bet · GQ01UBU5 · 2003-03-06 00:00:00 — Beträffande lärare vid de medicinska fakulteterna framförssamma förslag i motion 2002/03:Ub457 yrkandena 1 och 2.I motion 2002/03:Ub553 (s) föreslås att examensordningen i högskoleför-ordningen skall förtydligas. Kunskap om homo- och bisexuella samlevnads-former bör ingå i kraven för en rad yrkesexamina, nämligen desamma somnämns i motion och i fempartimotionen och dessutom barnmor-skeexamen, social omsorgsexamen och psykoterapeutexamen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivan- den.Respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människansfrihet och värdighet är grundläggande för vårt samhälle. Den värdegrund somhar fastlagts för utbildningen i det offentliga skolväsendet anknyter tilldetta. All form av kränkande behandling skall aktivt motverkas av dem somverkar inom skolan. Att diskriminera - direkt och indirekt - studenter ochsökande till högskolan på grund av könstillhörighet eller sexuell läggningär förbjudet i den nya lagen om likabehandling avstudenter i högsko- lan (2001:1286). Av dem som utövar människovårdandeyrken, är lärare av något slag eller har att göra med människor inom ramenför ordningsmakten eller rättskipningen måste krävas att de är villiga ochkapabla att möta männi- skor med respekt och inlevelse. Därför är kunskapom människor med olika levnadsförhållanden och livsstilar viktig för allade yrkesgrupper som tas upp i motionerna.Den pedagogiska utbildningen av högskolans lärare utvecklas och genom- försav lärosätena själva, vart och ett för sig eller i samverkan mellan fleralärosäten. Regeringen har i regleringsbrev föreskrivit att den skallomfatta undervisningsformer, metodiska ansatser samt examinations- ochutvärde- ringsformer. Jämställdhets- och genuskunskap skall ingå iutbildningen. Rådet för högre utbildning, som ingår i , hartill uppgift att stödja det pedagogiska utvecklingsarbetet vid universitetoch högskolor. Av den redo- visning som regeringen i regleringsbrevet harålagt rådet att lämna skall det framgå hur rådet arbetar med att utvecklametoder för att använda genusper- spektiv i undervisningen och utvecklandetav pedagogiska kurser.I den nu gällande examensordningen i högskoleförordningen (1993:100)föreskrivs att det för den nya lärarexamen krävs bl.a. att studenten kan"orientera sig om, analysera och ta ställning till allmänmänskliga frågor,ekologiska livsbetingelser och förändringar i omvärlden" och vidare att honeller han kan "inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationenoch vid presentationen av ämnesstoffet". För läkarexamen och sjuksköterske-examen krävs bl.a. att studenten har "utvecklat sin självkännedom ochförmå- ga till inlevelse och därigenom, med beaktande av ett etisktförhållningssätt och en helhetsbild av människan, har utvecklat sin förmågatill goda relatio- ner med patienter och anhöriga". Samma eller snarlikaformuleringar finns i examensordningen när det gäller övriga yrkesexaminainom vårdområdet.I direktiven till den arbetsgrupp inom som fått iuppdrag att se över vissa examensfrågor i högskolan sägs bl.a. föl- jande:Generella principer skall fastställas för hur omfattning och mål för enyrkesutbildning bör formuleras i examensbeskrivningen. Vidare skall ge-nerella principer fastställas för vilka krav målen bör ange. Härvid skallhänsyn bl.a. tas till- målens betydelse för utbildningens uppläggning- målens betydelse som utgångspunkt för utvärde- ringar avämnen och program, och- att målen skall spegla yrkeslivets krav i de fall utbildningen leder tillett yrke som är reglerat i eller i andra EU-länder.Utskottet anser inte att statsmakterna bör peka ut särskilda perspektiv somskall anläggas på valet av kurslitteratur. I kursplanen för varje kursskall anges vilken kurslitteratur som skall användas. Kursplaner fastställspå lokal nivå av ansvarig fakultetsnämnd eller särskilt organ förgrundutbildning. I dessa ingår både lärare och studenter. Kurslitteraturensfunktion är inte i första hand att bibringa studenterna de synsätt somrespektive text anlägger, utan att utgöra ett arbetsmaterial för enutbildning som har till mål att studen- terna skall få förmåga att görasjälvständiga och kritiska bedömningar och att självständigt urskilja,formulera och lösa problem (1 kap. 9 § högskolelagen).Mot bakgrund av det som här har redovisats anser utskottet att riksdageninte bör göra något tillkännagivande enligt motionsyrkandena.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:So457 yrkande 4 etttillkännagi- vande om att kunskap om funktionshinder skall ingå i vissautbildningar, nämligen till arkitekt, byggnadsingenjör och lärare.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Om vikten av att de angivna yrkesutövarna har kunskaper om funktions-hinder har utskottet samma uppfattning som motionärerna.Riksdagen beslutade om en nationell handlingsplanför handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. SoU14, rskr. Enligthandlingsplanen skall personer med funktionshinder inte diskrimineras inågra sammanhang utan ha samma rätt som alla andra att delta isamhällslivet och få del av samma utbud av varor, tjänster, service ochkultur. Läroplanerna såväl för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) som för de frivilligaskolformerna (Lpf 94) föreskriver under rubri- ken Skolans värdegrund ochuppdrag att undervisningen skall anpassas till varje elevs förutsättningaroch behov.Med det styrsystem som gäller för högskoleutbildningen anges de natio-nella kraven för varje särskild examen i examensordningen. I denna, somutgör en bilaga till högskoleförordningen (1993:100), föreskrivs förhögsko- leingenjörsexamen bl.a. att studenten skall ha förvärvat kunskaperom och färdigheter i att handha produktion, processer och arbetsmiljö medhänsyn till människors förutsättningar och behov och till samhällets målavseende soci- ala förhållanden (kurs. här), resurshushållning, miljö ochekonomi. För arki- tektexamen krävs bl.a. att studenten har kunskaper omoch färdigheter i att med helhetssyn planera, utforma, förvalta och förnyabebyggelsemiljöer och byggnader med hänsyn dels till alla människors ochsamhällets behov (kurs. här), dels till krav på hållbara och funktionellalösningar av hög kvalitet och med god gestaltning. För att få lärarexamenskall studenten ha de kunskaper och de färdigheter som behövs för attförverkliga förskolans, skolans eller vuxenutbildningens mål (kurs här. )samt för att medverka i utvecklingen av respektive verksamhet enligtgällande föreskrifter och riktlinjer. Styrsystemet bygger på att lärosätenautformar sina utbildningar så att de studenter som tar olika examina har dekunskaper och färdigheter som anges i examensordning- en. Som nämntsförbereder en arbetsgrupp inom Utbild- ningsdepartementetgenerella principer för hur mål för en yrkesutbildning bör formuleras iexamensbeskrivningen.Vänsterpartiets motion 2002/03:Ub307 tar upp behovet av teknisk utbildningmot ohälsa i arbetslivet. Motionärerna anser attskyddsingenjörsutbildningen inte har följt med förändringarna i arbetslivetoch hos tekniska system. Det behövs enligt deras mening en ny typ avskyddsingenjörsutbildning som kopplas till befintliga eller nyacivilingenjörsprogram och därmed också till forskning. Högskoleverketföreslås få i uppdrag att genomföra en sådan för- ändring (yrkande 1).Vidare föreslås att regeringen skall tillsätta en utredning med uppdrag attutarbeta en strategi för hur kompetens avseende människa- teknik kan bli enviktig komponent i all högre teknisk utbildning (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.För närvarande ges en utbildning till arbetsmiljöingenjör (ny beteckning pådet som tidigare kallats skyddsingenjör) av Arbetsmiljöinstitutet.Utbildning- en är att betrakta som en specialistutbildning föringenjörer/naturvetare med arbetsmiljö- och/eller miljöansvar. Förtillträde fordras därför en tek- nisk/naturvetenskaplig grundutbildning pågymnasienivå, gärna med påbygg- nad av högskolekurser med naturvetenskapliginriktning. Dessutom krävs yrkesverksamhet. Utbildningenpågår på halvtid parallellt med yrkesverksamhet.Vid universitet finns ett civilingenjörsprogram i teknisk naturveten-skaplig kemi på 180 poäng (4,) med en inriktning mot miljöteknik. har en civilingenjörsutbildning som fokuserar påsamban- den mellan teknik, människor och organisation. Studenterna lär sigatt designa och utforma produkter eller produktionssystem som är anpassadetill männi- skans förutsättningar och behov. Utbildningen baseras på enkombination av maskinteknik och arbetsvetenskap.Utskottet anser att dessa exempel visar att universiteten och högskolornaär kapabla och intresserade av att förnya sina utbildningsprogram för attmöta nya behov i samhället och inte minst i arbetslivet. börenligt ut- skottets mening inte göra något uttalande om att den utbildningav arbetsmil- jöingenjörer som anordnas av Arbetsmiljöinstitutetborde ersättas av civilingenjörsutbildning. Även när det gällermotionärernas yrkande 2 anser utskottet att bör lita pålärosätenas eget ansvar för utformningen av deras utbildningar.Utbildningarna för tandvård tas upp i fyra motioner.Vänsterpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub305 att skall fåi uppdrag att utreda möjligheten till en högskoleutbildning förtandsköterskor. Motionärerna delar inte den uppfattning som förts fram aven särskild utreda- re i betänkandet Tandvården till (SOU 2002:53) atttandsköterskeut- bildning skall anordnas som en påbyggnadsutbildning ikomvux. I stället anser de att tandsköterskeutbildningen bör vara enhögskoleutbildning på 80 poäng som leder till yrkeshögskoleexamen. Delar avdenna utbildning skall kunna tillgodoräknas i tandhygienistutbildningen.Även i motion 2002/03:Ub507 (m) kritiseras utredarens förslag om tand-sköterskeutbildning. Förslaget brister enligt motionären i insikt om påvilken kunskapsnivå den vidareutvecklade tandsköterskans arbetsuppgifterligger. Han anser att en nationell tandsköterskeutbildning på högskolenivåskynd- samt bör startas (yrkande 1) och att utbildningen till tandsköterskaoch tand- hygienist bör integreras (yrkande 2). Det grundläggande stegetbör utgöras av en tandsköterskeutbildning. skall det varamöjligt att lämna utbild- ningen för att senare återkomma till studier till tandhygie- nist. Motionären föreslår också etttillkännagivande om att legitimerad tand- sköterska skall ha behörighet attarbeta i munnen på patienterna (yrkande 3). Utbildningstiden för att blitandhygienist skall förlängas till (yrkande 4) ochbehörighetsområdet för tandhygienister utvidgas till att omfatta vissaenklare vårdinsatser som utförs av tandläkare (yrkande 5). Slutligenvill motionären att dimensioneringen av utbildningen skall ses över i syfteatt skapa balans mellan behov och tillgång på assisterande personal itandvården (yrkande 6).Enligt motion 2002/03:Ub477 (s) bör en treårig högskolelutbildning inrät-tas för att tillgodose den kunskapsnivå som krävs för morgondagens tandskö-terska. Det bör enligt motionärerna vara möjligt att stegvis utbilda sigfrån tandsköterska, tillika tandhygienist, till tandläkare.Motion 2002/03:Ub364 (m) föreslår förlängning av tandhygienistutbild-ningen till 120 poäng. Motionärerna påpekar att om utbildningen förblir 80poäng - såsom utredaren föreslagit - försvåras för tandhygienisten att gåvidare till forskning inom området munhälsa.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Den särskilde utredarens förslag, som berör samtliga frågor som motionä-rerna har tagit upp, har remissbehandlats och bereds nu inom Regeringskans-liet. Utskottet anser inte att bör föregripa regeringensberedning av ärendet.En översyn av dansutbildningarna begärs av i motion2002/03:Kr370 yrkande 17. Motionärerna pekar på dansarnas korta yrkeskar-riär och anser att det i deras grundutbildning alltid borde finnas enförberedel- se till en alternativ karriär och en planering för dansaresomskolning eller vidareutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Yrkesutbildning av dansare anordnas främst utanför högskolan, nämligen delsinom ramen för det estetiska programmet i gymnasieskolan, dels inom ettspecialutformat gymnasieprogram vid i Stockholm.Dansarutbildning finns också vid några kompletterande skolor. Vid finns en ettårig vidareutbildning av yrkesdansare. Där anordnasockså utbildning av danspedagoger.Alla nationella och specialutformade program i gymnasieskolan innehåller åtta kärnämnen, som tillsammans omfattar 750 gymnasiepoäng, vilketutgör cirka en tredjedel av utbildningen i dessa program. De elever som ge-nomgår en dansarutbildning i gymnasieskolan bör därför få med sig en grundsom gör det möjligt för dem att eventuellt senare i livet vidareutbilda sigför något annat yrke. har i betänkandet Åtta vägar tillkun- skap. En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) lagt framförslag som går i riktning mot bredare utbildningar i gymnasieskolan.Utredningen remissbehandlas och regeringen har aviserat enproposition . Utskottet vill också peka på att vägledninginför och under gymnasiestudierna är särskilt viktig för ungdomar som ärmycket starkt in- riktade på ett snävt avgränsat yrke.Frågor om utbildning av dramapedagoger tas upp i två motioner.Enligt motion 2002/03:Ub517 (v) har staten ansvar för att tillhandahålladramapedagogutbildning. Motionären påpekar att det utbildas dramape-dagoger endast vid en folkhögskola i hela landet, vilket betyder attalltför få dramapedagoger utbildas. Behoven av dramapedagoger överstigerenligt motionären vida tillgången. Drama har stor betydelse för skolanselever, för att stärka självförtroendet och förmågan till empati. Det ärviktigt att skolan kan erbjuda eleverna kvalificerade pedagoger som kan gedem träning i detta.Även i motion 2002/03:Ub234 (c) skriver motionärerna att det behövsdramapedagoger i skolorna. För att säkra utbildningen behövs enligt derasmening en utredning som ser på efterfrågan i samhället på denna yrkeskom-petens, för att man senare eventuellt skall ålägga universitet ochhögskolor att utbilda fler dramapedagoger.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.När liknande yrkanden behandlades (bet. 2000/01:UbU8 s.26) hänvisade utskottet till att den nya lärarutbildningen gör det möjligtatt erbjuda inriktningar och specialiseringar på dramapedagogik. Detta kankomma att förändra förutsättningarna för den befintliga dramapedagogutbild-ningen vid folkhögskolor. Utbildningen för den nya lärarexamen . Det är enligt utskottets mening ännu för tidigt attbedöma om det behövs något initiativ av statsmakterna angåendedramapedagogut- bildning.I motion 2002/03:Ub346 föreslår att regeringen skall ge i uppdrag att utreda behovet av en utbildning av imamer inomhögskolan och hur en sådan skulle kunna utformas. Eftersom de muslimskasamfunden i saknar ekonomisk och organisatorisk kapacitet för attbygga upp en utbildning av imamer bör detta behov tillgodoses inom denoffentliga högskolan, anser motionärerna. De skriver att detreligionsveten- skapliga programmet som blivande präster läser skulle kunnautvecklas med en inriktning mot islam, som dels skulle kunna fungera som enimamutbild- ning, dels skulle kunna väljas av icke-muslimer, vilket skulleöka kunskapen om och förståelsen för Islam.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Utbildningsprogram inrättas och utformas numera av varje lärosäte för sig.Den utveckling av det religionsvetenskapliga programmet som motionärernavill se är möjlig utan att gör något tillkännagivande enligtmotio- nen. Utskottet vill även i detta sammanhang påminna om lärosätenasuppgift enligt högskolelagen att samverka med det omgivande samhället.Utbildning i vissa ämnenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om utbildning och forskning inom IT,form- och designområdet och film- och medieområdet med hänvisning tillregeringens uppdrag till lärosätena samt till budgetdialogen. Yrkanden omspråket arameiska, kurser i djuretik, kurser m.m. i komplementär- ochalternativmedicin samt forsk- ningsanknytning av skolämnet slöjd avstyrksockså.Motioner och utskottets ställningstagandenUtskottet tar här först upp yrkanden som gäller större ämnesområden ochbefintliga utbildningar. Därefter följer yrkanden om mer avgränsade ämnen.I motion 2002/03:T458 (c) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omsärskilda åtgärder för att främja utbildning och forskning inom IT-området.Motionä- rerna skriver att nyrekrytering till utbildning behöver stödjasoch forsknings- anslagen behöver ökas inom detta och anslutande områden.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Universitet och högskolor har ett generellt uppdrag att aktivt främja ochbredda rekryteringen till högskolan. Regeringen har i regleringsbrev angettatt antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniskautbildnings- områdena bör öka 2003 jämfört med föregående år. Där sägsockså att läro- sätena i ökad utsträckning och i nära samarbete medarbetslivet skall utforma utbildningar som är attraktiva för studenternaoch svarar mot ar- betsmarknadens behov, nationellt ochregionalt, samt erbjuda uppdragsutbild- ning. Utskottet anser inte attriksdagen bör göra något uttalande om ökad rekrytering till ett visstämnesområde. När det gäller resurser till grundforsk- ning fattarstatsmakterna endast övergripande beslut om fördelningen av de statligaforskningsmedlen, medan den närmare fördelningen görs av forsk-ningsfinansierande myndigheter såsom och lärosätena själva.Medel för behovsmotiverad forskning anvisas under olika utgiftsområden påstatsbudgeten och fördelas av bl.a. för arbetsliv ochsocial- vetenskap (FAS), för miljö, areella näringar ochsamhällsliv (Formas) och Verket för innovationssystem ().Tre motioner handlar om utbildning inom form- och designområdet.I motion 2002/03:Ub335 yrkande 2 sägs att det behövs vida-reutbildningar för att öka kunskapen om nya material, miljöanpassade färgeroch lim eller andra miljökänsliga produkter, för aktiva inom hantverksyrkenmen även för andra yrkesgrupper. Samarbetet mellan olika utbildningar börutvecklas så att studenterna får kunskap inom fler områden, anser motionä-rerna. Även gymnasieskolans hantverksutbildningar behöver ses över ochutvecklas. föreslås göra ett tillkännagivande om detta.En fortsatt satsning på form, design och medier i förordas imotion 2002/03:Ub488 (s) yrkande 7. Motionärerna beskriver befintlig verk-samhet vid , och Halmens hus iBengtsfors, Textilhögskolan vid och hävdar att det i finns mycket godaförutsättningar för att form- och designverksamheten kan växa och utvecklasytterligare. Hantverksskolan Dacapo i bör enligt motionärerna fåmöjlighet att överföras till , som förklarat sigberett att överta verk- samheten. Förutsättningen är då att finansieringenlöses.I huvudsak samma utbildningar och inrättningar lyfts fram även i motion2002/03:N398 (s) yrkande 7. Motionärerna begär ett tillkännagivande omvikten av att form- och designverksamheten i ges godaförutsätt- ningar att växa och utvecklas.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Det är ett ansvar för de lärosäten och andra utbildningsanordnare som er-bjuder utbildning inom form- och designområdet att utveckla utbildningarnainnehållsmässigt och strukturellt. Inom ramen för de resurser som riksdagenanvisar på statsbudgeten till varje lärosäte beslutar respektive lärosätesjälvt om vilka utbildningar som skall erbjudas. Utskottet utgår från attGöteborgs universitet i budgetdialogen med förfram sina behov av medel och att dessa prövas innan regeringen lägger framsitt budget- förslag till . Ett förslag om reformering avgymnasieutbildningen har lagts fram av i betänkandet Åttavägar till kunskap. En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) somför närvarande re- missbehandlas.I motion 2002/03:Ub398 (s) pläderar motionärerna för att /skall ges adekvata resurser så att den film- och medieut-bildning som ges där med medel bl.a. från EU och från VästraGötalandsregionen, och kommun, kan blien del av högskolans reguljära utbildningsutbud.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Även detta behov bör enligt utskottets mening prövas i budgetdialogenmellan /och Utbildningsdepartementet.Situationen för språket arameiska tas upp i motion 2002/03:Ub240 (s).Enligt motionären finns det 50 000-60 000 assyrier/syrianer och kaldéer somtalar detta språk. Det behövs ytterligare insatser, utöver den undervisningsom bedrivs vid , för att bevara språket ochutveckla ett skriftspråk. Ansvaret för skriftspråket, språkbildning ochvården av arameiska som ett kyrko- och kulturspråk måste enligt motionärenfå en lösning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Vid universitet finns en språk, tillvilka arameiska räknas. är det arameiskaspråket föremål för flera undersökningar, både av moderna arameiskadialekter och av äldre fornsyrisk litteratur. fickHögskoleverket i uppdrag av regeringen att göra en översyn av språkämnendär omfattningen av utbildning och forskning vid universitet och högskolorär förhållandevis liten, s.k. små- språk. I en rapport harverket redovisat uppdraget. Utredningen visar att det största problemet försmåspråken är deras ekonomi. Högskole- verket föreslår att regeringenutvidgar systemet för särskilda åtaganden gäl- lande språkämnen. Sådanaåtaganden skall innebära att ett universitet eller en högskola får ansvaroch medel för att garantera ett ämnes fortlevnad och utveckling. Ärendetbereds nu inom Utbildningsdepartementet.Utskottet anser inte att det är befogat att gör någottillkännagi- vande enligt motionen.Motion 2002/03:MJ488 (s) handlar om djuretik. Motionären föreslår i yrkan-de 2 att det skall tas fram förslag om hur studier av poänggivande kurser idjuretik skall främjas.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet eftersom det rören fråga på en detaljnivå som faller utanför uppgifter.Utbildning i komplementär-/alternativmedicin tas upp i två motioner.Enligt motion 2002/03:So225 (c) yrkande 1 behövs det ett nationellt cent-rum för att hålla ihop forskning och utbildningsfrågor samt en policy inomdetta område. I motion 2002/03:So365 (mp) yrkande 5 framhåller motionä-rerna att det måste skapas förutsättningar för en integrering av och ettökat samarbete mellan skolmedicinen och det komplementärmedicinska fältet.De kurser på minst 5-poängsnivå som redan ges på några universitet måstekunna öppnas för färdigutbildade och yrkesverksamma med olika slagsvårdutbild- ning, inte som enbart för läkare. Arbetsgivarna uppfattareller prioriterar inte alltid behovet av vidareutbildning på det härområdet. Motionärerna anser att ett sätt att lösa problemet är att på siktavsätta särskilda medel till en fond som man skall kunna söka pengar frånför att finansiera studietiden på en sådan kurs.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivan- den.Det finns i nuvarande bestämmelser inget som hindrar lärosätena att inrättacentrum av olika slag. Lärosätena bestämmer också själva vilka kurser deskall anordna och till vilka potentiella studentgrupper olika kurser skallvända sig. bör enligt utskottets mening inte ta något initiativ ienlighet med motionsyrkandena.Medan det för övriga estetiska skolämnen finns en forskarskola i ,saknas helt forskningsanknytning av skolämnet slöjd, framhåller motionäreni motion 2002/03:Ub288 (kd). Lärarutbildning i slöjd anordnas inte i Stock-holm, utan vid .