bet · GQ01NU11 · 2003-05-23 00:00:00 — Denna bestämmelse innehållerett förbud mot att uppförakärnkraftsreaktorer i Sverige.MotionernaI motion 2002/03:N209 (m) anförs attförbudet mot kärnteknisk forskning ikärntekniklagen har kritiserats frånflera utgångspunkter. Det har ansettsstrida mot de principer om yttrande- ochtankefrihet som bör ligga till grund förall lagstiftning. Det inskränker ocksåden akademiska friheten och hotarforskningsmöjligheterna i vårt land.Regleringen är inte motiverad avsäkerhetsskäl och hör, enligtmotionärerna, därför inte hemma i enutpräglad säkerhetslag somkärntekniklagen. Bestämmelsen bör därföromedelbart avskaffas.I motion 2002/03:N288 (m) framhålls att6 § i kärntekniklagen börupphävas av principiella skäl. I enlagstiftning som bygger på yttrande- ochtankefrihet hör inte denna paragrafhemma. Bestämmelsen hämmar den akademiskafriheten och urholkar vår kompetens inomområdet. Motionären menar att svenskaforskare inom kärnteknikområdet flyrlandet för att kunna utveckla sina idéer.Tvärvetenskaplig FoU om energikällorsuthållighet, ekonomi och miljöpåverkansom leder till en samlad syn på helaenergisystemet är ytterst angelägen. Meddagens lagstiftning kommer vi inte helleratt kunna följa med i utvecklingen kringoskadliggörande av kärnbränsle.Också i motion 2002/03:N301 (m) begärsett upphävande av nyssnämnda paragraf ikärntekniklagen. Motionärerna anser ävenatt del av 5 § i samma lag bör upphävas.Detta innebär att de politiska hindrenför en återstart av tas bort.Även om det inte finns någonsom är intresserad av att bygga nyareaktorer i bör lagstiftningen,enligt motionärerna, inte utesluta sådanaplaner.Det är principiellt olämpligt att halagbestämmelser med karaktär avtankeförbud, anförs det i motion2002/03:N222 (fp). Förbud skall avsenågot som är onödigt riskabelt, inte motatt upprätta konstruktionsritningar elleratt göra utredningar. I motionen, liksomi motion 2002/03:N264 (fp), framställsyrkande om att den aktuella bestämmelsenskall upphävas.I motion 2002/03:N242 (fp) påpekas attdet i praktiken är förbjudet att forskaoch planera kring ny kärnkraft i Sverige.Detta förhindrar att ny, viktig kunskapgenereras inom landet, men ocksåmöjligheterna att utvärderainternationell forskning begränsas.Även i motion 2002/03:N390 (kd)framhålls att det s.k. tankeförbudet haren hämmande effekt på den akademiskafriheten och att det kan ifrågasättas omdet är möjligt att presentera alternativi den energipolitiska debatten utan attbegå lagbrott. Motionärerna menar attforskningen har avstannat och att kunnigaforskare flyr landet. Principiell kritikmot tankeförbudet framförs numera heltoberoende av inställningen tillkärnkraften i , påpekarmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterI 5 a § kärntekniklagen stipuleras, somnämnts, att det inte får meddelastillstånd att uppföra enkärnkraftsreaktor. Beslutet om ett förbudmot att uppföra en kärnkraftsreaktorfattades av (prop.1986/87:24, bet. 1986/87:NU13). Beslutetinnebar i praktiken ett förbud förregeringen att använda den rätt att getillstånd till nya kärnkraftsreaktorersom regeringen innan införandet av dennabestämmelse formellt hade enligt lagen.Utskottet påpekade i detta sammanhang attdet var väl befogat att bringarkärntekniklagens bestämmelser ommöjlighet att erhålla tillstånd tillkärnteknisk verksamhet i överensstämmelsemed riktlinjerna för den långsiktigaenergipolitiken. Vidare anfördes att detvar naturligt att statsmakterna tydligtmarkerar att nya kärnkraftsreaktorer ärett avslutat stadium i den svenskaenergipolitiken. I reservationer (m; fp)argumenterades mot att bestämmelsenskulle införas.Det aktuella förbudet mot vissaförberedande åtgärder i 6 § tillkomsamtidigt som bestämmelsen om atttillstånd att uppföra enkärnkraftsreaktor inte får meddelasinfördes. Vid behandlingen av förslagetom nämnda förbud framhöll utskottet attförbudet i 6 § skulle motverka attpersoner i en åsyftad begränsad krets -ansvariga för kraftföretag vilka ärtänkbara som reaktorinnehavare - vidtarnågot slags resurskrävande, förberedandeåtgärder med avsikt att uppföra en visskärnkraftsreaktor. Ett enigt utskottunderströk att ett sådant förbud inteskulle förhindra personer i nämnda kretsatt t.ex. muntligen eller skriftligenplädera för fortsatt och ökadkärnkraftsanvändning, inklusiveuppförande av ytterligarekärnkraftsaggregat. Det skulle inteheller, betonade utskottet, inkräkta påmöjligheterna till FoU-arbete på detkärntekniska området och till svensktdeltagande i internationellt samarbeteinom detta område.I en utredning i början av 1990-taletom lagstiftningen på kärnenergiområdet(SOU 1991:95) föreslogs att paragrafen omförbud mot vissa förberedande åtgärderskulle avskaffas. Enligt utredningenkunde bestämmelsen inte anses varamotiverad av säkerhetsskäl och bordedärför inte höra hemma i kärntekniklagendå denna är att betrakta som ensäkerhetslag. Utredningens förslag idessa delar berördes dock inte i dendärpå följande propositionen (prop.1992/93:98).Riksdagen har vid flera tillfällenavslagit motioner med krav på avskaffandeav 6 § i kärntekniklagen. 2001/02:NU17) vidhöll utskottetuppfattningen att det saknas skäl förriksdagen att ompröva förbudet mot vissaförberedande åtgärder. Utskottet menadeatt forskning och energiteknisktutvecklingsarbete, inklusivefusionsforskning, inom kärnkrafts- ochkärnteknikområdet inte begränsas av denaktuella bestämmelsen. I en reservation(m, fp, kd) anfördes bl.a. att det kansättas i fråga om det aktuella förbudetmedger att kostnadskrävande ochgenomarbetade alternativ presenteras iden energipolitiska debatten.Reservanterna ansåg också att denaktuella paragrafen direkt eller indirektförsvårar forskning kringkärnbränslehantering m.m.Den tillsattaKärnsäkerhetsutredningen (dir. 2002:33)har bl.a. till uppgift att föreslåförfattningsförändringar påkärnsäkerhetsområdet samt att analyseraförutsättningarna för kärnsäkerheten ochstrålskyddet vid de svenskakärnkraftverken mot bakgrund avutvecklingen i omvärlden.Kärnsäkerhetsutredningen skallavrapportera sitt uppdrag senast den 1oktober 2003.Statens kärnkraftinspektion () hari en skrivelse tillKärnsäkerhetsutredningen (daterad den8 ) föreslagit ett antalförfattningsförändringar påkärnsäkerhetsområdet. SKI anför bl.a.följande:SKI får ofta förfrågningar frånforskare som är verksamma inom detkärntekniska området som undrar om detär förbjudet att bedriva forskning pådet kärntekniska området som rörkärnsäkerheten. Vid varje sådan frågafår SKI förklara att det inte finnsnågot förbud i 6 § kärntekniklagen motatt forska om ny kärnkraft, bedrivatekniskt utvecklingsarbete, delta iinternationellt samarbete på detkärntekniska området eller attprojektera och konstruera nyakärnkraftverk för försäljningutomlands. Ett sådant förbud skullestrida mot tryckfrihetsförordningenoch skulle dessutom vara katastrofaltför utvecklingen av kärnsäkerheten iSverige.- - -Forskning i syfte att främjasäkerheten vid kärnkraftverken ärangelägen så länge som dessa är idrift. Mot bakgrunden av attbestämmelsen i 6 § kärntekniklagen kanleda till tveksamhet hos vissaforskare anser SKI att den inte fyllernågon funktion och bör slopas.Förbudet mot att ge tillstånd till nyakärnkraftsreaktorer framgår ändå påett tydligt sätt av kärntekniklagen.I en av motionerna (mp) yrkas attKärnsäkerhetsutredningens ambitionsnivåskall höjas och att den genomtilläggsdirektiv skall ges en liknandeinriktning somReaktorsäkerhetsutredningen från år 1979.Enligt uppgift frånKärnsäkerhetsutredningens sekretariat äravsikten med utredningen inte attöverpröva någon av tillsynsmyndigheternasarbete. har ettmer översiktligt och inte så teknisktdetaljinriktat uppdrag somReaktorsäkerhetsutredningen hade. Enannan viktig skillnad mellanutredningarna är attReaktorsäkerhetsutredningen tillkom efterkärnkraftsolyckan i , medanKärnsäkerhetsutredningen inte ärföranledd av brister i säkerhets- ochstrålskyddsarbetet. I stället tillsattesden för att ett antalomvärldsförändringar under de senasteåren eventuellt kan påverka säkerhetenoch strålskyddet vid svenskakärnkraftverk.I november 2002 beslutade att lägga fram ettåtgärdspaket på det kärntekniska området.Åtgärderna rör säkerheten vidkärntekniska anläggningar, hanteringen avradioaktivt avfall samt handeln medkärnbränsle med . Inom ramen fördetta åtgärdspaket fanns utkast till tvådirektiv, ett om säkerhetsnormer förkärntekniska anläggningar och ett omhanteringen av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall. Kommissionen harsedermera presenterat förslagtill direktiv. Kommissionens strävan äratt beredningen skall vara färdig tillmaj 2004. Frågans komplexitet ochpolitiska betydelse gör dock att dennatidsplan kan bli svår att hålla.Sverige har uttryckt en stark oro överkommissionens initiativ och är mycketkritiskt till direktivförslagen. Farhågorfinns bl.a. för att i framtidenkan hindras att styra över sin energimixoch att kommissionens initiativ kantolkas som ett kärnkraftsfrämjandedokument. Vidare är den svenskauppfattningen att det väl fungerandeinternationella kärnsäkerhetsarbetet kankomma att urholkas om förslagen tilldirektiv vinner gehör.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan omförbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorer och därefter fråganom förbudet mot kärnteknisk forskning.Förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorerFörbudet i kärntekniklagen (5 a §) motatt uppföra nya kärnkraftsreaktorer ärriktat mot regeringen. När bestämmelseninfördes framhöll utskottet bl.a. att detvar naturligt att statsmakterna tydligtmarkerar att uppförandet av nyakärnkraftsreaktorer inte är aktuellt.Utskottet anser att detta i allra högstagrad är giltigt och serdärför inget skäl för atttillmötesgå det här aktuella yrkandet imotion 2002/03:N301 (m). Det avstyrksalltså.Förbudet mot kärnteknisk forskningDet aktuella förbudet i kärntekniklagen(6 §) mot kärnteknisk forskning har varitföremål för utskottets ställningstagandevid flera tidigare tillfällen. Redan ianslutning till bestämmelsenstillblivelse underströk utskottet -enhälligt - att den inte innebär ettförbud mot forskning, tankeutbyte etc.kring kärntekniska frågor. Den endabegränsningen gäller sådana aktivitetersom har direkt koppling till planer påatt uppföra en kärnreaktor i . FoU-verksamhet som exempelvis gällertillvaratagande av kärnbränsle ellervidareutveckling av befintliga reaktorerur säkerhets- eller effektivitetssynpunktomfattas således inte av den aktuellabestämmelsen. Utskottet vidhåller sintidigare uppfattning och finner ingenanledning att ta någrainitiativ i syfte att undanröja förbudeti linje med vad som föreslås i de härbehandlade motionerna.Vidare förutsätter utskottet attKärnsäkerhetsutredningen beaktar denbedömning som SKI har gjort angåendebestämmelsens indirekta inverkan på denforsknings- och utvecklingsverksamhet sombedrivs på bl.a. kärnsäkerhetsområdet.Utskottet emotser sedan regeringensställningstaganden med anledning avKärnsäkerhetsutredningens arbete samtpågående författningsarbete inom EU påkärnsäkerhetsområdet. Det är enligtutskottets uppfattning rimligt attinvänta dessa bedömningar innan riksdagentar eventuella initiativ tillförändringar av kärntekniklagen.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här behandlade motionsyrkanden.NaturgasUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omen ökad användning av naturgas iSverige och en utbyggnad av det svenskanaturgasnätet. Utskottet anser bl.a.att naturgasen skall konkurrera av egenkraft på den svenska energimarknadenoch att staten inte skall engagera sigi ekonomiskt stöd tillnaturgasutbyggnaden.MotionernaI flera motioner förordas en ökadanvändning av naturgas i och enutbyggnad av det svenska naturgasnätet. Imotion 2002/03:N299 (s) konstateras attomställningen av energisystemet i Sverigekräver en mångfald av bränslen ochenergislag. Enligt motionären fyllernaturgasen en viktig roll i ett sådantutbud. I Väst- och harindustrin till stor del gått över frånbl.a. kol och olja till naturgas. Det harresulterat i miljö- ocheffektivitetsvinster. De konkurrens- ochmiljöfördelar som naturgas kan ge måsteäven komma till godo.Samtidigt måste ambitionen att fasa utmiljöskadliga bränslen som olja och kol iSverige uppfyllas. Denna ambition hindrasdock av ett begränsat utbud och stigandepriser på biobränslen. Ett komplement ochstöd till biobränslen kommer att behövas.Motionären menar vidare attbiobränsleanvändningen kommer att gynnasav en ökad naturgasanvändning därför attbränslena kompletterar varandra. Iexempelvis kraftvärmeproduktion och vissindustriproduktion har naturgasenegenskaper som ger stora miljö- ocheffektivitetsvinster. måste,enligt motionären, stödja en utvecklingav naturgasanvändning genom en utbyggnadav det befintliga naturgasnätet.I motion 2002/03:N351 (s) anförs att enutbyggd naturgasförsörjning iMellansverige skulle göra det möjligt förfler företag att gå över till naturgas.En naturgasledning skulle också förbättraförsörjningstryggheten och ökakonkurrensen på den svenskaenergimarknaden. Naturgas skulle gemöjlighet till en långsiktigenergiförsörjning till rimliga priser.Lokaliseringen av naturgasledningen börske så att naturgas blir tillgänglig förföretag i som behöver fåtillgång till fler bränslealternativ.Staten bör välkomna en ledningsutbyggnadsom möjliggör minskade utsläpp, ökadförsörjningstrygghet och bättrekonkurrens på energimarknaden. Enligtmotionären bör dock en utbyggnad avnaturgasnätet ske utan subventioner.Naturgasanvändningen i ochGöteborg har i betydande omfattningbidragit till att reducera såvälenergianvändningen som utsläppsmängderna,anförs det i motion 2002/03:N354 (s). Enintroduktion av naturgas i trafiksektorni de båda städerna har bidragit tillmiljöfördelar. Naturgas ersätter olja ochkol, och motionärerna anser attenergipolitiken bör formuleras så att denöppnar för vidgad användning av naturgasi Sverige.Liknande argument för en ökadnaturgasanvändning förs fram i motion2002/03:N355 (s). I motionen framhållsbl.a. att naturgasen har en viktig rollatt fylla i kraftvärmesammanhang genomdess miljöfördelar men även för attnaturgas ger ett betydligt högre elutbyteän exempelvis avfall och biobränslen.Vidare betonas att åtagande iKyotoavtalet skulle lösas av enstorsatsning på naturgasbaseradkraftvärme som ersättning för kolkraft påelmarknaden. Motionärerna menar också attnaturgasförsörjningen innebär en tryggareförsörjningssituation på helaenergiområdet. Fler naturgasledningarfrån utlandet skulle göra mindresårbart vid brist på olja eller extremapristoppar på olja.I motion 2002/03:N204 (m) anförs attföretag i småländska kommuner norr omGislaved måste få tillgång till naturgas.En fortsatt utbyggnad av naturgasnätetnorr om kan leda tillnyinvesteringar i svenskkraftvärmeproduktion, vilket ökar utbudetpå elmarknaden med lägre elpriser somföljd. Naturgas ger möjlighet till högreelutbyte i ett kraftvärmeverk jämfört medalternativen. Detta medför att kraftvärmebaserad på naturgas kan ersätta merkolkraft i det internationella elsystemetvilket, enligt motionären, leder tillavsevärt minskade utsläpp av koldioxid.Elkostnaden inom basindustrin kan uppgåtill av förädlingsvärdet,konstateras det i motion 2002/03:N223(m). Stigande elpriser och dåligtfungerande bränslemarknader utgörallvarliga hot mot basindustrin.Motionären menar att naturgasen genomsmå, kostnadseffektivakraftvärmeanläggningar kan bidra tillökad konkurrens på bränslemarknaden ochtill ett ökat utbud på elmarknaden. Enutbyggnad av naturgasnätet tillÖstergötland och andra regioner medenergiintensiv industri efterfrågas.Utbyggnaden av naturgasnätet måste,enligt motionären, dock ske utansubventioner.I motion 2002/03:N230 (m) konstaterasatt sydvästra har enkonkurrensfördel genom tillgången tillnaturgas. Motionärerna framhållersamtidigt att det finns tung industri iMellansverige där många företag har ettintresse av att naturgas blir tillgängligoch att vissa kommuner i detta område ärberoende av energiintensiv industri.Motionärerna framhåller även naturgasenshöga verkningsgrad jämfört med andrabränslen och att den är likvärdig medbiobränsle från koldioxidsynpunkt vidkombinerad kraft- och värmeproduktion.I motion 2002/03:N262 (m) begärs enfortsatt utbyggnad av naturgasnätet iSkåne. Motionärerna menar att en fortsattutbyggnad av naturgasnätet i östra delenav regionen gör det möjligt att ersättaandra fossila bränslen med naturgas.Motionärerna påpekar också att enförutsättning för att biogas skall slåigenom som fordonsbränsle är att den blirmer allmänt tillgänglig. Ett sätt attuppnå detta är att distribuera biogasgenom naturgasnätet. Utan ett naturgasnätriskerar biogas, enligt motionärerna, attbli ett begränsat lokalt alternativ medsmåskalig och dyr infrastruktur.Motionärerna framhåller också behovetav mångfald av konkurrenskraftigaalternativ på energimarknaden som kanutjämna bristsituationer och pristopparpå biobränslemarknaden. Även om en vissutbyggnad av vindkraften bör kunna ske iSverige kan den endast ses som ettkomplement till andra energialternativ,anförs det i motionen.I motion 2002/03:N268 (kd) framhållsatt naturgasen är särskilt lämpad föranvändning inom industrin och förkraftvärmeframställning men att den ävenhar en ökande avsättning somfordonsbränsle. Motionärerna menar ocksåatt naturgasen har inneburit en radikaltminskad miljöpåverkan, höjd verkningsgradför användarna, möjlighet till förenkladeindustriprocesser, lägre drift- ochunderhållskostnader m.m. Dessutomkompletterar naturgasen de förnybaraenergislagen och ersätter andra, mindrelämpliga bränslen.Motionärerna anser att en utbyggdinfrastruktur för naturgas kan underlättaen introduktion av biogas i stor skala.Samverkan mellan ett väl utbyggtnaturgasnät och lokal produktion avbiogas ger nya möjligheter.Vissa kompletterande uppgifterEnligt de riktlinjer som riksdagenbeslutade skall naturgasen avegen kraft konkurrera på den svenskamarknaden (prop. 1987/88:90, bet. NU1987/88:40). Investeringar i rörledningaroch inköp av naturgas bör ske efterkommersiella principer, vilket innebäratt staten inte skall engagera sig iekonomiskt stöd till naturgasprojekt.Våren 2000 behandlade riksdagenregeringens förslag till en nynaturgaslag (prop. 1999/2000:72, bet.1999/2000:NU12). Utskottet framhöll,liksom det även hade gjort vid tidigaretillfällen, att det inte är aktuellt meden storskalig introduktion av naturgaseller en ny naturgasledning genom Sverigetrots att naturgasen är det minstmiljöförstörande fossila bränslet.När utskottet behandlademotionsyrkanden om ökad användning avnaturgas framhöll utskottetatt den svenska elförsörjningen skalltryggas genom ett energisystem somgrundas på varaktiga, helst inhemska ochförnybara, energikällor samt på eneffektiv energianvändning (bet. 2001/02:NU17). Utskottet ansåg att användningenav fossila bränslen skall hållas på enlåg nivå och att det därför inte varaktuellt med en storskalig introduktionav naturgas eller en ny naturgasledninggenom . Däremot menade utskottetatt det befintliga naturgasnätet kundeutnyttjas effektivare.I den nu aktuella propositionen (s. 19)konstaterar regeringen att kommande behovav ny energi bl.a. skall mötas genomtillförsel av förnybar elproduktion ochett effektivare utnyttjande av infrastrukturen för naturgas. Vidare anförregeringen att naturgasen harmiljöfördelar jämfört med andra fossilabränslen. En ökad användning av naturgaskommer att bidra till minskademiljöpåverkande utsläpp då den i Sverigeersätter användning av olja och kol.Naturgasen svarar i för ca 1,av den totala energianvändningen.Industrier samt kraft- och värmeverk stårför vardera avnaturgasanvändningen medan hushållensvarar för . En mindre andelnaturgas används som fordonsbränsle. Densvenska importen av naturgas skeruteslutande från de danska naturgasfälteni . Naturgasnätet sträcker sigfrån till ochinkluderar grenledningar till bl.a.Småland. Naturgasen distribueras förnärvarande till 28 kommuner. I dessakommuner svarar naturgasen för avenergianvändningen. (tidigare ) äger ochförvaltar stamledningen samt importeraroch transporterar gas åt andra bolag.Sydgas AB ansvarar för grenledningarna isödra . (dotterbolag till ) undersökerförutsättningarna för en utbyggnad avnaturgasnätet i , ochBergslagen.Redan i dag utnyttjas det befintliganaturgasnätet också för transport avbiogas. Rätten till tillträde tillinfrastruktur för naturgas kommerförmodligen att kunna regleras,då även biogas, enligt det förslag tillgasmarknadsdirektiv som förväntas träda ikraft , skall omfattas avregelverket. Detta gäller underförutsättning att det är tekniskt möjligtatt mata in och transportera gasen ifråga.Under år 2002 gjorde Energimyndighetenenligt ett uppdrag i regleringsbrevet enöversyn av naturgaslagen. Myndighetenföreslog vissa ändringar för att eneffektiv naturgasmarknad med reellkonkurrens skall kunna utvecklas.Regeringen har sedermera tillkallat ensärskild utredare (direktör ) med uppdrag att utvärderanaturgasmarknadens funktionssätt ochanalysera om det finns tänkbaraförbättringar att göra och om så ärfallet föreslå åtgärder för detta (dir.2003:22). Utredaren skall också taställning till de bedömningarEnergimyndigheten har gjort i den ovannämnda översynen av naturgaslagen. Ävenhur utredningsuppdragets frågor behandlasi övriga nordiska länder skall beaktas.Uppdraget skall i den del som avsergenomförandet av el- ochgasmarknadsdirektiven redovisas senastden . Övriga frågor skallredovisas senast den 14 september 2004.Inom ramen förIngenjörsvetenskapsakademiens projektEnergiframsyn i och kol - tillgång ochprisutveckling tagits fram. I rapportenkonstateras att naturgas har betydligtbättre miljöegenskaper än olja och koloch att de kända reserverna är mycketstora. har EU-områdets lägstaandel naturgas i energisystemet, trotsstora och närbelägna tillgångar i bådeNorge och . Nya rörsystem kommeratt passera väster och öster om ge förutsättningar förkonkurrenskraftiga priser. Vidare hävdasatt naturgasen dessutom är ettkommersiellt och miljömässigt lovandealternativ som motorbränsle. I projektetssammanfattande syntes görs bedömningenatt om kärnkraften är under avveckling år2020 pågår en utbyggnad av naturgasnäteti med försörjning från Nordsjönoch och uppförande avnaturgaseldade kombikraftverk.Utskottets ställningstagandeEnligt gällande riktlinjer skallnaturgasen konkurrera av egen kraft påden svenska energimarknaden. Som tidigarehar nämnts skall staten inte engagera sigi ekonomiskt stöd tillnaturgasutbyggnaden.Mot denna bakgrund ser utskottet inteframför sig någon storskalig introduktionav naturgas i . Det finns dockinget som hindrar ett effektivareutnyttjande av befintlig infrastrukturför naturgas. All sådan aktivitet fåremellertid ske på kommersiella grunder påen konkurrensutsatt marknad, då staten -som en följd av vad som har anförts ovan- inte har för avsikt att ge någotsärskilt stöd till en utbyggnad avnaturgasnätet.Samtidigt är det viktigt att denbefintliga naturgasmarknaden fungerarväl. Den utredning som seröver konkurrensen på området kanförväntas resultera i förslag tillförbättringar. Utredningens resultat böravvaktas.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här behandlade motioner iberörda delar.Lag om effektreserv på elmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslagtill lag om effektreserv påelmarknaden. Jämför reservationerna 6(kd) och 7 (mp).PropositionenFörslag om kortsiktig effektreservSvenska kraftnät har på regeringensuppdrag utarbetat rapporten på den öppna elmarknaden. Irapporten föreslås att det skall stiftasen lag som säkerställer att det under enövergångsperiod - tills enmarknadslösning kan förväntas fungera -finns en centralt upphandlad kapacitetsom kan användas för att minska riskenför effektbrist i elsystemet.Regeringen föreslår att Svenskakraftnät får ansvaret för att en sådaneffektreserv finns tillgänglig.