bet · GQ01UBU13 · 2003-04-10 00:00:00 — Dessa verksamhetertillgodoser barns behov av kontakt med vuxna som kange dem trygghet och ett socialt stöd i skolan. Detankommer dock på kommunerna att besluta om attsådana verksamheter får finnas i skolan.Åtgärder vid mobbningsfallUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omflyttning inom av elever som görsig skyldiga till kränkning och våld.Utskottet åberopar förslag som lagts fram avSkollagskommittén (SOU 2002:121) och sombereds inom . Ävenmotionsyrkanden om indragning av studiebidragför mobbande och skolkande elever samt omavstängning av elev som mobbar från rätt tillskolskjuts bör avslås av riksdagen.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp) och 11(fp).Motioner och utskottets ställningstagandenVidgade möjligheter att flytta elever inomgrundskolan om de gör sig skyldiga till kränkningoch våld begärs i tre motioner.Moderata samlingspartiet anser i motion2002/03:Ub413 yrkande 2 att det är viktigt attsärskilja åtgärder som sätts in från skolan för atthjälpa mobbade respektive förhindra mobbare från attfortsätta kränka. hävdar att man ipraktiken inte kan flytta elever inom ,oavsett hur mycket skada de tillfogar sinaklasskamrater. De vill se en förändring av reglernaför ingripande vid mobbning. Åtgärder måste kunnavidtas för att skydda dem som utsatts och uppfostradem som utsätter andra för kränkningar.Folkpartiet uttrycker i motion 2002/03:Ub229yrkande 10 sin uppfattning att elever skall kunnaflyttas från en grundskola för undervisning på annanplats under en längre eller , om de görsig skyldiga till allvarliga förseelser somkränkning och våld.I motion 2002/03:Ub239 återkommer meden begäran om att grundskoleförordningen skalländras så att det står klart att det är möjligt atttvångsförflytta en elev från en skola om han ellerhon kränker andra människor (yrkande 9). Skolanskall ha skyldighet att erbjuda alternativundervisning för de elever som flyttas från sinskola (yrkande 10). Det framhålls i motionen attmobbaren måste få stöd för att kunna komma ur sittdestruktiva beteende och garanteras braundervisning, även om han eller hon flyttas från sinskola.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Regler om disciplinära åtgärder för eleverstillrättaförande finns i grundskoleförordningen (6kap. 9 och 10 §§) respektive gymnasieförordningen(6 kap. 21-25 §§). Bestämmelser om avstängning avelev från undervisningen och förvisning finns endastvad gäller gymnasieskolans elever. En gymnasieelevfår stängas av från undervisningen helt eller delvisunder högst av terminen eller förvisasfrån gymnasieskolan för , dock högst treterminer utöver den termin när beslutet meddelas.Avstängning och förvisning får användas vidupprepade förseelser eller vid en allvarligförseelse om eleven inte har bättrat sig eller omelevens uppförande kan antas inverka skadligt påandra elever eller om det finns andra särskildaskäl. Om en elev i gör sig skyldig tillupprepade förseelser eller en allvarligareförseelse, skall saken dels anmälas för rektorn,dels hänskjutas till elevvårdskonferensen.Konferensen skall efter kontakt med elevensvårdnadshavare försöka få eleven att bättra siggenom åtgärder som är avpassade efter elevensindividuella förhållanden. Om detta inte hjälperskall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet tillstyrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.I förarbetena till nuvarande bestämmelse iskollagen om fördelning av elever i påolika skolor i hemkommunen (4 kap. 6 § skollagen)behandlades också frågan om flyttning av elever.Föredragande statsrådet anförde därvid följande(prop. 1990/91:115 s. 60):De regler som gäller för fördelning av barnen påskolor vid skolgångens början gäller också videventuella omplaceringar under skolgången. Jagvill än en gång betona den vikt jag lägger vidatt omplaceringar av enstaka elever sker isamförstånd med vårdnadshavarna. En sådanomplacering som sker mot elevens och dennesvårdnadshavares vilja kan nämligen mycket lättkomma att uppfattas som ett disciplinärtingripande mot eleven trots att detta inte ärreglernas syfte. Det är således inte tillåtet attsom ren bestraffning flytta en elev som uppfattassom besvärlig till en annan skola. Däremot kankommunen dels för att uppfylla sin skyldighet attge särskilt stöd, dels för att kunna upprätthållaundervisningens kvalitet för andra elever blitvungen att, ytterst även mot elevens vilja,flytta denne till en skola där det finnsmöjligheter att ge det behövliga stödet och attge det utan att undervisningen för andra eleverblir lidande därav.Enligt grundskoleförordningen beslutar rektorn omfördelning av eleverna på klasser och grupper (4kap. 4 §).Skollagskommittén föreslår i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)att bestämmelser införs i skollagen som ger rektoroch lärare möjlighet att i akuta situationer vidtatillfälliga åtgärder för att tillförsäkra allaelever en trygg skolmiljö och studiero och för attkomma till rätta med elever som uppträder störandeeller hotfullt (s. 386 f.). Det kan gälla att flyttaen elev till en annan elevgrupp, göra omgrupperingarav elever eller att göra en annan disposition av enelevs lektionstid eller skoldag. Föremål som ärstörande eller som utgör ett hot mot säkerhetenskall kunna omhändertas. De föreslagnabestämmelserna avses ersätta nuvarandeförordningsbestämmelser om disciplinära åtgärder. Detas in i 3 kap. Allmänna föreskrifter för utbildninginom skolväsendet och skall gälla alla skolformer.Särskilda bestämmelser om avstängning frånundervisningen och förvisning från utbildningen avelever i gymnasieskolan och i utbildningarna förvuxna skall finnas i skollagen i respektive kapitelför dessa skolformer.I förslagets kapitel 7 om har intagitsen bestämmelse (12 § s. 614 f.) att kommunen undervissa omständigheter får frångå vårdnadshavaresönskemål om skolenhet för sitt barn, om "det finnsandra särskilda skäl". Sådana skäl kan vara att enelev allvarligt stör sina kamraters studiero ellerutsätter sina kamrater och lärare för mobbning ochtrakasserier, övergrepp eller annan fara. Enflyttning av en elev mot dennes vilja till en annanskolenhet skall enligt kommittén inte ses som enbestraffning. Det rör sig om en åtgärd som ärnödvändig för att ge andra elever de förhållanden dehar rätt att kräva i skolan. Att tvångsvis flyttaett barn från den skola där det går är en ingripandeåtgärd. Enligt kommittén är det angeläget attframhålla att tvångsvis flyttning av en elev till enannan skolenhet - därför att denne missköter sig -bara får tillgripas när andra insatser har prövats.Beslut om flyttning skall kunna överklagas.Utskottet anser att förslag ihuvudsak tillgodoser syftet bakom motionerna.Utredningsförslaget remissbehandlas för närvarande.Regeringens beredning av ärendet bör enligtutskottets mening avvaktas.Enligt förslag i motion 2002/03:Ub239yrkande 5 skall indragning av studiebidrag vara enmöjlig åtgärd att vidta mot elever i gymnasieskolansom kränker andra eller har ogiltig frånvaro.Motionärerna understryker att det skall varakännbart för en elev att göra sig skyldig tillordningsproblem, som att mobba eller störa förandra.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.En elev som är frånvarande av annan anledning änsjukdom än harenligt gällande bestämmelser inte rätt tillstudiehjälp . Skolan skall rapporterafrånvaron till , somfattar beslut om att dra in studiebidraget.Motionsyrkandet i denna del är alltså redantillgodosett. Utskottet tar avstånd från att enliknande ordning skulle införas för elever sommobbar. Detta förutsätter bl.a. en noggrann prövningav skuldförhållandet.Frågan om indraget studiebidrag vid ogiltigfrånvaro har aktualiserats i betänkanden från tvåutredningar. (SOU 2002:121) harföreslagit att det i skollagen skall tas in en nybestämmelse om att skolan skall underrätta en elevsföräldrar om eleven är frånvarande från skolarbeteti sådan utsträckning att det kan påverka rätten tillstudiehjälp. Informationsskyldigheten skall gällaäven om eleven fyllt . (SOU 2003:28) framför invändningar mot attstudiebidrag kan dras in. Utredningen anser attproblem med de studerandes olovliga frånvaro måstemötas med elevsociala åtgärder och inte med hot omekonomiska sanktioner. Regeringens beredning avförslagen bör avvaktas, enligt utskottets mening.I motion 2002/03:Ub238 (m) föreslås att skollagenskall ses över i syfte att möjliggöra avstängning avelev som mobbar från rätten till skolskjuts. Imotionen hänvisas till att det förekommer att eleversom mobbar under skolskjuts erbjuds taxiresa för vill värna den utsatta mobbade eleven. Detta äratt sända alldeles fel signaler, påpekar motionären.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Rätten till skolskjuts regleras i 4 kap. 7 §skollagen (1985:1100). Där anges att hemkommunen ärskyldig att sörja för att det för eleverna igrundskolan anordnas kostnadsfri skolskjuts, omsådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, funktionshinder hos en eleveller någon annan särskild omständighet. I skollagengörs vissa inskränkningar i kommunens skyldighet,bl.a. i fråga om elever som väljer att gå i en annangrundskola än den som kommunen annars skulle haplacerat dem i om något önskemål om en viss skolainte hade framställts. Inom lagens ramar avgörkommunerna hur bestämmelserna närmare skalltillämpas.Utskottet konstaterar att det inte är möjligtenligt nuvarande lagstiftning att frånta elever sommobbar rätten till skolskjuts. Utskottet anser inteheller att lagstiftningen bör ändras på den punkten.När någon på skolan får kännedom om att mobbningförekommer under en skolskjuts måste skolan aktiverasitt handlingsprogram på samma sätt som ommobbningen hade hänt i skollokalerna. Detsammagäller rutinerna för upprättande och uppföljning avåtgärdsprogram, både för den som mobbar och för densom blir mobbad.Kommunerna upphandlar oftast skolskjutsar av enentreprenör. Entreprenörerna skall i första hand setill att bussen framförs tryggt och säkert men börha kontakt med skolan för att t.ex. informera omförekommande ordningsproblem eller mobbning underfärden. Ingenting hindrar kommunen från att iavtalet med entreprenören ange hur situationer sominnehåller inslag av kränkande behandling underbussresan skall hanteras. Utskottet utgår från attskolorna i samarbete med skolskjutsentreprenörernaoch med elevernas föräldrar kan förebygga ochåtgärda mobbningsproblem.Skyldighet att anmäla våldsbrottUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av skyldighet för skolan att anmälavåldsbrott.Jämför reservationerna 12 (m, fp) och 13 (kd,c).Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet framhåller i motion2002/03:Ub413 yrkande 4 att principen måste vara attvåldsbrott som begås i skolan skall anmälas avskolan. En sådan skyldighet för skolor skall enligtmotion 2002/03:Ub233 (m) yrkande 1 införas i lag. Imotion 2002/03:Ub217 (m) yrkande 1 markeras atttydliga regler om att våldsbrott i skolan skallanmälas kan ha en preventiv effekt. Det är i skolansom samhället tidigt kan sätta gränser när någon gersig på andra, anförs det i motion 2002/03:Ju213 (m)yrkande 9. Motionären hävdar att skolan alltför oftaförsöker hantera mobbningsvåld internt, vilketsänder fel signaler. Misshandel och olaga hot ärbrott, också i skolan.Folkpartiet begär i motion 2002/03:Ub239 attskollagen skall ändras så att kommuner åläggs attpolisanmäla elever som utövar våld eller allvarligtkränker andra (yrkande 7). Rutiner förpolisanmälningar skall finnas i kommunernasskolplaner. anser också att lärare skallvara skyldiga att rapportera våld och kränkandebehandling till rektorn (yrkande 8). I skollagenmåste förtydligas att det är rektor som har ansvarför att vidta åtgärder mot mobbning, och att dettaansvar åtföljs av nödvändiga befogenheter för rektoratt ingripa.Enligt i motion 2002/03:Ub492yrkande 6 bör skollagen tydligare regleraansvarsförhållanden vid mobbning. Det skall klartframgå av lagen att skolpersonalen är skyldig attförhindra mobbning samt att anmäla till rektor om enelev utsätts för mobbning eller våld i skolan. Brotti form av kränkande behandling eller våld skallbeivras. Det skall vara skolledarens skyldighet attgöra anmälan till de sociala myndigheterna och, närså är påkallat, till polismyndigheten när alla andraåtgärder prövats utan framgång.U t s k o t t e t anser att våld i skolan är heltoacceptabelt. Det är en självklar rätt för elevernaatt få känna lugn och studiero. Trygghet är enalldeles nödvändig förutsättning förkunskapsinhämtande.Enligt utskottets mening skall brott som begås iskolan utredas av rättsväsendet och behandlas påsamma sätt som brott som begås i det omgivandesamhället. Att införa en särskild skyldighet förskolan att alltid polisanmäla allt våld i skolan ärdäremot inte rimligt, eftersom det inte finns någongenerell skyldighet att anmäla brott. Det måstekunna lämnas till rektors bedömning att avgöra vilkaåtgärder som krävs i det enskilda fallet. Utskottetvill dock framhålla att allvarlig brottslighet iskolan skall anmälas till polisen. Skolan skall intevara en frizon för beteenden som är kriminaliseradei övriga samhället.I sammanhanget bör nämnas att har gett ut enlärarhandledning, du & jag, rätt & fel, för hur mankan arbeta i skolan kring frågor om brott och straffoch principerna för det svenska rättsväsendet.Materialet, som i första hand vänder sig till eleveri årskurserna 6-9, är utformat så att det anknytertill elevernas skolarbete och vardag. En viktig delhandlar om att sätta in insatser mot våld, hot ochkränkning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motionsyrkandena i fråga omskyldighet att anmäla våldsbrott.Tillsyn m.m. över arbetet motmobbningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om skärpttillsyn över arbetet mot mobbning ochmöjligheter till sanktioner mot kommuner somsaknar handlingsplaner mot mobbning m.m.Utskottet hänvisar bl.a. till förslag frånSkollagskommittén (SOU 2002:121).Jämför reservationerna 14 (fp), 15 (kd) och16 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet efterfrågar i motion 2002/03:Ub239yrkande 3 en skärpt tillsyn över arbetet motmobbning. Motionärerna hänvisar till att antaletanmälningar till om mobbning har ökatstadigt . De anser att verketpå eget initiativ borde undersöka hur kommunernasköter arbetet mot mobbning, men hävdar att verketinte klarar av tillsynen av skolorna. Tillsynenborde läggas över på en nationell skolinspektion,som är fristående från , anförmotionärerna.Också betonar i motion2002/03:Ub492 yrkande 4 vikten av att Skolverketutövar tillsyn över skolors värdegrundsarbete ocharbete mot mobbning.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Skolverket har i skriften Tillsynav kränkande behandling presenterat det samladeutfallet av verkets systematiska tillsyn i sjukommuner och av 57 utredningar i enskilda ärendenunder . Analysen visar bl.a. påvilka problem och brister i skolors arbete somframkommit i utredningarna. Dessa brister rör bl.a.skolans information till föräldrar. Vidare framgåratt det på många håll är oklart hur och näråtgärdsprogram skall upprättas. Detta gäller för densom blir kränkt, men i än större utsträckning förden som kränker.Analysen innehåller också bedömningar av hurSkolverket fortsättningsvis skall arbeta med tillsyninom området kränkande behandling. Bland annat avserverket att öka granskningen av skolornasförebyggande arbete och ställa tydliga krav på atthandlingsprogrammen mot kränkande behandling utgörett reellt och levande verktyg i skolan.Skolverkets uppgifter har i och med inrättandet avMyndigheten för skolutveckling den 1 mars 2003renodlats till att avse utbildningsinspektion ochtillsyn (förordning 2002:1160).Enligt i motion 2002/03:Ub239 yrkande 1bör kunna vidta sanktioner mot kommunersom saknar handlingsplaner mot mobbning eller sominte vidtar tillräckliga åtgärder mot mobbning.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet.Skollagskommittén har i sitt betänkande Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)föreslagit att en ny bestämmelse införs i 18 kap.Tillsyn m.m. (4 §). föreslås få möjlighetatt meddela föreläggande för att komma till rättamed missförhållanden som kan leda till påtagliganegativa effekter för utbildningen eller föreleverna. I föreläggandet till skolhuvudmannen fårvite utsättas. Ett föreläggande skall innehållauppgifter om de åtgärder som ansernödvändiga för att missförhållandena skallavhjälpas. beslut skall kunna överklagas(förslaget 20 kap. 1 § 3).Som nämnts i det föregående remissbehandlasutredningsförslaget för närvarande.Kommuns skadeståndsskyldighetgentemot mobbade eleverUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om enöversyn av kommunens skadeståndsskyldighetgentemot mobbade elever.Jämför reservation 17 (m, fp, c).Motioner och utskottets ställningstagandeFolkpartiet begär i motion 2002/03:Ub239 yrkande 2en rättslig översyn för att underlätta för eleveratt få skadestånd av kommuner som visatunderlåtenhet i arbetet mot mobbning. I motionenanmärks att det verkar som om en skärpt lagstiftningbehövs för att en domstol skall kunna fälla enkommun som inte har vidtagit tillräckliga åtgärdermot mobbning. Om kommunen kan dömas till skadestånd,skulle det enligt motionärerna bidra till attarbetet mot mobbning tas på större allvar.Centerpartiet vill i motion 2002/03:Ub336 yrkande18 att det skall slås fast att en skolhuvudman sominte tar itu med mobbningen av en elev kan blitvungen att ersätta eleven ekonomiskt. Regeringenbör se över reglerna för ett sådantskadeståndsansvar.Enligt motion 2002/03:Ub233 (m) yrkande 2 bör enskyldighet för kommuner att betala ersättning tillmobbade elever införas i lag. I motion 2002/03:Ub202(m) yrkande 1 föreslås en bestämmelse i skollagensom ger en elev rätt att juridiskt ställa skolantill svars, när skolan genom underlåtelse elleraktiva handlingar kränkt elevens rättigheter. Omalla skolor åläggs att arbeta efterforskningsbaserade åtgärdsprogram görs det klartvilken nivå en skola måste hålla i arbetet motmobbning, framhåller motionären.Likaså betonas i motion 2002/03:Ub246 (c) att detbör införas en ny bestämmelse om strikt ansvar förkommunen vid mobbningsskada, så att barn harmöjlighet att få ekonomisk upprättelse när kommuneninte lyckats stoppa mobbning. Motionärerna anser attett mer långtgående ansvar för kommunen vidmobbningsskador borde kunna innebära en ökadfokusering på problemet och ökade medel till detviktiga förebyggande arbetet mot mobbning.I motion 2002/03:Ub380 (mp) yrkande 3 framförmotionärerna att det finns behov av att stärkaskyddet för den enskilde mobbade eleven och geeleven större möjligheter till ersättning. Enutredning bör därför tillsättas för att se över denenskildes möjlighet att få ersättning från kommunenefter av mobbning utan tillräckligaåtgärder i skolan.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.I fråga om skadeståndsansvar för kommunen harunder senare tid väckts ett antal mål som gällerbristande åtgärder för att motverka mobbning. Högstadomstolen har i ett fall prövat en kommunsskadeståndsskyldighet vid hantering av mobbning (HD2001-11-28, T 351-01). I denna typ av skadeståndsmålblir frågan om myndighetsutövning aktuell eftersomdet allmännas skadeståndsansvar enligt 3 kap. 2 §skadeståndslagen här är utvidgat till att ävenomfatta förmögenhetsskada. Käranden har i detovannämnda målet i sin stämning mot kommunen yrkatersättning för förmögenhetsskada. Domstolarna har imålet konstaterat att bristande åtgärder för attmotverka mobbning är av den karaktären att det kangöras gällande skadeståndsansvar för fel ellerförsummelse vid myndighetsutövning.Skadeståndsskyldighet kan alltså föreligga ombrister i kommunens agerande mot mobbning kanpåvisas.Utskottet anser inte att bör begära ensärskild utredning om en kommuns skadeståndsansvar ihär åsyftade fall. Det är en fråga fördomstolsprövning enligt skadeståndslagen huruvidafel eller försummelse föreligger vidmyndighetsutövning mot bakgrund av givna uppdrag.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omåtgärder mot s.k. nollning med hänvisningtill gällande bestämmelser.Motion och utskottets ställningstagandeI motion 2002/03:Ub290 (s) pekas på behovet avåtgärder mot s.k. nollning. Motionären anmärker attunder har denna märkliga skoltradition vidvissa skolor varit föremål för kritik och debatt.Trots detta fortsätter, och i flera fall förvärras,förnedringen. Regeringen bör se till att lämpligaåtgärder vidtas och även överväga skärptlagstiftning mot kränkningar i skolan.U t s k o t t e t hänvisar till vad som anförts idet föregående om skolledningens ansvar för attförhindra alla former av kränkande behandling iskolan. Detta ansvar innebär också att rektor harskyldighet att se till att s.k. nollning inteurartar.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Nolltolerans mot mobbning m.m. (punkt 1) -m, fp, kd, cav (), (), PerBill (m), (), (),() och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub336 yrkande 17,2002/03:Ub410 yrkande 16 samt2002/03:Ub492 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet är samhällets skyldighet att skapa en trygg,utvecklande och värdig miljö i skolan. Vi anser atten nolltolerans i arbetet mot mobbning i skolanomedelbart måste införas som mål. En nolltoleransinnebär att alla tendenser till kränkande tillmälen,uttryck för främlingsfientlighet och rasism,mobbning och våld skall motverkas med konsekvens ochtydlighet på ett tidigt stadium. All personal iskolan skall ha skyldighet att anmäla när mobbninguppmärksammas. Varje skola skall ha en handlingsplanmot mobbning, och elever och föräldrar skall hakunskap om handlingsplanen. Vi vill framhålla attnyckelprinciperna i arbetet mot mobbning är attskapa en miljö som kännetecknas av å ena sidanvärme, trygghet, positivt intresse och engagemangfrån de vuxna i skolan och å andra sidan av fastaoch klara gränser mot oacceptabelt beteende. Enligtvår mening behövs det nu en nationell samling motmobbning som en väg för att uppnå målet omnolltolerans.2. Handlingsplaner mot mobbning (punkt 3) - m,fp, kd, cav (), (), PerBill (m), (), (),() och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub413 yrkande 1,bifaller delvis motion2002/03:Ub380 yrkande 1samt avslår motion2002/03:Ub380 yrkande 2.StällningstagandeSkolans ansvar för att förebygga och stävja mobbningmåste förtydligas. Mycket talar för att det är detsystematiska, uthålliga och på förhand genomtänktaarbetet som ger resultat. En hög och jämn kvalitet iarbetet mot mobbning förutsätter även löpandeutvärderingar av hur insatserna lyckas. Medlet föratt skapa detta är väl utvecklade planer mot våld,mobbning och kränkande särbehandling. Dessa planermåste förankras hos skolans alla medarbetare, menockså hos elever och föräldrar.3. Handlingsplaner mot mobbning (punkt 3) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub380 yrkande 1,bifaller delvis motion2002/03:Ub413 yrkande 1samt avslår motion2002/03:Ub380 yrkande 2.StällningstagandeFrågor kring mobbning skall ingå som en del iskolans viktiga uppgift, att ge eleverna endemokratisk grundsyn som bygger på respekt ochförståelse för medmänniskor, tolerans ochsolidaritet.