bet · GQ01BOU5 · 2003-02-18 00:00:00 — Det finns god grund föruppfattningen att även regeringen delar utskottetssyn på vikten av ett mer miljö- och hälsoanpassatbyggande.Den fråga som motionerna närmast aktualiserar ärom skall förorda att ett eller flera s.k.nationella handlingsprogram införs med deninriktning som motionärerna föreslår, dvs. förkretsloppsanpassat byggande, boende och hälsa samtför inomhusmiljöfrågor. Utskottet vill erinra om attett arbete med denna inriktning och bredd bedrivsbl.a. inom ramen för det av beslutademiljömålsarbetet. Ett av de fastställdamiljökvalitetsmålen avser God bebyggd miljö ochinnebär att den bebyggda miljön skall utgöra en godoch hälsosam livsmiljö. har även beslutatom ett antal delmål inom detta område, bl.a.avseende byggnaders påverkan på hälsan.Miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd förden svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot.Delmålen anger inriktning och tidsperspektiv i detfortsatta konkreta miljöarbetet. Kopplat tillmiljömålsarbetet är också ett tydligtuppföljningssystem som gör en effektiv mål- ochresultatstyrningsprocess möjlig. Avsikten är attsuccessivt konkretisera arbetet genom fler delmåloch genom att lägga fast vilka åtgärder som behövervidtas för att uppnå de uppsatta målen. Det skullesåledes kunna hävdas att miljömålsarbetet i sig äratt betrakta som ett nationellt handlingsprogram.Enligt utskottets mening är det centrala givetvisatt ett program- eller målarbete leder fram tillåtgärder för att uppnå de uppsatta målen om en godoch hälsosam boendemiljö. Utskottet är även ifortsättningen berett att ta ställning till konkretaförslag om olika åtgärder som bör vidtas med dennainriktning och vid behov söka driva på utvecklingen.Det kan exempelvis handla om förändringar ibygglagstiftningen. Som framgått ovan pågår förnärvarande en översyn av flera regelsystem som harbetydelse för bygg- och bostadssektorn. Det har ävenunder tagits ett flertal initiativsåväl från staten som från byggsektorn i syfte attsprida medvetenheten om behovet av ett miljöanpassatbyggande. Det skulle emellertid föra alltför långtför utskottet att i detta sammanhang gå in på allade enskilda frågor som har betydelse föromställningen av bygg- och bostadssektorn i denriktning som förordas i motionerna.Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottetmotionerna /03:Bo267 (c) yrkandena 37, 38 och 42 samt 2002/03:Bo291(kd) yrkande 22.Det sunda husetI motion 2002/03:A242 (kd) yrkande 8 föreslås atterfarenheterna från tas till vara och utvecklas.Den sunda huset är benämningen på ett insatsområdeför Formas (för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande). Inom ramen för dettainsatsområde ges stöd till ett stort antalforskningsprojekt med inriktning mot miljö- ochhälsoperspektiven i byggnader. Insatsområdet är förnärvarande inne på sin andra treårsperiod som löper2001-2003. De hittillsvarande resultaten harredovisats bl.a. i olika rapporter, seminarier ochkonferenser, senast i en konferens om fukt ibyggnader och hälsa som arrangerades i samarbetemellan ett flertal myndigheter och organisationer.Bostadsutskottet ser mycket positivt på denforskning som bedrivs i syfte att öka kunskapen pådet aktuella området. Utskottet delar givetvis ävenmotionärernas uppfattning att det är av stor viktatt nyvunna kunskaper sprids och kommer tillanvändning inom bygg- och bostadssektorn. Det äremellertid inte en uppgift för att taställning till formerna för spridning averfarenheterna från olika forskningsprogram. När detgäller mer principiella frågor om spridning avforskningsresultaten har isitt betänkande (SOU 2002:115) lämnat vissa förslagom ett mer systematiserat återförande av kunskapfrån byggforskningen till byggsektorn. utökade uppgifter för att bygga upp,koordinera och förmedla kunskapen från forskningen.Kommissionens betänkande remissbehandlas förnärvarande av regeringen.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet den aktuella motionen.Miljö- och energideklaration av bostäderFördelarna med att införa ett system för deklarationav bostäder och andra byggnader framhålls i tvåmotioner.I motion 2002/03:Bo212 (s) föreslås ett snabbtinförande av miljödeklarationer för fastigheter.Motionären hänvisar till de erfarenheter som vunnitsav det uppdrag som haft att genomförakvalitetsdeklarationer av bostäder.Enligt motion 2002/03:Bo233 (v) bör ett system förmiljö- och energideklarationer av bostäder vara ibruk . I motionen anförs attdeklarationerna skulle tvinga fastighetsägarna attuppmärksamma fel och brister och möjliggöra aktivaval för konsumenterna. bör i etttillkännagivande framhålla att deklarationerna skallvara en obligatorisk, offentlig handling och på siktinnehålla en bredare redovisning än de uppgifter omradon, ventilation och energianvändning som äraktuella i en nu pågående utredning.Det pågående arbete som motionärerna syftar påavser den särskilda utredare som regeringentillkallat för att allsidigt belysa frågor ombyggnadsdeklarationer, byggnadsregister ochbyggfelsförsäkringar (dir. 2002:93). Av direktivenframgår att utredaren med bl.a. befintligafrivilliga deklarationer som grund skall lämnaförslag till utformning av en grundläggandeobligatorisk eller frivillig byggnadsdeklarationomfattande såväl nya som befintliga byggnader.Deklarationerna skall utformas så att där kanredovisas i vilken utsträckning en byggnad motsvararsamhällets tekniska egenskapskrav enligt lagen omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.Förhållandena beträffande radon, ventilation ochenergianvändning skall ingå.Bakgrunden till det nu pågående utredningsarbetetär i korthet följande. På bostadsutskottets förslaggjorde ett tillkännagivande omdeklaration av bostäder (bet. 1995/96:BoU1).Innebörden i tillkännagivandet var att ett systemför kvalitetsdeklaration av bostäder borde utvecklasoch komma i praktiskt bruk så snart som möjligt.Regeringen gav därefter i uppdrag attutveckla ett sådant system. Därefter gav regeringen förnyat uppdrag att genomföra enförsöksverksamhet med utgångspunkt från verketsförslag. redovisade resultatet avförsöksverksamheten samt sina förslag . Vidsidan av utredning och försöksverksamhethar flera andra system fördeklaration av bostäder utvecklats.Regeringen redovisade i en propositionom vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128) sinbedömning av hur arbetet med byggnadsdeklarationerbör föras vidare. Regeringen framhöll bl.a. attflera frågor om deklarationerna behövde övervägasytterligare, bl.a. gällande frivillighet kontraobligatorium och vilka egenskaper som i första handbör deklareras. uttalade i sambandmed beredningen av propositionen sin förståelse föratt de avvägningar som redovisas i propositionen kanbehöva utredas ytterligare innan definitiv ställningtas till ett system för deklaration av bostäder(bet. 2001/02:BoU14).Som framgått av den redovisadebakgrundsbeskrivningen finns det fortfarande vissafrågor som behöver belysas innan definitiv ställningtas i frågan om ett system för deklarationer avbostäder och andra byggnader. I avvaktan påresultaten från den pågående utredningen bör deaktuella motionerna avslås.Regler för ventilationssystemBoverkets regler för ventilation i byggnader behöverenligt partimotion 2002/03:Bo267yrkande 41 ses över. Regeringen bör enligt motionenges i uppdrag att belysa olika aspekter på mekaniskoch naturlig ventilation samt föreslå åtgärder såatt dessa två system kan samverka. Motionärernaanser att det finns stora problem med mekaniskventilation och framhåller i stället fördelarna medsjälvdragsventilation. Enligt motionen motverkargällande bestämmelser användningen avsjälvdragsventilation. En översyn av dessabestämmelser bör därför göras. Vidare bör enligtmotionen arbete inom ventilationsområdetliksom ventilationsindustrins påverkan ingåendegranskas av ett opartiskt organ.Bostadsutskottet har vid tidigare tillfällenbehandlat ett motsvarande yrkande om ventilation,. Utskottet har vid dessatillfällen framhållit att gällande byggregler omventilation i huvudsak är utformade somfunktionskrav och att det inte anges vilken teknisklösning som skall väljas för ventilationen i olikabyggnader. Funktionskraven på inomhusluftenskvalitet anger bl.a. att byggnader skall utformas såatt god luftkvalitet erhålls och attventilationssystemen skall dimensioneras så atterforderlig mängd uteluft tillförs byggnaden.Utskottet har vid sina tidigare överväganden motbl.a. denna bakgrund inte funnit det erforderligtmed något tillkännagivande med anledning avmotionsyrkandet.Bostadsutskottet vidhåller sin uppfattning menanser att reglerna för ventilation, ilikhet med andra byggregler, regelbundet bör sesöver och vid behov revideras om ny kunskap kommitfram. Utskottet har också erfarit att nuhar inlett en mer omfattande översyn av gällandebyggregler (föreskrifter 1993:57 medändringar). Arbetet inriktas inledningsvis på deavsnitt i regelsamlingen som gäller hygien, hälsaoch miljö (kap. 6) samt energihushållning ochvärmeisolering (kap. 9), dvs. de avsnitt som ärcentrala i frågor om ventilation. Det får därförförutsättas att eventuella problem med nuvarandeutformning av regler om ventilation kan hanteras idetta sammanhang.Utskottet avstyrker således motion 2002/03:Bo267(c) yrkande 41.Urinseparerande avloppssystemStaten bör enligt motion 2002/03:Bo264 (s) medverkatill att på olika sätt stödja och påskyndautbyggnaden av en ny avloppsteknik medurinseparerande system. Enligt motionen medför dennuvarande avloppstekniken stor miljömässigbelastning på havsvatten och grundvatten. Motionärenanser att de urinseparerande avloppssystemen i mångafall utgör en mycket bra ersättning för dagensmiljöbelastande lösningar.Bostadsutskottet kan instämma i att det finns ettbehov av att utveckla och introducera nyamiljöanpassade lösningar för avloppshanteringen bådeför enskilda fastigheter och för tätbebyggelse. Detbör emellertid framhållas att ettomfattande utvecklingsarbete har bedrivits på dettaområde . Detta har till stor delskett med stöd av olika statliga medel. Det är nuviktigt att erfarenheterna från dessa satsningar gesstor spridning. Detta sker exempelvis genom hållbarhet () som på sinInternethemsida redovisar erfarenheter från dessasatsningar och länkar till olika pågående ochavslutade projekt.Av övriga statliga insatser på det aktuellaområdet kan nämnas en kunskapssammanställning somNaturvårdsverket tagit fram i samarbete med ettflertal andra intressenter och som redovisades iseptember 2002 under rubriken , uthålliga småavloppssystem. Syftet med rapporten har varit attsammanställa, syntetisera och preliminärt värderaden internationella kunskapen om olikamiljöanpassade tekniker och systemlösningar förenskilda och små anläggningar för samlad bebyggelse.En översyn av va-lagstiftningen har inletts (dir.2002:46). En av utgångspunkterna för översynen äratt va-lagstiftningen skall bidra till en hållbarutveckling och en god resurshushållning samtutformas så att den möjliggör va-lösningar somtillgodoser moderna krav på miljöhänsyn ochresurshushållning. Vidare har frågor om separerandeavloppssystem aktualiserats i det pågåendemiljömålsarbetet. I den strategi för giftfria ochresurssnåla kretslopp som regeringen presenterat idetta sammanhang framhålls att det är väsentligt attuppmärksamma möjligheten att använda sorterandesystem vid en översyn av föreskrifterna förnyanläggning av enskilda avlopp.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovanär den i motionen aktualiserade frågan föremål föröverväganden och olika insatser även utan ettriksdagens tillkännagivande. Motion 2002/03:Bo264(s) avstyrks således.Säkerheten i byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om barnsäkerheten i äldre bostäder, jämförreservation 9 (kd, v, c, mp), jordfelsbrytare i lokaler med barn, brandvarnare, jämför reservation 10 (v), sprinkleranläggningar.Barnsäkerheten i äldre bostäderBarns fysiska säkerhet i boendemiljön är enligtmotion 2002/03:Bo232 (v) en mycket viktig fråga.Samtidigt konstateras att tillgänglig statistikvisar att hemmet och dess närhet är den miljö därbarn oftast råkar ut för skador. Ett av skälen tilldetta är att barnsäkerhetskraven inte omfattar hussom är byggda eller ombyggda före 1976.Lagstiftningen bör därför ses över dels utifrånvilka krav som skall gälla, dels vilka krav som kanställas på de befintliga hus som inte omfattas avdagens krav (yrkande 2).Utskottet behandlade motsvarande yrkandeföregående år och anförde då (bet. 2001/02:BoU9 s.21) följande.Det kan med fog hävdas att bostadsutskottet ochriksdagen varit en pådrivande kraft när detgäller att söka förbättra säkerheten iboendemiljön. Sålunda gjorde redanvåren 1997 på bostadsutskottets förslag etttillkännagivande om barnsäkerhet i byggnader(1996/97:BoU12). Enligt utskottet borde fråganges hög prioritet och särskild vikt läggas påinformationsinsatser. Utskottet ansåg det viktigtatt de erfarenheter som vunnits om barnsäkerhet ibyggnader gavs stor spridning genom informationom vilka krav som följde av gällande regler, menockså om vad som kunde åstadkommas med enklamedel på frivillig väg. Regeringen har ocksååterkommit till med den begärdaredovisningen. När det gäller Boverketsbyggregler har en skärpning genomförts avseendebalkongräcken och balkonginglasningar.De senast vidtagna åtgärderna har gällt kravenpå säkerhet i nybyggnationen. De krav som förtsfram i såväl de nu aktuella motionerna som itidigare motioner avser krav på åtgärder i denbefintliga bebyggelse som inte omfattas av dagensregler. De bostäder som avses är bostäder byggdaföre eller ombyggda före 1976.När bostadsutskottet har behandlatmotsvarande förslag har utskottet understrukitatt frågan om barnsäkerhet i byggnader är avsådan vikt att den bör vara föremål förkontinuerlig uppmärksamhet från berördamyndigheter och övriga parter som kan bidra bättre barnsäkerhet. Ett arbete med dennainriktning har inletts. Regeringen har sålundahösten 2001 tillsatt en särskild delegation -Barnsäkerhetsdelegationen - med uppgift att seöver och arbeta med frågor om säkerhet ochförebyggande av skador i barns och ungdomarsmiljö. En fråga som enligt direktiven (dir.2001:79) skall uppmärksammas särskilt i arbetetär säkerhetsreglerna i bostäder. Delegationenskall därför beskriva och analysera hurolycksfallsmönstren i olika delar avbostadsbeståndet ser ut. Om analysen visar attdet behövs åtgärder i form av förändradlagstiftning skall delegationen lämna förslagtill sådana åtgärder.Som framgår av redovisningen ovan pågår nu enöversyn med den inriktning som motionärernaefterfrågar. Uppdraget kommer att slutredovisas idecember 2003. Utskottet har erfarit attdelegationen har för avsikt att särskiltuppmärksamma den fråga som motionärerna lyfter fram,dvs. barnsäkerheten i hus som är byggda före 1973eller ombyggda . Det finns således inteskäl att nu föregripa delegationens överväganden.Enligt utskottets mening bör resultatet av dettaarbete avvaktas. Därefter kommer det sannolikt attfinnas skäl för utskottet att ta upp frågan tillförnyad prövning.Med hänvisning till att den översyn avlagstiftningen som begärs i motion 2002/03:Bo232 (v)redan pågår avstyrker utskottet det aktuellayrkandet.Jordfelsbrytare i lokaler med barnFrågan om säkerhet för barn i byggnader tas upp iytterligare en motion. I motion 2002/03:Bo296 (s)föreslås att det införs ett krav på jordfelsbrytarei alla offentliga lokaler där barn vistas.Motionärerna hänvisar till att det finns kravpå att jordfelsbrytare installeras vid nyuppförandeav bostäder, daghem m.m. Förslaget innebär att ocksåbefintliga lokaler där barn vistas bör utrustas medjordfelsbrytare.Även frågan om elsäkerheten i lokaler där barnvistas behandlades av utskottet föregående år(bet. 2001/02:BoU9 s. 22). Utskottet redogjordedå för gällande regler som bl.a. innebär att denelektriska installationens gruppledningar skallskyddas av jordfelsbrytare vid nyuppförande avbostäder, grundskolor, fritidshem och daghem.Detsamma gäller vid utbyte av befintligagruppcentraler. Detta innebär att bostäder ochlokaler där barn vistas successivt kommer attförses med jordfelsbrytare dels genomnyproduktion, dels i samband med ombyggnader somomfattar elinstallationerna i byggnaden.Utskottet anförde mot denna bakgrund följande.Bostadsutskottet kan instämma i att det voreönskvärt om hela det befintligabyggnadsbeståndet, och då särskilt bostäder ochde lokaler där barn vistas, skulle kunnaförses med en så god elstandard som ny elteknikoch jordfelsbrytare ger möjlighet till. Ingrepp ibefintliga elinstallationer är emellertid oftatekniskt komplicerade och kostsamma attgenomföra. Det får därför accepteras att enförbättring av säkerhetsstandarden på det sättsom motionärerna efterfrågar tar attgenomföra. Det bör emellertid understrykas attgällande regelverk ställer höga krav påelstandarden även i de fall när intejordfelsbrytare är obligatorisk. Vidare kan deterinras om att det finns enkla lösningarsom kan höja elstandarden utan att en fastjordfelsbrytare installeras i en anläggningsgruppcentral. Exempelvis finns det på marknadenbilliga portabla jordfelsbrytare som kan användasför att höja elstandarden i delar av befintligaelsystem.Bostadsutskottet delar sammanfattningsvismotionärernas uppfattning att frågor omelsäkerheten, särskilt i lokaler där barn vistas,bör ägnas stor uppmärksamhet. Det är angelägetatt de myndigheter som har uppgifter inom detaktuella området och övriga berörda parterinformerar om de möjligheter som finns attförbättra elsäkerheten i våra byggnader. En ökadanvändning av jordfelsbrytare utgör en viktig deli dessa strävanden. Utskottet är emellertid idagsläget inte berett att ställa sig bakom ettkrav på att jordfelsbrytare skall installeras iden befintliga bebyggelsen utöver vad som följerav den genomförda revideringen avstarkströmsföreskrifterna.Som framgått ovan i avsnittet om barnsäkerheten iäldre bostäder har regeringen tillsatt en särskilddelegation - Barnsäkerhetsdelegationen - med uppgiftatt se över och arbeta med frågor om säkerhet ochförebyggande av skador i barns och ungdomars miljö.Elsäkerhetsverket är genom en av ledamöternarepresenterat i delegationen. Det får förutsättasatt även de aktuella elsäkerhetsfrågorna kommer attövervägas i Barnsäkerhetsdelegationens arbete.Utskottet avstyrker motion 2002/03:Bo296 (s) medhänvisning till det anförda.BrandvarnareI fyra motioner läggs fram förslag om att ettsärskilt lagkrav på brandvarnare och brandlarm ibostäder skall införas. Förslag med denna inriktningfinns i motionerna 2002/03:Bo217 (s), 2002/03:Bo218(s), 2002/03:Bo240 (c) och 2002/03:Bo307 (s). Imotionerna hävdas att de nuvarande kraven på dettaområde är oklara och otillräckliga. Motionärernahänvisar vidare till det stora antal bränder somårligen leder till dödsfall och till denförebyggande effekt som användningen av brandvarnarevisat sig ha.Bostadsutskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat förslag om ett utvidgat krav påbrandvarnare i olika byggnader. Senast föregående årredogjorde utskottet i detta sammanhang för detrådande rättsläget på området och vissa insatser föratt öka användningen av brandvarnare (se bet.2001/02:BoU9 s. 24). Här skall endast kortfattat återgesinnebörden i gällande regler.Genom byggregler ställs krav på att nyabostadshus skall förses med "anordning för tidigupptäckt av brand samt utrymningslarm". Förbefintliga hus har räddningstjänstlagen (1986:1102)av ansvariga myndigheter tolkats så att det även därfinns krav på brandvarnare eller motsvarandeanordning. Enligt 41 § räddningstjänstlagen skallägare av byggnader i skälig omfattning hållautrustning för bl.a. släckning av brand och i övrigtvidta de åtgärder som behövs för att förebygga brandoch för att hindra eller begränsa skador till följdav brand. har i allmänna rådom brandvarnare tolkat innebörden av paragrafen såatt varje byggnad som stadigvarande ellertillfälligt används för bostadsändamål bör varaförsedd med fast installerad och fungerandebrandvarnare eller motsvarande anordning för tidigvarning vid brand. Kravet på skäligt brandskyddenligt räddningstjänstlagens bestämmelser gäller ihela landet. Flera kommuner har emellertid beslutatatt brandförsvaret genom brandsyn och på andra sättskall verka för att alla bostäderna i kommunen skallha fungerande brandlarm.I gällande byggregler ställs således krav påbrandvarnare eller motsvarande utrustning för nyabostadshus. Den fråga som bostadsutskottet närmasthar att ta ställning till är därför om retroaktivtverkande krav på brandvarnare bör tas in ibyggnadslagstiftningen och i de byggregler som gesut med stöd av denna. Däremot får frågan omräddningstjänstlagens utformning i det aktuellaavseendet närmast anses ligga inomförsvarsutskottets beredningsområde.Bostadsutskottet har emellertid erfarit att ettförslag till ny räddningstjänstlag för närvarandebereds inom . I den mån motionernainnebär krav på förändringar i denna lag kommer detsåledes att ges tillfälle försådana överväganden i samband med riksdagensberedning av den kommande propositionen.Bostadsutskottet har i frågan ombyggnadslagstiftningens omfattning i det aktuellaavseendet inte ansett att det finnstillräckliga skäl att närmare överväga en utvidgningtill att omfatta befintliga hus enligt förslagen imotionerna. Utskottets ställningstagande har skettbåde mot bakgrund av räddningstjänstlagenstillämpning och de omfattande informationsinsatsersom berörda myndigheter och organisationer genomförtunder inom det brandförebyggandeområdet. Regeringen har också i olika sammanhangunderstrukit vikten av fortsatta insatser för attförebygga bränder och begränsa antalet omkomna.Senast den 23 december 2002 framhöllförsvarsminister i ett frågesvar iriksdagen att hon uppfattar installering avbrandvarnare som en mycket viktig åtgärd och attarbetet för ett säkrare samhälle måste fortsätta.Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera attfrågan om installation av brandvarnare under desenaste åren har uppmärksammats på ett helt annatsätt än tidigare av såväl berörda myndigheter som avett ökande antal kommuner. Även regeringen följeruppmärksamt utvecklingen. Ett riksdagenstillkännagivande i enlighet med förslagen i deaktuella motionerna kan därmed inte nu anses varanödvändigt.SprinkleranläggningarEn ökad användning av sprinkleranläggningar skulleenligt motion 2002/03:Bo308 (s) leda till att skadorna i samband med brandreduceras avsevärt. Motionären anser därför attregeringen bör verka för att det införs regler omsprinkleranläggningar i bostäder.Något krav på användning av sprinkleranläggningari bostäder finns inte i byggnadslagstiftningen.Sprinklersystem används däremot ibland som enfrivillig åtgärd för att höja brandsäkerheten ellersom ett alternativt sätt att uppfylla byggreglernasbrandskyddskrav, exempelvis för att kompensera enstörre träexponering vid byggande av vissaflervåningsbyggnader i trä.Möjligheten att använda sprinklersystem har ocksåuppmärksammats i olika sammanhang av berördamyndigheter och organisationer. Exempelvis harRäddningsverket framhållit fördelarna medsprinkleranläggningar i en skrivelse till Boverketmed förslag till åtgärder för att minska antaletomkomna till följd av brand. anseratt en dialog bör komma till stånd om framför alltbehovet av sprinkleranläggningar i serviceboendenoch andra särskilda boendeformer för äldre ochpersoner med hjälpbehov.Bostadsutskottet är för dagen inte berett attföreslå några åtgärder med anledning av den aktuellamotionen. Utskottet ser emellertid positivt på attolika vägar prövas för att öka brandsäkerheten ibostadshus och i andra byggnader. En ökad användningav olika former av sprinklersystem är sannolikt enav de åtgärder som kan bidra både till en ökadpersonsäkerhet och till en begränsning avegendomsskadorna när brand uppstår.