bet · GR01KU5 · 2003-11-20 00:00:00 — Varje talare kan få två repliker, och tiden för en replik fårinte överstiga om inte talmannen av särskilda skäl medgerförlängning till fyra minuter.Enligt 7 kap. 13 § riksdagsordningen väljer organ som helt eller delvisutses av kammaren inom sig ordförande och en eller flera vice ordförande.I praktiken överenskommer partigrupperna om fördelningen av ordförandeuppdragen.Utskottets ställningstagandeInterpellationsinstitutet är en del av kontrollmakt och riktarsig mot regeringen. Utskottet vill dock hänvisa till att frågan omutmanardebatter diskuteras inom . Enligt utskottets meningfinns det skäl att avvakta dessa diskussioner om debattformerna. MotionK267 (m) yrkande 1 avstyrks.Utskottet är inte berett förorda en förändrad ordning när det gällerutseende av utskottsordförande och avstyrker motion K267 (m) yrkande 2.Val av riksrevisorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (fp) om förfarandet inför val av riksrevisor.Jämför reservation 5 (fp).MotionenI motion K289 av m.fl. (fp) yrkande 7 begärs ett öppnareförfarande inför val av riksrevisor. När de tre första riksrevisorernautsågs valde att sköta processen helt bakom stängdadörrar. Den offentliga insynen var i det närmaste obefintlig. En ökadöppenhet skulle förstärka legitimiteten i utnämningsprocessen. Även om deexakta formerna måste diskuteras är det enligt motionen t.ex. inte orimligtatt tjänsten som riksrevisor annonseras ut brett och att hugade kandidaterdärför kan ansöka om jobbet.Gällande reglerEnligt 8 kap. 12 § riksdagsordningen väljer tre riksrevisorervar för sig. Enligt tilläggsbestämmelsen 8.12.1 bereds valen avkonstitutionsutskottet.Utskottets ställningstagandeFrågan om ett öppnare förfarande vid val av riksrevisor diskuterades avutskottet inför valet av de nuvarande riksrevisorerna och promemorior bl.a. om tillsättningsförfarandena av motsvarande tjänster i en rad andraländer upprättades. Utskottet stannade för att inte i detta särskildafall frångå den sedvanliga ordningen i att högre tjänster av dennakaraktär inte utannonseras. Utskottet är inte berett att nu förorda attutskottet binds upp för en annan ordning inför kommande val av riksrevisor.Frågan om formerna för förfarandet inför utseendet av riksrevisorer ären fråga som utskottet förfogar över. Det är därför naturligt att utskottetavgör frågan om en större öppenhet vid tillsättningsförfarandet när dettabli aktuellt. Motion K289 (fp) yrkande 7 avstyrks.GenusperspektivUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående arbete tre motioner (s)om genusperspektivet i riksdagsarbetet. Utskottet förutsätter attriksdagsstyrelsen kommer att verka för bl.a. utbildningsinsatser.MotionernaI tre motioner (s) tas genusperspektivet i riksdagsarbetet upp. I motionK428 av m.fl. (s) anförs att patriarkala strukturer,outtalade regler och invanda mönster gör att inte av allakvinnliga ledamöter upplevs som en mönsterarbetsplats. Även i riksdagenfinns jämställdhetshämmande och till stor del omedvetna strukturer;tendenserna finns även i våra formella forum och det enda sättet att kunnaangripa dem är att lyfta upp dem till ytan. Genom att låta en genusforskarefilma och analysera utskottssammanträden och kammardebatter uppnås attegna brister granskas och visas att jämställdhet är en mycket viktig ochprioriterad fråga för riksdagen.I motion K429 av m.fl. (s) begärs jämställdhets-utbildningmed genuskunskap för samtliga gruppledare och utskotts-ordförande. I motionK430 av m.fl. (s) begärs statistik över antalet av respektivekön som yttrar sig och över vad som sägs samt en analys av uppgifternautförd med hjälp av en genusforskare.BakgrundTalmannens kvinnliga nätverk har arbetat på en "handlingslinje"för en ökad jämställdhet inom . Enligt nätverket ger en gemensamplattform för en god arbetsmiljö och gott ledarskap på köpet en bättrejämställdhet. Rotade attityder när det gäller motsättningar kringmanligt/kvinnligt, äldre/yngre och svenskar/invandrare måste förändras i detvardagliga arbetet och med hjälp av ett gott ledarskap.För att få en god arbetsmiljö bör enligt nätverket handlingslinjen inriktaspå- att arbetet kan ske under förhållanden där man slipper bli ofredad ellerutsatt för obehag i arbetet,- att man behandlar varandra med stor respekt och tar hänsyn till varjepersons integritet,- goda relationer mellan alla i arbetsgruppen,- delaktighet för alla i arbetsprocessen,- tydliga mål och resultatkrav för varje verksamhet,- en väl fungerande arbetsorganisation,- motiverade människor och motiverad ledning på alla nivåer samt- samverkan mellan ledning, ledamöter och personal.Vidare anges att för att få ett gott ledarskap bör handlingslinjen inriktaspå åtgärder som stöder ett fortlöpande arbete för att förändra attityderkring manligt/kvinnligt, äldre/yngre och svensk/invandrare med inriktningpå ledarskap, ett utvecklat /faddersystem för nya ledamöter undermandatperioden - varje parti för sig samt ett gemensamt riksdagsinitieratper utskott, att varje parti och utskott utformar sin egen handlingslinjekring attitydförändringar, att erbjuder och driverledarskapsutbildning för ledamöter och tjänstemän knuten till kompetenshöjandeåtgärder för att förbättra arbetsmiljön och att utbildningen genomförsmed praktiska moment och med inriktning på relationerna mellan uppgiften,gruppen och ledaren för att skapa möjligheter att påverka attityder ochvärderingar.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas synpunkter på värdet av åtgärder i syfteatt bryta sådana omedvetna invanda mönster och attityder som är negativafrån jämställdhetssynpunkt. Utskottet ser därför med tillfredsställelsepå det arbete som har uträttats inom ramen för talmannens kvinnliga nätverk.Utskottet förutsätter att riksdagsstyrelsen och andra kommer att verkaför att detta arbete får genomslag bl.a. när det gäller utbildningsinsatser.Ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen när det gäller genusperspektivetkan mot den bakgrunden inte anses påkallat. Motionerna K428 (s), K429 (s)och K430 (s) avstyrks därför.Arvoden och inkomstgarantiUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagandenmotioner om ändrat riksdagsarvode (v resp. mp) och om att kostnadsersättningenskall inräknas i ledamotsarvodet (kd). Också yrkanden om att arvodena försärskilda uppdrag skall tas bort (m resp. v) avstyrks med hänvisning tilltidigare ställningstaganden, liksom motionsyrkanden (fp) om en översyn avtidsgränsen för inkomstgarantin och av beräkningen efter treårsperioder.Jämför reservation 6 (mp).MotionernaI motion K308 av m.fl. (v) yrkandena 1 och 2 begärs attriksdagsarvodet skall knytas till en fastställd procentsats () iförhållande till prisbasbeloppet som är 38 600 kr.I motion K328 av () yrkandena 1 och 2 begärs i förstahand att beslut om arvode till riksdagsledamöter skall fattas av ,som bör besluta att sänka månadsarvodet med . I andra hand begärsett system som innebär att ledamöterna får ett månadsarvode i sammastorleksordning som de hade i månadsinkomst före riksdagsinträdet ( yrkande3).I motion K237 av () begärs att riksdagsledamöternassärskilda kostnadsersättning om tas bort. I motionK308 av m.fl. (v) yrkande 3 begärs att kostnadsersättningeninräknas i riksdagsarvodet.I motion K204 av () begärs att förtroendeuppdraget attsitta i riksdagsstyrelsen inte skall ge ett extra arvode utöver arvodetsom utgår för ledamöterna i . I motion K308 av m.fl. (v) yrkande 4 begärs att extra ersättningar för uppdrag direkt knutnatill riksdagsarbetet avskaffas, bl.a. gäller det ledamot i riksdagsstyrelsen,vice talmän, utskottsordförande och riksbanksfullmäktige.I motion K407 av och () yrkandena 1 och2 begärs att reglerna för inkomstgaranti efter avslutat riksdagsuppdragses över. Det är enligt motionen orimligt att en fullt arbetsför 50-åringfår inkomstgaranti fram till 65-årsdagen. Vidare bör rätten till inkomstgarantimed hänsyn till att mandatperioden förlängts till baserasfyraårsperioder och inte treårsperioder.Tidigare behandlingMed anledning av motioner med delvis samma innebörd som de nu aktuellaredovisade utskottet i betänkandet 2002/03:KU19 (s. 31 f.)utförligt utvecklingen av riksdagsarvodet. Utskottet framhöll att fråganom hur arvodet till riksdagsledamöterna skall bestämmas och om arvodetsstorlek har varit föremål för ingående bedömningar, och olika system förbestämningen av arvodet har prövats. Enligt utskottets mening hade dennuvarande ordningen med en självständig nämnd som fastställer arvodetfungerat väl och borde kunna ses som den långsiktiga lösning som arvodesfråganbehöver.Enligt utskottets mening saknades det anledning att anta att ett nyttsystem som bygger på vissa principer för bestämmandet av arvodet skulleha bättre förutsättningar att vara en långsiktig lösning än den nuvarandearvodesnämnden. Två reservationer (mp) förelåg.Frågan om att ersätta kostnadsersättningen med ett högre arvode behandladesav utskottet i samband med behandlingen av ett förslag frånriksdagsstyrelsen om höjning av arvodet, delvis på bekostnad av en lägrekostnadsersättning (bet. 1998/99:KU1). Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande(v) i frågan. En reservation (v) förelåg.När det gäller frågan om uppdragsarvoden hänvisade utskottet (bet. 2002/03:KU19) till att motsvarande motionsyrkanden avstyrkts vidtvå tidigare tillfällen.Också frågan om inkomstgaranti fick en utförlig behandling i samma betänkande.Enligt utskottets mening gjorde sig de skäl som låg till grund förinförandet av bl.a. inkomstgarantin fortfarande gällande. Mot bakgrund avatt uppdraget som riksdagsledamot är behäftat med osäkerhet var det enligtutskottet rimligt att de som tog på sig ett sådant viktigt samhällsuppdragfick en trygghet i händelse av att de av någon anledning lämnade uppdraget.Av bl.a. rekryteringsskäl och med hänsyn till behovet för ett parti attförändra personuppsättningen i var det viktigt med ett systemsom ger ett rimligt mått av trygghet. Utskottet ansåg inte att inkomstgarantinoch visstidsförmånerna borde försämras eller slopas. Utskottet var inteheller berett förorda att förmånerna skall beräknas i ställetför även om valperioderna numera är fyra år.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionernaK204 (m), K237 (kd), K308 (v) yrkandena 1-4, K328 yrkandena 1-3 och K407(fp) yrkandena 1 och 2.Det ledamotsnära stödetUtskottets förslag i kortetUtskottet avstyrker två motioner (båda m) om ett ekonomiskt stöd sombetalas direkt till den enskilde ledamoten t.ex. efter ett avropsförfarande.Utskottet hänvisar till kommande riksdagsbehandling med anledning avriksdagsstyrelsens beslut om en ökning av stödet till politiska sekreterareså att det motsvarar kostnaderna för 349 politiska sekreterare.MotionernaTvå motioner tar upp ledamotsstödets utformning. I motion K410 av Anne-MariePålsson (m) yrkandena 2 och 3 begärs att ledamotsstödet utökas väsentligtoch omvandlas till en ledamotspeng som skall betalas direkt till denenskilde riksdagsledamoten och inte som till partierna.I motion K411 av () begärs att stödet utformas så att denenskilde ledamotens ställning stärks. Detta kan enligt motionen ske genomatt ledamoten redovisar till hur stödet skall vara utformat föratt bäst passa honom eller henne och att kostnaderna avropas, efter tydligoch noggrann redovisning, mot ett särskilt konto som administrerar.Gällande reglerEnligt lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernasarbete i får partigrupperna basstöd, stöd till kostnader förpolitiska sekreterare åt ledamöter samt stöd till kostnaderför riksdagsledamöternas utrikes resor.Basstödet består av grundbelopp på och etttilläggsbelopp på . Partigrupp som företräder ettregeringsparti är berättigad till ett grundbelopp och övriga partigruppertill två grundbelopp var. Tilläggsbelopp utgår för varje riksdagsmandatsom tillfallit partigruppen.Stödet till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöterär enligt 10 § avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter.Stödet beräknas efter att det skall täcka kostnaden för en politisksekreterare per två ledamöter. För en politisk sekreterare betalas fr.o.m. per månad.BakgrundKonstitutionsutskottet föreslog i sitt betänkande 1997/98:KU1 att riksdagenskulle uppdra åt att undersöka ledamöternasåsikter om dispositionen av assistent/utredarstödet och därefter återkommamed förslag till utformning av stödet. biföll utskottets förslag(rskr. 1997/98:90).Förvaltningsstyrelsen tillsatte en beredningsgrupp för behandlingen av bl.a. denna fråga. Beredningsgruppen överlämnade tillförvaltningsstyrelsen ett betänkande (Dnr 10-707-99) med förslag till en ny lagom stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i . Syftetmed förslaget var att förbättra ledamöternas arbetssituation. Beredningsgruppensförslag innebar att stödet inriktas på att bekosta handläggarhjälp i formav politiska sekreterare åt ledamöterna i stället för den dittillsvarandeadministrativa hjälpen. Beredningsgruppen föreslog att stödet skullekanaliseras via partigrupperna som även gavs arbetsgivaransvaret. Detslutliga målet borde enligt beredningsgruppen vara att varje ledamot skallkunna påräkna en politisk sekreterarresurs och gruppen föreslog därförockså en successiv utbyggnad av dåvarande stöd. Stödet skulle i en förstaetapp lämnas enligt en genomsnittlig beräkning av en halv politisksekreterarresurs per ledamot . Full effekt av reformens förstasteg skulle uppnås under 2001.Beredningsgruppen föreslog också att basstödet till partigruppernaförstärktes i syfte att stärka partiernas möjlighet att pröva och göra egnabedömningar av förslag som lämnas till riksdagen.Enligt förslaget borde förvaltningsstyrelsen lägga in en s.k. kontrollstation där reformens första del skulle följas upp och utvärderas.Förvaltningsstyrelsen och ställde sig i sak bakomförslaget (bet. 1999/2000:KU1). gav riksdagsstyrelsen Riksdagensutredningstjänst i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen. Uppföljningenskulle utgöra en kontrollstation och var ämnad att tjäna som underlag förstyrelsens ställningstagande avseende en fortsatt utbyggnad av stödet.Utvärderingen redovisades (2002/03:URF3).Reformen ansågs ha lett till det stöd som eftersträvats. De politiskasekreterarna ger handläggarhjälp främst genom att samla information,medverka till att utforma politiska texter, sköta kontakter med mediernasamt fungera som idéutvecklare och bollplank. Flertalet ledamöter användersig av politiska sekreterare och upplever att det är lätt attfå hjälp. En klar majoritet av ledamöterna anser att de politiskasekreterarna har stor betydelse för arbetet som ledamot. En del ledamöter vardock missnöjda med möjligheterna till inflytande i frågor om organisationenav sekreterarna. Alla partigruppskanslier organiserar de politiskasekreterarna som en gemensam resurs för partigruppens ledamöter. De flestapolitiska sekreterarna arbetar i tematiskt indelade grupper med frågorinom utskottens ämnesområden. I vissa fall arbetar de med att stödjaledamöternas valkretsarbete. Det hade inte varit möjligt att exakt bestämmade politiska sekreterarnas antal, bl.a. på grund av att det inte gått attskilja mellan vilka tjänster som bekostas av ledamotsstödet respektivebasstödet. En uppskattning visade dock att antalet motsvarade ungefär enhalv politisk sekreterare per ledamot. Den direkta kostnaden för stödettill partigrupper och ledamöter var ca 120 miljonerkronor. En övervägande majoritet av ledamöterna sade sig ha behov av merstöd och ansåg att det var viktigt att det utökas till i genomsnitt enpolitisk sekreterarresurs per ledamot.Riksdagsstyrelsen har beslutat att stödet till antaletpolitiska sekreterare bör ökas successivt och mot slutet av år 2006motsvara kostnaderna för 349 politiska sekreterare.Utskottets ställningstagandeRiksdagsstyrelsens beslut om utökning av antalet politiska sekreterareinnebär att det kan förväntas förslag till om lagändringar ochökade anslagsmedel i frågan om stödets utformning. Utskottet är inte berettatt föregripa behandlingen av ett sådant förslag. Motionerna K410 (m)yrkandena 2 och 3 och K411 (m) avstyrks därför.Dubbelarbetande riksdagsledamöterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion som syftar till en begränsning för riksdagensledamöter i möjligheterna att utföra annat lönearbete vid sidan av sittriksdagsuppdrag.MotionenI motion K291 av () begärs en begränsning i möjligheternaför riksdagsledamöter att utföra annat lönearbete vid sidan av sittriksdagsarbete. Dispens bör lämnas endast till den som har godtagbara skältill det. Som förtroendevald och lagstiftare är det av stor vikt att intemisstänkliggöras för att gå någon annans ärende och framför allt inte tasig rättigheter som vanliga lönearbetare inte har. Troligen skulle ingenannan arbets- eller uppdragsgivare acceptera att den anställde fullgjordeannat lönearbete under betald tid.BakgrundFram till 1983 betalades arvodet till riksdagsledamöter endast för 10månader. Riksdagsledamoten förutsattes ha en möjlighet att under riksdagsfritid kunna sköta ett arbete han eller hon haft före inträdet i riksdagen.Utskottet ställde sig bakom ett förslag från förvaltningsstyrelsensom innebar att arvodet i stället skulle utgå för årets alla månader (bet.KU1983/84:15). Utskottet pekade på att som förflutit sedanden senaste översynen hade kraven på riksdagsledamöternasarbetsinsats fortsatt att öka. Utskottet ville starkt understryka att arbetetsom riksdagsledamot inte bara utfördes i samband med verksamheti formell mening utan också utanför - i den egna valkretsen, ipartiorganisationen m.m. Denna riksdagsledamotens dubbla roll sombeslutsfattare och representant ledde enligt utskottet till en omfattandearbetsbörda. Arbetsbelastningen under pågående var av denomfattningen att många viktiga arbetsuppgifter måste fullgöras när riksdageninte sammanträdde. Utskottet ville därför framhålla att riksdagsarbeteti dag måste betraktas som en helårsuppgift.Enligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen kan en riksdagsledamot efter prövningfå ledighet från sitt uppdrag. Ansökan om ledighet prövas av talmannen omden gäller ledighet än en månad och av om dengäller . Det finns i kammaren i praxis ett utvecklatkvittningsförfarande, som ger utrymme för viss frånvaro från riksdagsarbetetutan att ledighet formellt beviljas av talmannen enligt reglerna iriksdagsordningen.När det gäller ledigheter längre än en månad har sådana beviljats förvård av barn och för sjukdom samt för internationella uppdrag.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det ett värde i att riksdagsledamöter kanvara aktiva i samhället vid sidan av det politiska arbetet. För mångaledamöter kan det dessutom vara ett fundamentalt intresse att genom attfullgöra visst arbete inom ramen för sin yrkesverksamhet vidmakthålla denkompetens och den verksamhet som behövs för att kunna åtgå i full verksamheti yrket efter riksdagsuppdraget.Det måste enligt utskottet i första hand vara en uppgift för den enskildeledamoten att själv avgöra om hans eller hennes arbetssituation medgerett utrymme att fullgöra andra uppgifter - även lönearbete - än de somhänger samman med riksdagsuppdraget. Ytterst är det självfallet väljarnasom i val avgör saken. Det kan inte heller bortses från att en regleringi syfte att förhindra visst arbete utanför skulle kunna uteslutavissa grupper från möjligheten att åta sig ett uppdrag som riksdagsledamot.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion K291 (fp).Riksdagens IT-policy och användningen av datorer i riksdagsarbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden tvåmotioner (m) om IT-policy respektive användningen av datorerunder sammanträden med kammare och utskott. Utskottet pekar dock på viktenav följa med utvecklingen i samhället.MotionernaI motion K261 av Per () yrkandena 1 och 2 begärs att riksdagsstyrelsenskall utforma nya riktlinjer för användningen av Internet och e-post,vilka skall utgå från en modern och offensiv IT-policy. I motion K262yrkandena 1 och 2 begär samme motionär att det skall bli tillåtet attanvända bärbara datorer under pågående sammanträde i utskott och i kammaren.Tidigare behandlingUtskottet har och behandlat likalydandemotionsyrkanden (bet. 2000/01:KU4, 2001/02:KU12 och 2002/03:KU19). Viddet senaste behandlingstillfället gavs bakgrundsbeskrivningar. Motionsyrkandenaavstyrktes med hänvisning till tidigare ställningstaganden om att frågornaborde avgöras av bl.a. riksdagsstyrelsen respektive talmannen efter samrådmed de särskilda företrädarna för partigrupperna. Vid det senaste tillfälletframhöll utskottet i fråga om användningen av bärbara datorer i kammareoch utskott även att det är naturligt och rimligt att formerna för detpraktiska arbetet i utvecklas på samma sätt som användningen avny teknik utvecklas i samhället i övrigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden. Motionerna K261 (m)yrkandena 1 och 2 och K262 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Liksom tidigarevill utskottet understryka vikten av att i riksdagsarbetet följa medutvecklingen i samhället i övrigt.Riksdagslokalernas tillgänglighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående insatser två motioner (s,m, fp, kd, v, c och mp resp. s) om tillgängligheten i . Dessutomavstyrks en motion om elektroniska lås (m) och en motion (fp) om avgiftsfriaskåp.MotionernaI motion K406 av m.fl. yrkandena 1-3 (s, m, fp, kd, v, coch mp) begärs att tillgängligheten i prioriteras och att detupprättas en plan för tillgänglighetsarbetet, att riksdagsstyrelsen sertill att ledamöter och anställda informeras aktivt om betydelsen av entillgänglig riksdag och att medel för tillgänglighetsarbetet avsätts iriksdagens budget.Motionärerna hänvisar till att antog en nationellhandlingsplan som prioriterade att handikappsperspektivet skall genomsyraalla samhällssektorer liksom att det skapas ett tillgängligt samhälle ochatt bemötandet förbättras. Det är viktigt att alla utskott blir medvetnaom att betänkandena måste skrivas så att människor begriper vad som ståri dem. Åtminstone sammanfattningen bör göras läsbar också för dem sombara kan läsa lättläst. TV-sända debatter bör vara teckentolkade, liksomkammardebatter med större publik. Ledamöterna bör informeras om möjligheternaatt skaffa visitkort med punktskrift och foto. Den fysiska tillgänglighetenbör enligt motionen förbättras och anpassas för personer med fysiskafunktionshinder, det gäller t.ex. podier i vissa lokaler och huvudentrénstrappa.I motion K325 av () anförs också synpunkter påtillgänglighetsfrågor. Motionären begär att skall tillgodosefunktionshindrades behov och utgöra en rimlig arbetsmiljö för de folkvalda.Ett akut problem är enligt motionen den bristande anpassningen tillallergiker. Heltäckningsmattor och andra material som samlar damm och smutsbör i möjligaste mån tas bort från . Ventilationssystemetbör ses över och åtgärdas där det finns behov. Diabetikernas situationmåste också beaktas. Långa sammanträden i kombination med förtäringsförbudi utskottsrummen medför att diabetiker utsätts för risker och lidande.Kaffe och/eller förtäring bör tillåtas under långvariga sammanträden medundantag för kammarsammanträdena.I motion K238 av () begärs att det av säkerhetsskälinförs elektroniska lås till samtliga ledamots- och tjänstemannarum iriksdagens byggnader.Heli () begär i motion K371 avgiftsfria klädskåp och boxar vidallmänhetens entré mot bakgrund av att det finns ett förbud mot att tamed kassar och väskor till åhörarläktaren.BakgrundArbetet med att göra mer tillgänglig för handikappade sker inomförvaltningens olika verksamhetsgrenar och budgeten för detta arbete ärintegrerad i budgeten för respektive verksamhet.I enlighet med riktlinjer från har det påbörjatsett arbete med att upprätta en övergripande plan för tillgängligheten iriksdagen. finns planer för tillgängligheten till riksdagenslokaler och för tillgängligheten när det gäller information och kommunikationom riksdagsarbetet.