bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — Processen övervakas av kommissionen, somockså skall avge rapport till ministerrådet angående konsekvensernaav det nya systemet för såväl EU-länderna som för de fattiga länderna.Utskottet välkomnar denna utveckling inom EU, och har vidolika tillfällen, t.ex. i betänkande 2002/03:UMJU1 (s. 81 f.), uttrycktstor tillfredsställelse över att beslutsprocessen inom EU lett framtill resultatet att de fattigaste länderna kommer att få fullständigtullfrihet till EU-länderna. I likhet med vad som tidigare anförts,vill utskottet betona att det uppnådda resultatet endast bör ses somett steg mot målet och att det bör följas av ytterligare liberaliseringarav världshandeln. Det är mycket angeläget att införa bättre tillträdetill EU:s och andra i-länders marknader för t.ex. jordbruksvaror frånalla - inte enbart från de minst utvecklade länderna. Sverigekan, enligt utskottets mening, utgöra ett föredöme i detta sammanhang.En avreglering och liberalisering av i-länders jordbruks- och handelspolitikär ett viktigt medel för att förbättra förutsättningarna förlivsmedelsproduktionen i utvecklingsländerna och ländernas konkurrensvillkor.Därmed ökar också förutsättningarna att säkerställa ländernaslivsmedelsförsörjning. En egen jordbruksproduktion kan i många utvecklingsländervara en förutsättning för en hållbar landsbygdsutveckling, förbättradlivsmedelsförsörjning och hungerbekämpning. Potentialen för minskadfattigdom genom höjd sysselsättning, produktion och export påjordbruksområdet är betydande. Fattigdomsbekämpningen är således nära koppladtill en tryggad livsmedelsförsörjning.En globalt tryggad livsmedelsförsörjning i världen, och särskilt iutvecklingsländerna, gynnas av ett rättvist marknadssystem. En avregleringav de delar av EU:s jordbrukspolitik som stör världshandeln medjordbruksvaror och livsmedel är i detta sammanhang nödvändig. Förhandlingarnaom ett nytt jordbruksavtal inom ramen för WTO bör leda till ett merrättvist handelssystem som ger utvecklingsländerna bättrekonkurrensförutsättningar på världsmarknaden. Vidare bör en flexibilitetförordasför utvecklingsländerna vad gäller utformning av och omfattning i tidför jordbrukspolitiska stöd som syftar till förbättrad och hållbarjordbrukspolitik, livsmedelsförsörjning, landsbygdsutveckling ochfattigdomsbekämpning. Att ge utvecklingsländerna möjligheter till mindretullsänkningar på vissa produkter av särskild vikt för ett landslivsmedelsförsörjning kan också vara ett sätt att stödja ländernas utveckling.Detta skydd för jordbruksproduktionen i blir särskilt viktigtså länge som i-länderna dumpar subventionerade livsmedel på världsmarknaden.Utskottet finner särskild anledning att tydligt markera denvikt som bör läggas vid ansträngningar att få utvecklingsländerna attöka handelsutbytet sinsemellan, genom sänkta inbördes handelshinder.Utskottet anser vidare att skall vara pådrivande, bl.a. i WTO,för en reform av EU:s och övriga jordbrukspolitik.Friare handel kan dock inte, vilket utskottet redan påtalat underavsnittet Handelspolitiken, åstadkommas till vilket pris som helst. Hänsynmåste tas till andra viktiga samhälleliga mål som inte direkt ärhandelsrelaterade men som också är viktiga för att nå en rättvis och hållbarglobal utveckling. Åtgärder som behövs för att bevara miljö-, natur-och kulturvärden, en levande landsbygd med öppna landskap och för attbevara en biologisk mångfald har en given plats inte bara i ochEU, utan i stora delar av världen. Utskottet menar att sådana värdenskall kunna främjas utan att uppfattas som handelsstörande stöd.Utskottet delar regeringens uppfattning om hur central fiskeexporten ärför flera utvecklingsländer och att den utgör en av de viktigasteexportkällorna för de fattiga länderna. Den ekonomiska och sociala betydelsenav hållbar global fiskeriförvaltning, i synnerhet återuppbyggnaden avöverexploaterade bestånd, skall därför inte underskattas. Utskottetvärdesätter att regeringen i denna del är pådrivande i multilateralaoch regionala sammanhang. I detta arbete finns anledning att särskiltlyfta fram slutsatserna från om hållbar utvecklingi och WTO-förhandlingarnas roll.Inom EU pågår ett arbete för att åstadkomma ett fungerande regelverkför genetiskt modifierade organismer (GMO). Utskottet förutsätter attregeringen i detta arbete verkar för att frågan får en allsidig belysningoch att ett regelverk tar såväl miljömässiga hänsyn och hänsyn tillkonsumenters legitima intressen som hänsyn till utvecklingsländernasspecifika behov i dessa sammanhang.Avslutningsvis anser utskottet att det är angeläget att inomlivsmedelsområdet verkar för både en tryggad tillgång till mat och försäkra livsmedel. Enligt utskottets mening är det viktigt att hålla isärbegreppen tryggad livsmedelsförsörjning och säkra livsmedel. Med detförstnämnda begreppet avses att försörjningen av livsmedel är tryggad(food security) medan det sistnämnda begreppet innebär att livsmedlenär säkra att konsumera (food safety). Att varje land självt har ansvaratt utforma och definiera sitt lands jordbruks- och livsmedelspolitikkan beskrivas med begreppet livsmedelssuveränitet (food sovereignty).Medvad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionerna väcktär besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U290 (kd) yrkande4, 2002/03:U313 (c) yrkandena 2 och 20, 2002/03:MJ428 (c) yrkande 43,2003/04:U7 (v) yrkande 17, 2003/04:U9 (c) yrkandena 16, 17 och 19,2003/04:U10 (fp) yrkande 5, 2003/04:U12 (mp) yrkandena 13 och 18,2003/04:U261 (kd) yrkandena 4 och 5 samt 2003/04:U271 (mp) yrkandena 1-4.6. Politiken för social omsorg och folkhälsaPropositionenHälsofrämjande arbete är avgörande för ekonomisk utveckling ochfattigdomsbekämpning. har hälsofrågorna intagit enalltmer central plats på den internationella dagordningen. Det gällerinte minst insatser som främjar sexuell och reproduktiv hälsa, särskiltåtgärder mot hiv/aids. Folkhälsofrågorna är en viktig del i den svenskapolitiken för global utveckling. Här handlar det om att förebyggamissbruk och skadliga effekter av alkohol, tobak och narkotika och attförebygga sexuellt överförbara sjukdomar samt att främja en god sexuelloch reproduktiv hälsa. verkar för en stärkt och sammanhållenfolkhälsopolitik inom ramen för EU. Folkhälsofrågor har fått en tydligareroll i FN:s arbete för hållbar utveckling genom internationellaöverenskommelser och överenskommelserna från FN:svärldstoppmöteom hållbar utveckling i 2002.En viktig del i arbetet är stärkandet av länders förmåga att ta ansvarför grundläggande social service som hälsovård och andra sociala tjänster.Utveckling av hälso- och sjukvårdens organisation i syfte att ge allatillgång till grundläggande sjukvård och läkemedel till rimlig kostnadär avgörande. Ökad vikt måste läggas vid förebyggande hälsoarbete, bl.a. insatser för bättre hygien och luftkvalitet samt rent vatten ochbekämpning av smittbärande insekter.Rika länder skall stödja de fattiga ländernas kamp mot ohälsan och setill att fattiga människor får tillgång till läkemedel till rimligakostnader. Det finns ett stort behov av att främja forskning och utvecklingav läkemedel mot åsidosatta sjukdomar som särskilt drabbar fattigamänniskor. De fattiga länderna måste också kunna införa extraordinäraåtgärder, som tvångslicensiering av patentskyddade mediciner, för attsäkerställa tillgången på nödvändiga läkemedel vid nationella hälsokriser.Regeringen anser att bör stödja arbetet med att förbättrautvecklingsländernas egen förmåga att ta ansvar för grundläggande ochrättvisa system för social omsorg samt hälso- och sjukvård. Vidare börSverige vara pådrivande för att kraftfulla internationella insatsergörs för att förebygga och begränsa spridningen och lindra följderna avhiv/aids. bör vidare vara fortsatt pådrivande i internationellasammanhang i frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa och dithöranderättigheter. Regeringen anser också att bör verka för ökadtillgång till läkemedel till rimlig kostnad för utvecklingsländernasbefolkning.MotionernaI motion 2002/03:U244 (s) framhålls läkemedelsindustrins cynism när denföredrar att framställa vinstgivande livsstilspreparat för väst änlivsavgörande läkemedel för . Motionären kräver att det i FN:sregi byggs upp läkemedelsforskning och läkemedelsproduktion som på ickeprofitbasis tar fram billiga läkemedel mot de omfattande sjukdomar somförekommer i u-länderna.I motionerna 2002/03:U260 (c) yrkande 4 och 2002/03:U313 (c) yrkande15 framhålls att våld i hemmet och sexuell exploatering av kvinnor ökarkraftigt och att enligt , , kan de störstaframstegen göras genom åtgärder för att förbättra kvinnors hälsa, dådetta inte bara gynnar familjer och samhällen , utan också kommeratt få ett avgörande inflytande på hälsa och produktivitet för kommandegenerationer.I motion 2002/03:U284 (kd) yrkande 23 krävs att arbetet och samarbetetintensifieras mellan regeringar, internationella organisationer ochnäringslivet i syfte att öka samarbetet inom hälsoforskning, i synnerhetom de sjukdomar som drabbar de fattigaste.I motion 2002/03:U290 (kd) yrkande 14 framhålls att nyckeln till en godutveckling för länder och en rättighet för alla barn är engrundutbildning, och denna rättighet måste tillgodoses. Fattigdom,inbördeskrig, familjeproblem, hiv/aids och föräldralöshet har tvingatalltför många barn till ett liv på gatan. Mot denna bakgrund krävermotionärerna att åtgärdsprogram för föräldralösa barn upprättas ochutvecklas.Motionärerna bakom motion 2002/03:U295 (m) yrkande 6 anser att det ärett stort problem att få fram effektiva och billiga mediciner mottropiska sjukdomar eftersom det inte är ekonomiskt lönsamt att satsaforsknings- och utvecklingspengar på sjukdomar som nästan bara förekommeri världens fattigaste länder. I yrkande 21 framhålls att med en snabbekonomisk utveckling skulle sjukdomarna inte få de förödande konsekvensersom de nu har. Motionärerna menar att erfarenheter från alla länder somutvecklats snabbt pekar på hur väsentliga satsningar på hälso- ochsjukvård är för utvecklingen i sin helhet.Enligt motionärerna bakom motion 2002/03:U313 (c) är det för att fåhiv/aids-utvecklingen att avstanna viktigt att frågan blir politisktprioriterad och tas upp på möten och konferenser som rör ekonomi, hälsa,utbildning, demokrati, utveckling och säkerhet (yrkande 13). Samtidigtmåste världens ledare börja tala om hur de har tänkt få den i mångaländer okontrollerade spridningen av hiv/aids under kontroll och i detsammanhanget tala om männens sexuella uppträdande och bristandekondomanvändning som den största orsaken till smittspridningen (yrkande 12).Motionärerna lyfter också fram behovet av nya, billiga och tillgängligamediciner för smittsamma sjukdomar (yrkande 14).I motion 2002/03:So455 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 2, liksom imotion 2003/04:So645 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 5, framhålls att behovetav bistånd till utvecklingsländer är stort, och enigheten i omdetta för att skapa drägligare livsvillkor för människor som lider ärlika stor. Motionärerna menar att alkohol som utvecklingshinder är ettområde som behöver större uppmärksamhet. Erfarenheterna hos organisationersom arbetar med problemet är att det internationella alkoholkapitaletsnabbt etablerar bryggerier i utvecklingsländerna, och bör arbetaför att alkohol i handeln och export inte betraktas som vilken vara somhelst utan som det beroendeskapande medel den är. Vidare bör man verkaför att folkhälsomässiga hänsyn förs in i handelsavtalen. Genom stödtill frivilligorganisationerna genom Sida bör biståndsländer stimulerastill att utveckla program för att skapa förutsättningar för att kunnaavstå från att producera alkohol.I motion 2003/04:U2 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkande 2 framhålls att Sverigelänge har varit en av de starkaste aktörerna på området sexuell ochreproduktiv hälsa och att om befolkning ochutveckling underströk kvinnors och ungdomars rätt att själva fatta beslutom sin sexualitet och reproduktion. Motionärerna kräver att de s.k.Kairomålen uppfylls och att kopplingen till FN:s millenniemål tydliggörs.Även i motion 2003/04:U5 (s) yrkande 3 krävs att tydliggörkopplingen mellan Kairomålen och millennieutvecklingsmålen.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 16 krävs en omprövning av TRIPS-avtalen(Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights) för att skapanya samarbets- och marknadsstrategier för hälsoforskningen i kampen motexempelvis hiv/aids och i yrkande 17 att aktivt verkar förinförandet av en ny patentregistreringsmodell med prissänkningskrav förläkemedelsbolagens försäljning av t.ex. hivmediciner till fattiga länder.I motion 2003/04:U7 (v) yrkande 6 krävs att fattiga länder måste få enotvetydig rätt att både producera och köpa mediciner som räddar liv.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 25 framhålls att kulturen spelar enviktig roll i arbetet med att sprida information och kunskap om sjukdomarsom t.ex. hiv/aids. Motionärerna menar att i det svenska arbetet motspridning av hiv bör det kulturella inslaget i informations- ochkunskapsspridningen spela en viktigare roll. I yrkande 26 framhålls attmånga av de länder som är hårt drabbade av hiv/aids saknar nätverkoch/eller personal för att kunna vara säkra på att behandlingarna utförs,administreras och följs upp på ett tillräckligt effektivt sätt. Sverigebör vara pådrivande för att utvecklingsländer skall få stöd till denätverk och den personal de behöver för att få hiv/aids-situationenunder kontroll.I motion 2003/04:U10 (fp) yrkande 12 framhålls att i internationellaforum tydligt driver frågor kring sexuell och reproduktiv hälsa inklusiverätten till abort. Kvinnor världen över har kämpat intensivtför rätten till sin kropp, till sin sexualitet och rätten till abort.Sverige med sin mångåriga kamp för jämställdhet mellan könen har ettextra ansvar för att i internationella sammanhang betona värderingaroch principer som hävdar kvinnors rätt till sin egen kropp.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 6 framhålls att ett stort problem äratt få fram effektiva och billiga mediciner mot tropiska sjukdomar. Detförekommer flera framgångsrika försök med olika typer av antiviralamedel mot hiv där många afrikaner ingår i försöksgrupperna. Motionärernakonstaterar att när medicinen väl är färdigutvecklad är den alldelesför dyr för att kunna användas i . Man måste därför ytterligaresänka både behandlingskostnaderna för hälso- och sjukvård och kostnadernaför medicin.I motion 2003/04:U245 (m) framläggs ett program för bekämpning av hivi . Motionärerna föreslår att man i bekämpningen av hiv i Afrikabl.a. skall verka för en medvetenhet hos alla och för att fler politiskaledare fullt ut skall delta i kampen mot hiv samt att arbetet skallleda till ett ökat samarbete mellan stater, regeringar och frivilligaoch/eller enskilda organisationer för att ytterligare sprida kunskap omhiv (yrkandena 6 och 7). I motionen framhålls också att behandlingskostnadernaför både hälso- och sjukvård och medicin ytterligare måste sänkas(yrkande 3) och att ekonomiska garantier måste skapas för utveckling avläkemedel mot sjukdomar som drabbar länder (yrkande 4). Kravetpå ekonomiska garantier återfinns också i motion 2003/04:U248 (m) yrkande6. Vidare föreslås i motion 2003/04:U245 (m) att ekonomiska möjligheterskapas för afrikanska stater att själva kunna tillverka eller efterfrågaantivirala medel (yrkande 15). Dessutom vill motionärerna se attytterligare resurser satsas på grundforskning rörande ett effektivt vaccinmot hiv (yrkande 18).I motion 2003/04:U251 (kd) yrkande 1 krävs att utvecklingsländerna fårtillstånd från läkemedelsföretag och ländernas regeringar att få producerakopiorna av läkemedel och att man därmed utvecklar nya modeller förpatentregler som i större utsträckning än gynnar folkhälsan ifattiga länder. I yrkande 4 konstateras att hiv/aids väcker komplexafrågor om framför allt fattiga länders möjligheter till fortsatt utveckling.Motionärerna menar att man i ökande grad måste tydliggöra kopplingenmellan fattigdom och hivspridning i utvecklingsarbetet. I yrkande 6 krävsatt måste agera som pådrivare och opinionsbildare både i bilateraladialoger med de länder som är svårt utsatta av hiv/aids-spridningen ochgenom att föra upp hiv/aids-frågan på högsta politiska nivå. I yrkande8 konstateras att det krävs bättre samverkan och samordning mellaninternationella och enskilda organisationer liksom mellan officiella ochfrivilliga verksamheter för att bygga upp fungerande system i arbetetmed bekämpningen av hiv/aids. I motionens yrkande 2 framhåller motionärernaatt bör kräva ett ökat etiskt ansvarstagande av läkemedelsbolagensom utarbetar och framställer bromsmediciner mot hiv/aids. Den brist påmediciner som råder i utgör, enligt motionärerna bakommotion 2002/03:U290 (kd), en säkerhetsrisk som bristen har moraliskaaspekter. Det är i längden ohållbart att människor vet att det finnsmediciner som kan bota dem, som de nekas tillgång medmotiveringen att resurserna brister. I motionens yrkande 7 begärs etttillkännagivande om behovet av verkningsfulla och prisvärda mediciner förvärldens fattiga.I motion 2003/04:U261 (kd) yrkande 8 konstateras att den forskning sombedrivs för att finna nya mediciner mot sjukdomar som främst drabbarutvecklingsländerna är av obetydlig storlek. För flera svåra sjukdomarfinns det läkemedel, men dessa håller på att försvinna på grund avkommersiella intressen. Motionärerna kräver därför att mer resursertillförs forskningen om sjukdomar i de fattiga länderna.I motion 2003/04:U305 (s) konstateras att dagens läkemedelsindustriinte fyller människors behov. Forskningen koncentreras på framställningav läkemedel som skall konsumeras av välbärgade invånare i industriländerna.Motionären menar att bör arbeta för att det i FN:s regi byggsupp läkemedelsforskning och läkemedelsproduktion som på icke profitbasistar fram billiga läkemedel mot de omfattande sjukdomar som förekommeri u-länderna.I motion 2003/04:U312 (kd) yrkande 1 kräver motionärerna att regeringeninom det internationella samfundet agerar med kraft mot den kommersiellasexuella exploateringen av barn. I yrkande 5 kräver motionärerna ökadeinsatser för fysisk och psykisk hjälp och krishantering till världensmånga gatubarn. Insatser krävs för att förbättra hälsovården, införasociala trygghetssystem och bekämpa fattigdomen men det krävs ocksåspecifika projekt med krishantering och samtal för barn som redan leverpå gatan. I motionens yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om attSverige bör initiera, nationellt och inom ramen för det internationellasamfundet, särskilda satsningar och nationella handlingsprogram för attförbättra situationen för barn drabbade av aids.I motion 2003/04:U348 (kd) krävs ökat fokus på läkemedelsfrågan och ettstörre ansvarstagande från läkemedelsbolagens sida. Dagens hälsoforskninginriktas huvudsakligen på västvärldens problem och de senaste framstegeni biotekniken visar att det finns stora möjligheter att ta fram vaccinmot de flesta av de värsta smittosjukdomarna men att läkemedelsföretageni första hand inriktar forskningen på dyra mediciner. Motionärerna kräveri yrkande 19 ett ökat och intensifierat multilateralt forskningssamarbeteför att öka hälsoforskningsarbetet om de fattigas sjukdomar. I yrkande20 krävs att bör verka för en förbättring av samarbets- ochmarknadsstrategierna för hälsoforskningen i kampen mot exempelvishiv/aids.Utskottets övervägandenUtskottet vill betona de starka och komplexa samband som finns mellanhälsa och utveckling. Ett framgångsrikt arbete för att nå målet omrättvisa och hållbar global utveckling, samt ekonomisk utveckling ochfattigdomsbekämpning, förutsätter en prioritering av arbetet för socialomsorg och hälsa. Insatser inom hälsosektorn är därför betydelsefullasåväl nationellt som internationellt och bör även inbegripa insatserför förbättrad grundutbildning i skolor, miljöfaktorer, mat och näring,vatten och sanitet m.fl. angränsande frågor. Utskottet ser därför medtillfredsställelse på den utveckling som inneburitatt hälsofrågorna fått inta en alltmer central plats på den internationelladagordningen.I har den sociala välfärds- och trygghetspolitiken varit näraförbunden med den allmänna ekonomiska politiken. Även om inte färdigamodeller kan exporteras är det utskottets uppfattning att harformat program och gjort erfarenheter som motiverar ett särskilt svensktengagemang inom detta politikområde.Enligt har alla barn rätt att växa upp i en tryggfamiljemiljö. Utskottet understryker att det internationella arbetetmåste vara tydligt inriktat på att motverka diskriminering, och därförskall barn med funktionshinder och andra utsatta barn ges samma möjligheteratt växa upp i en familjemiljö som alla andra barn.Utskottet instämmer i uppfattningen att barn och ungdom är en gruppvars hälsa är särskilt viktig, eftersom hälsotillståndet tidigt i livethar stor inverkan på hälsotillståndet vid vuxen ålder. För att ge barnoch ungdomar så goda och trygga uppväxtförhållanden som möjligt börsamhällets barn- och ungdomspolitik anpassas till den värld barn ochungdomar lever i och som ständigt förändras på grund av vad som händeri omvärlden. Utskottet anser att det är en central politisk uppgift attförbättra tillvaron för alla barn och ungdomar med satsningar inom heladetta område eftersom sådana satsningar kan ses som en värdefullinvestering även för framtiden. Också åtgärder för att förbättra kvinnorshälsa är värdefulla, enligt utskottets mening, eftersom sådana gynnarsåväl familjer som hela samhällen som sådana satsningarhar en positiv inverkan på hälsotillståndet och produktiviteten även ikommande generationer.Utskottet kan, i likhet med propositionen, konstatera att hälsofrågornafått en alltmer framträdande plats i det globala samarbetet. Utskottetmenar att det internationella arbetet i kampen mot ohälsa och utvecklingenav grundläggande och rättvisa system för hälso- och sjukvård bör åtnjutafortsatt stöd. Enligt utskottets mening förutsätter utveckling atthuvudansvaret ligger hos landet självt. En viktig del i arbetet är därförstärkandet av länders förmåga att ta ansvar för grundläggande socialservice som hälsovård och andra tjänster. Utveckling av hälso- ochsjukvårdens organisation i syfte att ge alla tillgång till grundläggandesjukvård och läkemedel till rimlig kostnad är avgörande. Ökad vikt börläggas vid förebyggande hälsoarbete, bl.a. insatser för bättre hygienoch luftkvalitet samt rent vatten och bekämpning av smittbärande insekter.Insatser mot smittsamma sjukdomar som exempelvis hiv/aids, malaria,mässling, tuberkulos och tobaksrelaterade sjukdomar bör vara särskiltprioriterade. Dessa sjukdomar drabbar främst de fattigaste delarna avvärlden och dess fattigaste invånare.Hiv/aids och läkemedelstillgångEtt av de verkligt stora utvecklingshindren i världen är utbredningenav hiv/aids. Utskottet vill tydligt markera vikten av att hiv/aids-problematikenerkänns och uppmärksammas från det politiska ledarskapet i drabbadeländer. Det är likaså angeläget att det sker en satsning av nationellaresurser och att dessa främst allokeras till förebyggande åtgärder.Trots att många afrikanska ledare lyckats höja det allmänna medvetandetom hiv/aids och hur sjukdomen kan undvikas, återstår, enligt utskottetsförmenande, mycket att göra i många länder.Utskottet ser med tillfredsställelse på att i det internationellaarbetet driver uppfattningen att sjukdomens allvarliga följder måstevara styrande för arbetet mot hiv/aids. Skillnader i kultur, religionoch människosyn får därför inte lägga hinder i vägen för ett effektivtarbete. Varje enskilt land har ett ansvar att förebygga och hindraspridningen av hiv/aids och hantera följderna av hivepidemin. mening bör i sin dialog med samarbetsländerna inomutvecklingspolitiken särskilt stödja dessa länders eget arbete med attuppfylla de åtaganden som de gjort i internationella sammanhang vadgäller bekämpning av sjukdomen.