bet · GQ01FIU23 · 2003-05-06 00:00:00 — SammanfattningUtskottet redovisar i betänkandet sin årligautvärdering av penningpolitik.Utvärderingen omfattar . Utskottetkonstaterar att inflationen under den undersöktaperioden i genomsnitt legat över inflationsmålet på2 %. Inflationen låg dock under den övre s.k.toleransgränsen på 3 %.Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige ochdirektionen beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning av under 2002.Utskottet ställer sig även bakom fullmäktigesförslag till disposition av resultat2002 samt föreslår att fastställerRiksbankens balansräkning och resultaträkning för2002.Den föreslagna dispositionen innebär att 7,5miljarder kronor levereras in till statsverket, att12,avräknas fråndispositionsfonden och att förstill resultatutjämningsfonden.I betänkandet finns fyra reservationer och tresärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utvärdering av penningpolitiken 2000-2002Riksdagen godkänner vad utskottet anfört.2. Ansvarsfrihet för riksbanksfullmäktigeRiksdagen beviljar riksbanksfullmäktigeansvarsfrihet för förvaltningen av Riksbankenunder 2002. Därmed bifaller redogörelse2002/03:RR5 punkt 1.3. Ansvarsfrihet för RiksbankensdirektionRiksdagen beviljar direktionen i Riksbankenansvarsfrihet för förvaltningen av Riksbankenunder 2002. Därmed bifaller redogörelse2002/03:RR5 punkt 2.4. balans- ochresultaträkningarRiksdagen fastställer balansräkningoch resultaträkning för somde finns återgivna i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen redogörelserna /03:RB1 och2002/03:RR5 punkt 3.5. Dispositionen av vinstRiksdagen beslutar att resultat,som före bokslutsdispositioner uppgår till -71miljoner kronor, ska fördelas så att tillstatsverket inlevereras enligtvinstdispositionsprincipen ,från förs samt till Riksbankensresultatutjämningsfond förs 4 816 miljonerkronor. Därmed bifaller riksdagenriksbanksfullmäktiges förslag i redogörelse2002/03:RB2.6. Lagreglering av principerna förRiksbankens inleveranserRiksdagen avslår motion2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 2.Reservation 1 (m)7. Finans- och strukturpolitikens ansvarför inflationsbekämpningenRiksdagen avslår motion2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 1.Reservation 2 (m)8. Offentliggörande av direktionensprotokollRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 4,2002/03:Fi209 av m.fl. (m)yrkande 2 samt2002/03:Fi265 av m.fl. (fp)yrkande 2.Reservation 3 (m, fp, mp)9. Lagreglering av de offentligautfrågningarna om RiksbankenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi8 av m.fl. (m)yrkande 3,2002/03:Fi209 av m.fl. (m)yrkande 1 samt2002/03:Fi265 av m.fl. (fp)yrkande 1.Reservation 4 (m, fp)den 6 maj 2003På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), LarsBäckström (v), (), (),(), (), HansHoff (s), (), (), BoBernhardsson (s), (), TommyTernemar (s), (), Per-OlofSvensson (s), () och MikaelJohansson (mp).2002/03FiU23Redogörelse för ärendetFinansutskottet har på eget initiativvarje år granskat och utvärderat den av Riksbankenförda penningpolitiken under de tre närmastföregående åren. Initiativet motiverades av attRiksbanken 1999 fick en mer oberoende ställninggentemot riksdag och regering.Författningsenligt åligger det finansutskottet attvarje år pröva om fullmäktige och direktionen kanbeviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning under detgångna verksamhetsåret. Utskottet ska i detsammanhanget också ta ställning till Riksbankensbokslut och då bedöma om balansräkningen ochresultaträkningen kan fastställas och hur stortbelopp som ska levereras in till statskassan.Som underlag för prövningen har utskottet tillgångtill bl.a. årsredovisning, fullmäktigesförslag till vinstdisposition och Riksdagensrevisorers granskningsberättelse samt fullmäktigesoch direktionens allmänna och särskilda (hemliga)protokoll.Utskottets övervägandenUtvärdering av penningpolitiken2000-2002Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännervad utskottet anfört om penningpolitiken2000-2002.InledningDen blev mer oberoendegentemot riksdag och regering. Oberoendet innebär ikorthet att självständigt utformar denpraktiska penningpolitiken för att uppnå de mål somriksdagen ställt upp. Enligt riksbankslagen(1988:1385) ska upprätthålla ett fastpenningvärde samt främja ett säkert och effektivtbetalningsväsende. Oberoendet innebär vidare att enny ledningsstruktur för införts,bestående av en direktion med sex heltidsanställdaledamöter som utses av riksbanksfullmäktige.Riksbanken är en myndighet under och äransvarig inför för sina handlingar.I samband med behandlingen av (bet. 1998/99:FiU23) menadeutskottet att det ökade oberoendet ökar behovet avatt granska och utvärdera Riksbankenspenningpolitik. Utskottet beslutade därför att varjeår utföra en granskning av penningpolitiken ianslutning till utskottets behandling av Riksbankensårsredovisning och revisorers granskningav verksamhet. Granskningen avpenningpolitiken ska ske i efterhand och omfattautvecklingen under de gångna tre åren. Denutvärdering som genomförs är den femte iordningen och omfattar . Tidigarehar utvärderingar gjorts för perioderna 1996-1998(bet. 1998/99:FiU23), 1997-1999 (bet.1999/2000:FiU23), 1998-2000 (bet. 2000/01:FiU23)samt 1999-2001 (bet. 2001/02:FiU23).För att penningpolitiken ska kunna följas avmedborgarna och kunna utvärderas av både riksdagenoch andra intressenter krävs stor öppenhet medinformation, statistik och analysinstrument. konstaterat i de tidigare utvärderingarnapräglas den svenska av en större öppenhetän de flesta andra centralbanker. Riksbankenoffentliggör betydelsefull information bl.a. i deinflationsrapporter som publiceras fyra gånger perår, i de protokoll från direktionens sammanträdensom offentliggörs med viss eftersläpning, i de talsom direktionsledamöterna håller i olika sammanhangsamt i de offentliga utfrågningar som utskottetminst håller med riksbankschefen.Protokollen från direktionssammanträdena och deoffentliga utfrågningarna av riksbankschefenbehandlas nedan av utskottet. I samband därmedbehandlas yrkanden i motionerna Fi8 och Fi209 avFredrik m.fl. (m) och Fi265 av KarinPilsäter m.fl. (fp). Vidare behandlas underavsnittet Finans- och strukturpolitikens ansvar förinflationspolitiken yrkanden i motion Fi8 av FredrikReinfeldt m.fl. (m).Inflationsmålet och räntebeslutsreglerI , efter det att den fastaväxelkursen övergavs och kronan började flyta på deninternationella valutamarknaden, beslutade dåvaranderiksbanksfullmäktige att prisstabilitetsmålet ioperativa termer skulle formuleras som attinflationen, mätt som konsumentprisindex (KPI),skulle begränsas till i årlig förändringstaktmed ett toleransintervall på ( 1 procentenhet.Inflationsmålet skulle vara symmetriskt, i denmeningen att skulle ta lika allvarligt påen alltför låg som en alltför hög inflation. Måletbörjade formellt tillämpas fr.o.m. den 1 januari1995.Anledningen till att KPI valdes till målvariabelvar bl.a. att måttet är välkänt hos allmänheten, attdet publiceras regelbundet med litentidseftersläpning och att KPI sällan revideras. KPIär också det bredaste måttet på prisutvecklingen avolika varor och tjänster.En svaghet hos KPI är att indexet kan påverkas avtillfälliga faktorer som inte har någon beståendeeffekt på inflationen ellerinflationsförväntningarna. En sådan faktor ärförändringar i räntenivån. När höjereller sänker reporäntan påverkas KPI genom atthushållens räntekostnader för egna hem förändras.Detta kan tillfälligt ge ganska stora effekter påKPI, men det handlar oftast om engångsvisa upp-eller nedgångar i prisnivån som långsiktigt intepåverkar inflationsbilden. Ränteförändringarna är judessutom till stor del en effekt av Riksbankensegna åtgärder. Andra tillfälliga faktorer sompåverkar KPI men som normalt inte påverkarinflationsprocessen är förändringar i indirektaskatter och subventioner. Under 2000-2002 har dockdessa båda effekters bidrag till KPI-utvecklingenvarit relativt begränsade, enligt Statistiskacentralbyråns (SCB:s) och beräkningar.Till exempel bidrog ändrade skatter och subventionertill att minska KPI:s ökningstakt med igenomsnitt medan räntornabidrog till höja KPI med i genomsnitt ca 0,1procentenhet. , , var dock genomslaget av tillfälliga effekterbetydligt större. Ett belysande exempel ärutvecklingen då fallande räntor bidrogtill att minska KPI:s ökningstakt med i genomsnittca medan ändrade skatter ochsubventioner ökade KPI med i genomsnitt ca 0,6procentenheter.Utskottet har vid de tidigare granskningarna gjortbedömningen att det är rimligt att iutformningen av penningpolitiken väljer att bortsefrån sådana tillfälliga effekter i KPI som intepåverkar den långsiktiga inflationen.I anslutning till sitt tillträde den 1 januari1999 fastställde den nya direktionen attinflationsmålet även i fortsättningen ska varadefinierat i termer av KPI. gjordes etttillägg till målet i den meningen att direktionenangav att det finns två skäl att avvika från målet.Det första skälet är om KPI ett till framåtpåverkas av tillfälliga faktorer, som t.ex.förändringar i hushållens räntekostnader ellerförändringar av indirekta skatter och subventioner,som inte bedöms få varaktig inverkan på inflationen.Det andra skälet är om inflationen ligger utanförmålet och om en snabb återgång till målet via storaränteförändringar får stora negativasamhällsekonomiska konsekvenser. Vid en sådansituation bör uppfyllandet av målet i stället skegradvis. I bägge fallen ska i förväg angehur stor avvikelse som kan vara motiverad på etttill sikt.Sedan 1999 har direktionen löpande hänvisat tilltillägget till målet och angivit att den bortserfrån tillfälliga faktorer i utformningen avpenningpolitiken eftersom de inte bedöms få någonvaraktig inverkan på inflationen. I praktiken hardet inneburit att penningpolitiken baserats på en bedömning avinflationen mätt med det underliggandeinflationsmåttet, UND1X (se definition av UND1X iavsnitt nedan).Riksbankens beslut om ränteförändringar styrsnormalt efter en enkel handlingsregel. Förenklatinnebär handlingsregeln att om prognoserna överinflationen, gjorda under förutsättningen attreporäntan är oförändrad, på ett till två års siktöverskrider (eller underskrider) inflationsmålet på2 % ska reporäntan normalt höjas (eller sänkas).Handlingsregeln tillämpas emellertid inte mekaniskt,utan avvikelser av den typ som nämns ovan kanförekomma.Prisutvecklingen sedan inflationsmålet infördesSedan riksbanksfullmäktige beslutade ominflationsmålet har priserna mättaenligt KPI stigit med i genomsnitt per år.Sedan målet började tillämpas formellt den 1 januari1995 har inflationen uppgått till i genomsnitt 1,4 %per år. Det kan jämföras med utvecklingen under dennärmast föregående tioårsperioden, dvs. 1983-1993,då inflationstakten låg på i genomsnitt perår.Inflation över inflationsmålet 2002Precis som låg inflationen mätt enligtbåde KPI och UND1X över inflationsmålet under 2002.Överskridandet berodde bl.a. på kraftigaprishöjningar på energi, grönsaker samt höjdamatpriser. Höjningarna berodde bl.a. på att utbudetav dessa varor tillfälligt begränsades. Till exempelsteg priserna på kött relativt kraftigt av den s.k.galna ko-sjukan och när mul- och klövepidemin brötut.Inflationen 2000-2002 enligt konsumentprisindex(KPI) och underliggande inflation (UND1X)Som framgår av tabell 1 steg de svenska prisernamätt med KPI med i genomsnitt . KPI steg med i genomsnitt 1,3 %2000, 2001 och 2002. Det betyder attinflationen mätt enligt KPI legatnågot över inflationsmål på . Det ärförsta gången sedan utskottet började medutvärderingar av penningpolitiken som inflationenmätt enligt KPI legat över inflationsmålet . Trots det låg inflationen2000-2002 inom toleransintervallet ( 1procentenhet,även om inflationstakten under en stor del av 2001och början av 2002 låg nära eller ibland t.o.m. överden övre toleransgränsen på 3 %.Tabell 1. Inflationen 2000-2002 enligt olika inflationsmått--------------------------------------------------------------KPI HIKP UND1X UNDINHX--------------------------------------------------------------2000 1,3 1,3 1,4 1,0--------------------------------------------------------------2001 2,6 2,7 2,8 3,8--------------------------------------------------------------2002 2,4 2,0 2,5 3,5--------------------------------------------------------------Snitt 2000-2002 2,1 2,0 2,2 2,8--------------------------------------------------------------Källa: , Statistiska centralbyrånÄven mätt enligt det underliggande prismåttet UND1Xlåg inflationstakten överinflationsmålet, men inom toleransintervallet. Precissom i fallet KPI är det första gången sedan utskottetsutvärderingar påbörjades som UND1X överskriderinflationsmålet . Somframgår av diagram 1 nedan låg UND1X över den övretoleransgränsen på under en stor del av 2001 ochunder inledningen av 2002. Som redovisades ovan ärUND1X det mått på prisutveckling som förnärvarande använder som målvariabel när den beslutarom penningpolitiska åtgärder, och UND1X mäterkonsumentprisutvecklingen exklusive hushållensräntekostnader för egna hem och direkta effekter avändrade indirekta skatter. Enligt UND1X ökade prisernamed i genomsnitt - 1,2000, 2001 och 2002.Av diagram 1 framgår också att inflationen mättenligt KPI och UND1X haft ungefär samma utvecklingunder den senaste treårsperioden, bortsett från någramånader och början av 2002, då UND1Xlåg några tiondelar högre än KPI.Andra mått på inflationenEU har inom ramen för EU:s ett mellan EU-länderna harmoniseratinflationsindex, det s.k. HIKP (Harmonised ofconsumer prices). HIKP används som målvariabel förpenningpolitiken av , , ochhar speciellt tagits fram för stabiliseringspolitiskasyften. Till skillnad från KPI exkluderar HIKPräntekostnader för egnahem, bostadsrättsavgifter,avgifter för viss hälso- och sjukvård,fastighetsskatt, avskrivningar, tomträttsavgäld ochförsäkringar för egnahem, del av reparationer samtlotterier och tips. En annan skillnad mellan måtten äratt i HIKP, men inte i KPI, ingår avgifter förbarnomsorg.Diagram 1. Inflationstakten mätt enligt konsumentprisindex (KPI),underliggande inflation (UND1X) och EU:s konsumentprisindex förSverigeKälla: , Statistiska centralbyrånMätt enligt HIKP uppgick den svenska inflationen till1,2000, 2001 och 2002. Det ger ettgenomsnitt för hela perioden på , dvs. var HIKP-inflationen lägre äninflationen mätt enligt KPI och UND1X. Skillnadenförklaras framför allt av den s.k. maxtaxan ibarnomsorgen. Som redovisades ovan ingårbarnomsorgsavgifter i HIKP, men inte i KPI. Maxtaxan,som infördes , bidrog därmed tillatt dämpa HIKP-inflationen, men inte KPI- eller UND1X-inflationen.Ett mått på den inhemskt genererade prisutvecklingensom löpande använder i sin inflationsanalysär UNDINHX. UNDINHX definieras som UND1X rensat förförändringar i importpriserna. Enligt detta mått harinflationen ökat med i genomsnitt -1,2000, 2001 och 3,5 %2002. Sammantaget har därmed inflationen mätt enligtUNDINHX legat över inflationsmålet.Inflationstakten har dock legat inomtoleransintervallet. De kraftigt stigande priserna påkött, grönsaker, el och prishöjningar inomtjänstesektorn är några av förklaringarna till varförUNDINHX gick över bådeinflationsmålet och den övre toleransgränsen.ReporäntanBortsett från en mindre höjning ,sänkte sin styrränta, den s.k. reporäntan,med sammanlagt under perioden1996-1999, från 8,till ibörjan av 1999. I takt med att de negativa effekternaav den s.k. Asienkrisen avtog och tillväxten i såvälSverige som i omvärlden tilltog i slutet av 1990-taletlades penningpolitiken om i en mer åtstramanderiktning. Den första höjningen av reporäntan gjordes inovember 1999 och följdes av ytterligare tre höjningari februari respektive och i juni 2001.I september 2001, kort efter terrorattackerna i ,sänkte reporäntan ien gemensam aktion med andra centralbanker ivästvärlden. Under första halvan av 2002 vidtog docken ny period med räntehöjningar när i marsrespektive höjde reporäntan till en nivå på4,. Höjningarna motiverades bl.a. med att både densvenska och den internationella konjunkturen var påväg att ta fart igen efter nedgången ochden extra osäkerhet som följde av terrorattackerna.Dessutom bidrog det fortsatt högakapacitetsutnyttjandet i den svenska ekonomin till attarbetskraftskostnaderna och den inhemskt genereradeinflationen steg mer än förväntat, enligt Riksbankensbedömning.Tabell 2. Reporäntan 1997-2002--------------------------------------------------------------Datum Förändring Nivå efter förändringen---------------------------------------------------------------0,25 4,10--------------------------------------------------------------+0,25 4,35---------------------------------------------------------------0,25 4,10---------------------------------------------------------------0,25 3,85---------------------------------------------------------------0,25 3,60---------------------------------------------------------------0,20 3,40---------------------------------------------------------------0,25 3,15---------------------------------------------------------------0,25 2,90--------------------------------------------------------------+0,35 3,25--------------------------------------------------------------+0,50 3,75--------------------------------------------------------------+0,25 4,00--------------------------------------------------------------+0,25 4,25---------------------------------------------------------------0,50 3,75--------------------------------------------------------------+0,25 4,00--------------------------------------------------------------+0,25 4,25---------------------------------------------------------------0,25 4,00---------------------------------------------------------------0,25 3,75--------------------------------------------------------------Källa: RiksbankenI sänkte reporäntanmed sammanlagt när det stod klart attåterhämtningen i världsekonomin försvagats under sommarenoch hösten. Direktionen i gjorde i samband medsänkningarna bedömningen att den svagare internationellaefterfrågan i kombination med en starkare svensk kronadämpar inflationen både internationellt och i Sverige.Vidare bedömdes att finanspolitiken under de närmaste årenkommer att bli mindre expansiv.I anslutning till publiceringen av inflationsrapporten imars 2003 sänkte reporäntan med ytterligare 0,25procentenheter. Räntesänkningen motiverades bl.a. med attkurserna på världens aktiebörser fortsatt falla och attkriget i försämrat de internationellakonjunkturutsikterna och minskat pristrycket. En svagareinternationell efterfrågan dämpar exporten somhushållskonsumtionen blir lägre än tidigare förväntat tillföljd av osäkerheten i omvärlden, höjda kommunal- ochlandstingsskatter, stigande energipriser och ökadarbetslöshet.I slutet av april 2003 låg reporäntan på . Det är enhögre styrränta än de respektive som vid sammatidpunkt noterades i euroområdet och i Förenta staterna.KronanEfter att ha legat relativt stabil tillsommaren 2000 sjönk den svenska kronans värde relativtkraftigt hösten och . Försvagningen fortsatteunder våren och och kronan nådde sin lägstanivå i samband med den osäkerhet som präglade deninternationella valutamarknaden direkt efterterrorattackerna i . Somframgår av diagram 2 har kronan successivt stärkts sedanslutet av 2001. låg kronans värdemätt enligt TCW-index på omkring 128.Diagram 2. Kronans värde enligt TCW-index 1998 till februari 2003Källa: RiksbankenSom framgår av diagram 3 kan en del av kronans förstärkningunder förklaras av att värdet på denamerikanska dollarn sjunkit relativt kraftigt sedan mittenav 2001. fram till slutet avapril 2003 har dollarns värde gentemot kronan sjunkit medomkring 24 %.Av diagram 3 framgår också att kronan stärktes kraftigtmot euron efter EMU:s bildande , från en kurs på 9,47kronor per euro till som lägst 8,10 våren2000. stärktes euronstadigt mot kronan, till en högsta kurs i slutet avseptember 2001 på per euro. Mot slutet av 2001och stärktes kronan ånyo mot euron. I slutet avapril noterades kursen till pereuro.Diagram 3. Kronans kurs mot euro och USA-dollar 1998 till februari2003Källa: RiksbankenInflationsprognoserna och penningpolitikenNedan behandlas ekonomin, penningpolitiken, inflationen ochinflationsprognoserna för framför allt 2002, eftersom åren2000 och 2001 avhandlats mer noggrant i utskottets tidigareutvärderingar av penningpolitiken (bet. 2000/01:FiU23 ochbet. 2001/02:FiU23). Inledningsvis görs dock en kortbeskrivning av prognoser under hela perioden2000-2002. Utgångspunkten i utvärderingen är att det kan taomkring ett till innan penningpolitiska åtgärder fårfullt genomslag i den ekonomiska aktiviteten och påinflationen. Det innebär att det för t.ex. utvecklingen2002 blir särskilt intressant att studera de bedömningar,överväganden, prognoser och åtgärder som gjordes under 2000och 2001.Kort om bedömningarna för perioden 2000-2002En genomgång av prognoser över inflationen ochtillväxten i den svenska ekonomin fr.o.m. 1998 och framåtvisar att banken underskattade BNP-tillväxten i den svenskaekonomin som man av olika skälöverskattade inflationstakten enligt UND1X.När det gäller 2001 och 2002 är förhållandena de omvända.För dessa år har som regel överskattattillväxten, men underskattat inflationstrycket. Tillexempel räknade banken med att BNPunder 2001 och 2002 skulle växa respektive 3 %.Den kraftiga internationella konjunkturförsvagningen under2001 och 2002 bidrog dock till att BNP ökade medendast 2001 (reviderad siffra från SCB) och 1,9 %2002, enligt SCB:s första preliminära uppskattning avtillväxten . På samma sätt bedömde islutet av 2000 att inflationen enligt KPI skulle stiga medi genomsnitt respektive under 2001 och 2002.Utfallet blev respektive , bl.a. på grund avkraftigt stigande priser på bl.a. kött, el, olja, frukt ochgrönsaker . bedömdebanken att inflationen enligt UND1X skulle öka med 1,7 %2001 och 2002. Den faktiska utvecklingen i UND1Xunder dessa bägge år var respektive 2,5 %.Genomgången visar dock att prognoser står sigförhållandevis väl i jämförelse med andra prognosinstitutsbedömningar . Så gott som samtligaprognosinstitut, både svenska och internationella, gjordeunder den aktuella perioden samma över- ochunderskattningar av både tillväxten och inflationen somRiksbanken gjorde. I genomsnitt räknade t.ex. de svenskaprognosinstituten med att BNPunder 2001 och 2002 skulle öka med respektive3,samt att KPI skulle stiga 2001 och 2,2 %2002.Bedömningar av 2002 gjorda 2000Inledningen av 2000 genomsyras av en stark uppgång i bådeden inhemska och den internationella konjunkturen.Aktiviteten i ekonomi fortsätter att öka,trots återkommande varningar om avmattning. Ävenkonjunkturen i EU och EMU-området förstärks,sysselsättningen stiger och hushållen och företagen visarupp en stark framtidsoptimism. I de tidigare krishärdarna it.ex. och ökar den ekonomiskaaktiviteten påtagligt.I förbättras industrikonjunkturen markant,sysselsättningen fortsätter att öka, pristrycket ärfortfarande lågt som den inhemska efterfrågantilltar. höjer reporäntanmed till , med motiveringen attpenningpolitikens nuvarande expansiva riktning bidrar tillatt inflationen riskerar att överskrida inflationsmålet.I inflationsrapporten drar Riksbankenslutsatsen att den internationella uppgången och styrkan iden inhemska efterfrågan betyder att tillväxten i densvenska ekonomin blir högre än vadbanken tidigare räknat med. BNP bedöms växa under2000 och 2001, jämfört respektive iinflationsrapporten . Tillväxten under2002 väntas bli . Trots den högre förväntadetillväxten skriver ned sin bedömning avinflationen. KPI väntas nu stiga med i genomsnitt 1,4 %2000 och 2001 och inflationen mätt enligt UND1Xbedöms stiga 2000 och 2001. är den0,lägre än den bedömning som gjordes irapporten . Importpriserna väntas ökatill följd av stigande oljepriser, men genomslaget ikonsumentledet bedöms bli relativt begränsat bl.a. på grundav en starkare inhemsk konkurrens. Dessutom bedöms riskenför omfattande kapacitetsrestriktioner som ganska litentill följd av högre produktivitet i ekonomin och ett ökatarbetskraftsutbud. Direktionen gör bedömningen att UND1Xunderskrider inflationsmålet men att måletmarginellt överskrids .