bet · GR01FIU2 · 2003-12-04 00:00:00 — I tilläggsbudgeteni anslutning till ekonomiska vårproposition fick Finansinspektionenytterligare . Detta medelstillskott beskrivs i den nuaktuella budgetpropositionen som en engångsvis tilldelning.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi265 att anslag skaminskas med . Förslaget motiveras inte närmare.InsättningsgarantinämndenInsättningsgarantinämnden () administrerar det statligainsättningsgarantisystemetsamt det statliga investerarskyddet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:2 försupp med för 2004.De institut som omfattas av insättningsgarantisystemet och investerarskyddetska också svara för finansieringen av dessa båda system. Ett beloppmotsvarande anslaget till IGN avräknas från avgiftsinkomsterna. För 2004beräknas inkomsterna uppgå till . Överskottet placeraspå räntebärande konto i Riksgäldskontoret.Med anledning av de invändningar som RRV riktat mot IGN:s redovisning2002 erinrar regeringen om att IGN är en liten myndighet med endast entill två anställda. Det finns, anser regeringen, därför skäl som talarför att verksamheten bör inordnas i en större myndighet med liknande ansvaroch uppgifter. Regeringen har för avsikt att tillkalla en utredning somska se över nuvarande system och myndighetsstruktur.Riksgäldskontorets förvaltningskostnaderPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:3 : Förvaltningskostnaderförs upp med för 2004.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion Fi284 att anslaget ska minskas med 13miljarder kronor mot bakgrund av ett relativt högt anslagssparande och enav motionärerna bedömd effektiviseringspotential (yrkande 5).Centerpartiet framhåller i motion Fi265 att partiets budgetalternativleder till att statsskulden amorteras snabbare, vilket enligt motionärernatorde minska belastningen på förvaltningskostnaderna. De räknar därförmed att kunna minska anslaget med 76 miljoner kronor.BokföringsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:4 förs upp med . Nivån är - förutom en mindre pris- ochlöneomräkning samt kompensation för avgiftsbelagd revision - densamma som iår.Insatser i internationella finansiella institutionerPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:5 Insatser i internationellafinansiella institutioner förs upp med . Påanslaget fanns vid ingången av 2003 ett anslagssparande på 7,6 miljonerkronor.Sverige ska enligt tidigare beslut medverka i en höjning av grundkapitaleti Europeiska () och teckna andelar motsvarande 228miljoner euro. Av detta belopp ska sammanlagt betalas in i åttalika stora poster fördelade . Varje sådan årlig post uppgårsåledes till , eller uppemot 60 miljoner kronor.Från anslaget finansieras dessutom medlemsavgift i Europarådetsutvecklingsbank (CEB). Anslaget kan numera också belastas om garantiertill internationella finansieringsinstitut behöver infrias.Avsättning för garantiverksamhetSedan 1998 styrs den statliga garantigivningen av nya principer. Omläggningengenomfördes för att kostnaderna för statens garantigivning skulle blisynliga och för att verksamheten långsiktigt skulle bli finansielltsjälvbärande. I det nya garantisystemet förutsätts avgifterna täcka såvälden förväntade risken för ett infriande av en garanti som de administrativakostnaderna. Tas inte full avgift ut betraktas mellanskillnaden som ensubvention, vilken ska belasta ett anslag på budgeten. Sådana anslagsmedelska liksom influtna garantiavgifter föras till en garantireserv iRiksgäldskontoret och där användas för att täcka infriandet av garantier.Kvarstående garantier som utfärdats enligt äldre regler, s.k. äldregarantier, har invärderats i det nya garantisystemet och avgiftsbelagtsenligt de nya principerna. I två fall med anknytning till utgiftsområdethar regeringen ansett att full avgift inte ska tas ut efter invärderingen,nämligen för garantier till och Hus i Sankt Petersburgeller A/O Dom Shvetsii. har ställt sig bakom denna bedömning.Subventionsinslaget för dessa båda garantier fastställdes ursprungligentill respektive och belastarramanslaget Avsättning för garantiverksamhet.Riksgäldskontorets samlade garantiåtagande uppgick /03till , att jämföra med ett årtidigare. Minskningen beror i huvudsak på att ett parkapitaltäckningsgarantier begränsades i samband med invärderingen till den nyagarantimodellen och på att flygförsäkringsgarantierna upphörde att gällavid . garantiportfölj innehållerfrämst garantier för infrastrukturprojekt (, bl.a.Öresundsförbindelsen), garantier till den finansiella sektorn (25 miljarderkronor, bl.a. och Venantius), pensionsåtaganden ()och internationella åtaganden (, bl.a. Nordiskainvesteringsbanken och ).PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:6 Avsättning för garantiverksamhetförs upp med . Avsättningen avser endastsubventionsinslaget för den garanti som utfärdats för Hus i SanktPetersburg.Åtagandet för Venantius har omprövats av med hänsyntill att bolagets finansiella ställning förbättrats avsevärt de senasteåren. Det medför att risken i statens garantiåtagande minskat markantsedan invärderingen och att en reserv på ca nu bedömssom tillräcklig. Eftersom detta belopp redan finns avsatt på Venantiussärskilda garantireserv kommer inga ytterligare avsättningar att behövagöras . Regeringen framhåller dock att detta förutsätter attVenantius kan fortsätta att avyttra sina kreditengagemang. Kan dessaåtaganden begränsas minskar också den risk staten löper om fastighetsprisernaskulle sjunka eller om räntenivån skulle stiga.PremiepensionsmyndighetenPropositionenPremiepensionsmyndigheten () hör till politikområdet, men dess verksamhetär inte anslagsfinansierad. Utgifterna för PPM:s administration täcksdels med avgifter från pensionsspararna, dels med lån i Riksgäldskontoretför rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar.Avgiften får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandenapå pensionsspararnas konton. Avgiftsintäkterna beräknas uppgå till 332miljoner kronor 2004.Anslag som inte ingår i något politikområdeFörutom de båda politikområden som ingår i utgiftsområde 2 finns påutgiftsområdet anslaget till som inte inordnats i någotpolitikområde eftersom denna myndighet har som huvudman ochregeringen således inte förfogar över anslaget. påbörjadesin verksamhet och ersatte då revisorer ochRiksrevisionsverket.RiksrevisionenAllmäntRiksrevisionen leds av tre riksrevisorer som valts av . Debeslutar självständigt om vad som ska granskas, hur granskningen skall gåtill och om slutsatserna i granskningarna. Vid myndigheten finns också enstyrelse som är vald av och som fungerar som en länk tillriksdagen. Till styrelsens uppgifter hör att besluta om framställningar ochredogörelser till med anledning av Riksrevisionensgranskningsrapporteroch revisionsberättelser. Styrelsen ska också, efter det attriksdagsförvaltningenyttrat sig, besluta om förslag till anslag på statsbudgeten för Riksrevisionen.I budgetpropositionen redovisas inga operativa mål för den nya Riksrevisionensverksamhet. Styrelsen för talar allmänt om att den nyamyndighetens verksamhet bör präglas av hög effektivitet och att Riksrevisionenbör sträva efter att betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Manhänvisar också till de två huvuduppgifter som finns fastlagda i lagen(2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. nämligen- effektivitetsrevisionen som främst ska ta sikte på förhållanden medanknytning till statens budget, till genomförandet och resultatet avstatlig verksamhet samt till statliga åtaganden i övrigt,- den årliga revisionen som ska bedrivas enligt god revisionssed och somska ha till syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig ochräkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpligaföreskrifter.PropositionenRiksrevisionens styrelse föreslår att ramanslaget 90:1 Riksrevisionenförs upp med för 2004.Av propositionen framgår (avsnitt 19.1) att beräkningen är osäker inteminst mot bakgrund av att löneavtal har slutits i de tidigare organisationernavilka klart överstiger det som förutsattes när anslagsnivån beräknades.Samtidigt har antalet anställda utökats som en följd av att i stort settalla medarbetare vid revisorer och vid harhaft rätt att gå över till den nya myndigheten.Av dessa skäl anser styrelsen för att det kan bli aktuelltatt under budgetåret öka anslaget på tilläggsbudget. Enligt styrelsen börRiksrevisionen dessutom på kort sikt beviljas en högre anslagskredit ochen högre räntekontokredit än vad som normalt gäller för förvaltningsmyndigheter.Styrelsen för utgår givetvis också från att myndighetenså långt möjligt finansierar de ökade kostnaderna genom omprioriteringaroch rationaliseringsåtgärder.MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi284 att anslaget till Riksrevisionenminskas med (yrkande 5). Motionärerna är kritiska tillatt den nya sammanslagna myndigheten har ett anslag på 270 miljoner kronor2004 när anslagen för dess båda föregångare endast uppgick till 184miljoner kronor 2002. Även om man tar hänsyn till pris- och löneomräkningarmellan 2002 och 2004 är kostnaderna för den nya myndigheten ca 70 miljonerkronor dyrare.Skrivelse från till finansutskottetStyrelsen för har i ett brev daterat den 23 oktober 2003vänt sig direkt till finansutskottet med krav på att få disponera dels deinkomster som upparbetat under första halvåret 2003i form av avgifter från den årliga revisionen, dels kvarvarande medel påanslaget : Avvecklingskostnader. Brevet återges i sinhelhet i bilaga 3 i betänkandet.Av brevet framgår att den medelstilldelning på somRiksrevisionens styrelse föreslagit bygger på förutsättningenatt den nya myndigheten får disponera överskottetfrån de inkomster som upparbetat under första halvåret2003 i samband med den avgiftsbelagda årliga revisionen.I de anslagsdirektiv som riksdagsstyrelsen har fastställtför verksamhet har man utgåttfrån att det ingående överskottet från den avgiftsbelagda verksamhetenden skulle uppgå till för den årligarevisionen och till för den internationellauppdragsverksamheten. Enligt brevet underströk riksdagsstyrelsen i direktivenatt det var viktigt att överskotten från dessa verksamheter fördes överfrån eftersom verksamhet var budgeteradoch planerad på årsbasis.Regeringen har beslutat att överskottet från Riksrevisionsverketsårliga revision skulle ställas till regeringens disposition när verketsräkenskaper avslutades. Överskottet från den internationellauppdragsverksamhetenskulle däremot föras till Riksrevisionen.När räkenskaper avslutades framkom det att överskottetfrån den årliga revisionen uppgick till och attöverskottet från den internationella uppdragsverksamheten var 6,3 miljonerkronor.Styrelsen framhåller att om inte får disponera de upparbetadeavgiftsinkomsterna kommer detta givetvis att innebära att myndighetentvingas till omprioriteringar. Eftersom den årliga revisionen är lagstyrdoch formbunden kommer effekten i första hand att bli att effektivitetsrevisionendrabbas.I brevet tar styrelsen också upp frågan om dispositionen av det särskildaanslaget för avveckling. Styrelsen erinrar om attnär behandlade anslagsförslagen inom revisionsområdet,förutsatte finansutskottet att skulle få disponera eventuelltåterstående utrymme på det för kostnader som uppkommer i den nya myndigheten.I anslutning till detta konstaterar styrelsen att omställningskostnadernapå personalområdet i allt väsentligt inträffat efter ochatt dessa kostnader därför kommer att belasta anslag. Medhänsyn till detta anser styrelsen att det är av stor vikt att Riksrevisionenfår disponera de aktuella medlen på det sätt som finansutskottet ochriksdagen lagt fast.Finansutskottets samlade ställningstagande till anslagen inom utgiftsområde2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning omfattar utgifterför ett antal centrala myndigheter och nämnder, kostnader för garantiåtagandenoch insatser i internationella kreditinstitut. Dessutom ingår utgifternaför statliga tjänstepensioner, ett anslag som ensamt svarar för avutgiftsområdets anslag.Av utgiftsområdets 18 anslag fördelar sig 17 på två politikområden. Ettanslag - anslaget till - har inte inordnats i någotpolitikområde eftersom regeringen inte förfogar över detta anslag.De i budgetpropositionen föreslagna anslagen summerar sig till 9 198,1miljoner kronor, dvs. samma nivå som i första steget avbudgetprocessen lagt fast som ram för utgiftsområdet (bet. 2003/04:FiU1).Förslag till alternativa anslagsnivåer har framförts av Moderatasamlingspartiet, liberalerna, och Centerpartiet.Samtliga dessa alternativ ryms inom den fastställda utgiftsramen ochinnebär att de samlade utgifterna på utgiftsområdet begränsas med alltifrån6 till 221 miljoner kronor.Utskottet har på de närmast föregående sidorna redovisat hur regeringenoch styrelsen för önskar fördela anslagen på utgiftsområdetoch vilka av oppositionspartiernas förslag som har effekt på denna fördelning.I motionerna föreslås alternativa nivåer för sammanlagt 11 av utgiftsområdets18 anslag2Se tabell i det inledande avsnittet under rubriken för2004 inom utgiftsområde 2.. Utskottet övergår nu till att redovisa sinsamlade syn på anslagsfördelningen. Prövningen inriktas i första hand påde förslag där skilda meningar framkommit.Konjunkturinstitutet och EkonomistyrningsverketCenterpartiet föreslår att och Ekonomistyrningsverketsförvaltningsanslag ska minskas med 5 respektive . Partietmotiverar inte närmare sina förslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsberäkning för dessabåda myndigheter.StatskontoretKristdemokraterna och föreslår att Statskontorets anslagför ska minskas med 18 respektive , dvs. meden femtedel eller mer. motiverar inte sitt förslag närmare.Kristdemokraterna anser att delar av Statskontorets verksamhet ska förastill och Kammarkollegiet, två myndigheter som iKristdemokraternas budgetalternativ redan fått sina anslag nedskurna med40 respektive 8 miljoner kronor.Utskottet vill med anledning av detta erinra om att Statskontoret liksomEkonomistyrningsverket fungerar som regeringens stabsmyndigheter.Statskontoret svarar i den egenskapen främst för utrednings- ochutvärderingsverksamhet,ett arbete som bedrivs på uppdrag av regeringen och andra statligamyndigheter. Utskottet har svårt att se att den lösning som motionärernaförespråkar har några förutsättningar att kunna bidra till att effektiviteteni statsförvaltningen främjas, i synnerhet inte som anslagen till de berördamyndigheterna föreslås bli kraftigt beskurna. Utskottet finner ingenanledning att frångå regeringens förslag till medelsberäkning för Statskontoret.Statistiska centralbyrånModerata samlingspartiet, och föreslåratt förvaltningsanslag ska minskas med60, 40, respektive . Moderata samlingspartiet är rentgenerellt kritiskt till att skattemedel i så stor utsträckning användsför att finansiera en ökad statistikproduktion och vill därför begränsaSCB:s uppgifter samt öka avgiftsfinansieringen. föreslåratt 1993/statistikreform fullföljs och att ansvaret förstatistikproduktionen i ökad utsträckning förs över på statistikansvarigamyndigheter. föreslår utan närmare motivering att SCB:s anslagbegränsas med 65 miljoner kronor.Enligt utskottets mening fullgör SCB en viktig uppgift genom att på ettopartiskt sätt redovisa tillförlitlig statistik som är ett nödvändigtunderlag för statens, kommunernas och näringslivets planering. Såsom ocksåframhålls i propositionen bör den anslagsfinansierade statistikproduktionenbegränsas till löpande statistik som är av grundläggande betydelse förSveriges och EU:s informationsförsörjning. Utskottet anser att det ipropositionen föreslagna medelstillskottet till SCB är väl avvägt motbakgrund av de krav som ställs på SCB. Utskottet finner därför inte anledningatt ompröva regeringens förslag att ska anvisastill SCB för 2004.Folk- och bostadsstatistikVänsterpartiet redovisar ett förslag till boendeplaneringsprogram ochkräver i det sammanhanget att en ny folk- och bostadsräkning (FoB) snarastska genomföras.I slutet av 2001 lämnade SCB, () och Lantmäteriverketen gemensam rapport till regeringen kallad Förbättrad hushålls- ochbostadsstatistik i stället för FoB. Som ett alternativ till de traditionellafolk- och bostadsräkningarna föreslås där en lösning som bygger påfolkbokföringen och ett nytt lägenhetsregister. Statistiken ska enligtförslaget produceras decentraliserat, i stället för i ett sammanhålletFoB-register. För att stärka integritetsskyddet ska ägaren av en fastighetendast rapportera till lägenhetsregistret vilka lägenheter som finns ifastigheten. Någon uppgift om vilka personer som bor i lägenheterna skasåledes inte lämnas, utan denna information ska RSV i stället samla innär lägenhetsregistret väl är färdigställt genom att vända sig direkttill de boende i flerbostadshus.Rapporten remissbehandlades och den förslagna lösningenbereds i . Bland annat håller man på attförbereda ett förslag till lag om lägenhetsregister. Enligt nuvarandetidtabell kan den första hushålls- och bostadsstatistiska undersökningengenomföras tidigast 2006.Liksom motionärerna anser utskottet att det är önskvärt att man får framett väldokumenterat och aktuellt underlag för boendeplaneringen. Fråganom integritetsskyddet måste emellertid beaktas. Utskottet ärdärför inte berett att förorda någon annan lösning än den regeringen förnärvarande bereder och kan av denna anledning inte tillstyrka motionärernasförslag.KammarkollegietKristdemokraterna och föreslår att Kammarkollegiets anslagska minskas med 8 respektive 5 miljoner kronor.Vilka överväganden som bär upp förslag framgår inte avmotionen. vill att man undersöker om inte kollegietshantering av arvs-, gåvo- och stämpelskatt kan föras över till Riksskatteverketoch ifrågasätter om inte en samordning med Statskontoret kan ge ytterligareeffektivitetsvinster. Uppenbarligen anser sig inte behövaavvakta resultatet av den föreslagna undersökningen eftersom partietföreslår att Kammarkollegiets anslag ska minskas med en fjärdedel redannästa år.Finansutskottet avstyrker dessa förslag och biträder regeringens förslagtill samlingspartiet, liberalerna och Kristdemokraternaanser att bör gå samman med Konkurrensverket.Moderata samlingspartiet och föreslår därför attnämndens anslag halveras.Upphandlingskommittén föreslog 2001 att NOU skulle slås samman medKonkurrensverket och ombildas till en ny myndighet. Regeringen behandladekommitténs förslag i proposition 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentligupphandling och framhöll att det måste finnas en effektiv och ändamålsenligtillsynsorganisation. Det primära syftet för organisationen ska vara attupphandlingslagstiftningen och gemenskapsrättens principer följs. Det ärvidare viktigt, påpekade regeringen, att myndigheten ger upphandlandeenheter och leverantörer vägledning om hur lagstiftningen ska tillämpas.Regeringen ansåg att det inte fanns tillräckliga skäl för att föra överNOU:s uppgifter till (2001/02:FiU12) delade inte regeringens uppfattning utanförordade att en förnyad prövning av NOU:s ställning borde göras medinriktning bl.a. på att ta vara på de fördelar som kan finnas med enkontroll- och tillsynsfunktion via en förvaltningsmyndighet ochutvecklingsfunktioner i eventuellt andra former. ställde sig bakom etttillkännagivande till regeringen med denna innebörd (rskr. 2001/02:324).Regeringen redovisade i budgetpropositionen att den avsåg attåterkomma till frågan om i samband med att regeringentar ställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingenska vara utformat.Utskottet har erfarit att regeringen planerar att under vintern 2003remittera ett förslag om upphandlingsfrågor. Utskottet anser att det ärviktigt att regeringen tar ställning till bl.a. NOU:s organisationoch återkommer till i denna fråga. Utskottet planerar också atttill våren ha en offentlig utfrågning om upphandlingsfrågor. Någon särskildåtgärd från är därför inte nödvändig, varför motionerna avstyrks.Nämndens anslag bör således beräknas i enlighet med förslaget ibudgetpropositionen.Statens kvalitets- och kompetensrådModerata samlingspartiet, liberalerna, ochCenterpartiet vill alla avveckla Statens kvalitets- och kompetensråd.Moderata samlingspartiet och föreslår därför att anslaget förnästa år halveras. De båda övriga partierna vill däremot helt avskaffadetta anslag.Kvalitets- och kompetensrådet har till uppgift att stimulera myndigheternaskompetensförsörjning samt främja kvalitetsarbetet inom förvaltningen.Rådet inrättades och har således verksamhetbakom sig. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare föratt göra en fördjupad prövning av . del av verksamheten har finansierats med anslagssparandet på ettäldreanslag - D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt regleradeområdet - men denna reserv väntas vara förbrukad efter 2005.Regeringen anser därför att det är motiverat att närmare analysera hurmyndigheten ska finansieras . Utredarens uppgift är att utvärderaKvalitets- och kompetensrådets verksamhet, att bedöma om det ävenfortsättningsvis finns behov av en myndighet med denna inriktning och vilkaförutsättningar som i så fall ska gälla för den framtida verksamheten. Iuppdraget ingår även att analysera ansvarsfördelningen gentemot andramyndigheter inom det förvaltningspolitiska området, i första handStatskontoret, och Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör man avvakta detta utredningsarbete innanriksdagen tar ställning till Kvalitets- och kompetensrådets framtidauppgifter och organisation. Utskottet är därför inte berett att ändra påregeringens förslag till medelsberäkning för Kvalitets- och kompetensrådet.Ekonomiska rådetKristdemokraterna och föreslår att det till Finansdepartementetknutna avvecklas och att något anslag för detta ändamålinte förs upp i budgeten.Utskottet vill med anledning härav erinra om att fungerarsom initiativtagare till forskning och som en länk mellan å ena sidanFinansdepartementet och å andra sidan och dennationalekonomiska forskningen. ordnar möten och seminariersamt tar initiativ till olika forskningsinsatser. Regeringen anser attdessa insatser har varit betydelsefulla och ändamålsenliga och bidragittill att underlaget för den ekonomiska politiken förbättrats. Rådet harockså en viktig uppgift som rådgivare till ivetenskapliga frågor, särskilt inom området makroekonomi, modellbyggande ochmiljöekonomi. Mot den bakgrunden finns det enligt utskottets mening inteanledning att föreslå att ska avvecklas. Utskottet ställersig således bakom regeringens förslag till medelsberäkning och avstyrkerde framförda kraven på en avveckling av rådet.FinansinspektionenFinansinspektionens verksamhet bruttoredovisas över statsbudgeten.Verksamheten är anslagsfinansierad, men tar inspektionen utobligatoriska avgifter för tillsyn och för prövning av olika typer avansökningaroch anmälningar. Inkomsterna från dessa avgifter redovisas mot statsbudgetensinkomstsida och uppgår till ett ungefär lika stort belopp som anslaget.Ibudgetpropositionen föreslår regeringen att fr.o.m.nästa år direkt ska få tillgodogöra sig de inkomster som kommer frånprövningsverksamheten. Närmare bestämt gäller det de avgifter som inspektionentar ut i enlighet med förordningen (2001:911) om avgifter för prövning avärenden hos . Inkomsterna från dessa avgifter beräknasnästa år uppgå till , vilket motsvarar av desamlade avgiftsinkomsterna från inspektions- och prövningsverksamheten.Enligt förslaget ska avgifterna redovisas mot ramanslaget 2:1Finansinspektionen.Utskottet vill med anledning av detta framhålla följande. En grundläggandeutgångspunkt bör vara att inkomster och utgifter redovisas brutto påstatsbudgeten eftersom det ger en bättre överblick av den statligaverksamheten. Tydligheten, eller transparensen, i redovisningen ökar. Riksdagenfår då också möjlighet att pröva anslagstilldelningen och kan på så sättvarje år ta ställning till vilken omfattning en viss verksamhet ska ha.Redan i dag är det en betydande del av de statliga utgifterna som antingennettoredovisas mot statsbudgeten eller vid sidan av denna.