bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Även enligtbostadsutskottets uppfattning finns det behov av attutveckla en redovisning av sådanaresultatindikatorer. Budgetpropositionen kan förövrigt vad gäller bostadspolitiken till viss delredan anses innehålla vissa resultatindikatorer,exempelvis vad gäller utvecklingen avbostadsproduktionen och boendekostnaderna. I bådadessa fall borde det emellertid enligt utskottetsuppfattning vara möjligt att uppnå en tydligare ochmer kontinuerlig redovisning. Det har således ettklart värde att samma källa används löpande och attlängre tidsserier kan redovisas för att underlättaanalyser av trender och tendenser. Enligt utskottetsmening bör därför resultatredovisningen i kommandepropositioner i högre utsträckning innefatta dennatyp av kvantifierbara resultatindikatorer. Deredovisade slutsatserna bör relateras till dessaindikatorer. Detta innebär också att en strävan börvara att tydligare särskilja vad som regeringenanser vara faktiska resultat av statens insatserinom politikområdet och vad som snarare är attbetrakta som ett resultat av omvärldsförändringar.Det är även önskvärt att regeringen redovisar förriksdagen utifrån vilka eventuellt nyaresultatindikatorer måluppfyllelsen fortsättningsviskommer att bedömas när nya bostadspolitiska medelkommer till användning. Utskottet är välmedvetet om att alla förhållanden med betydelse förbostadspolitikens utformning inte låter sig mätas ilätt kvantifierbara termer.I det ovan omnämnda cirkuläret frånFinansdepartementet framhålls vidare vikten av attredovisningen i budgetpropositionen fokuserar påresultatinformationen och inte på vidtagna åtgärderoch pågående utredningar. Utskottet vill för sin delframhålla att även redovisningen av pågåendeutredningar och överväganden har sin givna plats iden årliga genomgång av bostadspolitiken som börgöras i budgetpropositionen. Däremot finns det ettbehov av att tydligt åtskilja redovisningen av deinsatser och åtgärder som vidtagits under detsenaste året och den redovisning av uppnåddaresultat som bör ligga till grund för såvälregeringens som slutsatser. Riksdagensutredningstjänst har i sin analys av behandlingen avmål och resultat i den del av propositionen somavser bostadspolitiken kunnat konstatera att detofta ges samma eller likartad information under deolika avsnitt som behandlar politikens inriktning,gjorda insatser respektive resultatbedömning ochanalys. Även utskottet anser att en striktareuppdelning i dessa avseenden torde förbättraläsbarheten av denna del av budgetpropositionen ochdessutom underlätta bedömningen av om denresultatinformation som ges ärtillräcklig.Riksdagens utredningstjänst har i sin analys ocksåtagit upp de problem som kan bli följden av att deutgiftsområden som lagts fast inte till alla delarsammanfaller med den politikområdesindelning somregeringen tillämpar. Detta förhållande har bl.a.lett till att bostadsbidragen, som helt faller inombostadsutskottets beredningsområde och ingår iutgiftsområde 18, i resultatbedömningssammanhangredovisas i den del av budgetpropositionen sombereds av socialförsäkringsutskottet.Bostadsutskottet menar att detta förhållande, settur ett strikt bostadspolitiskt perspektiv, får ansesvara mindre lämpligt och inte underlätta ensammanhållen resultatbedömning av detbostadspolitiska målet. Samma svårigheter gäller deinsatser inom utgiftsområde 18 som av regeringenförts till ett politikområde som i övriga delarbereds av miljö- och jordbruksutskottet.Sammanfattningsvis anser bostadsutskottet att detär angeläget att fortsätta en process mot enutvecklad mål- och resultatstyrning i enlighet medtidigare fattade beslut. Vad gäller bostadspolitikenoch övriga delar av bostadsutskottetsberedningsområde bör de ovan framförda synpunkternases som en del i den dialog som bör föras mellanriksdag och regering i dessa frågor.Riksdagen bör genom sitt godkännande ställa sigbakom vad utskottet anfört om mål- ochresultatredovisningen i budgetpropositionen.Bostadspolitikens inriktningKomplettering av målet för bostadspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attkomplettera det bostadspolitiska målet.Jämför reservation 2 (m, kd).Även om grunderna i det bostadspolitiska målet harlegat fast under en lång rad av år har måletfortlöpande anpassats till utvecklingen och till denya förutsättningar som denna skapat. Det tvåsenaste ändringarna i målet utgör exempel på detta.När ett nytt mål för bostadspolitiken 1998 ladesfast på initiativ av bostadsutskottet innebar deten anpassning av målet till de internationellaåtaganden som gjort på miljö- ochbostadsområdet i olika FN-sammanhang. somden grundläggande inriktningen låg fast tillfördesmålet en ny dimension genom att det gav uttryck föratt bostadspolitiken skall leda mot ekologiskhållbarhet. Den nya målformulering som antogs avriksdagen (bet. 2002/03:BoU1 s. 31)innebär att det övergripande målet om ett hållbartsamhälle nu också ingår i det bostadspolitiskamålet. Genom denna komplettering har målet givits enbredare inriktning eftersom begreppet "hållbarutveckling" omfattar de tre dimensionerna ekonomisk,social och ekologisk utveckling. Sedan hösten 2002formuleras sålunda målet för bostadspolitiken påföljande sätt.Målet för bostadspolitiken är att alla skall gesförutsättningar att leva i goda bostäder tillrimliga kostnader och i en stimulerande och tryggmiljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende-och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika ochvärdiga levnadsförhållanden och särskilt främjaen god uppväxt för barn och ungdomar. Vidplanering, byggande och förvaltning skall enekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling vara grund för verksamheten.När lade fast målet förbostadspolitiken restes inga invändningar mot måletsom sådant. Däremot föreslogs i en motion att måletskulle kompletteras. Även under årets allmännamotionstid har det väckts ett förslag om enkomplettering av det bostadspolitiska målet. Enligtmotion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 7 i denna del ärdet, mot bakgrund av det bristfälligabostadsbyggandet och de hot som hyresrätten stårinför, angeläget att komplettera målet med enformulering som tar fasta på byggandet och ägandetav bostadsfastigheter. Till målet förbostadspolitiken bör därför fogas följande.Bostadspolitiken skall skapa goda och långsiktigtförutsägbara villkor för byggande och ägande avfastigheter i alla olika upplåtelseformer.Den ambition som motionsförslaget ger uttryck för -att öka bostadsbyggandet och värna hyresrätten -delas av utskottet. Som utskottet framhöll vid sinbehandling av ett motionsförslag med i princip sammainnebörd under föregående (bet.2002/03:BoU1 s. 32) kommer denna ambition också tilluttryck redan med den målformulering som gäller.Inte minst gäller det med hänsyn till att avsiktenmed det bostadspolitiska målet inte är att i detaljreglera bostadspolitiken, utan att det skall geuttryck för den övergripande målsättning som skallvara vägledande för den. Som utskottet uppfattarförslaget i motionen utgör det enprecisering av det bostadspolitiska målet. Av denredovisning avseende politikens inriktning somlämnas i budgetpropositionen (volym 10,utgiftsområde 18 s. 19) framgår också att bland defyra områden som bör prioriteras inom ramen för detövergripande målet ingår bl.a. att bidra tillförutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande,framför allt när det gäller hyresbostäder ochstudentbostäder. Det kan mot den nu redovisadebakgrunden förutsättas att de frågor som lyfts frami motion 2003/04:Bo297 (kd) kommer att få denframträdande roll som eftersträvas redan inom ramenför det nu gällande bostadspolitiska målet.Motionens yrkande 7 i denna del avstyrks därför.Mål för bostadsbyggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attlägga fast ett kvantitativt mål förbostadsbyggandet. Jämför reservationerna 3(m, fp), 4 (kd) och 5 (v).Neddragningen av stödet tillbostadsbyggandet tillsammans med en förhållandevishög realränta har enligt motion 2003/04:Bo235 (v)lett till en för låg nyproduktion av bostäder ochtill ett eftersatt underhåll i beståndet. För atttydliggöra behoven av såväl nyproduktion somombyggnation av bostäder bör enligt motionensyrkande 1 därför ett kvantitativt mål förbostadsproduktionen läggas fast. Målet innebär attdet senast bör byggas 30 000-40 000lägenheter . Av dessa skall hälften varahyresrätter. Dessutom bör minst 60 000 lägenheter iflerbostadshus renoveras under en tioårsperiod.I anslutning till förslaget om en komplettering avmålet för bostadspolitiken förordas i motion2003/04:Bo297 (kd) yrkande 7 i denna del att denkvantitativa målsättningen för bostadsbyggandet börrevideras. I stället för den målsättning om 30 000lägenheter som kom till uttryck ibudgetpropositionen bör ambitionen vara attdet skall byggas 40 000-50 000 nya lägenheter perår.Något mål i absoluta tal för bostadsproduktionenhar inte lagts fast av . Däremot redovisaderegeringen i förra årets budgetproposition att denhar som målsättning att det skall byggas 120 000bostäder . Det faktum attdenna kvantitativa målsättning inte har underställtsriksdagen för beslut innebär naturligtvis inte attden skulle sakna betydelse för de bostadspolitiskasträvanden som bör vägleda bostadspolitiken under denärmaste åren. I en situation där staten endast gerförutsättningarna för bostadsbyggandet kan det dockknappast anses lämpligt att fastställa ett mål förbostadsbyggandet i absoluta tal. Däremot börnaturligtvis bostadspolitiken utformas så att denger förutsättningar för en bostadsproduktion som imöjligaste mån svarar mot de behov som finns.Även om det finns prognoser som pekar på attmålsättningen inte kommer att nås vill utskotteterinra om att regeringen själv angivit att enförutsättning för att uppnå målsättningen är attmomskostnaderna för särskilt angelägetbostadsbyggande kan sänkas. har ocksåantagit ett förslag med denna inriktning (prop.2002/03:98, bet. Genom beslutet har ensärskild investeringsstimulans införts för hyres-och studentbostäder med en yta upp till 70kvadratmeter. Investeringsstimulansen lämnas med ettbelopp som i praktiken motsvarar en momssänkningtill . Den uttalade avsikten med detta stöd äratt påskynda en nödvändig och snabb höjning avbostadsproduktionen i de delar av landet därbostadsbristen är som störst. Med tanke på den kortatid som förflutit sedan investeringsstimulansensattes i kraft är det ännu för tidigt att utläsaeffekterna av den.Avslutningsvis vill utskottet erinra om att detmål för bostadsförsörjningen som regeringenredovisar i budgetpropositionen bl.a. uttrycker attdet skall ge förutsättningar för ökad nyproduktionav hyresbostäder i tillväxtregionerna, vilka kanefterfrågas av bredare hushållsgrupper. Även om inteheller detta mål uttrycks i kvantitativa termer gerdet ett klart uttryck för ambitionen att få tillstånd ett bostadsbyggande av tillräcklig omfattning.Den ovan i korthet redovisadeinvesteringsstimulansen är också ett direkt utfallav denna strävan.Utskottet är mot den redovisade bakgrunden inte nuberett att ställa sig bakom förslaget i motionerna2003/04:Bo235 (v) yrkande 1 och 2003/04: Bo297 (kd)yrkande 7 i denna del. Det innebär dock inte attutskottet frånträtt sin ståndpunkt om värdet avkvantifierbara resultatindikatorer. Det kan enligtutskottets mening förutsättas att frågan om lämpligaindikatorer för bostadspolitiken kommer attbehandlas i den dialog kring redovisningen av måloch resultat i budgetpropositionen som inlettsmed . I detta sammanhang kan t.ex.en kontinuerlig redovisning av bostadsbyggandetsomfattning vara ett sätt att ge en indikation på hurden bedrivna politiken påverkat bostadsbyggandet.Bostadspolitikens utformningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombostadspolitikens utformning. Jämförreservationerna 6 (m), 7 (fp), 8 (kd) och 9(c).I ett flertal motioner förs det fram förslag somavser utformningen av bostadspolitiken i vid mening.Även om utgångspunkten för förslagen är olika harmotionerna det gemensamt att de ger uttryck förinriktningen av politiken snarare än att deinnefattar detaljerade förslag. Det innebär attmotionerna i några fall även anger hur politiken börutformas också på områden som primärt inte ingår ibostadsutskottets beredningsområde. Flertalet avdessa mera övergripande förslag följs dessutom upp iandra motioner genom konkreta förslag tilljusteringar och förändringar i dagens regelsystem.Det gäller inte minst i de motioner som behandlaslängre fram i detta betänkande.Utgångspunkten för bostadspolitiken bör enligtmotion 2003/04:Bo257 (m) vara att människor självaskall kunna välja sin bostad. Politiken bör därförge förutsättningar för bevarande och utveckling avolika upplåtelseformer och skapa en öppen ochfungerande marknad utan detaljregleringar ochpolitiska ingrepp. Enligt motionens yrkande 1 bördetta ges regeringen till känna. Mot bakgrund avförhållandena i förs ettmotsvarande förslag fram också i motion 2003/04:N341(m) yrkande 8.Bostadspolitiken måste enligt partimotion2003/04:Bo253 (fp) yrkande 1 läggas om i liberalriktning så att den enskilde får möjlighet att tamakten över sin situation. Det innebär attförutsättningar för mångfald, valfrihet ochintegration måste föras in redan vid planering ochbyggande av bostäder. måste de olikaupplåtelseformerna ges en central roll och lärdomdras av övriga när det gäller valet avbostadspolitiska medel. Enligt motionens yrkande 19samt motion 2003/04:Bo236 (fp) yrkande 1 måsteåtgärder vidtas för att öka valfriheten i boendet.Utgångspunkten för bostadspolitiken bör därför varaatt den enskilde bestämmer sitt boende utifrån sinaegna drömmar och förutsättningar. Det innebär bl.a.att bostäder skall byggas utifrån efterfrågan ochatt alla upplåtelseformer skall finnas tillgängliga.Dessutom skall en friare hyressättning liksomförhandlingsfrihet införas samt krafttag tas motsvarthandel med bostäder. Som en del i en liberalbostadspolitik föreslås slutligen i motionensyrkande 20 att åtgärder skall vidtas för att ökavalfriheten i samhällsplaneringen.Enligt motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 1 skallbostadspolitiken utgå från den enskildes ansvar,möjligheter och skyldigheter. Det förutsätter enpolitik där rätten till ägande tillgodoses samtidigtsom den som inte är köpstark tillförsäkras ett gottoch tryggt boende. Politiken bör vidare inriktas påatt utan detaljstyrning skapa förutsättningar förett ökat byggande och ett billigare boende. Detförutsätter att staten återigen fokuserar på sinhuvuduppgift, att svara för att verksamma legala ochfinansiella instrument finns tillgängliga.En lokalt utformad boendepolitik leder enligtmotion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 1 till ett boendeanpassat för brukarna och till valfrihet ochmångfald när det gäller bostadsort och boendeform.Det innebär att bostadspolitiken måste utformasunderifrån av de enskilda brukarna med utgångspunkti de lokala och regionala förutsättningarna. För attåstadkomma detta behövs såväl mångfald som valfriheti de olika boendealternativen. Vidare förutsätter enkostnadseffektiv bostadspolitik att regelverket förplanering och byggande förenklas och attboendeskatterna reformeras i en mer rättvisriktning. I syfte att sänka boendekostnaderna måsteenligt motionens yrkande 2 en utredning med dennainriktning tillsättas. Enligt motionens yrkande 8behöver även frågan om hur den svenskabostadsmarknaden kan reformeras i enmarknadsekonomisk riktning utredas. Framför allt motbakgrund av problemen med att underhållabostadsbeståndet bör förhållanden som avserbeskattning, subventioner, hyressättningssystem m.m.ses över. För att öka mångfalden i bostadsbeståndetbör neutraliteten mellan olika upplåtelseformeråterställas såväl när det gäller skatteregler somregelverket i övrigt. En utredning med uppgift attse över hur neutralitet och mångfald skall uppnås ibostadspolitiken bör enligt yrkande 19 därförtillsättas. Vikten av mångfald i bostadspolitikenbör enligt motionens yrkande 20 ges regeringen tillkänna. Det innebär bl.a. att ägarlägenheter börinföras. Slutligen förordas i yrkande 25 i denna delatt trycket på överhettade bostadsmarknader skallminskas bl.a. genom en flexibel arbetsmarknad. Dennaflexibilitet skall i sin tur uppnås genom attbehovet av mindre lägenheter i överhettade områdenvägs in i kommunernas boendeplanering.I den med anledning av regeringens skrivelse2002/03:129 Arkitektur, form och design väcktamotion 2002/03:Kr13 (c) förordas att arkitektur ochestetik skall föras in i bostadspolitiken. Härigenomskulle samhället främjas både socialt ochekonomiskt.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsom bostadspolitikens utformning vill utskottetanföra följande.Det bostadspolitiska mål som antog såsent som ger uttryck för denövergripande målsättning som bör vägleda debostadspolitiska insatserna. Målet i sig ger sålundainte svar på frågan hur bostadspolitiken skallutformas och vilka bostadspolitiska medel som skallkomma till användning. För att ge underlag förbeslut om vilka insatser som måste till och vilkabostadspolitiska medel som slutligen skall sättas inmåste målet brytas ned på delmål som i sin tur kanbehöva konkretiseras ytterligare.Som utskottet redan inledningsvis konstateratsyftar de nu behandlade motionerna alla till att påolika sätt och med delvis olika utgångspunkter geriktlinjer för hur den framtida bostadspolitiken börutformas. Det är alltså inte fråga om att i detaljfastställa hur politiken skall bedrivas, utansnarare att lägga fast de delmål som skall varastyrande för politiken. Mer ingående överväganden isak om de olika åtgärder som kortfattat förordas imotionerna för att uppnå uppsatta bostadspolitiskamål redovisas av utskottet i andra delar av dettabetänkande samt i betänkanden inriktade på olikasakfrågor inom bostadspolitiken.Det faktum att ett bostadspolitiskt mål nu lagtsfast innebär dock inte att bostadspolitiken kan sesisolerad från andra viktiga politikområden.Utskottet vill därför understryka att detbostadspolitiska målet dessutom måste utgå frånförutsättningen att bostadspolitiken skall utgöra enbärande del i den generella välfärden. Det innebäratt bostaden är en social rättighet och därmed ocksåen samhällelig rättighet. Av detta följer attsamhället även fortsättningsvis måste ta ett ansvarför att trygga bostadsförsörjningen.Enligt utskottets mening låter sig det nu ikorthet redovisade synsättet inte förenas med fleraav motionsförslagen, som i stället bygger påprincipen att det samhälleliga inflytandet liksomansvaret bör minska. är det utskottetsbedömning att flera motionsförslag inte i någotavgörande avseende kan anses stå imotsatsförhållande till det mål som lagts fast förmindre än . I dessa fall gäller frågandärför hur målen bör preciseras. Mot bakgrund av deförslag som förs fram i motionerna vill utskottetpeka på att det bostadspolitiska målet, nu liksomtidigare, preciseras på flera verksamhetsområden ibudgetpropositionen.Det gäller bl.a. beträffande bostadsförsörjningen,där målet är att verka för- lägre bygg- och boendekostnader i bostäder med godkvalitet,-- ökad nyproduktion av hyresbostäder itillväxtregionerna som kan efterfrågas av bredarehushållsgrupper,-- utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagenoch andra icke-vinstdri-vande upplåtelseformer samt-- minskad segregation i boendet.-Utskottet är inte berett att med utgångspunkt imotionsförslagen förorda att det på detta sättpreciserade målet frångås. Även om det naturligtvisalltid finns skäl att överväga hur målet börpreciseras har det enligt utskottets mening inte imotionerna visats att nu bör göra någotnytt ställningstagande i detta avseende.När det slutligen gäller frågan med vilka medelsom de uppsatta målen skall nås kan utskottetkonstatera att skiljaktigheterna är stora. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett att ställa sigbakom de mera konkreta förslag som läggs fram iflera av motionerna. Det finns mot bakgrund häravinte anledning för att nu göra nyatillkännagivanden i dessa frågor.Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda partimotion 2003/04:Bo253 (fp) yrkandena 1, 19 och 20 samt motionerna2003/04:Bo236 (fp) yrkande 1, 2003/04:Bo257 (m)yrkande 1, 2003/04:Bo263 (c) yrkandena 1, 2, 8, 19,20 och 25, det sistnämnda yrkandet i denna del,2003/04:Bo297 (kd) yrkande 1, 2002/03:Kr13 (c) och2003/04: N341 (m) yrkande 8.Bostadspolitik för integrationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombostadspolitik för integration. Jämförreservation 10 (m, fp, kd, c).I fem motioner förs det fram förslag som alla syftartill att genom olika bostadspolitiska insatsermotverka segregation och verka för integration. Ävenom förslagen i och för sig uppvisar betydandeolikheter har de det gemensamt att de i första handlyfter fram generella bostadspolitiska åtgärder.Det förslag som förs fram i motion 2003/04:Sf325(m) ingår som en del i ett program för att motverkasegregation. Enligt motionens yrkande 24 kansegregation motverkas bl.a. genom en ökad andelbostadsrätter så att en blandning avupplåtelseformer uppnås, liksom genom ökade inslagav självförvaltning i hyresrätten.Som ett led i en ny integrationspolitik föreslås ipartimotion 2003/04:Sf326 (fp) yrkande 28 attmöjligheterna att äga sin bostad skall förbättras. Imotionens yrkande 29 förordas dessutom ett ökatbostadsbyggande i syfte att motverka segregation -något som förutsätter en ny bostadspolitik utanpolitiska regleringar och överbeskattning av boendeoch byggande.Bostadspolitiken har enligt motion 2003/04:Bo261(kd) varit en av orsakerna till den allt stabilareuppdelningen av boendet efter etniska och ekonomiskaskiljelinjer. Denna utveckling kan bara brytas meden bostadspolitik som leder till en bebyggelse sominte bara är blandad i fråga om funktioner ochupplåtelseformer utan också, i varje område, utgörett attraktivt och rimligt ekonomiskt alternativ föralla grupper i samhället. Enligt motionens yrkande 1bör bostadspolitiken därför inriktas mot att skapalikvärdiga förutsättningar för byggande och ägandeav bostäder i alla olika upplåtelseformer ochstorlekar.Den mest kraftfulla åtgärden för att motverkasegregation är enligt motion 2003/04:Sf402 (kd)yrkande 22 att se till att alla bostadsområden haren blandad bebyggelse med flera olika upplåtelse-och bebyggelseformer. Det förutsätter bl.a. en ökadandel bostadsrätter, fler kooperativa bostadsformersamt småhus. Vidare måste detaljplaneringen ha ettintegrationsperspektiv och etablering av servicem.m. stödjas.Segregation motverkas enligt motion 2003/04:Bo263(c) genom att bebyggelsen varieras såväl när detgäller hustyper som upplåtelseformer. Det är enligtmotionens yrkande 22 därför viktigt att fortsattautredningar och satsningar på bostadsområdet hartydlig fokus på planering, byggande och boende föratt motverka segregation.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsom bostadspolitiska åtgärder för att ökaboendeintegrationen vill utskottet anföra följande.Som utskottet redan inledningsvis redovisat syftarmotionsförslagen till att genom mer eller mindreövergripande bostadspolitiska insatser verka förintegration och motverka segregation. Utskottetdelar självfallet motionärernas strävan att verkaför ett integrerat samhälle såväl när det gällerboendet som samhällslivet i övrigt. Det måste var ensjälvklarhet för hela samhället att ta ett ansvarför att motverka segregationen. Ett framgångsriktarbete mot segregation förutsätter, som ocksåframhålls i motionerna, ett brett spektrum avåtgärder. En slutsats av detta är att även ombostadspolitiken och olika bostadspolitiska insatserpåtagligt kan medverka till en ökad integrationmåste en rad andra åtgärder vidtas för atten bestående framgång i arbetet mot segregationskall nås.Även om andra insatser än bostadspolitiska måstebetonas får naturligtvis inte insatser påbostadsområdet undervärderas. Det är därför viktigtatt även synen på boendet präglas av ettintegrationsperspektiv. Denna uppfattning kommerockså till tydligt uttryck i det mål förbostadsförsörjningen som regeringen redovisar ibudgetpropositionen. I målet ingår sålunda att detskall bidra till minskad segregation i boendet.