bet · GQ01KRU4 · 2003-02-18 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner som harväckts under allmänna motionstiden . Motionernagäller frågor om idrottens självständiga ställning,jämställdhet, tolerans och etik inom idrotten,integration, handikappidrott, idrottsforskning,anorexi, dopning, idrottslokaler ochrekreationsområden, , Paralympiska spel och Dövasvärldsspel, professionell boxning, trafiksäkrareidrottsresor, samarbete mellan kommuner ochidrottsrörelsen samt bolagisering inom idrotten.Samtliga dessa motioner har avstyrkts.I betänkandet finns tolv reservationer och femsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Idrottens självständiga ställningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr266yrkande 1 och 2002/03:Kr297 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp)2. De statliga medlen till Sverigesolympiska kommittéRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr266 yrkande2.Reservation 2 (fp)3. Sponsorers inflytande påidrottsverksamhetRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr328.Reservation 3 (v)4. Jämställdhet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr228 och2002/03:Kr266 yrkande 7.5. Jämställd bidragsfördelningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr368yrkande 5, 2002/03:MJ430 yrkande 2 och2002/03:A242 yrkande 25.Reservation 4 (kd)6. Motion för äldreRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr266 yrkande6.7. Utslagning, stress m.m. hos barn ochungdomar inom idrottenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr265 yrkande2.Reservation 5 (v)8. Åtgärder mot sexuell diskriminering m.m.inom idrottenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr265yrkande 3, 2002/03:Kr266 yrkande 8, 2002/03:Kr329och 2002/03:Kr339 yrkande 3.9. Idrottens etikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr266yrkande 13 och 2002/03:Kr368 yrkande 1.Reservation 6 (kd, c)10. IntegrationRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr266yrkande 12 och 2002/03:Kr335 yrkande 1.Reservation 7 (c)11. Funktionshindrades villkorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr266yrkande 9 och 2002/03:Kr368 yrkande 4.12. Handikappidrottens del av medlen frånspel och lotterierRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr297 yrkande8.Reservation 8 (m)13. IdrottsforskningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr297yrkande 6 och 2002/03:Kr368 yrkande 9.Reservation 9 (m)Reservation 10 (kd)14. AnorexiRiksdagen avslår motion 2002/03:So226 yrkande2.15. Dopningsfrågor hos internationellaorganRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr265 yrkande1.16. Världsantidopningsbyrån, WADARiksdagen avslår motion 2002/03:Kr297 yrkande10.17. Sanktioner mot dopningRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr368 yrkande3.18. Dopningskontroll av kvinnorRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr326.19. Tillgång till rekreationsområden m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr297yrkande 7 och 2002/03:Kr335 yrkande 2.20. Stöd till föreningsägdaidrottslokalerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr335 yrkande6.21. Statens engagemang vid ansökan om ochdeltagande i , Paralympics ochDövas världsspelRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr297 yrkande9.Reservation 11 (m, c)22. i SverigeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr206 och2002/03:Kr335 yrkande 7.Reservation 12 (c)23. Professionell boxningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr260 och2002/03:Kr281.24. Trafiksäkrare idrottsresorRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr261.25. Samarbete mellan kommuner ochidrottsrörelsenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr362.26. Bolagisering inom idrottsrörelsenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr266 yrkande14.Stockholm den 18 februari 2003På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Lennart Kollmats (fp), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), NikosPapadopoulos (s), (), TommyTernemar (s), (), iSimrishamn (s), (), (s), (), MatildaErnkrans (s) och ().2002/03KrU4Utskottets övervägandenIdrottens självständiga ställningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- idrottens självständiga ställning, jämförreservation 1 (m, fp),- de statliga medlen till , jämför reservation 2 (fp) och- sponsorers inflytande på idrottsverksamhet,jämför reservation 3 (v).MotionernaI motionerna Kr266 (fp) yrkande 1 och Kr297 (m)yrkande 1 begärs att skall tillkännage förregeringen vikten av idrottens självständigaställning.I motion Kr266 (fp) yrkande 2 anser motionärerna attsamtliga statliga bidrag till idrotten bör gå viaRiksidrottsförbundet (RF) och föreslår att dennaordning således bör gälla för de statliga medlentill ().Motionären bakom motion Kr328 (v) föreslår attstaten i sin bidragsgivning till idrotten skall tamed ett villkor som skall förhindra sponsorersinflytande på idrottsverksamhet.Utskottets ställningstagandeBeträffande de två förstnämnda yrkandena omidrottens självständiga ställning vill utskotteterinra om att liknande yrkanden behandlades senastvåren 2002 (bet. 2001/02:KrU9). Utskottet avstyrktedå motionerna med hänvisning till riksdagensidrottspolitiska beslut (prop.1998/99:107), i vilket det slogs fast att idrottenssjälvständiga ställning utgör en av de tregrundstenar som den nationella idrottspolitikenskall bygga på. Utskottet konstaterade attidrottsrörelsen behåller sin självständiga ställninggenom att den själv lägger fast målen för sinverksamhet och att staten i sin bidragsgivningendast anger de syften som den har med bidragen.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan,varför motionerna Kr266 (fp) yrkande 1 och Kr297 (m)yrkande 1 avstyrks.När det gäller de statliga medlen till gjorde regeringen i december 2001bedömningen att bidraget till en talangsatsning inomsvensk idrott skall sökas och rekvireras direkt avSOK, medan organisationsbidraget till SOK ochbidragen för deltagande vid ävenfortsättningsvis skall förmedlas via RF.Utskottet anser att det inte finns skäl att ändradenna ordning och avstyrker motion Kr266 (fp)yrkande 2.Såvitt avser motion Kr328 (v) om sponsorersinflytande på idrottsverksamhet delar utskottetsjälvfallet motionärens uppfattning att sponsorerinte skall kunna påverka den idrottsligaverksamheten i en idrottsförening eller ett förbund.Utskottet förutsätter att verksamheten inom olikaförbund och föreningar utgår från de ovan nämndagrundstenarna för idrottspolitiken, bl.a. idrottenssjälvständiga ställning. Därmed bör det inte finnasnågot utrymme för sponsorer att på det sätt sombefaras i motionen få inflytande och makt inomförbund och föreningar. Den situation som motionärenåterger torde enligt utskottets uppfattning vara enisolerad företeelse som inte uppstår igen. Utskottetanser att det inte finns skäl förriksdagen att göra något uttalande, men kommer attuppmärksamt följa frågan.Utskottet avstyrker motion Kr328 (v).Jämställdhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- jämställdhet m.m.,- jämställd bidragsfördelning, jämförreservation 4 (kd) och- motion för äldre.MotionernaFlera motioner rör frågor om jämställdhet m.m. inomidrottsrörelsen.Motionären bakom Kr228 (s) betonar angelägenheten avatt regeringen i sina samtal med företrädare föridrottsrörelsen understryker vikten av attdiskriminering av kvinnor skall ses lika allvarligtsom andra former av diskriminering. Motionären pekarpå att RF:s riktlinjer för när idrottsutbyte intefår ske med ett annat land enbart anger länder därdet - utöver om landet är föremål för bindandesanktioner enligt stadga -förekommer diskriminering i idrottsligt sammanhangpå grund av ras, religion eller politisk anslutning.I motion Kr266 (fp) framhålls betydelsen av likavillkor för idrottande män och kvinnor, bl.a. vadgäller träningstider och tillgång till anläggningar(yrkande 7).Motionärerna bakom motionerna MJ430 (kd) yrkande 2och A242 (kd) yrkande 25 efterlyser en oberoendeutredning för att därefter kunna få till stånd enjämställd bidragsfördelning till kvinno- respektivemansdominerade idrottsgrenar.I motion Kr368 (kd) yrkande 5 föreslås bl.a. attidrottsrörelsen särskilt skall uppmärksammajämställdhetsaspekten vid fördelningen av detstatliga stödet till idrotten på olika nivåer.Betydelsen av trygg motion för äldre framhålls imotion Kr266 (fp) yrkande 6.Utskottets ställningstagandeFrågor om jämställdhet och jämställdbidragsfördelning har fått storuppmärksamhet såväl inom RF som i samband med denstatliga bidragsgivningen till idrotten.RF samlar in statistik frånspecialidrottsförbunden om representationen avkvinnor och män inom respektive förbund. Bland annatsamlas uppgifter in om antalet medlemmar ochsammansättningen av styrelser och valberedningar. Avmaterialet framgår bl.a. följande. Under åren1989-1999 ökade andelen kvinnor både bland aktivaoch på ledande befattningar inom idrotten konstant.Exempelvis ökade andelen kvinnor ispecialidrottsförbundens styrelser från i genomsnitt15 % 1998. (t.o.m. år2001) har andelen kvinnor legat . Idrottensjämställdhetsplan , kompletterad med nyariktlinjer 1999, berör inte bara kvinnors och mänstillgång till formell representation, utan tar ävenupp frågor som hur resurser fördelas och vilkanormer som styr organisationen och verksamheten.RF fick regeringens uppdrag att ledaett treårigt projekt om en rättvis fördelning avsamhällets samlade resurser inom idrotten utifrånkön, etnisk bakgrund och funktionshinder. Ett avdelprojekten syftar till att hitta verktyg när detgäller en rättvis fördelning av makt och resursermellan män och kvinnor inom idrotten. Projektetkommer att redovisas under året.RF och har vidare erhållit15 i statligt bidrag för att utbilda ungdomar, särskilt ungakvinnor, till idrottsledare. Satsningen inriktar sigfrämst på regionalpolitiskt prioriterade områden.Efter den tidigare satsningen med bidrag urAllmänna arvsfonden om under1999-2002 har regeringen medgett att RF fårdisponera från överskottet avvärdeautomatspel till lokalt utvecklingsarbete, därbl.a. jämställdhet, integration och ungdomarsdelaktighet skall prioriteras.I regleringsbrevet för ges RF i uppdragatt redovisa vilka insatser som kommeratt göras för att idrottsrörelsen skall öppnadörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsamer på flickidrotten, delta i kampen mot droger ochintensifiera samarbetet med skolorna. RF skall ocksågöra en översiktlig bedömning av vilka effekter somförväntas uppnås genom de planerade åtgärderna.Avsikten är att regeringen, efter prövning av RF:sredovisning, skall bevilja ett bidrag om 100miljoner kronor för till dessa ändamål frånöverskottet från AB och sammanlagtunder mandatperioden - enligt regeringsförklaringen- 1 miljard kronor.Idrottsrörelsen har gjort framstegnär det gäller jämställdhet, och utskottet är välmedvetet om RF:s inställning att såväl makt somresurser i idrottsliga sammanhang skall fördelas påett rättvist sätt mellan könen. Det finns dock inomutskottet en oro för att RF:s uppfattning inte fåttgenomslag på alla nivåer inom idrotten. Inte minstvisas detta genom återkommande rapporter i mediernaom hur flickidrott ges sämre villkor, t.ex. vadgäller träningstider, än den idrott som tillövervägande del har pojkar som deltagare. Utskottetvill därför särskilt framhålla vikten av att RFintensifierar sitt arbete med att sprida kunskap ochväcka debatt i dessa frågor så att dess uppfattningfår genomslag ned i organisationen. Därigenom skulleattityder och verksamhetsinriktning kunna påverkasäven utanför idrottsrörelsen, t.ex. hos ansvarigainom kommunerna.Mot bakgrund av de projekt som pågår inom RFoch de satsningar som planeras av regeringenavstyrker utskottet motionerna Kr228 (s), Kr266 (fp)yrkande 7, Kr368 (kd) yrkande 5, MJ430 (kd) yrkande2 och A242 (kd) yrkande 25.Utskottet avstyrker även motionsyrkandet rörandetrygg motion för äldre, Kr266 (fp) yrkande 6.Tolerans- och etikfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- utslagning, stress m.m. hos barn ochungdomar inom idrotten, jämför reservation5 (v),- åtgärder mot sexuell diskriminering m.m.inom idrotten och- etik inom idrotten, jämför reservation 6(kd, c).MotionernaMotionärerna bakom motion Kr265 (v) yrkar att stateni sin bidragsgivning till idrottsrörelsen skallbegära en plan för hur utslagning, stress m.m. hosbarn och ungdomar inom idrotten skall motverkas(yrkande 2).Flera motioner rör åtgärder mot sexuelldiskriminering m.m. inom idrotten. I motion Kr265(v) föreslås att regeringen - bland de syften medstatsbidraget som anges för bidragsgivningen - skallbetona att idrottsrörelsens öppenhet för alla ocksåskall gälla oberoende av sexuell läggning (yrkande3). Motionärerna bakom motion Kr266 (fp) föreslåratt regeringen skall ta initiativ för att motverkasexuella trakasserier inom idrotten (yrkande 8). Imotion Kr329 (s) anförs att homosexuella ochbisexuella bör inkluderas i förmångfald inom idrottsrörelsen. Motionärerna bakommotion Kr339 (s, fp, v, c, mp) begär att RF för attfå statligt bidrag skall lägga fram en åtgärdsplanvad gäller inställningen inom idrottsrörelsen tillhomosexuella och HBT-personer (yrkande 3).I motionerna Kr266 (fp) yrkande 13 och Kr368 (kd)yrkande 1 betonas vikten av etik inom idrotten.Bland annat framhålls betydelsen av attidrottsrörelsen tar ställning för rent spel och motvåldstendenser.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion Kr265 (v) yrkande 2 rörandeutslagning, stress m.m. hos barn och ungdomar inomidrotten delar utskottet helt motionärernas oroinför alltför tidig specialisering hos barn ochungdomar. Idrott skall i första hand ge barn ochungdomar en trygg social gemenskap, positiva vuxnaförebilder och möjlighet att genom en lekfylld ochspontan fysisk aktivitet kunna få ett livslångtintresse för idrott. Tävlingar är ofta ett naturligtinslag i leken, men det är viktigt att ledarna ärvaksamma så att inte prestationsmomenten tar alltförstor plats vid alltför unga år. Utskottet ärmedvetet om att problemen uppmärksammats på senareår inom idrottsrörelsen.Svenska Friidrottsförbundet motionerade till RF-stämman 1999 om åtgärder mot "barnifieringen" inomsvensk idrott. Stämman beslutade att en arbetsgruppskulle utreda problemet och komma med förslag tillåtgärder. Arbetsgruppen betonade i sitt förslag tillhandlingsplan bl.a. att det är ledarnasförhållningssätt och kompetens som avgör hurverksamheten utformas samt föreslog att RF isamverkan med skulle utarbetaen lämplig barnidrottsledarutbildning. Förslagentill åtgärder har förts in i RF:s program förverksamhetsinriktning för åren 2002-2003.Utskottet avstyrker motion Kr265 (v) yrkande 2,men kommer att uppmärksamt följa frågan.När det gäller åtgärder mot sexuell diskrimineringm.m. inom idrotten vill utskottet peka på att RF islutet av - efter det att motionerna väcktes- antog en policy och handlingsplan mot sexuellatrakasserier och sexuell diskriminering inomidrotten. I policyn uttalas att det är oacceptabeltatt sådant förekommer inom idrotten och attidrottsrörelsen med en genomtänkt verksamhet skallpåverka attityder och värderingar på ett positivtsätt. Material och metoder skall utvecklas för attaktiva och ledare skall utbildas i dessa frågor. Iplanen finns också en konkret vägledning när detgäller åtgärder för den som utsatts för trakasserieroch för den organisation inom vilket detta ägt rum.Utskottet har inhämtat att RF i samband medstämman avser att påbörja enrevidering av idéprogrammet Idrotten vill. Enligtuppgift kommer bl.a. införandet av formuleringar omsexuell läggning att behandlas. Utskottet har isamband med liknande motioner sagt attäven om sexuell läggning inte särskilt anges iidéprogrammet utgår utskottet från att formuleringenom idrottens öppenhet för alla inkluderar även dettaområde. Utskottet anser det naturligtvistillfredsställande att formuleringarna avses blireviderade och bli ännu tydligare än i dagsläget.Med hänsyn till det arbete som pågår på områdetavstyrker utskottet motionerna Kr265 (v) yrkande 3,Kr266 (fp) yrkande 8, Kr329 (s) och Kr339 (s, fp, v,c, mp) yrkande 3.Utskottet har redogjort för den satsning påetik inom idrotten, Starta Vågen, som RF och SISUIdrottsutbildarna genomfört och somutvärderades . Därefter har arbetet varitinriktat på att finna former för hur frågorna skallintegreras i den ordinarie verksamheten, bl.a. ute iföreningarna. Av RF:s verksamhetsinriktning för åren2002-2003 framgår att RF i samarbete med SISUIdrottsutbildarna skall bygga upp en nygrundläggande och samordnad basverksamhet för deidrottsanknutna etiska och sociala frågorna. Ensamordningsgrupp för dessa frågor bildades /02 på RF-kansliet. Gruppens arbeteskall bl.a. inkludera frågor om alkohol, tobak ochsexuella trakasserier inom idrotten.Med hänvisning till det nu anförda, och även tillvad som ovan anförts om sexuell diskriminering m.m.,avstyrker utskottet motionerna Kr266 (fp) yrkande 13och Kr368 (kd) yrkande 1.IntegrationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- integration, jämför reservation 7 (c).MotionernaI motion Kr266 (fp) framhåller motionärerna viktenav att idrotten används som ett medel för attunderlätta integration i samhället (yrkande 12).Idrotten har, med sin mångfald ochlättillgänglighet, unika möjligheter att överbryggamotsättningar och öka förståelsen mellan olikagrupper i samhället.Motionärerna bakom motion Kr335 (c) anser attidrottsrörelsen bör förstärka sitt integrations- ochjämställdhetsarbete (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeIntegrationsperspektivet har i olika sammanhanguppmärksammats alltmer , inteminst i idrottsvärlden. inrättades eninvandrarkonsulent hos RF och utarbetadesett handlingsprogram, Idrott för invandrare, somfastslog att alla invandrare, oavsett ålder ochförmåga, är välkomna inom den svenska idrotten. Iidrottsrörelsens idéprogram, Idrotten vill, antagetav RF-stämman 1995, betonas idrottens betydelse förintegrationen i det svenska samhället. Kunskapernaom invandrares deltagande i idrottsverksamhet ochidrottens betydelse för integrationen i samhället äremellertid relativt begränsade, vilket framgår bl.a.av en rapport, Idrott och integration, utgiven av RFår 2002.Rapporten är en kunskapsöversikt och redogör förde fyra studier som gjorts om idrotten ur ettintegrationsperspektiv. Två av dessa studier ärinriktade på en enda idrottsgren, fotboll, medan tvåbehandlar integration som en av flera aspekter. RFkonstaterar i rapporten att även om områdetuppmärksammats är ytterligareforskarinsatser motiverade.RF har därefter låtit Statistiskacentralbyrån (SCB) genomföra en statistiskundersökning av idrottsvanorna hos 3 000 ungdomar iåldrarna med invandrarbakgrund. Frågornasom ställdes var i det närmaste identiska med defrågor som användes för att undersöka ungdomarsmotionsvanor 1998 i en av de nämnda studierna.Resultatet visar att pojkar med invandrarbakgrunddeltar i den organiserade idrottsverksamheten iungefär samma utsträckning som ungdomar i allmänhet,medan flickor med invandrarbakgrund ärunderrepresenterade och har minskat i antal sedanstudien år 1998.Stora skillnader framkommer när det gällerförekomsten av invandrarungdomar i olikaidrottsgrenar och när det gäller flickornasdeltagande i idrottslivet i relation till om defötts i , i eller utanför . Rap-porten visar också att det finns ett stort intressehos invandrarungdomar att åta sig ledaruppdrag, menatt de - särskilt flickor - tillfrågas i litenomfattning.RF avser att i en uppföljande studieundersöka om deltagandet i idrotten fungerarintegrerande i social mening.RF och har tillsammansutarbetat en handlingsplan för ökad mångfald inomidrottsrörelsen. De har bl.a. föreslagit att en idé-och kunskapsbank skall inrättas för ett långsiktigtmångfaldsarbete, att kunskap skall spridas omframgångsrika projekt och om betydelsen av mångfald,att studiematerial skall utvecklas om idrott ochetnisk och kulturell mångfald samt att forskareskall stimuleras att uppmärksamma mångfaldsaspekterinom idrotten. Dessa delar har tagits med i RF:sverksamhetsinriktning för åren 2002-2003.RF gör , 2002-2004, i samverkan medSISU Idrottsutbildarna en satsning på att utvecklabarn- och ungdomsidrotten. Avsikten är framför alltatt utbilda och utveckla ledare och förhoppningen ärbl.a. att genom projektet göra invandrarflickor merdelaktiga i idrottslivet.Utskottet vill med kraft understryka idrottensuppgift som integrerande faktor i samhället. Inomidrotten kan människor hitta en mötesplats oberoendeav bakgrund, kultur och språkbarriärer och finna enförståelse och respekt för varandra. Mot bakgrund avdet arbete som pågår för att utveckla mångfaldeninom idrottslivet anser utskottet att det inte ärpåkallat att gör ett uttalande i frågan.Därför avstyrker utskottet motionerna Kr266 (fp)yrkande 12 och Kr335 (c) yrkande 1.HandikappidrottUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- funktionshindrades villkor och- handikappidrottens del av medlen från speloch lotterier, jämför reservation 8 (m).MotionernaMotionärerna bakom motionerna Kr266 (fp) yrkande 9och Kr368 (kd) yrkande 4 oroas över defunktionshindrades villkor inom idrottslivet. Defunktionshindrades behov bör tillgodoses, bl.a. närdet gäller tillgången till anläggningar ochfördelningen av tävlingstider. Vidare betonasbetydelsen av ökade statliga satsningar på grund avhandikappidrottens merkostnader, bl.a. dyrarehjälpmedel och kostnader för ledsagare.I motion Kr297 (m) föreslår motionärerna atthandikappidrotten skall få en ökad del av medlenfrån spel och lotterier (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeNär det gäller den viktiga frågan omfunktionshindrades villkor inom idrotten, bl.a.frågan om tillgång till anläggningar och fördelningav tränings- och tävlingstider, vill utskotteterinra om att det inom RF pågårett treårigt projekt, Idrottsresurser på likavillkor. Projektet skall kartlägga, analysera ochsprida kunskap om hur samhällets resurser tillidrotten fördelas och utnyttjas. En av de frågor somprojektet skall ge svar på är hur personer medfunktionshinder kan utnyttja resurserna. Projektetskall även samla in goda exempel på metoder ochmodeller som leder till en rättvis resursfördelning.Enligt inhämtade uppgifter har svenskhandikappidrott fr.o.m. beviljats enextra satsning om från demedel som står till regeringens disposition underanslaget Stöd till idrotten. I övrigt är detidrottsrörelsens uppgift att fördela statsmedlen ochdet ankommer inte på att styrafördelningen mellan olika idrottsförbund.Det bör också nämnas att ansvaret för tillgångentill lokaler och fördelningen av tävlings- ochträningstider vilar på kommuner och idrottsrörelsen,vilka äger och driver anläggningar.Utskottet avstyrker, mot bakgrund av det anförda,motionerna Kr266 (fp) yrkande 9 och Kr368 (kd)yrkande 4.När det gäller motionsyrkandet rörandehandikappidrottens del av medlen från spel ochlotterier kan nämnas att i stort sett hela detöverskott från värdeautomatspel, som går tillidrotten, förs vidare till idrottsföreningars barn-och ungdomsverksamhet (LOK-stödet).Bidragsberättigade till LOK-stödet är barn ochungdomar i åldern . För handikappade gällerdock ingen övre åldersgräns. Detta innebär att istort sett alla handikappade, till skillnad frånicke handikappade, kan ingå i underlaget föransökningar om bidrag från LOK-stödet.Mot bakgrund av vad som sagts ovan avstyrkerutskottet motion Kr297 (m) yrkande 8.IdrottsforskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- idrottsforskning, jämför reservationerna 9(m) och 10 (kd).MotionernaMotionärerna bakom motion Kr297 (m) anser attsamordningen av idrottsforskningen har fungeratdåligt och begär att en översyn avidrottsforskningen skall göras (yrkande 6).I motion Kr368 (kd) anför motionärerna attidrottsforskning i första hand bör vara ett ansvarför utbildnings- och forskarsamhället, medan det merbehovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga föridrottens egna organisationer. Det är samtidigtenligt motionärerna naturligt att idrottsrörelsenfår ett inflytande över de organ som samordnaridrottsforskningen i landet (yrkande 9).Utskottets , , har till uppgiftatt initiera, samordna och stödja forskning inomidrottens område. skall också skapaförutsättningar för samarbete mellan forskare vidolika universitet och högskolor samt andraengagerade inom området. RF utser två ledamöter iCIF:s styrelse.