bet · GR01MJU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Arbetetmed att bilda reservat har gått långsamt.Regeringen bedömer att det är angeläget att skyddetför dessa miljöer ökas, inte minst mot bakgrund avökande internationella krav på nätverk av skyddadeområden, bl.a. Delmålet om attytterligare fem områden skall vara skyddadesom reservat skall vara uppnått senast 2005.Fiskeriverket har verkat för att intensifiera detinternationella arbetet med återhämtningsplaner förtorsk i alla våra vatten och för övriga torskfiskari . Arbetet med bevarande av laxbeståndenfortsätter, och märkning av odlad lax kommer attske så att vild lax kan skiljas från odlad.De senaste åren har oljetransporterna i Östersjönökat betydligt och ökningen kommer att fortsätta,vilket medför en ökad risk för olyckor medoljeutsläpp som följd. Denna utveckling ställerökade krav på det förebyggande arbetet, arbetet medatt förhindra och begränsa olyckor samt förmågan attbekämpa ett större oljeutsläpp. Utsläpp från fartygär i hög grad ett problem som delar medländerna i närområdet, varför internationellsamverkan är en förutsättning för såväl detförebyggande arbetet som för förmågan att kunna mötaett eventuellt större oljeutsläpp. Kustbevakningensdeltagande i det internationella samarbetet, bl.a.inom ramen för Helcom, EU, Bonn-överenskommelsen ochKöpenhamnsavtalet, är därför betydelsefullt.I enlighet med vad regeringen redovisade ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1,utg.omr. 6 och 20) kommer anslagatt utökas med ca isyfte att uppnå delmålet om att utsläpp av olja ochkemikalier från fartyg skall minimeras och varaförsumbara senast år 2010.Myllrande våtmarkerAv den areal som skall skyddas enligtMyrskyddsplanen har säkerställts genomavtal och markförvärv, vilket innebär attytterligare av myrskyddsplanens areal harskyddats . harskyddstakten varit ca per år.Regeringen konstaterar att takten i skyddet avvåtmarker varit på ungefär samma nivå de senasteåren och finner i likhet med atttakten i skyddsarbetet behöver höjas om delmåletskall nås. Regeringen finner det angeläget attMiljömålsrådet i sin fördjupade prövning anger vilkaåtgärder som behöver vidtas för att delmålet skalluppnås.För att nå delmålet att anlägga eller återställa12 våtmarker och småvatten iodlingslandskapet bör ca 1 200 hektaranläggas eller återställas. Nya eller restaureradevåtmarker uppgår till högst . Regeringen konstaterar i likhetmed att takten i restaureringsarbetem.m. behöver öka för att delmålet skall uppnås.Regeringen finner det angeläget att isin fördjupade prövning anger vilka åtgärder sombehöver vidtas för att delmålet skall uppnås.Riksantikvarieämbetet har i fält granskat 55 anlagdavåtmarker i två län. Enligt ämbetet hade våtmarkernaendast i undantagsfall lett till god kulturmiljö. Deflesta utgjordes av grävda dammar med relativt settstor vattenspegel men liten areal angränsandevåtmark. Regeringen delar ämbetets syn attkvaliteten på anlagda våtmarker bör höjas med hänsyntill kulturmiljövärdena.I landet som helhet är ungefär 270våtmarksberoende arter hotade. Av dessa ingår 24 iEG:s art- och habitatdirektiv. Särskildavägledningsdokument kommer att tas fram för attdessa arter skall bevaras på gynnsam nivå.Levande skogarDen ökande arealen skyddad mark ökar behovetav insatser för vård och förvaltning av de redanskyddade markerna.Enligt regeringens bedömning bör de på senare årökade resurserna för skydd av värdefullanaturmiljöer och biologisk mångfald geförutsättningar för att öka takten i bildandet avnaturreservat. Måluppfyllelsen är i denna del ocksåberoende av resultaten för Myllrande våtmarker. Detär också av betydelse att de olika styrmedel somsamhället förfogar över för att verkställa politikeninte motverkar varandra. ochSkogsstyrelsen har i uppdrag att gemensamt och isamråd med länsstyrelserna och Riksantikvarieämbetetanalysera i vad mån regelverket eller den praxis somutvecklats vid tillämpningen av de olikaskyddsinstrumenten naturreservat, biotopskydd ochnaturvårdsavtal utgör hinder för ett effektivtgenomförande av ett långsiktigt skydd av värdefullskogsmark. Uppdraget och förslag till eventuellaförändringar som kan behöva beslutas av riksdageneller regeringen skall avrapporteras under 2003.Uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogarär starkt länkad till uppfyllelsen av deskogspolitiska målen. Regeringen avser att redovisauppföljningen av skogspolitiken till under2003.I stora delar av landet pågår inventeringar avfornlämningar och kulturlämningar i skogsmark,huvudsakligen inom projektet och historia, somsker i samverkan mellan ,och Arbetsmarknadsverketsregionala och lokala organisationer. Det är enligtMiljömålsrådet angeläget att inventeringarna blirheltäckande över landet. Införandet av digitalkartteknik och förbättrad, riktad rådgivning frånskogsvårdsstyrelserna om förekomsten av kulturvärdeni skogen kan hjälpa till att minska skadorna påfornlämningar och kulturlämningar. Att nå delmåletär enligt rådet möjligt genom ett långsiktigtarbete.Skogens och skogsmarkens värde för biologiskproduktion och biologisk mångfald är utsattför såväl hot från luftföroreningar som lokalpåverkan på ekosystemet. En förutsättning för attmiljökvalitetsmålet skall nås är att målet Baranaturlig försurning nås.Ett rikt odlingslandskapMinskningen av antalet arter i odlingslandskapetfortgår. Ytterligare åtgärder behövs enligtMiljömålsrådet för att vända denna negativa trendoch för att genomföra de åtgärdsprogram för hotadearter i odlingslandskapet som inletts. Olika typerav styrmedel och åtgärder för att bevaraekonomibyggnader krävs.Naturvårdsverket arbetar tillsammans medJordbruksverket och med attutvärdera den gemensamma jordbrukspolitikenseffekter på den biologiska mångfalden. Utvärderingenomfattar även miljöersättningarna inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Syftet är bl.a. att stärkamöjligheterna att nå miljökvalitetsmålet.Storslagen fjällmiljöEnligt uppfyller endast ettfåtal terrängskotrar i fjällen högt ställdabullerkrav. För att delmålet för buller frånterrängskotrar skall nås måste därför de flestabefintliga skotrar bytas ut. Det kommer enligt rådetatt behövas bl.a. ekonomiska styrmedel för attstimulera bytet till tystare fordon. Arbetet medmiljökrav för fordon måste även drivas inom EU ochpå frivillig väg inom branschen.Naturvårdsverket har i samarbete med en radmyndigheter tagit fram förslag till riktvärden förbullerfria områden.God bebyggd miljöEnligt är God bebyggd miljöett komplext miljökvalitetsmål där även andraaspekter än de som behandlas i delmålen behövertillgodoses. Trygghet, tillgänglighet ochdelaktighet är exempelvis viktiga frågor förmänniskors upplevelse av en god bebyggd miljö.Omhändertagande av avfall är en av de nödvändigainfrastrukturerna i samhället. Regeringen anser attavfallsplaneringen på lokal, regional och nationellnivå behöver stärkas för att man skall uppnå ett välfungerande omhändertagande. Vidare finns ett behovav ett utvecklat samarbete mellan olika aktörer inomavfallsområdet. Regeringen avser därför att inrättaett råd för avfallsfrågor vid föratt bistå verket i genomförandet avavfallspolitiken. Ytterligare åtgärder för attförbättra omhändertagandet av avfall redovisas ipropositionen (2002/03:117) om ett samhälle medgiftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringenföreslår i propositionen två nya delmål ombiologiskt omhändertagande av matavfall och därmedjämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m.under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.För att minska deponeringen har flera styrmedelinförts, exempelvis höjd skatt på deponerat avfall,förbud mot att deponera brännbart avfall samt olikaavfallstaxor för hushåll och företag beroende på ivilken grad man källsorterar. Deponiförordningenbedöms enligt rådet vara ett tillräckligt styrmedelför att delmålet om avfallsdeponier skall nås.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket (RRV) har inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen frånNaturvårdsverket, Kemikalieinspektionen, , ,() samt för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande.MotionernaCenterpartiet föreslår i motionerna MJ334 (c)yrkande 6 och MJ469 (c) delvis att 200 miljonerkronor avsätts till miljöbistånd. Biståndsmålet påen procent av bruttonationalinkomsten bör nås inombudgetperioden. Vidare yrkas i motionerna MJ334 (c)yrkande 17 och MJ469 (c) delvis att 50 miljonerkronor avsätts för en miljöfond förkostnadseffektiva investeringar kring Östersjön.Krav på rening, exempelvis kväverening från ensvensk industri, kan då antingen genomföras som eninvestering inom verksamheten eller genom attmotsvarande investeringsbelopp läggs i en miljöfond,som kan användas mer kostnadseffektivt på andrasidan Östersjön.En långsiktig strategi för sjöar och vattendragbör enligt motion MJ400 (kd)omfatta mer än bara åtgärder direkt i sjöarnaeftersom försurningen bl.a. är en följd av attomgivande marker försurats. Enbart kalkning av sjöaroch våtmarker ger ingen varaktig effekt (yrkande 4).Vidare anförs att det har varit svårt att utläsa urregeringens budgetförslag hur mycket som anslås tillkalkning. Kalkning bör därför redovisas separat.Motionärerna föreslår att anslåsför skogsmarkskalkning. Medlen bör inledningsvisredovisas på ett nytt anslag, men börhela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras tillett gemensamt anslag, eftersom en strategi medsammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma attminska resursbehovet totalt sett (yrkande 27delvis).Folkpartiet föreslår i motion MJ472 att ettsärskilt Östersjökonto inrättas för att ställaresurser till förfogande för Östersjösatsningar,t.ex. reservatsbildningar och riktadeövervakningssatsningar (yrkande 7). I motionernaMJ431 (fp) yrkande 16 och MJ472 (fp) yrkande 20föreslås ett åtgärdsprogram mot markförsurning.Kalkinsatser i sjöar är inte tillräckligt utanbehöver kompletteras med exempelvis skogskalkningoch askåterföring från värmeverk. Medel bör ocksåanslås för utökad kalkning, bl.a. i skogsområden.Vidare föreslås i partimotionerna MJ472 yrkande 32delvis och Fi240 yrkande 26 delvis att 10 miljonerkronor avsätts till en hållbarhetskommission meduppgift att finna de systemfel som motverkar hållbarutveckling. En hållbarhetskommission bör få iuppgift att se över vilka effektiviseringar ochmoderniseringar av samhällets regelverk, styrmedeloch upplysningsverksamhet som behöver göras.Utskottets ställningstagandeResultatbedömningUtskottet delar regeringens bedömning att denpågående utvecklingen av de tre åtgärdsstrategiersom har antagit (strategin för effektivenergianvändning och transporter, strategin förgiftfria och resurssnåla kretslopp samt strateginför hushållning av mark och vatten och bebyggdmiljö) är en viktig åtgärd för att öka möjligheternaatt nå miljökvalitetsmålen.Utskottet instämmer i att genomförandet avklimatinvesteringsprogram och ökade markköp förbiologisk mångfald kräver en godframförhållning. Regeringen har därför uppmanatNaturvårdsverket och länsstyrelserna att redan nupåbörja planeringen och förberedelsearbetet infördetta.Begränsad klimatpåverkanUtskottet instämmer i vad regeringen anfört om attsatsningen på de lokala investeringsprogrammenbedöms bidra till att nå bl.a. miljökvalitetsmåletBegränsad klimatpåverkan. Klimatfrågans växandebetydelse har gett skäl till att fokusera destatliga bidragen på åtgärder som minskar utsläppenav växthusgaser. Stödet till de lokalainvesteringsprogrammen har därför ersatts med ettstöd till klimatinvesteringsprogram.Utskottet konstaterar att för att nå detlångsiktiga svenska klimatmålet till 2050 behövs ettomfattande och långsiktigt omställningsarbete medytterligare insatser och internationell samverkan.Frisk luftUtsläppen av kväveoxider har enligt regeringenminskat med . Som regeringenanfört exponeras dock fortfarande ett mycket stortantal personer för halter som överskridermiljökvalitetsnormen för kvävedioxid, även om detendast gäller i ett fåtal av landets störrekommuner.Enligt bedöms utsläppen avkväveoxider kunna minska från år 2001till 2010 med genomförande av planerade åtgärder.Utskottet instämmer i att avgörande för hurutsläppen av kväveoxider kan minska är ytterligareåtgärder som rör transport, energi ocharbetsmaskiner. Lokala åtgärder inom trafikområdetsom skulle bidra till att nå delmålet är enligtrådet trafikplanering, trängselavgifter ochmiljözoner.Bara naturlig försurningSom regeringen redovisat beräknas den kritiskabelastningen i skogsmark och sjöar komma attöverskridas på av arealen år 2010.Undersökningar tyder på att många sjöar och mindrevattendrag fortfarande kommer att vara försurade år2010. Enligt rådet är utvecklingen till år 2020svårbedömd, och även om de kritiskabelastningsgränserna underskrids kanåterhämtningstiden i naturen vara åtskilligadecennier.Som och regeringen framhållerbehöver åtgärder vidtas för att minska skogsbruketsförsurande verkan.Enligt rådet beräknas utsläppen av kväveoxiderminska till ca med nu fattadebeslut, och ytterligare åtgärder bör vidtas för attminska utsläppen av kväveoxider. Utskottet instämmeri att med genomförande av strategin för effektivareenergianvändning och transporter bedöms delmåletkunna nås. Regeringen avser att behandlaåtgärdsstrategierna i samband med den fördjupadeutvärderingen av miljömålen under 2005.Giftfri miljöSom regeringen anfört väntas inte EG:skemikalielagstiftning lösa frågan ominformationssystem för andra varor än kemiskaprodukter. Frivilliga system utvecklas därför iavvaktan på gemensamma EU-regler. har varitpådrivande för att det skall beslutas om ett globaltharmoniseringssystem för märkning av kemiskaprodukter.Frivilliga åtaganden finns enligt propositioneninom olika branscher, t.ex. byggbranschen därbyggvarudeklarationer har utvecklats, ochdäckproducenter som har börjat tillverka däck utancancerframkallande högaromatiska oljor.Utskottet konstaterar att för att delmålen skallkunna nås fordras enligt ettkraftfullt svenskt agerande i det fortsatta arbetetmed nya kemikalieregler inom EU och inom olikainternationella konventioner. Vidare behövsnationella insatser, bl.a. för att påverka företagenatt arbeta målmedvetet för att uppnå bredriskhantering.Utformningen av EG-lagstiftningen påkemikalieområdet är av stor betydelse förmöjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Vid enförsta bedömning av kommissionens förslag anserregeringen att det inte är tillräckligt för attmiljökvalitetsmålet skall nås. Utskottet instämmer iatt regeringen bör verka för att förslaget skärpsoch för att substitutionsprincipen skall ingå i dennya kemikalielagstiftningen. Utskottet konstateraräven regeringens avsikt att delta i utarbetandet aven global kemikaliestrategi till år 2005.Utskottet instämmer i att om miljökvalitetsmåletskall kunna nås måste antalet åtgärder som genomförsöka i såväl statlig som privat regi. Antaletefterbehandlingsåtgärder som genomförs i privat regibör öka genom krav med stöd av motföroreningsansvariga tidigare verksamhetsutövare.Skyddande ozonskiktUtskottet konstaterar att den negativa inverkan påozonskiktet av ozonnedbrytande ämnen minskat. Densenaste bedömningen av internationella forskare äratt en återhämtning av ozonskiktet över kanmärkas tidigast och att det är återställttidigast under förutsättning attMontrealprotokollet följs av alla parter.Regeringen arbetar för att Montrealprotokollet ochdess tillägg skall följas av alla parter. Sverigeverkar också för en snabbare utfasning av HCFC(klorfluorkolväten) i utvecklingsländer.Säker strålmiljöUtskottet noterar att det för att nåmiljökvalitetsmålet behövs en bättre helhetsbild avstrålkällor och deras påverkan på människor ochmiljö. En sådan helhetsbild kan erhållas genommiljöövervakning, forskning om strålningenshälsoeffekter och undersökningar av hur människorsbeteende och attityder påverkar hur mycket strålningde utsätts för.Ingen övergödningEnligt krävs omgåendeytterligare åtgärder, såväl nationella sominternationella, för att miljökvalitetsmålet skallnås inom en generation.Naturvårdsverket har granskat hurdirektivet om rening av avloppsvatten fråntätbebyggelse genomförts i . Granskningenvisar enligt regeringen att det svenska regelverketbör ses över på ett antal punkter. Utskottetinstämmer i att arbetet bör påbörjas under 2003.Som regeringen anför har effekten av ersättningarinom jordbruket, t.ex. för odling av fånggrödor,senare jordbearbetning, regler för gödselhanteringoch anläggning av våtmarker och småvatten för attminska närsaltläckaget, varit mycket påtaglig.Utskottet instämmer i att Miljö- ochlandsbygdsprogrammet är av central betydelse för attnå miljömålet Ingen övergödning samt Ett riktodlingslandskap.Minskningen av utsläppen av ammoniak beror tillstor del på insatser inom jordbruket. Utskottetkonstaterar att en ammoniakkälla av ökande betydelseär vägtrafiken, eftersom ämnet i viss utsträckningbildas i bilarnas katalysatorer. Åtgärder behövsinom transport- och industrisektorn, som ökat sinautsläpp av ammoniak . Transporter stårdessutom för merparten av utsläppen av kväveoxider.Levande sjöar och vattendragEnligt är en förutsättningför att uppnå miljökvalitetsmålet att de areellanäringarnas uttalade ambitioner om hänsyn tillsötvattensanknutna natur- och kulturmiljöerefterlevs. Vidare måste arbetet för att långsiktigtskydda områden med höga sötvattensanknutnanaturvärden intensifieras. För att skydd avvattenförekomster skall få effekt bör vattenfrågornabeaktas i den fysiska planeringen.Vattenförsörjningsintressen bör prioriteras ikänsliga områden.Utskottet instämmer i likhet med regeringen iMiljömålsrådets slutsatser och understryker viktenav att strategi för utsättningarefterlevs och att inga främmande arter sätts ut inaturliga sjöar och vattendrag.Grundvatten av god kvalitetMiljökvalitetsmålet syftar till att i ettlångsiktigt perspektiv säkra tillgången på vatten avgod kvalitet och i tillräcklig mängd för samhälletstotala behov. Utskottet instämmer i att denviktigaste åtgärden för att nå målet är att inrättaskyddsområden för grundvattenförekomster där uttagav dricksvatten görs eller planeras. Regeringenanför att arbete pågår med kunskapsinsamling omgrundvattnets produktion, kvantitet och kvalitet iförhållande till behovet samt med utveckling avmetoder och styrmedel för att säkerställa en hållbargrundvattenhantering.Som regeringen redovisar bör vattenfrågornabeaktas i den fysiska planeringen för att skydd avvattenförekomster skall få effekt.Vattenförsörjningsintressen bör prioriteras ikänsliga områden. Enligt rådet får oftavattenintresset ge vika för andra samhällsintressenvid konflikter t.ex. med infrastrukturutbyggnad,naturgrus- och mineralutvinning,livsmedelsproduktion och i vissa fall naturvård.Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten gergrundvattnet en starkare ställning, men somregeringen anför bör möjlighet skapas att gegeologiska formationer skydd som riksintresse fördricksvattenförsörjning. Kommunerna behöver ocksåett bättre anpassat hydrogeologiskt och geologisktunderlag för att i sin planering kunna anpassaexploateringen till möjligheterna att långsiktigtordna vattenförsörjnings- och avloppsfrågorna.Hav i balans samt levande kust och skärgårdSom regeringen anfört är kunskapsunderlagetbegränsat inte bara när det gäller områden i marinmiljö, utan även, med vissa regionala undantag, förkulturmiljön. Kunskapsunderlaget behöver uppdaterasför att behovet av långsiktigt skydd skall kunnapreciseras.Många kustsamhällen domineras helt avfritidsboende. Om antalet licensierade yrkesfiskarefortsätter att minska riskerar detta att leda tillatt tidigare fiskehamnar töms på fartyg ochverksamheter; fiskets anläggningar ochekonomibyggnader försvinner eller omvandlas tillbostäder. Utskottet instämmer i att det kustnärafisket är nödvändigt för att hålla skärgårdenlevande.Som regeringen har aviserat bör arbetet med attupprätta åtgärdsprogram för hotade arter påskyndas.Fiskeriministrarna i EU-länderna beslutade idecember 2002 om en reform av den gemensammafiskeripolitiken, som påverkar förutsättningarna attnå de fiskeriinriktade delmålen undermiljökvalitetsmålet. Även om önskat merlångtgående förändringar i vissa fall får beslutetanses som ett steg i rätt riktning för att uppnå etthållbart fiske. Utskottet instämmer i att dettaarbete behöver befästas och fördjupas.Utskottet instämmer även i att fortsattbör agera kraftfullt internationellt för att inom EUskapa gehör för ett uthålligt nyttjande baserat påförsiktighetsprincipen och ekosystemansatsen och föratt alla beslut skall baseras på den vetenskapligarådgivningen.En kraftfull övervakning av de värst drabbadefarledsstråken och det omfattande arbete somKustbevakningen har bedrivit nationellt ochinternationellt bedöms habidragit till att antalet konstaterade illegalaoljeutsläpp till sjöss fortsätter att minska inomsvenskt ansvarsområde. Som regeringen anfört är detangeläget att även fortsättningsvislägger stora resurser på detta område. Utskottetdelar regeringens uppfattning att arbetet med attbilda reservat har gått långsamt samt att detär angeläget att skyddet för dessa miljöer ökas.Myllrande våtmarkerSom regeringen anför har takten i skyddet avvåtmarker varit på ungefär samma nivå de senasteåren. Utskottet instämmer i att takten iskyddsarbetet behöver höjas om delmålet skall nås.Levande skogarEndast av arealmålet om 320 000 hektarskogsmark skyddad som naturreservat har uppnåttsunder den första tredjedelen av målperioden.Utskottet konstaterar att var denfrivilligt avsatta arealen ca 800 000 hektarskogsmark, vilket innebär att arealmålet om 730 000hektar frivilligt skyddad skogsmark i praktikenredan är uppnått.Utskottet instämmer i att för att delmålet omlångsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark skallkunna uppnås krävs att tempot när detgäller skydd av skogsmark ökas. Som regeringenanfört krävs framför allt att länsstyrelsernasinsatser ökar. Ytterligare insatser för att nåarealmålen för områden med biotopskydd ochnaturvårdsavtal behövs också. Utskottet delaruppfattningen att långsiktigheten och kvaliteten imånga frivilliga avsättningar är osäker, vilketinnebär att bedömningen av om delmålet nås blirosäker och att ytterligare uppföljning är nödvändig.Utskottet delar regeringens uppfattning att i detfortsatta arbetet med att skydda skogsmark börfriluftslivets behov ges ökad tyngd, såväl vidsäkerställande som vid förvaltning, skötsel och vårdsamt information. Det gäller särskilt tätortsnäraområden och storstadsregionerna.Utskottet konstaterar att för att nå delmålet omökad förekomst av faktorer som är av betydelse förbiologisk mångfald behövs framför allt riktadrådgivning till skogsägarna för att öka arealenäldre lövrik skog. Arealen föryngrad med lövskogbedöms enligt komma att öka. Mängdenhård död ved och arealen gammal skog ökar. Om målennås beror i huvudsak på hur skogsskötseln på denordinära skogsmarken bedrivs, t.ex. vilka beståndsom väljs för avverkning och i vilken mån träd somdör tillåts vara kvar i skogen. Rådgivning till ochkunskapsuppbyggnad hos skogsägarna är ett viktigtmedel för att påverka måluppfyllelsen.Som regeringen anfört blir påtagliga förbättringarav den biologiska mångfalden troligen inte synligaförrän efter 2020, även om fleragrundförutsättningar för biologisk mångfald såsomökad andel död ved, flera grova träd, mer lövinslagoch bevarande av gammelskog kommer att förbättrasavsevärt. Den avgörande faktorn är att många av debiologiska processerna på våra breddgrader heltenkelt tar lång tid.Ett rikt odlingslandskapSom anförs i propositionen bevaras omfattningen avängs- och betesmarkerna i stort med nuvarandeåtgärder. För hela landet ökar arealerna av ängs-och betesmarker. Det finns dock regionalaskillnader.Vidare anförs att möjligheterna att nåmiljökvalitetsmålet är beroende av vad som sker inomEU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) ochutvecklingen inom andra politikområden. Somregeringen har redovisat har den gemensammajordbrukspolitiken gynnat mångfaldengenom bl.a. djurbidrag och miljöersättningar inommiljö- och landsbygdsprogrammet. Antalet betesdjurhar ökat, och brukarna har fått ersättning förrestaurering och skötsel.