bet · GQ01KU33 · 2003-05-15 00:00:00 — 1996/97:178).Kulturutskottet bedömer att det utrymme som kommeratt finnas i två - nära nog - rikstäckande nät och ide tre övriga näten med lägre täckningsgrad gör attde digitala marksändningarna blir tillräckligtattraktiva för att flera programföretag villmedverka med sina sändningar i marknätet och för attpubliken skall vilja investera i avkodare. Därmedskulle utsikterna kunna vara goda för att dedigitala marksändningarna kommer att bli ekonomisktbärkraftiga. Då det gäller utbudet från publicservice-företagen torde det för konsumenterna varaattraktivt att utöver SVT:s och UR:s utbud i 1och kunna ta del av nya digitalkanaler såsom24:an och Barnkanalen. Andra programtjänster ochtilläggstjänster kan dessutom komma att utvecklas avbåde SVT och UR, vilket bl.a. kan få stor betydelseför funktionshindrades tillgång till utbudet. Genomatt det digitala marknätet även rymmerprogramtjänster från flera andra programföretagtorde den marksända distributionsformen bli ettintressant alternativ till kabel- ochsatellitdistribution.Sammantaget anser kulturutskottet att det finnsstarka skäl som talar för att det är lämpligt att nufullfölja den etappvisa utbyggnaden av det digitalamarknätet för att efter en övergångsperiod låta deanaloga TV-sändningarna upphöra. Ett riksdagensställningstagande i enlighet med propositionenskulle ge fördelar för konsumenterna, främst i formav ett större programutbud. Det skulle också ligga ilinje med målen för mediepolitiken, framför allt närdet gäller yttrandefrihet, mångfald, massmediernasoberoende och tillgänglighet (prop. 2000/01:1utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59).Kulturutskottet anför att dess överväganden lederfram till ståndpunkten att konstitutionsutskottetbör avstyrka de motionsförslag som innebär attpropositionen skall avslås, nämligen motionerna K8(fp) yrkandena 1-4, K9 (kd) yrkande 1, K10 (m)yrkandena 1 och 4-6, K11 (c) yrkande 1 och K333 (m)yrkande 6 i denna del. Likaledes börkonstitutionsutskottet avstyrka motionerna K9 (kd)yrkande 2 och K11 (c) yrkande 2 som syftar till attregeringen skall utarbeta en ny proposition ommarksänd digital TV. Därmed börkonstitutionsutskottet föreslå att skallgodkänna regeringens förslag om att den marksändatelevisionen skall övergå till digital teknik (prop.yrkande 1, avsnitt 5).När det gäller vad som anförs i motion Kr336yrkande 23 har kulturutskottet inhämtat attStorbritannien bytt s.k. modulationsparametrar. OmSverige skulle följa exempel skulleantalet programkanaler i det digitala marknätet blifärre än dem som regeringen anger i propositionen,dvs. minst åtta (prop. s. 14). Detta är enligtutskottets synsätt en nackdel. Å andra sidan sägsden teknik som valt ge god täckningoch säkerhet med avseende påmottagningsförhållandena. Utskottet förutsätter attden kommission som regeringen skall tillsätta föratt planera övergången från analoga till digitalasändningar också följer de frågor som berörs imotionen. Emellertid kan utskottet inte se att detfinns något skäl för att göra ettuttalande i denna fråga. böravstyrka motion Kr336 (c) yrkande 23.Konstitutionsutskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottet vill, i likhet medregeringen, framhålla att den digitaladistributionen av TV-sändningar har flera fördelarjämfört med distribution med analog teknik. Vissa avden digitala teknikens fördelar kan dock utnyttjasfullt ut först när de analoga sändningarna harupphört. De första etapperna av utbyggnaden av dedigitala sändningarna i marknätet har nufullbordats. Utskottet vill härvid, i likhet medkulturutskottet, framhålla att demokratiska samtkultur- och mediepolitiska skäl talar för enfortsatt utbyggnad med släckning av de analogasändningarna som följd. En övergång till digitalteknik i marknätet kan vidare, såsom kulturutskottetpåpekar, ge fördelar för TV-konsumenterna, framförallt i form av ett större programutbud.Konstitutionsutskottet vill också framhålla att enfortsatt utbyggnad av det digitala marknätet är enangelägen och nödvändig satsning fråninfrastruktursynpunkt. Ett sådant nät är dessutom avstor säkerhetspolitisk betydelse.Mot bakgrund av vad som anförts delar utskottetregeringens och kulturutskottets bedömning att detnu är dags att ta det avslutande steget att låta denmarksända televisionen övergå till digital teknik.Utskottet tillstyrker således regeringens förslagatt de digitala marksändningarna byggs ut och att deanaloga TV-sändningarna upphör efter enövergångsperiod. I enlighet med detta avstyrkerutskottet motionerna K8 yrkandena 1-4, K9 yrkandena1 och 2, K10 yrkandena 1 och 4-6, K11 yrkandena 1och 2 samt K333 yrkande 6 i denna del.Utskottet vill vidare tillägga att för konsumentenär det viktigt att det finns ett utbud som ärattraktivt och konkurrenskraftigt i förhållande tillkabelnäten och satellitsändningarna. måstedetta mervärde vara konstruerat så att det gerbärkraft åt hela utbyggnaden av det digitalamarknätet.När det gäller vad som anförs i motion Kr336yrkande 23 utgår utskottet från att regeringenföljer den tekniska utvecklingen på området ochverkar för att den mest ändamålsenliga teknikenkommer att användas samt återkommer till riksdagenom så krävs. Någon åtgärd från sida medanledning av vad som anförs i nämnda motion behövsdärför inte enligt utskottets mening. Motionen börsåledes i berörd del avslås.Utbyggnaden av de digitalasändarnätenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårregeringens förslag om utbyggnad av dedigitala sändarnäten och begär att regeringenåterkommer till med förslag. Vidareavstyrker utskottet motioner som rörUtbildningsradions digitala sändningar samtvidaresändning av SVT:s program via satellit.Jämför reservation 2.BakgrundTidigare riksdagsbeslut om utbyggnaden avdigital marksänd TVRiksdagen beslutade att digital marksändTV införs i (prop. 1996/97:67, bet.1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Regeringens för-slag, som följde, innebar att digitalmarksänd TV införs i flera steg med möjlighet förstaten att successivt ta ställning till om och påvilket sätt verksamheten skulle fortsätta (a. prop.s. Förutsättningarna skulle redan från börjanvara sådana att krav på yttrandefrihet,tillgänglighet och mångfald tillgodosågs. I enförsta etapp skulle sändningar inledas på ettbegränsat antal orter i . Enligt förslagetskulle en grundläggande förutsättning för eneventuell utbyggnad vara att de digitalamarksändningarna bedömdes ha ekonomisk bärkraft.I propositionen anförde regeringen vidare att denföreslagna verksamheten i sin helhet skulle bekostasav medverkande företag (a. prop. s. 25). Dettaställde sig bakom (a. bet. s. 12 f.).Under hösten 2000 beslutade att digitalmarksänd TV får byggas ut till att omfatta helalandet (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet.2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Ibudgetpropositionen anförde regeringen att omriksdag och regering skulle avvakta med ett beslutom utbyggnad skulle det innebära att allmänhetensintresse endast kommer att kunna kanaliseras tillsatellit- eller kabeldistribution (s. 107). Därmedskulle konkurrensen mellan olikadistributionslösningar bli mindre. Dessutom skulle,enligt regeringen, tillfället att ersätta deanaloga marksändningarna med stor sannolikhet gåförlorat. Regeringen anförde att ett beslut om attdigitala TV-sändningar i marknätet skulle få byggasut till att omfatta hela landet därför borde fattasnu. Med hänsyn till vad anfört bedömderegeringen att åtminstone befolkningstäckningskulle kunna uppnås . Kulturutskottetdelade regeringens bedömning att det var angelägetatt fattade beslut om att digitalmarksänd TV får omfatta hela landet (a. bet.s. Regeringens förslag tillstyrktes därför.Nuvarande utbyggnadDen inledande utbyggnaden av det digitala marknätetinnebär att det finns fem digitalasändarnät. Fyra av dessa omfattar 40 störresändarstationer och når av den fast bosattabefolkningen.Ett femte nät omfattar tolv större sändarstationeroch når av befolkningen. Detta nät, som ärdet nyaste, har ännu inte tagits i bruk.PropositionenRegeringens förslagRegeringen föreslår att alla som bor i skallkunna se TV-programmen från () och (). Minsttvå digitala sändarnät skall enligt förslaget byggasut så att de får samma räckvidd som de nuvarande 54huvudsändarna. Dessa nät skall också omfatta mindresändare så att sändningarna kan tas emot medutomhusantenn i alla tätorter samt i övriga områdenmed permanentbebyggelse där topografiskaförhållanden hindrar satellitmottagning.De sändarnät som har den största räckvidden skallenligt regeringen i förs-ta hand användas av SVT, URoch för andra sändningar som sker med stöd avsändningstillstånd med villkor om opartiskhet,saklighet och ett mångsidigt programutbud.Skälen för regeringens förslagRegeringen påpekar att harföreslagit att de digitala sändningarna av SVT ochUR ges samma räckvidd som de nuvarande analogamarksändningarna, dvs. att av den fastbosatta befolkningen skall kunna ta emot programmen.För egen del anser regeringen emellertid att måletför de digitala marksändningarnas räckvidd avkostnadsskäl bör sättas något lägre, åtminstoneinledningsvis. Räckvidden bör enligt regeringen dockvara större än den som gäller för deanaloga marksändningarna av (av denfast bosatta befolkningen).Enligt regeringen är en förutsättning att alla iSverige även i fortsättningen har möjlighet att taemot programmen från SVT och UR, antingen viamarknätet eller via satellit. Regeringen bedömer atti varje fall hushållen i de områden där endastkan tas emot från satellit i allmänhet torde haskaffat sig möjlighet att ta emotsatellitsändningar. Därmed kommer det enligtregeringen att för dessa hushåll endast innebära enbegränsad omställning att ta emot satellitsändningarockså från SVT och UR även om de digitalamarksändningarna inte skulle nå dem.Regeringen anför att digitala sändarnät bör byggasut så att digital marksänd TV kan tas emot dels ialla tätorter i , dels i de övriga områdensom nås från de nuvarande större sändarstationerna.Förslagets innebörd är enligt regeringen att desändarnät för digitala TV-sändningar som har störsträckvidd skall täcka de områden som åtminstonemotsvarar vad som nås från sändare med den högstatillåtna sändareffekten och höjden över havet påsamma platser som nuvarande 54 störresändarstationer. Sändningarna från en sådan stationkan tas emot med utomhusantenn inom frånsändaren. Regeringen anför att därutöver skall dessasändarnät omfatta de mindre sändare som behövs föratt ge god mottagning med utomhusantenn i tätortersom antingen ligger utanför de störresändarstationernas täckningsområden eller därmottagningen från huvudsändaren är dålig på grund avtopografiska förhållanden.Vidare framhåller regeringen att den övervägandedelen av befolkningen utanför tätorterna torde kunnafå fullgod mottagning från de störresändarstationerna. Om någon som bor utanför tätortinte kan ta emot digitala marksändningar är detenligt regeringen normalt möjligt att ta emotprogrammen från satellit. Regeringen anför att om detopografiska förhållandena i ett område medpermanentbebyggelse utanför tätort skulle varasådana att satellitmottagning inte är möjlig ellerendast kan ordnas till mycket stora kostnader börytterligare marksändare kunna tas i bruk.Enligt regeringen innebär förslaget att mellan 98och av den fast bosatta befolkningen kommer attkunna ta emot digitala TV-sändningar frånmarksändare. Regeringen framhåller attinvesteringsbehovet reduceras avsevärt i förhållandetill om de digitala sändarnäten skulle ges sammaräckvidd som de mest utbyggda analoga marknäten.Regeringen anför att minst två sändarnät börbyggas ut till den angivna räckvidden. Dessasändarnät skall i första hand användas av SVT, URoch för andra programtjänster för vilka det gällervillkor om opartiskhet, saklighet och ett mångsidigtprogramutbud. Enligt regeringen kommer på så sättminst åtta TV-kanaler från dels SVT och UR, delsandra TV-företag att kunna tas emot från marksändarei så gott som hela landet.Vidare anför regeringen att dagens krav påsäkerhet, beredskap och teknisk kvalitet skalluppfyllas även vid ett skifte från analog tilldigital sändningsteknik.Utbyggnaden av de digitala sändarnäten bör enligtregeringen ske i samråd med den särskilda kommissionsom skall förbereda skiftet från analoga tilldigitala marksändningar.Regeringen bedömer att den angivna räckvidden kanvara uppnådd senast vid utgången av 2005.MotionernaI motion 2002/03:K10 av m.fl. (m)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om vidaresändning av SVT viasatellit (yrkande 2). Enligt motionärerna bör SVT:sprogram erbjudas samtliga satellitoperatörer förkostnadsfri distribution. En sådan lösning ökartillgängligheten för tittarna och minskar beroendetav marknätet. Motionärerna framhåller att SVT i enkostnadsbedömning bör prioritera de betydligtbilligare sändningarna via satellit och kabelframför det dyrbara marknätet.I motion 2002/03:K12 av m.fl. (fp, kd,c) yrkas att bemyndigar regeringen atttilldela () egen digitalkapacitet i något av de båda digitala sändarnät somhar den största räckvidden på motsvarande sätt somgäller för andra programföretag som har tillståndatt sända i det digitala marknätet (yrkande 1).Motionärerna yrkar vidare att gerregeringen till känna vad i motionen anförs om attdet digitala sändningstillståndet utformasså att det säkerställer UR:s möjligheter att sändaKunskapskanalen under egen kanalidentitet i detdigitala marknätet även på attraktiva kvällstiderunder veckans (yrkande 2). Motionärernaframhåller att UR, i motsats till alla andraprogramföretag som har rätt att sända i det digitalamarknätet, inte förfogar över en egen tilldeladkapacitet utan i praktiken är beroende av SVT:ssamtycke och goda vilja för att över huvud tagetkunna sända digitala program. Med hänsyn till denbetydelse som de digitala sändningarna har förutbildningsprogrammen är detta enligt motionärernaen orimlig situation som hämmar UR:s verksamhet ochutveckling. Motionärerna anser att det är ensituation som står i bjärt kontrast till den viktsom UR:s sändningar ges i propositionen.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anför att från utskottetsutgångspunkt är det angeläget att public service-företagens programkanaler når så många som möjligtvia det digitala marknätet. är detsjälvfallet nödvändigt att vägatillgänglighetsaspekter mot de höga kostnader somskulle följa av att sändarnäten byggs ut till deanaloga nätens omfattning, dvs. Avpropositionen framgår att investeringskostnaden föratt bygga ut ett digitalt sändarnät från 98 till99,hushållstäckning är lika hög som kostnadenför att nå från täckning (prop. s. 13).Vidare framhåller utskottet att de kostnader förinvesteringar i nät, drift och underhåll som fallerpå nätoperatören i förlängningen kommer attbelasta de programföretag som sänder i näten i formav distributionskostnader. Det är givetvis angelägetatt dessa kostnader för programföretagen imöjligaste mån hålls på en rimlig nivå. Utskottetkonstaterar att det inte framgår av propositionenhur mycket lägre investeringskostnaderna beräknasbli med regeringens utbyggnadsförslag till mellan 98och täckning jämfört med en utbyggnad till 99,. Några exakta belopp torde inte heller varamöjliga att få fram. Emellertid har utskottetinhämtat från att det kan rörasig om mer än i lägre kostnadper sändarnät för de nät som byggs ut till entäckningsgrad mellan 98 och 99 %.Sammanfattningsvis har kulturutskottet förståelseför regeringens ekonomiska överväganden och delarregeringens uppfattning att det "åtminstoneinledningsvis" är rimligt att en täckningsgrad om98-99 % uppnås, att två sändarnät byggs ut till denangivna räckvidden samt att dessa skall inrymmaSVT:s och UR:s sändningar.Utskottet anser således att konstitutionsutskottetbör föreslå att godkänna vad regeringenföreslår om utbyggnad av de digitala sändarnäten(prop. yrkande 2).När det gäller vad som anförs i motion K10 yrkande2 om satellitdistribution av SVT:s program anförkulturutskottet att förslaget innebär att SVT skallåläggas att kostnadsfritt tillhandahålla samtligasatellitoperatörer public service-kanalerna, såvälanalogt som digitalt, under förutsättning attmottagningen kan ske utan särskild betalning(yrkande 2). erinrar om att det vidtidigare tillfällen avstyrkt liknande yrkanden,(bet. 2001/02:KrU11 s. 25).De satellitoperatörer som motionärerna torde avseär enligt utskottet företagen ochViasat, vilka säljer och distribuerar abonnemang ochtjänster för satellit-TV i . Sedan år 1999tillhandahåller SVT:s kanaler inomramen för sitt digitala utbud. Detsamma gäller förViasat . har inhämtatatt ingendera av de båda satellitoperatörerna haraktualiserat frågan om analog distribution.Kulturutskottet finner att det ankommer på SVT ochsatellitoperatörerna att sinsemellan träffa avtal omvilka ekonomiska och andra villkor, t.ex.sändningsteknik, kryptering m.m., som skall gälla.Vidare har utskottet inte någon annan uppfattningän motionärerna då det gäller den del av yrkandetsom syftar till att mottagningen av SVT:s programskall vara kostnadsfri. Utskottet påpekar att det avde anslagsvillkor för SVT som regeringen utfärdade idecember 2002 tydligt framgår att företagetssändningar som är riktade till skall varatillgängliga för allmänheten utan villkor omsärskild betalning (p. Det kan enligt utskottettilläggas att sändningarna över satellit krypterasav upphovsrättsliga skäl, varför det krävs ettprogramkort för att programmen skall kunna tas emot.De TV-tittare som endast vill ha tillgång till SVT:ssatellitsända och krypterade utbud får - enligt vadkulturutskottet har inhämtat - betala endepositionsavgift till respektiveViasat för att få disponera ett programkort. Ettskäl härför uppges vara att operatörerna vill ha ettregister över abonnenterna med tanke på attprogramkorten representerar ett visst värde och attoperatörerna ser en risk för olaglig kortkopiering.Kulturutskottet föreslår attkonstitutionsutskottet skall avstyrka motion K10 (m)yrkande 2.I fråga om vad som anförs i motion K12 yrkandena 1och 2 tolkar kulturutskottet detta så att UR bör fåett klart angivet sändningsutrymme i något av de tvådigitala sändarnät som har störst räckvidd samt attdetta sändningsutrymme skall inrymma en nyprogramkanal, Kunskapskanalen. Utskottet framhålleratt det framgår av radio- och TV-lagen att det ärregeringen som meddelar tillstånd att sända TV-program (2 kap. 2 §). Något bemyndigandeför att regeringen skall tilldela URsändningsutrymme som föreslås i yrkande 1 i motionentorde enligt utskottet således inte behövas. Vidareankommer det på regeringen att pröva frågan om URskall få starta en ny kanal, vilket föreslås iyrkande 2. Regeringen har i det sammanhangetmöjlighet att avgöra hur mycket sändningsutrymme somskall tilldelas företaget för en ny kanal. Utskottetframhåller att det är en grannlaga uppgift förregeringen att väga olika behov mot varandra såsommångfald i programutbudet, regionala sändningar m.m.Även andra hänsyn måste vägas in i sammanhanget,t.ex. beslut om uppläsning av textremsan,vilket också kan komma att kräva frekvensutrymme.Vidare är det i grunden en ekonomisk fråga förprogramföretaget. Om det tilldelade frekvensutrymmetskall kunna fyllas med programtjänster under en stordel av dygnet krävs att programproduktionen har enviss omfattning och en tillräcklig finansiering.Utskottet har erfarit att UR och SVT den 6 maj2003 har träffat en överenskommelse om att gemensamtstarta och driva en digital TV-kanal,Kunskapskanalen. Överenskommelsen avser åren 2004och 2005.Enligt kulturutskottets mening är det rimligt attfrågor som rör omfattningen och inriktningen av UR:sframtida uppdrag får en grundlig genomlysning i detparlamentariska beredningsarbete som skall föregånästa tillståndsperiod för public service-företagen,dvs. för tiden efter år 2005.Sammantaget anser kulturutskottet attkonstitutionsutskottet bör avstyrka motion K12 (c,fp, kd) i dess helhet.Kulturutskottet vill tillägga att av de tre publicservice-företagen är det endast UR som har uppdragetatt göra utbildningsprogram. Desändningsförutsättningar som gäller för UR innebär -som framgår i den nu aktuella motionen - attföretaget är beroende av SVT, som skall dela med sigav tillgänglig överföringskapacitet i en digitalfrekvenskanal. Utskottet vill understryka att det ärangeläget att UR:s program ges ett sådantsändningsutrymme att företaget kan fullfölja devillkor och den planering som följer av nuvarandetillstånd att sända med både analog och digitalteknik. förutsätter således att URoch SVT i sina kontakter kan komma överens på ettsätt som dels tillgodoser de krav som riksdag ochregering ställt på UR, dels medför rimliga villkorför UR i fråga om sändningstider, publikensmöjlighet att identifiera och lokaliseraprogramföretagets program m.m.Konstitutionsutskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottet delar regeringens bedömningatt alla som bor i bör ha möjlighet att ävenefter en nedsläckning av det analoga marknätet kunnata emot programmen från SVT och UR, antingen viamarknätet eller via satellit. Vidare anserutskottet, i likhet med regeringen, att minst tvådigitala sändarnät bör byggas ut. Som redovisatsovan innebär den utbyggnad av det digitala marknätetsom skett att fyra sändarnät har en sådanräckvidd att de når av den fast bosattabefolkningen. Regeringen anser att de nät som skallbyggas ut ytterligare bör ges en något mindreräckvidd än de mest utbyggda analoga näten. Enligtregeringen reduceras investeringsbehovet därmedavsevärt. Förslaget innebär att mellan 98 och 99 %av den fast bosatta befolkningen kommer att kunna taemot digitala TV-sändningar från marksändare.Kulturutskottet har, som framgår ovan, inhämtat frånKulturdepartementet att det kan röra sig om mer än200 i lägre kostnad per sändarnätför de nät som byggs ut till en täckningsgrad mellan98 och i stället för till fullbefolkningstäckning.Enligt utskottets mening är det av stor vikt attövergången från analog till digital sändningstekniksker efter noggranna överväganden och därkonsekvenser för TV-konsumenter, programföretag ochandra aktörer är väl genomlysta. Utskottet anser attdet vore önskvärt att ett ytterligare försök görsfrån regeringens sida att presentera en så säkerkostnadsbild som möjligt innan tarställning till vilken täckningsgrad en utbyggnad avde digitala sändarnäten skall ha. Enligt utskottetsmening vore det också önskvärt att olikautbyggnadsalternativs betydelse förfinansieringsfrågan belyses innan tarslutlig ställning till utbyggnadens utformning. Avsärskild betydelse i detta sammanhang är denspeciella situation som befinner sig i medför närvarande ensamrätt till kommersiellt baseradesändningar i det analoga marknätet. Ett senareställningstagande i frågan om utbyggnadensutformning medger vidare att man vid bedömningen avlämplig täckningsgrad kan beakta resultatet avarbetet i den utredning som skall göra en översyn avlagen (1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens och radions område. Utskottetefterfrågar också att en tidsplan för utbyggnadensolika steg presenteras innan tarställning. En sådan redovisning bör också innehållauppgifter om vilka områden som kommer att omfattasav en föreslagen utbyggnad och hur många TV-hushåll,så långt detta låter sig redovisas, som kommer attha tillgång till det digitala marknätet och vilkaTV-hushåll som därmed i stället hänvisas tillsatellitsändningar. Frågan om kompensation för desom blir hänvisade till satellitmottagning bör ocksåbelysas.I enlighet med det anförda avserkonstitutionsutskottet således att inte nu slutligtta ställning till hur utbyggnaden av de digitalasändarnäten skall utformas. Innan tarslutlig ställning bör regeringen enligt utskottetsmening återkomma till med förslag omutbyggnadens utformning i enlighet med vad som haranförts ovan.Regeringen föreslår att de digitala sändarnät somgenom utbyggnaden får den största räckvidden iförsta hand skall användas av SVT, UR och andrasändningar som sker med stöd av sändningstillståndmed villkor om opartiskhet, saklighet och mångsidigtprogramutbud.