bet · GR01SKU2 · 2003-10-14 00:00:00 — Ombudet skall dessutom kunnaöverklaga ett beslut om punktskatt i första instans och ansöka omförhandsbesked enligt lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor.Skatteverket skall emellertid enligt huvudregeln självt företräda detallmänna i skattemål i allmän förvaltningsdomstol. Om det allmänna ombudethar överklagat beslut hos länsrätt företräder dock ombudetdet allmänna i processen rörande den aktuella sakfrågan även i högreinstans oavsett vem som initierat processen där.ForumreglerFörslagetom en ny organisation för skatteförvaltningen innebär också att forumreglernaändras. Bland annat föreslås att beslut som rör en fysisk person skallöverklagas hos den länsrätt inom vars domkrets den fysiska personen hadesin hemortskommun det år då beslutet fattades. När det gäller juridiskapersoner skall normalt gälla att ett beslut skall överklagas hos denlänsrätt inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådantsaknas, förvaltningen utövades året före det år då beslutetfattades. Andra regler skall dock gälla dels för juridiska personer sombildats efter detta datum, dels för handelsbolag, europeiska ekonomiskaintressegrupperingar och dödsbon. Vidare föreslås att beslut om skatt somrör två eller flera skattskyldiga inom en koncern eller som rör en juridiskperson och delägare i denna skall få överklagas hos den länsrätt som skallpröva moderföretagets respektive den juridiska personens överklagande, omöverklagandena sker och stöder sig på väsentligen samma grund.Beslut som rör punktskatt skall överklagas hos Länsrätten i län.Nya forumregler föreslås vidare införas, bl.a. beträffande överklagandeenligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152), namnlagen (1982:670) ochfolkbokföringslagen (1991:481) samt överklagande av beslut som rör densom är mervärdesskatteskyldig endast på grund av förvärv av sådana varorsom anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 mervärdesskattelagen(1994:200) (vissa nya transportmedel samt punktskattepliktiga alkohol-,tobaks- och mineraloljeprodukter).Regionala konsekvenser och regionalpolitisktansvar samt kontakterna mellan medborgarna respektive företagen och dennya myndighetenNär det gäller regionala konsekvenser och regionalpolitisktansvar är det regeringens bedömning att den föreslagna omorganisationenkommer att medföra att det nya bör kunna ta större hänsyntill regionala konsekvenser än vad skattemyndigheterna och RSV kan görai dag. När det gäller kontakterna mellan medborgarna respektive företagenoch den nya myndigheten anser regeringen att den föreslagna omorganisationeninte kommer att i någon nämnvärd utsträckning försvåra medborgarnas ochföretagens kontakter med den nya myndigheten. Regeringen anför dessutomatt den anser att den nu föreslagna omorganisationen börutvärderas och att det i detta sammanhang kan finnas anledning att återkommatill frågan om allmänhetens och företagens kommunikationer medSkatteverket.Ikraftträdande samt kronofogdemyndigheternas ställningDe föreslagnareglerna föreslås träda i kraft , då den nya organisationeninförs. Kronofogdemyndigheterna omfattas inte av den föreslagnaorganisationsförändringen. Kronofogdemyndigheternas framtida ställning utredsför närvarande av en särskild utredare som skall redovisa sitt uppdragsenare . Regeringens förslag innebär att under enövergångstid skall fungera som central myndighet även inomkronofogdemyndigheternasverksamhetsområde och att den som inom verket skall svara för ledningenav denna funktion skall utses av regeringen.Offentlig-finansiellaeffekterNär det gäller de offentlig-finansiella effekterna anför regeringenatt de tillkommande kostnader för skatteförvaltningen som uppkommer i ettinledningsskede kan täckas inom ramen för den ordinarie medelstilldelningen.Vad särskilt gäller förslaget om ändrade forumregler och dess eventuellapåverkan på ärendetillströmningen till länsrätterna anför regeringen attutvecklingen noga bör följas och att det framöver kan komma att behövaövervägas om domstolarna skall tillföras ytterligare resurser, om detföranleds av en större arbetsbörda på grund av en ökad ärendetillströmningeller förändringar i arbetsbördan mellan domstolarna. Hur stora beloppdet kan bli fråga om kan beräknas först när det står klart hur många nyamål som tillförts länsrätterna och hur målen fördelats mellan domstolarnai anledning av de föreslagna organisatoriska förändringarna, enligtregeringen.MotionenI motion Sk15 (yrkandena 1–3) av m.fl.(c) yrkas att reformen skjuts upp och att den nya lagstiftningen sätts ikraft tidigast , bl.a. för att avvakta ett ställningstagandeom kronofogdemyndigheternas framtid. En lösning av den lokala och regionalaförankringen bör enligt motionärerna redovisas innan den nya organisationenstartar. En belysning av den nya skattemyndighetens relation till enskildamedborgare och företagare bör också genomföras innan den nya organisationenstartar, anser motionärerna. De föreslår ett tillkännagivande härom.UtskottetsställningstagandeUtskottet finner, i likhet med regeringen, att såväleffektivitetsskäl som många andra skäl talar för att skatteförvaltningenorganiseras som en enda myndighet, som även innefattar nuvarande RSV.Utskottet noterar därvid att remissinstanserna överlag har ställt sigpositiva till den föreslagna sammanslagningen av RSV och de tioskattemyndigheterna. En övergång till en enda myndighet på skatteområdet börenligt utskottets uppfattning, mot bakgrund av erfarenheterna från andramyndighetssammanslagningar, t.ex. den på tullområdet, påtagligt förbättramöjligheterna att upprätthålla en god kvalitet i alla delar av verksamheten.Vidare skapas, enligt skatteutskottets bedömning, bättre förutsättningarför att genom styrning åstadkomma ett mera likformigt beslutsfattande ochen enhetlig rättstillämpning. Bland annat när det gäller småföretagarekan tilldelningen av F-skattsedel i den nya organisationen förväntas blimera enhetlig, vilket är en viktig aspekt. Inom den nya myndigheten blirdet också enklare att flytta arbetsuppgifter i stället för personal, vilketockså är ett viktigt skäl att genomföra omorganisationen. Ett annat skälhärför är att möjligheterna till specialisering och koncentration avarbetsuppgifter ökar i enmyndighetsorganisationen. Ytterligare ett skälatt genomföra omorganisationen är att enmyndighetsorganisationen erbjuderstörre möjligheter att på ett enkelt sätt ta hänsyn till förändringarrörande befolkningen och näringslivet. Utskottet delar regeringens bedömningatt allt detta sammantaget kommer att ge påtagliga effektivitetsvinsteroch bättre förutsättningar för en effektivare skattekontroll.Vissa delari förslaget kan komma att påverka ärendetillströmningen till länsrätterna.Dit hör de nya forumreglerna, men utskottet har samma uppfattning somregeringen att ökningen i ärendetillströmningen kan antas bli närmastförsumbar. Utskottet håller med regeringen om att utvecklingennoga bör följas och att det senare kan komma att bli nödvändigt attöverväga om domstolarna skall tillföras ytterligare resurser, om arbetsbördanökar på grund av ökad ärendetillströmning eller förändringar i arbetsbördanmellan domstolarna.När det gäller de regionala konsekvenserna och detregionalpolitiska ansvaret anser utskottet, liksom regeringen, attförutsättningarna för att kunna ta nödvändiga hänsyn bör öka genomsammanslagningen, som gör det möjligt att på ett annat sätt än nu ta ett förhela landet samlat grepp. En sådan utveckling underlättas också avlandvinningarna på teknikområdet. Elektroniskt material kan på elektroniskväg sändas mellan myndigheter i olika delar av landet. I ettenmyndighetsperspektivkan även pappersbaserat material flyttas mellan olika landsdelar på ettbetydligt smidigare sätt än vad som är fallet , eftersom de formkravsom lägger hinder i vägen för överflyttning av ärendenelimineras. Ärenden rörande t.ex. årlig taxering kan flyttas från ortermed en överhettad arbetsmarknad till orter som har problem med sysselsättningenunder förutsättning att nödvändig kompetens finns att tillgå eller kanförväntas till orten. kan vidare inrätta s.k. callcenters(telefonservice till allmänheten) på i stort sett vilken ort som helst.Slutsatsen av det sagda är, enligt utskottet, att det skapas bättreförutsättningar för att kunna ta hänsyn till regionala konsekvenser omskatteförvaltningen bildar en myndighet.I fråga om kontakterna mellanmedborgarna respektive företagen och den nya myndigheten bedömer utskottet,i likhet med regeringen, att den föreslagna omorganisationen i varje fallinte kommer att i någon nämnvärd utsträckning försvåra medborgarnas ochföretagens kontakter med den nya myndigheten. Eventuella nackdelar i dettahänseende uppvägs av möjligheterna till en snabbare handläggning av merkvalificerad personal samt en ökad enhetlighet i myndighetens avgöranden.Genom de nya forumreglerna kommer också ett överklagande normalt atthandläggas av den länsrätt som ligger närmast den som ärendet rör. bedrivs ett särskilt utvecklingsprogramrörande mötet med medborgarna och företagen som bl.a. syftar till attförbättra och utveckla dessa möten. I de fall den skattskyldige begär enpersonlig kontakt med sin skattehandläggare trots att ärendet formellthandläggs vid ett annat skattekontor än det närmaste kommer det enligtpropositionen att finnas rutiner som innebär möjligheter att flyttahandläggningen till ett skattekontor som ligger närmare. Regeringen avserdessutom enligt propositionen att utvärdera den nu föreslagnaomorganisationen.Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringensförslag till organisationsförändring när det gäller skattemyndigheternaoch RSV, och utskottet håller också med regeringen om att förändringenmedför så stora fördelar att den bör genomföras så fort som möjligt, dvs.den 1 januari 2004. Eftersom kronofogdemyndigheternas framtida organisationför närvarande är föremål för utredning och resultatet härav kommer attföreligga först innebär det snara genomförandet attSkatteverket under en övergångstid måste få fungera som central myndighetäven för kronofogdemyndigheterna, på samma sätt som ärcentral myndighet för kronofogdemyndigheterna i dag.När det gällerpropositionens 109 lagförslag handlar de två första om inrättandet avSkatteverket respektive inrättandet av den nya funktionen som allmänt ombudhos . Övriga lagförslag går i de flesta fall ut på att bytaut orden ”skattemyndighet” och ”skattemyndigheter” iolika böjningsformersamt benämningen ”” mot ordet””. Utskottettillstyrker i princip samtliga lagförslag. Några mindre justeringar avteknisk karaktär måste dock göras.Lagförslag 9 gäller förslag till lagom ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). En följdändring börgöras då det gäller hänvisningen i 19 kap. 3 § till samma kapitel 1 §,med hänsyn till att den sistnämnda paragrafen görs om. Utskottet lämnarett förslag i bilaga 3.Lagförslag 14 gäller förslag till lag om ändringi lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt,m.m. Ändringar föreslås i 1 och 10 §§. Även i proposition 2002/03:128Företrädaransvar m.m., som utskottet avser att behandla senare, föreslåsen ändring i den förstnämnda paragrafen med samma ikraftträdandetidpunkt.För att samordna behandlingen tar utskottet upp hela lagförslaget i sittbetänkande över proposition 2002/03:128 (bet. 2003/04:SkU5).Lagförslag15 gäller förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324). Blandannat föreslås ändringar i 6 kap. 1 §. Även i proposition 2002/03:128Företrädaransvar m.m., som utskottet avser att behandla senare, föreslåsen ändring i den paragrafen med samma ikraftträdandetidpunkt. För attsamordna behandlingen tar utskottet upp paragrafen i sin helhet jämterubriken närmast före den paragrafen samt den därtill knutnaövergångsbestämmelseni sitt betänkande över proposition 2002/03:128 (bet. 2003/04:SkU5).Lagförslag19 gäller ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) och lagförslag 92ändring i bokföringslagen (1999:1078). Bland annat föreslås ändringar i3 kap. 26 a § den förstnämnda lagen och 7 kap. 4 § den sistnämnda lagen.Även i proposition 2003/04:26 Nya faktureringsregler när det gällermervärdesskatt, som utskottet avser att behandla senare, föreslås ändringari dessa paragrafer med samma ikraftträdandetidpunkt. För att samordnabehandlingen tar utskottet upp paragraferna i sin helhet i sitt betänkandeöver proposition 2003/04:26 (bet. 2003/04:SkU15). Vidare föreslås enändring i bl.a. 12 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200). Just denparagrafen föreslås upphävas i proposition 2003/04:24Skatteadministrativt samarbete i EU. Paragrafen bör därför inte ändrasnu.Lagförslag 21 gäller ändring i lagen (1994:1565) om beskattning avviss privatinförsel. I budgetpropositionen föreslås dock atthela lagen upphävs. Förslaget i förevarande proposition bör därför avslås.Ilagförslag 25 föreslås ändringar i bl.a. 1 kap. 4 §, 3 kap. 5 § och 21kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483). I proposition 2002/03:128Företrädaransvar m.m., som utskottet avser att behandla senare, föreslåsytterligare ändringar i samma paragrafer och med samma ikraftträdandetidpunkt.För att samordna behandlingen tar utskottet upp dessa paragrafer i sinhelhet i sitt betänkande över proposition 2002/03:128 (bet. 2003/04:SkU5).En annan ändring avser 11 kap. 9 §. Eftersom ytterligare ändringar i denparagrafen med samma ikraftträdandetidpunkt föreslås i proposition 2003/04:19Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostadsrätter samordnar utskottetändringsförslagen i betänkande 2003/04:SkU11.I lagförslag 25 föreslåsvidare vissa andra ändringar i skattebetalningslagen. Ändringen i 3 kap.1 § 7 h bör utformas så att hänvisningen till 4 kap. 10 § lagen (1994:1776)om skatt på energi ersätts med en hänvisning till 4 kap. 9 § den lagen,inte så att just denna hänvisning helt tas bort. Utskottet lägger framett eget lagförslag i bilaga 3 till detta betänkande.I detta sammanhangföreslår utskottet genom ett initiativ att även beslutar om enändring i 14 kap. 7 a § första stycket 6 skattebetalningslagen. I dettalagrum finns en hänvisning till 4 kap. 10 § andra stycket lagen om skattpå energi (1994:1776). Hänvisningen bör ändras till 4 kap. 9 § andrastycket lagen (1994:1776) om skatt på energi. Utskottets lagförslag i bilaga3 till detta betänkande omfattar även denna ändring. Vidare har avförbiseende 15 kap. 15 § angetts bland de paragrafer i vilka ordet”skattemyndighet” i olika böjningsformer skall bytas ut mot”” imotsvarande form, medan det rätteligen skall vara 15 kap. 14 §. Utskottetföreslår en rättelse.Lagförslag 38 om ändring i kungörelsen (1952:644)angående skyldighet för myndighet att i vissa fall meddela underrättelsetill brittisk konsul gäller en ändring i en äldre kungörelse. En sådanändring kan enligt utskottets mening åstadkommas genom att regeringenutfärdar motsvarande bestämmelse genom en förordning. Lagformen behövsalltså inte. Lagförslaget bör därför avslås.Lagförslag 47 gäller förslagtill lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157). En ändring föreslåsi 4 §. Även i proposition 2002/03:147 Överflyttning av vissa ärenden tillPatent- och registreringsverket, som hänvisats till lagutskottet och somavses att behandlas senare, föreslås en ändring i samma paragraf och medsamma ikraftträdandetidpunkt. Utskottet har överlämnat lagförslaget tilllagutskottet för en samordnad behandling i lagutskottets betänkande överproposition 2002/03:147 (bet. 2003/04:LU4).Lagförslag 66 gäller förslagtill lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. En ändring föreslåsi 25 §. Den aktuella paragrafen har emellertid redan varit föremål förändring men denna ändring skall träda i kraft först vid den tidpunktregeringen bestämmer (SFS 2003:424; prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21,rskr. 2002/03:235). Det kan inte sägas när detta kommer att ske.Lagförslaget bör därför avslås. Rättsläget torde ändå bli det avsedda medhänsyn till 1 § lagförslag 1 (den s.k. trolleriparagrafen).I lagförslag77 skall det i andra delssatsen rätteligen stå ”” ochinte””. Utskottet föreslår en korrigering.Lagförslag 90 Förslagtill lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgiftervid skattemyndigheters medverkan i brottsutredningar är – frånsett enformuleringsdetalj – likadant som lagförslag 29. Av misstag har endubbleringskett. Lagförslag 90 bör avslås.Lagförslag 108 bör kompletteras med detaktuella författningsnumret som är 2003:389. Rubriken kommer då att lydaFörslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation.Motsvarande anpassning bör göras i ingressen. Utskottet har vidtagit dennarättelseåtgärd i sin återgivning av regeringens lagförslag i bilaga2.Lagförslag 109 bör också kompletteras med det aktuella författningsnumret.Rubriken kommer då att lyda Förslag till lag om ändring i lagen (2003:490)om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 2005 årstaxering, m.m. Motsvarande anpassning bör göras i ingressen. Utskottet harvidtagit denna rättelseåtgärd i sin återgivning av regeringens lagförslagi bilaga 2.Med det anförda tillstyrker utskottet i allt väsentligtpropositionen och avstyrker motion Sk15 yrkandena 1–3.Kronofogdemyndigheternaoch förbättrad skattekontrollUtskottets förslag i korthetRiksdagenavslår en motion om ett tillkännagivande om kronofogdemyndigheternasorganisation och om förbättrad skattekontroll.Jämför reservation 2 (m,fp, kd) och särskilt yttrande 2 (kd).Regeringens bedömningKronofogdemyndigheternaomfattas inte av den föreslagna organisationsförändringen.Kronofogdemyndigheternasframtida ställning utreds av en särskild utredare som skallredovisa sitt uppdrag . Regeringens förslag i den föreliggandepropositionen innebär att under en övergångstid skall fungerasom central myndighet även inom kronofogdemyndigheternas verksamhetsområdeoch att den som inom verket skall svara för ledningen av denna funktionskall utses av regeringen.Vad gäller förbättrad skattekontroll kommer,enligt regeringens bedömning, reformen generellt sett att ha en effektivitets-och servicehöjande effekt, vilket medför att ökade satsningar kan skeinom myndighetens eget område, t.ex. när det gäller skattekontroll ochbrottsutredande verksamhet. Regeringen framhåller vidare att samordningenvid internationella handräckningsinsatser och vid åtgärder mot internationellaskatteflyktsupplägg, exempelvis s.k. karusellhandel, underlättas. Den nyamyndigheten, som förutsätts överta funktionen som behörig myndighet, kanfördela arbetsuppgifter till den del av myndigheten som har de bästaförutsättningarna för att samverka med utländska myndigheter, anförregeringen.MotionenI motion Sk14 av m.fl. (kd) begärsett uttalande om att inte bör bli centralmyndighet förkronofogdemyndigheterna. Motionärerna efterlyser även en förbättradskattekontroll. Merkostnaderna för en utbyggd skattekontroll kan enligtmotionärerna kompenseras genom de administrativa vinster som uppstår om manslopar fastighetsskatten och förmögenhetsskatten.UtskottetsställningstagandeMot bakgrund av att det pågår ett utredningsarbete rörandekronofogdemyndigheternas framtida ställning som skall bli färdigt senarei höst anser utskottet att ett ställningstagande till den organisationsfrågasom motionärerna tagit upp bör anstå till dess att resultatet av utredningenföreligger och regeringen behandlat eventuella förslag. Utskottet villdock betona att, som framgår ovan, den valda övergångslösningen i frågaom kronofogdemyndigheterna bl.a. innebär att den som skall ansvara förledningen av kronfogdemyndigheternas verksamhetsområde inom det nyaSkatteverket skall utses av regeringen, något som bör vara ägnat att förstärkavederbörandes självständighet gentemot verket. Vad därefter gäller fråganom förbättrad skattekontroll vill utskottet framhålla att en av fördelarnamed den nu aktuella omorganisationen är att det skapas utrymme för ökadeinsatser när det gäller skattekontroll och brottsutredande verksamhet. Omytterligare resurser skall satsas på just denna verksamhet blir det enbudgetfråga som bör tas upp i samband med utskottets behandling avbudgeten.Med det anförda avstyrker utskottet bägge yrkandena i motionSk14.Kortare handläggningstiderUtskottets förslag i korthetRiksdagenavslår en motion om kortare handläggningstider hos myndigheterna.Jämförreservation 3 (c).Regeringens bedömningRegeringen anser att frågan omatt formulera mål för den nya myndigheten, som t.ex. att kortahandläggningstiderna som föreslagits av för Regelgranskning,inte är en fråga som hör hemma i detta sammanhang och inte är en frågaför lagstiftningen. Denna typ av mål bör i stället i första hand hanterasi regeringens regleringsbrev för den nya myndigheten, anförregeringen.MotionenI motion Sk15 (yrkande 4) av m.fl. (c) begärsen översyn av myndigheternas handläggningstider. Motionärerna betonar attinget alternativ finns till förhållandet medborgare/skattskyldig och enmyndighet samt att rimliga handläggningstider är en rättighet.UtskottetsställningstagandeUtskottet håller med motionärerna i så måtto attambitionen givetvis bör vara att myndigheternas handläggningstider bör varaså korta som möjligt. Utskottet ansluter sig emellertid tillregeringens uppfattning att detta är en målfråga som inte hör hemma idetta sammanhang och inte heller är en fråga för lagstiftningen utan enfråga som i första hand bör hanteras i regeringens regleringsbrev för dennya myndigheten. Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk15 yrkande4.Inrättande av ett nordiskt skattekontorUtskottets förslag ikorthetRiksdagen avslår en motion om inrättande av ett nordisktskattekontor.MotionenI motion Sk13 av () föreslås ettinrättande av ett nordiskt skattekontor inriktat på gränspendlarproblematikenoch därtill anknutna skatter, sjukförsäkringar, pensioner, arbetsskador,föräldraledighet m.m. Syftet är att underlätta de nordiska medborgarnasmobilitet och samla och ta till vara de specialkunskaper som finns.UtskottetsbedömningUtskottet vill betona att det är gränsgångarnai mellan och som kommit särskilt i fokus.Framför allt är det den bristande koordinationen av skatte- ochsocialförsäkringssystem mellan och som gör att diskrepansuppstår. Problem kan uppkomma för t.ex. personer med flera arbetsgivare,dvs. en (eller flera) i vartdera landet. Även för gränsgångare mellanSverige och och mellan och kan problem uppkomma.Den s.k. lade fram sitt betänkande SOU2003:32 Beskattningen av utomlands bosatta med förslag som bl.a. innebäratt den som är utomlands bosatt och arbetar i påminst och normalt minst skall beskattasi enligt inkomstskattelagen. Betänkandet bereds för närvarandeinom . har diskussioner förts mellanSverige och om att finna en lösning på gränsgångarproblemen mellande bägge länderna. arbetar en dansk-svensk styrgrupp påstatssekreterarnivå för Öresundsintegrationen.Utskottet vill vidareerinra om att det finns ett informationscenter i som erbjuderinformation om alla frågor som gäller skatter, avgifter, förmåner, utbildningm.m. som gränsgångare ställs inför. På informationscentret finns representanterfrån Arbetsförmedlingen, , , ,m.fl. Informationscentret kan nås dels på telefon, delsgenom personligt besök (lokaler vid i ), och det har ävenen webbsida (). gjorde ettstudiebesök på centret . höll också en offentligutfrågning om integrationen i . Enuppteckning av utfrågningen har getts ut i utredningsserie2001/02:URD2.Skatteutskottet har återkommande behandlatmotioner om Öresundsintegrationsfrågor. Senast skedde detta i betänkande2002/03:SkU7 som utmynnade i avslag på motionerna.För närvarande ett förslag liknande det som förs fram i motionen och somnyligen remissbehandlats av RSV och Statens pensionsverk.Av det anfördaframgår att den fråga motionären tagit upp och andra närliggande frågorredan har uppmärksammats inom och på andra håll. Någonanledning till ett uttalande av föreligger därför inte. Med detanförda avstyrker utskottet motionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1.