bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — 2002/03:60)Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har den 29 april 2003beslutat att ge tillfälle attyttra sig över regeringens skrivelse2002/03:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen under 2002.EU-nämnden behandlar i sitt yttrandedels vissa övergripande frågor som gällerskrivelsens innehåll och regeringenssamråd med , dels vissa av defrågor som redovisas i skrivelsen och somnämnden funnit angeläget att särskiltuppmärksamma.Regeringens skrivelseI skrivelsen om verksamheten i Europeiskaunionen behandlas Europeiskaunionens övergripande utveckling (del 1),unionens förbindelser med omvärlden (del2), ekonomiska och finansiella frågor(del 3) och rättsliga och inrikes frågor(del 4). Vidare behandlas unionens övrigapolitikområden (del 5-10). Slutligenredogörs för unionens institutioner m.m.(del 11).EU-nämndenAllmänna synpunkter på innehållet iskrivelsenEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningenskall regeringen fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen församarbetet i Europeiska unionen samtvarje år till lämna enskrivelse med berättelse öververksamheten i Europeiska unionen.Regeringen skall dessutom redovisa sittagerande i EU för . Den förstaskrivelsen lämnades , ochdetta är således den åttonde skrivelsensom lämnas till riksdagen.EU-nämnden bereddes tillfälle att yttrasig över skrivelsen för första gångenvåren 1999 och har därefter yttrat sigöver varje års skrivelse. kankonstatera att skrivelsens utformning ochinnehåll har utvecklats och att den utgören mycket värdefull översikt öververksamheten i EU. Den utgör också enbekräftelse på att regeringen harfullgjort sin informations- ochsamrådsskyldighet visavi . Allaviktiga sakfrågor som tas upp iskrivelsen har behandlats av EU-nämnden.När det gäller utformningen avskrivelsen noterar nämnden att vissabilagor tagits bort i den aktuellaskrivelsen och ersatts av en lista överInternetadresser. Till största delen ärdetta, enligt nämnden, en motiveradåtgärd. En mängd information kan nuåterfinnas på Internet. På GUSP-områdetoch på området för rättsliga och inrikesfrågor går det att via Internet hittaförteckningar över antagna beslut. Pågemenskapspolitikens område krävs detemellertid att en sökfunktion utnyttjas.Därför hade det, enligt nämndens mening,för överblickens skull varit värdefulltom den tidigare bilagan över viktigareförordningar, direktiv och beslut (dvs.bindande rättsakter) antagna underverksamhetsåret, liksom uppgift omgrönböcker och vitböcker beslutade avkommissionen , ocksååterfunnits i bilaga till den nu aktuellaskrivelsen.EU-nämnden konstaterade i sitt yttrandeöver skrivelsen 2000att regeringen, efter önskemål från bl.a.EU-nämnden, i den skrivelsen redovisadehur har röstat i rådet närrättsakter antagits. I den nu aktuellaskrivelsen redovisas på olika ställen itexten, i anslutning till redogörelserför vissa sakfrågor, atti vilka fallSverige har röstat emot ett beslut elleravstått från att rösta. Det vore dock,enligt nämndens mening, värdefullt omdetta också redovisades samlatpå ettställe i skrivelsen så att kanfå en komplett och översiktlig bildsamladbild av hur regeringen har agerat i EU. idetta avseende.Vidare har i flera tidigareyttranden framhållit att det vorevärdefullt om skrivelsen redovisadesådana tillkännagivanden från riksdagenunder det aktuella verksamhetsåret somhar samband med de frågor som behandlas iskrivelsen, och att regeringen därvidanger hur regeringen agerat eller avseratt agera med anledning av sådanatillkännagivanden. Ett sådanttillkännagivande på det sociala områdetredovisas (s. 182), men andra aktuellatillkännagivanden nämns inte iskrivelsen. Det gäller t.ex. utvärderingav rambeslut (s. 143, se bet.2001/02:JuU29), offentlig upphandling ochmiljöhänsyn (s. 193, se bet.2001/02:FiU12), pensionsöverföringar tillEuropeiska gemenskaperna (s. 307, se bet.2001/02:SfU9) och stödområdesindelning iJämtlands län (s. 225, se bet.2001/02:MJU15).EU-nämnden har också tidigareframhållit att det i skrivelsen börredovisas i vilka fall somtill regeringenhar mottagit yttrande från fackutskotttill och hur regeringen agerateller avser att agera med anledning avett sådant yttrande. erhöllEU-nämnden ett sådant yttrande fråntrafikutskottet (2001/02:TU2y) angåendekommissionens vitbok fram till 2010:Vägvalinför framtiden. beslöt den 22mars 2003 att överlämna yttrandet tillregeringen. Detta finns inte redovisat iskrivelsen.Den övergripande utvecklingen iEuropeiska unionen (del 1)I skrivelsen redogörs i detta avsnittbl.a. för regeringens information tilloch samråd med . Av redogörelsenframgår, som nämnden också inledningsviskonstaterat, att regeringen har fullgjortsin informationsskyldighet bl.a. genomatt överlämna faktapromemorior ombetydelsefulla förslag från kommissionenoch att regeringen har rådgjort med om den svenska ståndpunkten delsinför beslut som regeringen bedömt sombetydelsefulla, dels i andra frågor somnämnden bestämt. Vidare sägs attinformation till fackutskotten om arbetetinom EU:s olika politikområden harlämnats fortlöpande under året.EU-nämnden vill i detta sammanhangpåpeka att regeringens informations- ochsamrådsskyldighet gentemot riksdagensedan den 1 januari 2003 regleras i 10kap. 6 § regeringsformen och att närmarebestämmelser om denna skyldighet finns iriksdagsordningen. Därutöver vill nämndenframhålla att nämnden även fåttinformation om den svenska nationellahandlingsplanen för sysselsättning för år2002 och om uppdateradekonvergensprogram för perioden 2001-2004samt att samråd också har ägt rum införvissa informella ministermöten.Regeringen redovisar vidare härresultaten av Europeiska rådets mötenunder året. Den formellasamrådsskyldigheten gentemot riksdagengäller beslut som fattas av Europeiskaunionens råd, men enligt av riksdagenfastställd praxis har regeringen ocksåsamrått med inför möten. Som anges i skrivelsen , som inte är eninstitution i fördragens mening, harutvecklats till ett av unionensviktigaste organ. anser därföratt det är angeläget att samråd införsamtliga förekommande möten kommer att äga rum ävenframdeles.EU-nämnden har även ägnatstor uppmärksamhet åt frågan om EU:sutvidgning. Det har i första hand gälltatt bevaka "tidtabellen" från möte i , därman uttalade att detborde vara möjligt att före utgången av2002 slutföra förhandlingarna med dekandidatländer som är färdiga förmedlemskap. ställde bakom bedömningen attdetta gällde för tio av de trettonkandidatländerna.EU-nämnden har således kontinuerligtföljt utvidgningsförhandlingarna. Dessahar stått på dagordningen för nästansamtliga möten i allmänna rådet underåret. Inför dessa ministerrådsmöten harregeringen lämnat information omförhandlingsläget och samrått om densvenska förhandlingslinjen i de delfrågorsom varit aktuella.På motsvarande sätt har information ochsamråd om utvidgningen ägt rum införEuropeiska rådets möten under 2002.Vidare har vid någratillfällen inhämtat fördjupad informationom viktiga sakområden i förhandlingarna.Tillsammans med övrig information somlämnats i omutvidgningsprocessen har regeringenssamråd med inneburit atthuvuddragen i de överenskommelser somgjorts är väl kända. Detta bör möjliggöraen snabb och i huvudsak positivbehandling i av den väntadepropositionen om godkännande av detanslutningsavtal som undertecknades den16 april 2003.Också i besöksutbyte ochövriga kontakter med kollegor i andraberörda parlament har utvidgningsfrågornavarit ett dominerande diskussionstema.Under första delen av år 2002koncentrerades intresset till vikten avatt hålla tidtabellen och att finnalösningar i de svårasteförhandlingsfrågorna. I takt med attsådana lösningar avtecknat sig hartyngdpunkten förskjutits. Gradvis harökande uppmärksamhet, även i kontakternamed parlamentariker frånanslutningsländerna, kommit att ägnasfrågor om EU:s framtida utveckling och omhur medlemsstaternas nationella parlamentkan arbeta med EU-frågorna.I detta avsnitt nämns också denkommande regeringskonferensen somförbereds av det s.k. konventet. följer detta arbete genom ensärskild beredningsgrupp med företrädareför alla riksdagspartier. InförEuropeiska rådets möte i Köpenhamndiskuterades i nämnden tidtabellen förframtidskonventet. Enighet rådde därvidom att det måste finnas tid för nationellbehandling av konventsförslagen innanregeringskonferensen inleds.EU:s förbindelser med omvärlden (del 2)har uppbyggnaden av EU:ssäkerhets- och försvarspolitik fortsattpå grundval av tidigare fastlagdaprinciper. Inte minst har uppbyggnaden avsåväl militär som civil kapacitet påområdet för krishantering stått icentrum. har haftmöjlighet att behandla de politisktrelevanta aspekterna avuppbyggnadsarbetet, medan det inte haransetts behövligt att gå in i detaljbeträffande mer tekniska frågor omtruppsammansättning, ledningsstrukturer,etc.Regeringen har vidare samrått med om sina ställningstaganden inomramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. , ochdärmed , har kontinuerligtföljt utvecklingen i , i denisraelisk-palestinska konflikten och påvästra . Vidare har bl.a. EU:sförbindelser med såväl som denya grannarna i öst (, Ukrainaoch ) behandlats vid fleratillfällen.Som framgår av skrivelsen har EU avtalav olika slag med i stort sett allavärldens länder och ländergrupper. EU förinom ramen för avtalen även en dialog ompolitiska frågor av gemensamt intresse.Ofta antar EU gemensamma ståndpunkter somutgångspunkt för sitt agerande i sådanasammanhang. Dessa diskuteras sällan iministerrådet, men antas ofta i form avs.k. Den information får om dessa är i många fall bådesen och knapphändig. Det försvårar bedömning av om ett ärende är avsådan betydelse att regeringen börsamråda med inför det svenskaställningstagandet. Detta gäller i änhögre grad för de mer än 200 uttalandensom enligt skrivelsen gjordes inom ramenför GUSP . Dessa uttalandengörs ofta genom skriftligt godkännande avmedlemsländerna, och med mycket kortvarsel. Detta ligger i sakens natur,eftersom det i flertalet fall handlar omatt EU snabbt behöver reagera på olikahändelser i omvärlden.Ekonomiska och finansiella frågor (del 3)Under denna rubrik behandlas i skrivelsenfrämst skattefrågor och frågor rörandeEU:s budget. Det ekonomisk-politiskasamarbetet och frågor om finansiellatjänster tas däremot upp i andra avsnitt.De skattefrågor inom EU som främststått i fokus för den politiskauppmärksamheten rör dels dets.k. skattepaketet, dels förslaget tilldirektiv som täcker beskattningen avsamtliga energiprodukter. Den svenskaregeringen har, med stöd av ,drivit på för att möjligt nåöverenskommelser i de uteståendeförhandlingsfrågorna.De finansiella frågorna behandlas iavsnittet om fri rörlighet för tjänsteroch kapital. En viktig fråga under 2002var beslutet om en nylagstiftningsprocess, den s.k.Lamfalussy-modellen, påvärdepappersområdet. Det har vidare lagtsfram förslag om att förfarandet skalltillämpas även på bank- ochförsäkringsområdet. Reformerna motiverasav att lagstiftningen på detta områdeofta är mycket teknisk till sin karaktär,och av att det mot den bakgrunden gåttlångsamt att uppnå målet om en effektivinre marknad för finansiella tjänster.Förändringen går ut på att de politiskaramarna skall anges av ministerrådet ochEuropaparlamentet, men att ökad vikt iövrigt skall läggas på olika typer avkommittéer.Europaparlamentet ställde för sin delökad insyn och ökat inflytande ikommittéväsendet som villkor för attstödja det nya förfarandet. Detta hadegivetvis sin bakgrund i attEuropaparlamentets formella rätt attdelta i beslut om rättsakter begränsarsig till sådana som behandlas påministerrådsnivå, dvs. de omfattar intekommittébeslut. Det bör observeras att enmotsvarande svårighet finns ur denationella parlamentens perspektiv. Derasarbete inför antagandet av nya rättsakterpå EU-nivå inriktar sig i huvudsak på attstyra och granska respektive regeringsagerande i ministerrådet, medan man avbåde praktiska och andra skäl har svårareatt följa eller påverka vad som sker inomramen för kommittéväsendet.Samarbetet i fråga om den ekonomiskapolitiken behandlas i skrivelsen underavsnittet om den ekonomiska och monetäraunionen - EMU. Det kan i sammanhangetpåpekas att inte diskuterarfrågan om eventuella deltagandei valutaunionenEMU:s tredje etapp - dettaär tills vidare en fråga för somnation men inte för EU:s ministerråd.Inom ramen för de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken gerministerrådet rekommendationer till deenskilda medlemsländerna, och övervakarsenare uppföljningen av dessa. Vidaregranskar man de uppdaterade stabilitets-respektive konvergensprogram som varjeland utarbetar i enlighet medbestämmelserna i stabilitets- ochtillväxtpakten, liksom nationella programom reformer på produkt- ochkapitalmarknaderna (den s.k. Cardiff-processen). Det är regeringen, inte EU:sministerråd, som beslutar om hur dessanationella rapporter skall utformas. gör därför ingetställningstagande till rapporterna somsådana. Däremot informeras nämndenregelmässigt inför överlämnandet till formella ställningstagandegörs i stället i samband med attministerrådet i ett senare skede skallanta yttrande eller rekommendationer medanledning av de ekomisk-politiska programoch rapporter som lämnats in från svensksida.Rättsliga och inrikes frågor (del 4)I skrivelsen redovisas på detta områdebl.a. arbetet med ett antal förslag tillrambeslut, bl.a. om bekämpandet avbarnpornografi, olaglig narkotikahandeloch om förverkande av egendom. I , där en majoritet har gett stödåt regeringens ståndpunkter, harsamtidigt uttryckts en oro över attkonsekvenserna för det svenskarättssystemet av rambeslut kan vara svåraatt överblicka. När det gäller åtgärdermot terrorism nämns också i skrivelsen deöverläggningar som pågår mellan EU ochUSA om ett avtal om ömsesidig rättslighjälp. har gett sitt stöd tillatt dessa förhandlingar förs och inämnden har framförts det angelägna i attregeringen verkar för att EU för framfrågan om dödsstraffets avskaffande iUSA.I skrivelsen redovisas också i dennadel det civilrättsliga samarbetet ochfrågor om asyl och invandring samt frirörlighet för personer. Dessasamarbetsområden har genomAmsterdamfördraget förts över från detmellanstatliga samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor till gemenskapssamarbetet.De behandlas dock fortfarande avministerrådet i konstellationen rättsligaoch inrikes frågor. Asyl- ochmigrationspolitiken har föranlettomfattande diskussioner i . har stött regeringens upplägg attvälkomna utvecklingen av en gemensammigrationspolitik med ett utökatsamarbete om gränsbevakning som dock intefår leda till en gemensamgränskontrollstyrka. När det gällerminiminormer för mottagande avasylsökande har ansett detangeläget att rådet inte antar någonlista över s.k. säkra ursprungsländerutan att möjlighet skall finnas attbehandla varje asylansökan individuellt.Jordbruk och fiske (del 8)I enlighet med beslut , då des.k. finansiella perspektiven fastställdes, inleddesunder en "halvtidsöversyn" av dengemensamma jordbrukspolitiken. Sommaren2002 presenterade kommissionen ettmeddelande, som också innehöll vissaförslag till reformer på viktigadelområden. Därefter har"halvtidsöversynen" varit ett viktigttema vid jordbruksministerns samråd medEU-nämnden.Kommissionens meddelande innehöllemellertid inga förslag till rättsaktervad gäller de olika elementen i dengemensamma jordbrukspolitiken, utan detrör sig om mer eller mindre konkretariktlinjer för vilka förändringar som börgöras. har inte haft någrasvårigheter att, som redovisas iskrivelsen, ställa sig bakom "hållbarutveckling" och "marknadsorientering" somledord för en reformering. I avsaknad avkonkreta förslag har det dock iblandvarit svårt att se - för regeringen såvälsom för nämnden - hur sådana principeravses bli omsatta i praktiken, och därförockså svårt att se vad ett visstställningstagande från svensk sida tillprincipfrågor kan innebära i praktiken.Det är därför en viktig markering somgörs i skrivelsen att något slutligtställningstagande inte kan göras förränförslag till rättsakter föreligger. (Sådana har lagts fram i början av år2003, och behandlingen av dessa harinletts. )En annan svårighet ur EU-nämndensperspektiv har varit att man valt att pådagordningarna för de olikaministerrådsmötena inte ta upp helareformpaketet, utan olika delar av detta.Samtidigt har alla delar av översynenvarit föremål för diskussion i relevantaarbetsgrupper och kommittéer på lägrenivå. Samrådet med har därförtenderat att röra de delfrågor som manvid de olika tillfällena valt att föraupp till diskussion på politisk nivå,medan det varit svårt att följa arbetet iövriga delfrågor och därmed att få enkomplett bild av hur arbetet utvecklats.Parallellt med den allmänna översynenav den gemensamma jordbrukspolitiken har,som framgår av skrivelsen, enskildafrågor rörande olika marknadsordningaroch stödformer avgjorts under året.Regeringen har, efter att vid samråd medEU-nämnden fått stöd för sina förslagtill ståndpunkter, intagit en restriktivhållning till många stödformer.Exempelvis har röstat emotfortsatt stöd till tobaksproduktion inomEU. Dock bör här noteras att regeringen,i enlighet med EU-nämndensställningstagande, stödde beslutet idecember 2001 om ändrade importkvoter förbananer. Att döma av skrivelsen harSverige därefter röstat emot ytterligareändringar i den aktuella förordningen.Inför det sistnämnda beslutet tycks intenågon information ha lämnats ,och inte heller har samråd förekommit(måste kollas/BO).I anslutning till skrivelsens avsnitt(38.2) om förvaltning av fiskeresurserkan nämnas att frågan om ett ensidigtsvenskt stopp för torskfiske i Östersjönoch/eller i togs upp i under hösten 2002.Denna fråga utreddes, på regeringensuppdrag, av Fiskeriverket.De tilltänkta åtgärderna från svensksida var inte i sig ett ärende för EU:sministerråd, men anknöt till de förslagom åtgärder för torsk- ochkummelbeståndens återhämtning som vidsamma tid stod på ministerrådetsdagordning. I det sammanhanget verkadeden , efter samråd medEU-nämnden, för ett totalt stopp förtorskfisket. Som framgår av skrivelsenvar övriga medlemsstater dock inteberedda att gå längre än till att anta enåterhämtningsplan med kraftigt sänktakvoter för torskfisket i . Under2003 har EU för övrigt, i syfte att gebestånden möjlighet att återhämta sig,vidtagit åtgärder som ytterligarebegränsar fångsterna av torsk.EU:s institutioner m.m. (del 11)I detta avsnitt redogörs bl.a. förinstitutionernas och olika organsverksamhet, personalpolitik i EU:sinstitutioner, öppenhet och insyn samtsvenska språket och regelförenkling.När det gäller rådets arbetsformeranges i skrivelsen att iSevilla antog en rad förbättringar avrådets arbetsformer och beslutade bl.a.om en minskning av antaletrådskonstellationer från sexton till niooch en ny arbetsordning som fastslårbl.a. ett ökat samarbete mellanordförandeskap, ett årligt operativtarbetsprogram respektive ett treårigtstrategiskt arbetsprogram för rådet ochen ny artikel i rådets arbetsordning omöppenhet i rådets lagstiftande arbete.EU-nämnden välkomnar det ökadesamarbetet mellan ordförandeskapen liksomatt operativa och strategiskaarbetsprogram införs. Sådanaarbetsprogram underlättar också förnationella parlament att följa och fåinflytande i EU-arbetet. Det är enligtnämndens mening angeläget att regeringenför redovisar och samråder omutformningen av sådana program.Införandet av de nyarådskonstellationerna har möjligenförbättrat ministerrådets effektivitetmen snararest försvårat möjligheterna förEU-nämnden att följa frågorna. Dennareform har medfört att ett stort antalfrågor av skiftande slag som sorterarunder ett antal olika departement ochstatsråd behandlas på ett och sammarådsmöte. Nämnden vill framhålla att detgivetvis är angeläget att det statsrådsom svarar för aktuella sakfrågor ocksånärvarar vid nämndens sammanträden.Nämnden kan dessutom konstatera att denaktuella rådsreformen inte medfört någonförändring i övrigt av beredningen avrådets möten. Några längre tidsfristerför beredningen av frågorna har t.ex.inte införts. Rådsmöten kan inteförberedas tidigare, eftersomdagordningar och underlagsmaterial intefinns tillgängliga och behandlingen iCoreper inte är avslutad. Detta har tillföljd att en mycket ökande mängd ärendenpå flera politikområden skall läsas inoch förberedas av nämndens ledamöter påsamma tid som förut.Vidare vill påminna om vadnämnden tidigare (2001/02:EUN2y)framhållit om bestämmelsen iministerrådets arbetsordning om entidsfrist mellan Corepers möten ochministerrådets möten. EU-nämndenhänvisade till sina uttalanden i dennafråga i tidigare yttrande. I detta hadenämnden konstaterat att nämnden behandlarett stort antal rättsakter på detinternationella området liksom icke-bindande rättsakter av olika slag och attdet är angeläget att tidsfristen ocksåomfattar sådana rättsakter.När det gäller ministerrådetsarbetssätt vill nämnden dessutomframhålla vikten av att också frågor sombefinner sig på ett förberedande stadiumbereds av ordförandeskapet på ett sådantsätt att skriftligt underlag finnstillgängligt vid behandlingen i EU-nämnden.I skrivelsen redogörs förpersonalpolitiken i välkomnar att regeringen villsärskilt vill prioritera bl.a. attyttrandefriheten för EU:s tjänstemänstärks och att pensionssystemet utformaspå könsneutrala grunder och attpensionsrättigheter säkerställs utanpensionsöverföringar. Dessaprioriteringar överensstämmer med vad somuttalas i ett tillkännagivande avriksdagen (se 2001/02:SfU9, rskr. 181).Beträffande öppenhetsartikeln iministerrådets arbetsordning, anser att denna bör utvidgas till att iprincip omfatta inte bara rådetslagstiftande arbete utan också rådetsverksamhet i övrigt.Angelägna frågor är också arbetet medregelförbättring och svenska språketsställning. I förra årets skrivelseframhålls att regeringens språkpolicy äratt arbetsdokument med förslag tillrättsakter skall vara översatta tillsvenska inom rimlig tid före det rådsmötedå formellt beslut skall fattas. Deflesta ministerrådsbeslut antas formelltsom s.k. A-punkter, ibland långt efterdet att en politisk överenskommelse ifrågan fattas. , som i tidigareyttranden framhållit det angelägna i attdokument föreligger på svenska införbeslut i ministerrådet, vill återigenframhålla att översättning till svenskabör föreligga redan då ministerrådetavses fatta någon form av politisktbeslut i ärendet.I skrivelsen redovisas också s.k.överträdelseärenden och mål av svensktintresse vid och . Avintresse vore här att som en jämförelsefå information om antaletöverträdelseärenden och fällande domarbeträffande övriga medlemsländer.Stockholm den 9 maj 2003På vägnarInger SegelströmFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), SoniaKarlsson (s), (), HilleviLarsson (s), (),(), (),(), Per-OlofSvensson (s), (), AndersKarlsson (s), (), PerBill (m), () och KarinThorborg (v).1 Språken anges i artikel 314 i EG-fördraget.2 EGT L 173, 27.6.2001, s. 5.3 2001/840/EG.4 KOM (2002) 406 slutlig.5 Förslag 2000/01:RS1.