bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — Skolanspersonal skall därför inte bara förmedla kunskaper ide olika skolämnena utan också ge kunskaper om degrundläggande värdena och utgå ifrån dem i sittarbete och i sitt förhållningssätt. Regeringen pekarockså på att det är skillnad på att lära omdemokrati och att omfatta demokratiska värden ochförsvara dem när de hotas, vilket enligt regeringenär en förklaring till förekomsten av kränkandebehandling. Alla former av kränkande behandling sommobbning och könsrelaterad mobbning, sexuellatrakasserier, rasistiska, nazistiska och homofobiskabeteenden och handlingar skall aktivt och med kraftåtgärdas och bekämpas. Vidare har regeringen vidflera tillfällen påpekat vikten av att eleverna igrund- och gymnasieskolan i undervisningen får mötaoch diskutera med företrädare för de politiskapartierna och deras ungdomsförbund. En viktigförutsättning för att demokratin skall vara hållbarär att den förankras bland barn och ungdomar samtatt deras deltagande i samhället uppmuntras ochutvecklas. Regeringen informerar om att man har föravsikt att ge i uppdrag att undersökavilka möjligheter som finns för politiska partier,ungdomsförbund och andra organisationer som ärengagerade i samhällsfrågor att verka i skolan.MotionernaI motion 2002/03:Ju214 yrkande 5 (m) föreslås attskolans undervisning i samhällskunskap ochdemokratifrågor intensifieras. Motionären menar attmånga ungdomar varken i teorin eller praktikenkänner till eller förstår hur demokratin fungerar. Imotion 2002/03:K383 yrkande 8 (mp) menar motionärenatt skolan har en viktig roll för att tidigt geeleverna en förståelse för våra demokratiskabeslutsprocesser. Elevinflytande är ett oundgängligtinstrument för att få en sådan förståelse. Vidareanser motionären att samtliga kursplaner bör sesöver i syfte att stärka demokratifrågornas position.I motion 2002/03:Ub393 (s) finns liknande förslag.Motionären menar att skolan måste ta ett störreansvar för att förmedla kunskaper till eleverna omvad demokrati innebär och om vikten av att användasina demokratiska rättigheter. Demokrati ochinflytande måste vara en naturlig del i skolansarbete. Även de politiska partierna bör hamöjlighet att träffa elever 7. Ävenmotionären i motion 2002/03:K326 (s) anser attmöjligheterna bör öka för demokratiska politiskapartier samt politiska ungdoms- och studentförbundatt informera om sin verksamhet och sina politiskaåsikter i skolor och högskolor.I motion 2001/02:Ub26 (s) menar motionären attföreningslivets värdegrunder starkt kan bidra tillatt motverka våld och mobbning samt till attfördjupa demokratin. Ett föreningsliv som i högreutsträckning är delaktigt i skolan skulle ocksåbidra till fler vuxenkontakter i skolan. Motionärenmenar också att det är genom engagemanget iföreningslivet som man lär något om demokrati ipraktisk mening och att det därför är viktigt attstärka föreningslivets inflytande i skolan.Folkpartiet framhåller i motion 2001/02:Ub30yrkande 6 att krafttag måste tas mot mobbningen. Attdet förebyggande arbetet fungerar är enligtFolkpartiet avgörande. Alla skolor skall ha entydlig mobbningsplan som efterföljs, och det behövsen väl fungerande elevvård. All personal i skolanskall ta sitt ansvar för att deras egna ochelevernas attityder och handlingar motsvarar tankenom allas lika värde, och de skall också varaskyldiga att anmäla till rektorn när deuppmärksammar mobbningsfall. I de fall när mobbningändå inträffar måste skolan få utökade befogenheter.I dag råder det osäkerhet om vad en skola får göraför att ingripa, vilket i vissa fall leder till attmobbningsoffren inte får någon hjälp alls. Skolornamåste få tydliga besked om vad som gäller så att dekan agera med kraft. De elever som gör sig skyldigatill grova kränkningar eller våldshandlingar måstekunna flyttas från skolan där mobbningsoffret går.Möjliga åtgärder som bör skrivas in i en ny skollagär skriftlig varning, obligatoriska föräldrasamtal,kortare avstängning och förflyttning till annanskola. Vid grova fall av våld, trakasserier ellermobbning bör skolan polisanmäla förövaren.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. I betänkandet Skolan m.m. (bet.2001/02:UbU10) behandlades motioner som rörämnesutrymmet för demokrati. Utskottet framförde attskolans ansvar för ett demokratiskt förhållningssätti skolan framgår av såväl läroplanen somkursplanerna. I kursplanerna för såväl grund- somgymnasieskolan betonas demokrati och demokratifrågorsom allmänt förhållningssätt och som inslag isamhällsorienterande studier. Utskottet menade attde närmare formerna för lärande och undervisning ären angelägenhet för lärare och skolledning i samrådmed eleverna. Utskottet har ingen annan uppfattningnu. I betänkande Åtta vägar tillkunskap behandlas också hur gymnasieskolans strukturkan förändras för att underlätta ett förverkligandeav gymnasieskolans uppdrag.När det gäller de politiska partiernas och detövriga föreningslivets möjligheter att delta iskolans verksamhet anförde utskottet i betänkandetSkolan m.m. att det är en väsentlig uppgift för helasamhället att engagera ungdomar i politik och ifrågor som rör demokrati. Skolan har ett ansvar föratt vara positiv till att öppna sig mot och samverkamed det omkringliggande samhället, inte minst vadgäller föreningslivet. Skolan har ett ansvar för attförsöka väcka intresse för politiskafrågeställningar, inte minst för att det i skolansuppdrag ingår att aktivt arbeta för att bevara ochutveckla vår demokrati. Utskottet ansåg att det ärviktigt att stödja utvecklingen av bl.a. depolitiska ungdomsorganisationernas medverkan iskolan. Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Utskottet noterar också att regeringen ibudgetpropositionen framhöll att det föratt förankra och utveckla demokratin är viktigt attbarn och ungdomar uppmuntras och ges möjlighet attdelta i samhällslivet och att regeringen därför gettett uppdrag till att undersöka vilkamöjligheter som finns för politiska partier,ungdomsförbund och andra organisationer som ärengagerade i samhällsfrågor att verka i skolan.Uppdraget redovisades och Skolverketkonstaterade att det finns en stor osäkerhet kringvad som juridiskt reglerar skolornasomvärldskontakter, vem som har huvudansvar förorganisering och finansiering av sådan verksamhetsamt hur skolan skall bemöta antidemokratiskaorganisationer och strömningar. avser atti samråd med ochUngdomsstyrelsen ta fram ett stöd-och referensmaterial till verksamma inom skolan.Utskottets uppfattning i denna fråga är att det ärviktigt att skolan öppnar sig mot det omgivandesamhället genom att föreningar, t.ex. politiskapartier, idrottsföreningar och andraintresseorganisationer såsom miljöorganisationer ochorganisationer för mänskliga rättigheter inbjuds attdelta i skolans verksamhet.Utskottet vill också peka på att det är viktigtatt skolan också i sitt eget arbete är demokratisk.Elevinflytande är ett sätt att sprida demokratiskavärden och tankesätt. Att ge eleverna ett reelltinflytande är ett viktigt verktyg för att nå dettamål. I betänkande Skollag förkvalitet och likvärdighet behandlas frågan om vilkenreglering av elevinflytandet som bör finnas. Frågantas upp också i betänkande Åttavägar till kunskap.När det gäller yrkandet om åtgärder för attförebygga och förhindra mobbning konstaterarutskottet att behandlar även dennafråga i sitt betänkande, och regeringens behandlingav betänkandet bör avvaktas. Utskottet vill dockunderstryka att arbetet att förmedla skolansvärdegrund och att motverka kränkande behandling ären viktig del i skolans demokratiska uppdrag redannu. Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) är densom verkar inom skolan skyldig att aktivt motverkaalla former av kränkande behandling såsom mobbning.En rad åtgärder på statlig nivå för att bekämpakränkande beteende har genomförts eller pågår. Ettnationellt och skolforms-övergripandevärdegrundsprojekt startade ochavslutades . Projektet hade i uppdrag attlyfta fram de grundläggande demokratiska värdena ochatt stödja och stimulera det lokalavärdegrundsarbetet. Vidare påbörjade två nationellavärdegrundscentrum, på uppdrag av regeringen, sinverksamhet för att under perioden20002003 sprida och göra kunskap och forskningtillgänglig för kommuner och skolor. De skall ocksåstimulera forskning inom värdegrundsområdet.Skolverket har vidare redovisat enkartläggning av förekomsten av rasism, etniskdiskriminering, sexuella trakasserier, homofobi ochkönsrelaterad mobbning. Verket har också presenteratett antal rekommendationer vad gäller insatser sombehöver göras. Rapporten bereds nu inomRegeringskansliet. Slutligen harrektorsutbildningen, värdegrundscentrumen, Uppsalauniversitet och fått medel föratt utveckla fortbildning och kurser för skolledare,lärare och lärarstuderande inom områdenavärdegrundsfrågor, mänskliga rättigheter samtnutidshistoria.Även mobbning har varit och är föremål för en radinsatser. har somsyfte att samla alla goda krafter och att visa pågoda exempel och olika arbetssätt som finns ute påskolorna. Elever och lärare i över två tredjedelarav landets alla grundskolor har deltagit. Vidare harSkolverket fått i uppdrag av regeringen att lyftafram lärorika exempel på handlingsprogram ocharbetssätt mot kränkande behandling. Verket skallockså ge stöd till skolorna med att granska,utvärdera och förbättra sitt arbete mot kränkandebehandling.Kvaliteten i förskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende kvaliteten iförskolan.Jämför reservationerna 27 (fp), 28 (kd) och29 (c).Regeringens skrivelseRegeringen anser att utbyggnad av förskolan ochförstärkning av dess kvalitet är ett centralt områdeför . Barngruppernas storlek ochpersonaltätheten bör ses över. Genomförandet avförskolans läroplan bör utvärderas. Reformerna ommaxtaxa, förskoleverksamhet för arbetslösas ochföräldraledigas barn samt allmän förskola skallföljas upp och utvärderas.Enligt regeringen är syftet med de senaste årensreformarbete att göra förskolan tillgänglig för allabarn från tidig ålder. Regeringen pekar också på attresurserna per plats i förskolan har ökat sedan treår tillbaka. Personaltätheten är 5,4 barn perårsarbetare, vilket är en liten förbättring jämförtmed . Regeringen har gett iuppdrag att göra en fördjupad studie avbarngruppernas storlek och personaltätheten samt engenomgripande analys av resultaten utifrån forskningoch erfarenhet. Regeringen anser att tillräckligtmed resurser måste garanteras förskolan så att denmed goda förutsättningar kan genomföra sitt uppdrag.Bland annat lämnar staten årliga medel på 500miljoner kronor för kvalitetssäkring, som skallanvändas för personalförstärkningar ochkompetensutveckling av personal. Regeringeninformerar om att en första rapport om maxtaxanskonsekvenser och de övriga reformerna kommer attlämnas . En lägesrapport lämnadesunder hösten 2002.MotionernaFolkpartiet anser i motion 2001/02:Ub30 yrkande 11att det är viktigt, speciellt när förskolan har ettstörre pedagogiskt ansvar än tidigare, att det ärutbildad personal som har huvudansvaret förverksamheten i förskolan. mål är attall personal med pedagogiskt ansvar inom förskolanskall vara högskoleutbildad, och det är därförviktigt att barnskötare som arbetar inomförskolan ges möjlighet till vidareutbildning tillförskollärare. Man menar också att det är viktigtbåde för barn och personal att det finns klara målmed verksamheten. Det bör vara två typer av mål. Denena uppsättningen mål skall ange inriktningen påförskolans pedagogiska verksamhet och uttrycka enönskad kvalitetsutveckling. Den andra uppsättningenskall uttrycka vad varje barn skall ha uppnått närdet lämnar förskolan. Att inte ha klart uppställdamål försvårar resultatuppföljningen av verksamheten.Kristdemokraterna hävdar i motion 2001/02:Ub28yrkande 2 att regeringens politik vad avserbarnomsorgen har syftat till att sakta men säkerttränga ut familjedaghem, föräldrakooperativ ochöppna förskolor och ersätta dem med förskolor. FörKristdemokraterna är förskolan inte den endabarnomsorgsformen utan man vill ha ett flexibeltsystem där föräldrarna själva kan välja vilkenbarnomsorgsform som passar barnets behov ochfamiljens vardag. När det gäller frågor om kvaliteti förskolan menar i 2001/02:Ub28yrkande 3 att kvalitetsproblemen har förvärrats iförskolan. Barngrupperna har blivit större ochpersonaltätheten är för låg, köerna har växt ochmaxtaxan har förvärrat den redan negativautvecklingen. Det behövs ingen ytterligareutredning. menar attbarnomsorgspolitiken måste öppna för störrevalfrihet för familjerna. Om det fanns ekonomiskamöjligheter att gå ned i arbetstid eller på annatsätt själv ordna barnomsorgen tror Kristdemokraternaatt trycket på förskolorna skulle minska, och därmedskulle kvaliteten kunna höjas.Centerpartiet anser i motion 2001/02:Ub24 yrkande3 att förskolans verksamhet måste kvalitetssäkrasgenom att man dimensionerar barngrupperna iförskolan utifrån både barnens och personalensperspektiv. Barngrupperna får inte vara större änatt varje enskilt barn känner trygghet och får engod pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran ochlärande bildar en helhet. skall personalenkänna att den utför sitt arbete på etttillfredsställande sätt. menar attregeringen bör ta itu med kvaliteten i förskolan istället för att ge ett nytt uppdrag.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet vill dock starktunderstryka betydelsen av en hög kvalitet inombarnomsorgen. Kommunerna måste kunna erbjuda barnoch föräldrar en barnomsorg som innebär trygghet ochgod omvårdnad som det pedagogiskainnehållet är väl avpassat för barnens ålder ochutveckling. Barngruppernas storlek kan vara enviktig faktor, liksom personalens kompetens och deekonomiska resurser som står till förfogande.Utskottet vill erinra om att de reformer som nyligengenomfördes inom barnomsorgen bör utvärderas innannågra förändringar föreslås. För att en utvärderingskall vara meningsfull bör den inte heller görasalltför nära inpå reformens genomförande. Utskottetmenar därför att det är rimligt att avvakta dengranskning av barnomsorgens kvalitet som förnärvarande pågår innan utskottet eventuellt uttalarsig i kvalitetsfrågor som rör barnomsorgen.Utskottet vill också peka på att regeringen ibudgetpropositionen informerar om att mankommer att ta initiativ till att en skyldighet attupprätta kvalitetsredovisning införs även förförskoleverksamhet och skolbarnsomsorgen. Utskottetvill också erinra om den överenskommelse somföreligger mellan Socialdemokraterna, som innebär att barngrupperna inombarnomsorgen skall minska. Avsikten är attkvaliteten på verksamheten därmed skall öka.Utskottet erinrar om att det i 2 a kap. 3 §skollagen föreskrivs att det inomförskoleverksamheten skall finnas personal med sådanutbildning eller erfarenhet att barnens behov avomsorg och en god pedagogisk verksamhet kantillgodoses. Utskottet framhåller vidare att detankommer på kommunen att organisera verksamheten ochanskaffa den kompetens som behövs för att målen iläroplanen skall kunna nås. Utskottet utgår ifrånatt kommunerna satsar på välutbildad personal föratt garantera hög professionalitet.När det gäller målformuleringarna i läroplanen förförskolan (Lpfö 98) har liknande motionsyrkandenbehandlats senast i betänkandet Skolan, m.m. (bet.2001/02:UbU10). Utskottet menade då att avsikten medmål att uppnå när det gäller skolan är att målenskall kunna utvärderas och inga betyg eller omdömenskall utfärdas. Läroplanen skall enligt utskottetsmening innehålla en typ av mål, nämligen mål attsträva mot för det enskilda barnets utveckling ochlärande. När det slutligen gäller regleringen av deolika barnomsorgsformerna har Skollagskommitténbehandlat denna fråga och utskottet menar attregeringens beredning av förslagen bör avvaktas.Flexibelt utbildningssystemUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att motionsyrkandenaavseende förändringar i gymnasieskolan,förkunskaper till nationella program samt detindividuella programmet avslås.Jämför reservationerna 30 (m), 31 (fp), 32(m, fp, kd, c), 33 (fp), 34 (kd) och 35 (c).Regeringens skrivelseRegeringen anser att eleverna måste ges den tid debehöver för att nå skolans mål. Beslut om särskildastödinsatser i och gymnasieskolan måstegrundas på en individuell helhetsbedömning.Gymnasieskolan måste förnyas så att elever i behovav stöd skall kunna få det inom ordinariegymnasieprogram. Elever som saknar behörighet tillgymnasieskolans nationella program bör i första handerbjudas en individuellt upplagd studieplan inomramen för det gymnasieprogram de valt. Regeringenmenar att flera kan stimuleras att delta i lärandegenom att man underlättar övergångar, ökar samverkansamt ökar flexibiliteten inom utbildningssystemet.När det gäller ger läroplanen ochkursplanerna enligt regeringens uppfattning lärareoch skolledning stor frihet att planera och läggaupp undervisningen för eleverna så att de fårmöjlighet att nå målen i läroplanen ochkursplanerna. Avsikten med denna frihet är att gemaximala möjligheter till måluppfyllelse för varjeelev. I vissa fall betyder detta att en elev kanbehöva i . Varje elevsbehov måste uppmärksammas och så långt som möjligtmötas med individuella lösningar och varje elevsindividuella situation ligga till grund för debeslut som fattas om stöd för eleven. Andra eleverkan gå snabbare fram i sin inlärning. Alla eleverhar rätt att få stöd och stimulans för maximalkunskapsutveckling. Målen i läroplanen ochkursplanerna är så utformade att det knappast finnsnågon gräns för en elevs lärande undergrundskoletiden. Mål att sträva mot innebär att allaelever skall få arbeta med intressanta uppgifter ochstimulerande utmaningar.När det gäller kärnkunskaper i gymnasieskolan slårregeringen fast att syftet med gymnasiereformen,nämligen att skapa en likvärdig gymnasieskola föralla, ligger fast. Regeringen ser därför allvarligtpå att resultaten i kärnämnena varierar kraftigtmellan gymnasieskolans olika program. Regeringenavvisar alla tankar på att sänka kunskapskraven ochatt utsortera vissa elever till utbildningsvägarutan kärnämnen. Kärnämnena är en kunskapsbas som ärnödvändig för att alla individer skall kunna ta delav den fortsatta och ständiga höjning avkompetenskraven som företag eller arbetsplatsermåste göra för att inte halka efter i utvecklingen.Regeringen avvisar med bestämdhet alla tankar på attsänka kunskapskraven och att utsortera vissa elevertill utbildningsvägar utan kärnämnen.Regeringen menar att det förhållandet att detindividuella programmet på gymnasieskolan omfattarnästan av gymnasieskolans förstaårseleveraktualiserar frågan hur gymnasieskolan skallutformas för att bättre möta eleverna frångrundskolan. Regeringen understryker vikten av enkoppling mellan det individuella programmet och denationella programmen. Avsikten med det individuellaprogrammet och behörighetskraven har inte varit atteleverna skall hindras från att ta del av denationella programmens kursutbud. Regeringen menaratt det finns behov av systemförändringar igymnasieskolan. Behörighetskraven skall enligtregeringen ligga fast, men de bör i första handanvändas som utgångspunkt för vad som behöverkompletteras och inte användas för att utestängaelever från kurser som de egentligen har kapacitetatt klara. Har eleven en intresseinriktning mensaknar godkänt i något eller några av debehörighetsgivande ämnena, bör skolan medutgångspunkt i elevens skriftliga omdömen frångrundskolan göra en helhetsbedömning och i dialogmed eleven lägga upp en individuell studieplan inomramen för den sökta studievägen. I praktiken innebärdetta att det individuella programmet kan avskaffasi sin nuvarande form. Detta kräver attgymnasieskolans reguljära utbildningsvägar i störreutsträckning utvecklar ett elevorienteratförhållnings- och arbetssätt. För vissa grupperkommer det dock även att behövassärskilda individuella insatser. Gymnasiekommittén2000 skall redovisa sina förslag senast den 16december 2002. Efter sedvanlig beredning, beslut ochförberedelse för en ny organisation avgymnasieskolan torde förändringarna kunna komma attinföras eller 2006. Regeringen anseremellertid att frågan om rätten att följaundervisningen på ett nationellt program, samtidigtsom bristerna i behörighetsavseende avhjälps, är såcentral att åtgärder måste vidtas redan nu.Regeringen avser därför att återkomma till riksdagenmed lagförslag i denna fråga.MotionernaModeraterna menar i motion 2001/02:Ub27 i denna delatt det finns anledning till förändringar igymnasieskolan då gymnasieskolan brottas med mångaproblem; många elever hoppar av eller misslyckas medsina studier. Orsakerna till att eleverna misslyckasär enligt bl.a. att många elever saknartillräckliga förkunskaper för att bli antagna vidett nationellt program medan andra börjar på ettnationellt program men inte klarar studietakten.Moderaterna menar att problemen borde lösas redan igrundskolan. För de elever där det ändå inte varitmöjligt krävs särskilda insatser. Att som regeringenförutsätta att de inom ramen för övrigastudieprogram på gymnasiet skall kunna få det stödoch den komplettering de behöver är naivt ellercyniskt. anser också att engymnasieexamen bör införas. En sådan skallförutsätta kunskaper och förmåga som alla elever medgediget studiearbete skall ha rimliga möjligheteratt kunna nå. En obligatorisk gymnasieexaminationkan enligt bidra till bättrestudieresultat samt till nationella och rättvisakunskapsjämförelser.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub30 yrkande 1att skolstarten kan variera utifrån barnens mognad.Det skall inte vara tiden utan målen som styrskolgången. Om en elev når mål skallhan eller hon kunna gå över till gymnasiet även omdet inte har gått , och eleven skall ävenkunna ges ett extra år om föräldrarna och skolanbedömer att det är det bästa för hans eller hennesutveckling. menar också att det i högreutsträckning än skall vara möjligt attorganisera undervisningen så att varje elev kan läsai en takt som passar hans eller hennes individuellaförutsättningar. Vidare skall möjligheten tillsärskild kurs återinföras i engelska ochmatematik. menar vidare i motionen,yrkande 5, att gymnasiebetygen vid antagningen skallviktas efter vilken betydelse de har för den söktahögskoleutbildningen. De elever som väljer språkborde uppmuntras genom att språkämnena viktas tyngrevid antagningen till högskolan.Folkpartiet anser att förkunskaperna tillgymnasieskolans nationella program bör bibehållas(mot. 2001/02:Ub30 yrkande 3) och att detindividuella programmet bör läggas ned och dessresurser föras över till . Grundskolanmåste ha det fulla ansvaret för att bibringaeleverna baskunskaperna. I motionerna 2002/03:Ub229yrkande 3 och 2002/03:Ub244 yrkande 1 yrkarFolkpartiet, förutom att det individuella programmetskall läggas ned, att godkända betyg i svenska(svenska som andraspråk), engelska eller matematikskall vara standardkrav för att få börja igymnasieskolan. måste ha det fullaansvaret för att eleverna får baskunskaperna.Grundskolan måste också bli mer flexibel och gevarje elev den tid hon eller han behöver för att nåmålen. Skollagen bör skärpas i detta avseende så attalla elever som inte har nått målen uttryckligen harrätt till undervisning i regi ävenefter skolpliktens upphörande. anserockså att resurserna för det individuella programmetbör föras över till men att elever medsvårigheter skall ges stöd också i gymnasieskolan(mot. 2002/03:Ub244 yrkande 4). Gymnasieskolan skalläven ges resurser och möjligheter atthjälpa elever med inlärningssvårigheter. Bara ispeciella fall, t.ex. för elever med utländskbakgrund som inte tidigare undervisats i engelska,skall det vara möjligt att anordna en anpassadgymnasieutbildning (mot. 2002/03:Ub244 yrkande 2).Kristdemokraterna menar i motion 2001/02:Ub28yrkande 5 att ett godkänt betyg är nödvändigt föratt klara gymnasiestudierna. Att låta alla börjanationella program kommer enbart att innebära enutslagning av de elever som ligger efter redan frånbörjan.