadsbrev etcetera har varit attom det blir en lösning på Irakfrågan som inteblir alltför negativ från synpunktkommer dollarn att börja återhämta sig. Menjag sätter ett frågetecken i kanten för det,givet de mer fundamentala faktorerna.När det sedan gäller är dencentrala frågan från inflationssynpunktkronan i förhållande till andra valutor. Därhar vi uppfattningen att kronan ärundervärderad och har varit undervärderad igenomsnitt under en följd av år. Det harfunnits perioder när den har varit ganskastark, när IT-bubblan var som störst tillexempel, men om vi ser i genomsnitt de gångnafem åren har den varit undervärderad. Fördenna uppfattning kan man få visst stöd genomatt titta på handelsöverskottens utveckling.I stort sett oberoende av konjunkturcykelnoch oberoende av att export harfallit tillbaka, från att ha varit avhela exporten eller vad det var när dentoppade, är det ändå så att Sverigekontinuerligt har haft överskott ihandelsbalansen. Det är någonting som jag ioch för sig tror är önskvärt och bra, giveten motsatt utveckling under 70- och 80-talen.Men jag har svårt att tro att det är enutveckling som skulle vara naturlig ilängden.När vi prognostiserar utvecklingen i detrelativt korta perspektiv vi rör oss med irapporten, framåt, räknar vi med enförstärkning av ungefär den storleksordningvi har räknat med tidigare. Sedan vet vi attkronan tenderar att påverkas negativt av ettallmänt osäkert klimat. Så har det varitunder . Det beror så klart på vårhistoria . Men undanför undan borde man ändå föreställa sig attvi skulle ta oss ur den historien, ochfluktuationerna är betydligt mindre nu än devar , ska man väl också säga.Det är bara att titta på hur vi reageradehösten 1998 till exempel jämfört med hurbilden har varit . Då ser manatt det är en stabilare utveckling nu än då,även om det allmänna läget inte nödvändigtvisär stabilare.Christer (): Tack för det svaret!Det var intressant.Det står på s. 28 i rapporten att ni ändrarer bedömning av kronans förstärkning till enlångsammare takt än i tidigare bedömning. Enföljdfråga: Ligger det en inflationsrisk idetta, och innebär i så fall en störreutdragenhet av , och därmed ettstörre åtagande för när det gälleråteruppbyggnaden, större förändringar avinflationsriskerna för del?Lars Heikensten: Anledningen till att vi troratt det blir en lite svagareväxelkursutveckling den här gången är attkronan har varit svagare än vi haderäknat med. Detta i sin tur tror visammanhänger med den allmänna osäkerhet ivärldsekonomin som jag tidigare pratat om.Skulle det vara så att den håller i sig, ochkronan till följd av detta utvecklas svagareän vi har räknat med, är det klart att deneffekten i sig tenderar att leda till litehögre inflation. Men detta är i så fallantagligen i ett annat klimat där tillväxteni världen blir svagare. Då kanske risken föratt inflationen skulle skjuta fart trots alltinte är så stor just till följd av detta. Detär två stycken mekanismer, två ting somhänder på samma gång, och de drar åt olikahåll i den här situationen.Olle (): Det är uppenbart att vinär det gäller den här typen av bedömningaroch beslut rör oss i gränsmarkerna mellanvetenskap och konst.