bet · GR01SKU3 · 2003-10-14 00:00:00 — Beskattning av vissa förmåner I betänkandet behandlar utskottet proposition 2002/03:123Beskattning av vissa förmåner. Förslagen gäller bl.a. beskattningen avförmån av motion och annan friskvård och den skattemässiga behandlingenav ersättning för resor vid deltagande i debattprogram och liknande. Vidareredovisas resultatet av en av begärd översyn av förmånsbeskattningenav installations- och distributionsbilar.Tre motioner som väckts medanledning av propositionen avstyrks av utskottet.Vid betänkandet fogasfem reservationer.1. Förmåner av mindre värdeRiksdagenavslår motionerna 2002/03:Sk16 yrkande 1 och 2002/03:Sk18 yrkande1.Reservation 1 (kd, c)2. Motion och annan friskvårdRiksdagen godtarvad utskottet anfört om att de särskilda villkoren för skattefri förmånav motion och annan friskvård skall slopas. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:123 i denna del och avslår motionerna 2002/03:Sk16yrkande 2 och 2002/03:Sk18 yrkande 2.Reservation 2 (kd)Reservation3 (c)3. Förmånsbeskattning av installations- och distributionsbilarRiksdagenavslår motionerna 2002/03:Sk16 yrkande 3, 2002/03:Sk17 yrkande 2 och2002/03:Sk18 yrkande 4.Reservation 4 (m, fp, kd, c)4. InställelseresorRiksdagengodtar vad utskottet anfört om en skattebefrielse för vissa reseersättningarm.m. Därmed bifaller proposition 2002/03:123 i denna del ochavslår motion 2002/03:Sk17 yrkande 1.5. Avdrag för utgifter förhemresor m.m.Riksdagen godtar vad utskottet anfört om ett förtydligandeav bestämmelserna om skattefrihet och avdrag för vissa resor som företasinom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:123 i denna del och avslår motion 2002/03:Sk16 yrkande4.Reservation 5 (kd)6. Propositionen i övrigt och lagförslagenRiksdagengodtar vad utskottet anfört om regeringens övriga förslag och antar detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229). Därmed bifaller proposition 2002/03:123 i dennadel.Stockholm den 14 oktober 2003På skatteutskottets vägnarArneKjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), (), PerLandgren (kd), (), (), Anne-MariePålsson (m), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Ärendet och dess beredningI propositionenbehandlar regeringen de förslag som Utredningen om ökade levnadskostnaderm.m. lagt fram i sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader(SOU 1999:94). Tre motioner har väckts med anledning av propositionen.Regeringensoch motionärernas förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1.Regeringens förslag till lagtext återges i bilaga 2.Propositionen byggerpå en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, Vänsterpartietoch Miljöpartiet.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionenföreslås vissa ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) när det gällerinkomstslaget tjänst.Förmån av inställelseresa eller arbetsresa skallinte tas upp till beskattning under förutsättning att bl.a. andraskattepliktiga inkomster inte erhålls på grund av tjänsten.Förutsättningarnaför skattefri motion och annan friskvård förtydligas och förenklas i vissaavseenden. Det avgörande för skattefriheten bör i huvudsak vara attmotionen eller friskvården riktar sig till hela personalen, är av mindrevärde och av enklare slag samt att förmånen inte får bytas ut mot kontantersättning.Beräkningen av värdet för kostförmån justeras för att fåbättre överensstämmelse mellan genomsnittspriset för en lunch ochförmånsvärdet för denna.Slutligen föreslås ett förtydligande i fråga omavdrag för utgifter för hemresor och inställelseresor samt om skattefrihetför intervjuresor så att det klart framgår att dessa endast omfattar resorsom företas mellan två platser inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet.Därutöver behandlas i propositionen ett tillkännagivande frånriksdagen om förmånsbeskattning av bilar avsedda för installation ochdistribution. Något förslag till ändringar av reglerna i denna del läggsinte fram.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2004.Förmåner av mindre värdeUtskottets förslag ikorthetRiksdagen avslår motionsförslagen om en beloppsgräns för skattefriaförmåner av mindre värde.Jämför reservation 1 (kd, c).BakgrundFöre1990 års skattereform fanns en regel som innebar att förmåner som varskattepliktiga inte skulle tas upp som intäkt om det sammanlagda värdetper år uppgick till högst (600-kronorsregeln). Regeln tog intesikte på förmåner som bestod av kontantersättning eller utgjorde en direktersättning för utfört arbete. Den avsåg inte heller förmåner som kundeerhållas mot kuponger eller förmåner som enligt särskilda regler värderadesenligt schablonmässiga grunder.Vid skattereform avskaffades600-kronorsregeln. Skälet var främst inriktningen mot en mer enhetlig ochneutral beskattning av arbetsinkomster innefattande förmåner av skildaslag, men också att det framstod som tveksamt om regeln i sig var ägnadatt underlätta gränsdragningen mellan skattefria personalvårdsförmåneroch förmåner som skulle tas upp till beskattning. Det ansågs därvid intesom uteslutet att slopandet av regeln i själva verket kunde bidra till enklarare åtskillnad i framtiden.PropositionenI propositionen behandlarregeringen det förslag om skattefrihet för förmåner av mindre värde somUtredningen om ökade levnadskostnader m.m. lagt fram i sitt slutbetänkandeFörmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Utredningens förslaginnebär att vissa förmåner som är av mindre värde och som ges ut vidsärskilda tillfällen skall undantas. Ett återkommande exempel som utredningennämner är förmåner av mindre värde som utgår i samband med arbete i enideell förening.Regeringen gör i propositionen bedömningen att enbeloppsbestämd skattefrihet för förmåner av mindre värde inte bör införas.Regeringen anför att en skattefrihet för förmåner av mindre värde skullevara förenad med betydande nackdelar och negativa effekter. En särregleringför vissa förmåner kan göra det svårare att i tillämpningen dra gränsenmellan skattefria förmåner och sådana som skall tas upp till beskattning.Ett undantag från beskattningen av förmåner enbart i en viss typ avverksamhet skulle också leda till gränsdragningar som skulle vara svåra attbåde tillämpa och förklara. Både rättviseskäl och kravet på enkelhet ibeskattningen talar därför enligt regeringens uppfattning mot att införaen bestämmelse som undantar förmåner av mindre värde som ges ut vidsärskilda tillfällen.MotionernaI motion Sk16 yrkande 1 av . (kd) anför motionärerna att en beloppsbestämd skattefrihet förförmåner skulle vara värdefull för de ideella organisationer som på ettsymboliskt vis vill belöna sina medarbetare. Motionärerna föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att regeringen böråterkomma med ett förslag som innebär att en skattefrihet införs förförmåner upp till ett visst belopp.I motion Sk18 yrkande 1 av RogerTiefensee m.fl. (c) anförs att gåvor upp till ett belopp om maximalt 1 000kr bör vara skattefria. Motionärerna föreslår att fattar beslutom en sådan skattefrihet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delarregeringens bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena.Motion ochannan friskvårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringensförslag om att de särskilda kraven för att förmån av motion och annanfriskvård skall vara skattefri slopas. Motionsförslagen om ytterligareförändringar av dessa regler avslås.Jämför reservationerna 2 (kd) och3 (c).PropositionenRegeringen föreslår i proposition 123 attförutsättningarna för skattefri motion och annan friskvård förtydligas ochförenklas genom att vissa villkor för skattefriheten slopas. Det gällervillkoren att motionen eller friskvården skall utövas inom en anläggningsom regelbundet disponeras av arbetsgivaren, utövas enligt abonnemang somtecknats av arbetsgivaren och betalas direkt av denne till anläggningensinnehavare, vara av kollektiv natur eller i andra fall i ringa omfattningutövas av den anställde. Kravet att förmånen skall erbjudas hela personalenföreslås kvarstå.MotionernaI motion Sk16 yrkande 2 av . (kd) anför motionärerna att skattefriheten för förmån av enklareslag av motion och annan friskvård bör ersättas med en beloppsbestämdskattebefrielse för fysisk träning. Detta skulle ge inkomsttagarna enstörre frihet att välja en fysisk aktivitet som passar dem, utan att detför den skull belastar budgeten mer. Motionärerna föreslår ett tillkännagivandeav denna innebörd.I motion Sk18 yrkande 2 av m.fl. (c)framhålls att det är ett problem att friskvården skall vara av kollektivnatur. Friskvård bör enligt motionärernas mening kunna erbjudas allaanställda efter behov. De föreslår att fattar beslut om en sådanförändring.Uskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att desärskilda villkoren för skattefriheten slopas så att reglerna får enenklare och tydligare utformning. Avgörande för skattefriheten blir ihuvudsak att motionen eller friskvården riktar sig till hela personalen,är av mindre värde och av enklare slag samt att förmånen inte får bytasut mot kontant ersättning.När det gäller förslagen om en beloppsbestämdskattefrihet för fysisk träning och om att friskvård skall erbjudas allaanställda efter behov bör det erinras om att gränsen för vilken typ avmotionsutövning som skall utgöra personalvårdsförmån har bestämts tillatt det skall vara fråga om enklare motionsidrott. Exklusiva sporter ellersporter som inte innebär motion i betydelsen fysisk träning har därvidinte ansetts utgöra enklare slag av motion. Inte heller har sporter somkräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning ansetts somenklare slag av motion (jfr SkU 1987/88:8 s. 42). Utskottet anser i likhetmed regeringen att denna gränsdragning alltjämt bör vara vägledande.Utskottet är inte heller berett att införa en uttrycklig beloppsgräns.Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandena.Förmånsbeskattning av installations- ochdistributionsbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandenaom att en förnyad översyn av reglerna om beskattning av bilförmån skallgenomföras och ett förslag om lättnader i bl.a. förmånsbeskattningen avinstallations- och distributionsbilar.Jämför reservation 4 (m, fp, kd,c).BakgrundRiksdagen har i ett tillkännagivande till regeringen begärten översyn av förmånsbeskattningen av bilar som är avsedda för installationoch distribution och som används privat i ringa omfattning. (bet.2000/01:SkU14, rskr. 2000/01:166). Bakgrunden är att viss kritik har riktatsmot reglerna och deras tillämpning när det gäller möjligheten för företagareatt slippa förmånsbeskattning för den här typen av bilar. Som exempel harnämnts att företagare som använder sig av bilar med två säten som ständigtär fullastade med material och inventarier och som knappast kan betraktassom privatbilar ändå blir påförda bilförmån och att detta gäller även omföretagaren äger en privatbil av hög standard. Anledningen är då attservicebilen kan ha använts för resor mellan bostaden och arbetsplatsen.Regeringenhar med anledning av tillkännagivande givit Riksskatteverketi uppdrag att se över reglerna om bilförmån och deras tillämpning i dendel de avser bilar avsedda för installation och distribution. Riksskatteverkethar redovisat uppdraget i en promemoria daterad (dnrFi2001/1417).Regeringsrätten har i två avgöranden (RÅ2001 ref. 22 I och II) om värdering av bilförmån slagit fast att rättenatt använda arbetsgivarens bil privat skall medföra en stark presumtionför att bilen också har använts privat i skattepliktig omfattning. Föratt undgå beskattning måste den skattskyldige göra sannolikt att han intehar använt bilen privat eller att så skett i endast ringa omfattning. Detkan annars enligt Regeringsrätten förutses att utredningssvårigheterna imånga fall skulle bli oöverstigliga och att förmånsbeskattning därmedskulle utebli även när en sådan beskattning materiellt sett skulle varabefogad.PropositionenRegeringen föreslår inte någon ändring när detgäller förmånsbeskattningen av bilar som används som arbetsredskap.Regeringen anför att det finns ett tillräckligt utrymme för undantag ochindividuella hänsyn när det gäller värderingen av dessa bilar. Eftersomde inte utgör någon väldefinierad grupp bedömer regeringen att särreglerför värderingen skulle medföra påtagliga tillämpningsproblem och ledatill ett ökat antal rättstvister mellan enskilda och myndigheterna.Utrymmet för privat användning utan förmånsbeskattning skulle ocksåöka.MotionernaI motion Sk17 yrkande 2 av m.fl. (fp) anförmotionärerna att regeringen bör pröva frågan på nytt och då inhämtasynpunkter från såväl fackliga organisationer som branschens företrädareoch därefter återkomma till med ett förslag som undanröjer deproblem som innehavare av distributions- och installationsbilar drabbasav på skatteområdet. Motionärerna föreslår att som sin meningger regeringen det anförda till känna.I motion Sk16 yrkande 3 av JakobForssmed m.fl. (kd) anförs att det inte är acceptabelt att det anses varaen skattepliktig förmån att ha tillgång till en bil som är utrustad påett sätt som gör det omöjligt att bruka den för privata ändamål. Regeringenhar enligt motionärernas mening kommit till fel slutsats, och de föreslåratt som sin mening ger regeringen till känna att en ny översynbör genomföras och ett förslag läggas fram som löser de aktuella problemen.Imotion Sk18 yrkande 4 av m.fl. (c) föreslår motionärernaatt regeringen får återkomma med ett förslag som innebär sådanaförenklingar av reglerna för värdering av bilförmån att de nu aktuellaproblemen kan få en lösning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottetsmening är det angeläget att principen om en likformig beskattning avarbetsinkomster upprätthålls också vid värderingen av bilförmån. Det skallinte ge lägre skatt att ta emot en bilförmån i stället för lön. Samtidigtär det viktigt att reglerna är enkla och lätta att tillämpa.Med denutredning som genomfört har frågan om möjligheterna attgenomföra förändringar av förmånsbeskattningen av arbetsfordon enligtutskottets mening fått en allsidig belysning. Utskottet delar Riksskatteverketsoch regeringens bedömning att någon ändring av reglerna inte börgenomföras.Utskottet ser inte någon anledning att nu begära en ny översyn avdessa frågor och avstyrker därför de aktuella motionsyrkanderna.InställelseresorUtskottetsförslag i korthetRiksdagen bifaller förslaget om en skattebefrielse somsyftar till att reseersättningar inte skall förmånsbeskattas när andraskattepliktiga inkomster inte erhålls i samband med prestationen.Motionsyrkandet om ett mer generellt utformat undantag avslås.PropositionenRegeringen föreslår att förmån av resa i samband med att denskattskyldige börjar eller slutar en tjänst (inställelseresa) eller förmånav resa mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresa) inte skall tas upptill beskattning under vissa förutsättningar, bl.a. att andra skattepliktigainkomster inte erhålls på grund av tjänsten. Skattefriheten skall ocksågälla om ersättningen inte överstiger utgifterna för resorna eller, närdet gäller resor med egen bil, inte överstiger per mil.Bakomförslaget ligger den kritik som har riktats mot att bl.a. deltagare iTV-arrangemang som får sin resa betald inte kan kvitta den skattepliktigaförmånen mot reseutgifterna med full skatteeffekt, eftersom avdragsbegränsningenpå lägger hinder i vägen. Den medverkande får i praktiken”betala”för sitt deltagande i TV-programmet, om inget arvode utgår fördeltagandet.Regeringen anser att de nuvarande beskattningskonsekvenserna inteär tillfredsställande i de fall då inte några andra skattepliktiga inkomstererhålls för arbetet än just betalningen av inställelse- eller arbetsresor.Att som enda ersättning för arbetet få resan betald är av så speciellkaraktär att värdet av resan bör kunna undantas från beskattning.Skattefrihetenföreslås begränsad till resor inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.Begränsningen innebär att skillnad görs i förhållande till avdragsrättenför arbetsresor, som inte omfattas av någon uttrycklig geografiskbegränsning.MotionernaI motion Sk17 yrkande 1 av m.fl. (fp)anför motionärerna att skattereglerna bör vara utformade på ett sådantsätt att resekostnader inte skall tas upp som förmån när det är uppenbartatt resan inte företagits för inkomsts förvärvande. De begär etttillkännagivande av denna innebörd.Utskottets ställningstagandeEnligtutskottets mening finns det anledning att vara försiktig när det gälleratt utforma undantag från den generella skatteplikten för arbetsinkomster.Den lösning som regeringen föreslår innebär att det skattefria områdetbestäms genom förhållandevis handfasta villkor. Lagrådet har i sittyttrande haft synpunkter på att denna teknik kan medföra tröskeleffekteroch att den nära anslutningen till den gällande regleringen medför attterminologin kan framstå som litet främmande när man ser till syftet meddet undantag som tillskapas. Att beteckna en resa vid deltagande i ettdebattprogram som en inställelseresa eller arbetsresa och kostnadsersättningensom en förmån av tjänst är inte helt naturligt för vanligt språkbruk.Ävenom utskottet har förståelse för önskemålen om ett generellt utformatundantag som mer ser till syftet med den tillskapade skattefriheten anserutskottet att kravet på försiktighet bör få vara avgörande. Utskottet ärdärför inte berett att frångå den lösning som regeringen föreslår. Utskottettillstyrker propositionen och avstyrker motionen.Avdrag för utgifterför hemresor m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifallerregeringens förslag om en justering av den geografiska begränsningen föravdrag och skattefrihet för vissa resor. Motionsyrkandet om att någongeografisk begränsning inte bör gälla i dessa sammanhang avslås.Jämförreservation 5 (kd).PropositionenRegeringen föreslår att bestämmelsernaom avdrag för utgifter för hemresor och inställelseresor och bestämmelsernaom skattefria intervjuresor förtydligas så att det klart framgår att dessaendast gäller för resor som företas mellan två platser belägna inomEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Bakgrunden är att reglernakommit att tillämpas på resor som till någon del företagits inomEES.MotionernaI motion Sk16 yrkande 4 av m.fl. (kd) anförsatt det inte finns någon anledning att behandla svenskar som gör resorutanför EES på ett annat sätt än de som reser inom detta område. Regeringenbör enligt motionärernas mening återkomma med ett förslag som innebär atthemresor, inställelseresor och skattefria intervjuresor behandlas likaoavsett om de sker till EES-land eller till ett annat land. De begär etttillkännagivande av denna innebörd.Utskottets ställningstagandeUtskottethar inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker därför propositionen i denna del.När det gäller den geografiskabegränsningen till EES-området av avdragsrätten respektive skattefrihetenför vissa resor delar utskottet regeringens bedömning att det inte finnstillräckliga skäl att ytterligare utöka avdragsmöjligheten för vare sighemresor, inställelseresor eller intervjuresor till områden utanför EES.Utskottet avstyrker därför det aktuella motionsyrkandet.Propositioneni övrigt och lagförslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifallerpropositionen i övriga delar.PropositionenI övrigt innehållerpropositionen bl.a. förslag om en justering av beräkningen av värdet förkostförmån.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionenäven i denna del.1. Förmåner av mindre värde, punkt 1 (kd, c)av PerLandgren (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen begär att regeringen återkommer med ett förslag sominnebär att det införs en beloppsgräns för förmåner av mindre värde. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:Sk16 yrkande 1 och 2002/03:Sk18yrkande 1.StällningstagandeVi anser att det bör fastställas enbeloppsgräns för vad som är skattefria förmåner av mindre värde. En sådangräns skulle förenkla för framför allt småföretag och ideella föreningar.Framtill och med skatteomläggningen 1990 var det tillåtet med gåvor om sammanlagt600 kr utan skatteplikt. I dagens penningvärde torde detta motsvaranågonstans mellan 900 och 1 000 kr.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag om en beloppsgräns för förmåner av mindre värde.2. Motionoch annan friskvård, punkt 2 (kd)av Per ().Förslag tillriksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationen om att skattefriheten börbegränsas med ett belopp i stället för med krav på motionens former. Därmedbifaller motion 2002/03:Sk16 yrkande 2 och bifaller delvisproposition 2002/03:123 i denna del och motion 2002/03:Sk18 yrkande2.StällningstagandeVi ansluter oss till de remissinstanser som anser attarbetstagaren själv skall få välja vilken typ av motion som passar ochatt begränsningen i stället bör utgöras av en beloppsgräns. Regeringenskapar med sitt förslag svårigheter för laguttolkningen när man anger attavdragen är giltiga i de fall det rör sig om ”enklare slag av motion ochannan friskvård”.Vi förordar ett belopp som begränsar kostnaden för denfysiska träningen istället för att motionens former ska vara avgörande.På så vis får inkomsttagare en större frihet att välja en fysisk aktivitetsom passar dem utan att det för den skull kostar mer för staten.3. Motionoch annan friskvård, punkt 2 (c)av ().Förslag tillriksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt2 borde ha följande lydelse:Riksdagen begär att regeringen snaraståterkommer med ett kompletterande förslag som innebär att individuelltanpassad friskvård blir skattefri. Därmed bifaller motion2002/03:Sk18 yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2002/03:123 i dennadel och motion 2002/03:Sk16 yrkande 2.StällningstagandeDet är angelägetatt anställda skall kunna ges tillgång till friskvård utan att dettabestraffas genom beskattning. Det är positivt för såväl den anställde somarbetsgivare och hela samhället med en god folkhälsa, någonting somunderlättas med god tillgång till friskvård.Inom en arbetsplats kan detfinnas många olika typer av arbetsuppgifter. En anställd som tillbringarstörre delen av sin tid bakom ett skrivbord har inte nödvändigtvis sammafriskvårdsbehov som de vars arbetsuppgifter har mer karaktär av kroppsarbete.Vi föreslår att friskvård skattefritt skall kunna erbjudas alla anställdaefter deras egna behov. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag av denna innebörd.4. Förmånsbeskattning av installations-och distributionsbilar, punkt 3 (m, fp, kd, c)av (),Per (), (), (), RogerTiefensee (c), () och ().Förslag tillriksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen begär att regeringen återkommertill med ett förslag som innebär förenklingar i regelsystemetför värdering av bilförmån och undanröjer problemen vid värdering av olikaarbetsfordon. Därmed bifaller delvis motionerna 2002/03:Sk16yrkande 3, 2002/03:Sk17 yrkande 2 och 2002/03:Sk18 yrkande 4.StällningstagandeVianser att regeringen och har kommit till fel slutsats.De överväganden om behovet av schabloner och enkla regler som redovisaskan i och för sig vara riktiga, men tar inte tillräcklig hänsyn till denverklighet som dagens företagare möter vid konstakterna med skattemyndigheternai dessa frågor.Att verkligheten ser annorlunda ut tydliggjordes ocksåvid en demonstration på i under innevarande riksmötedå företrädare för samtliga riksdagspartier fick ta del av praktiskaexempel på distributions- och installationsbilar som förmånsbeskattats förinnehavarens del, men som uppenbart inte gick att använda till annat ändet ändamål de var avsedda för.