bet · GQ01LU14 · 2003-04-01 00:00:00 — Utvärdering av miljömålet i konsumentpolitiken SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /03:31 Utvärdering av miljömålet ikonsumentpolitiken jämte en motion med sjumotionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen och fyra motioner med fem motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden år 2002.I skrivelsen anger regeringen nya delmål under detkonsumentpolitiska miljömålet. Vidare lämnas enredovisning av effekterna av ett utvalt antalmiljöåtgärder inom det konsumentpolitiska området.Vad som anförts i skrivelsen föranleder ingaerinringar från utskottets sida. Utskottet avstyrkerbifall till samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns sju reservationer och tresärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Miljömålet i konsumentpolitikenRiksdagen avslår motion 2002/03:L4 yrkande 1.Reservation 1 (fp)2. Delmål 1Riksdagen avslår motion 2002/03:L4 yrkandena 2och 3.Reservation 2 (fp)3. Delmål 2Riksdagen avslår motion 2002/03:L4 yrkande 4.Reservation 3 (fp)4. Delmål 3Riksdagen avslår motion 2002/03:L4 yrkandena 5och 6.Reservation 4 (fp)5. Frivillig märkningRiksdagen avslår motion 2002/03:L247 yrkande 9.Reservation 5 (m)6. Etisk märkningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L251,2002/03:L302 och 2002/03:Sf292 yrkande 4.Reservation 6 (v)7. Inrättande av hållbarhetskommissionRiksdagen avslår motion 2002/03:L4 yrkande 7.Reservation 7 (fp)8. Regeringens skrivelse 2002/03:31Riksdagen lägger regeringens skrivelse 2002/03:31till handlingarna.Stockholm den 1 april 2003På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerRené (m), (), (), (), (), HilleviLarsson (s), (), (), (), (), RezeneTesfazion (s), (), ViviannGerdin (c), (s), vonSydow (m), () och ().InledningMiljömålet allmän bakgrundNuvarande nationella mål för konsumentpolitikenfastställdes av (prop.2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. Riksdagensbeslut innebär att de nationella målen förkonsumentpolitiken skall vara att konsumenternasställning och inflytande på marknaden skall stärkas(inflytandemålet), att hushållen skall ha godamöjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andraresurser effektivt (hushållningsmålet), attkonsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas(säkerhetsmålet), att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster skall utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling (miljömålet) samt attkonsumenterna skall ha tillgång till god vägledning,information och utbildning (kunskapsmålet).Miljömålet inom konsumentpolitiken infördes år1995 (prop. 1994/95:140, bet. LU32, rskr. 2001års riksdagsbeslut innebar inga förändringar vadgäller miljömålets formulering.Bakom införandet av miljömålet låg en strävan attstarkare betona sambandet mellan konsumtion ochmiljö. Det ansågs vara en viktig konsumentpolitiskuppgift att försöka uppnå sådana konsumtionsmönstersom belastar miljön så lite som möjligt. Vidarebetonades vikten av att påverka även produktionen idenna riktning.I samband med att de nationella målen lades fasthösten 2001 godkände även att delmål skallanges för konsumentpolitiken. I den då aktuellapropositionen redovisade regeringen, utan erinranfrån sida, vilka delmål som bör gälla påområdet . Delmålen representerarverksamhetsområden som, enligt regeringen, ärsärskilt viktiga för konsumenterna och avser områdendär det finns konsumentpolitiska verktyg att tillgåför att uppnå konkreta förbättringar förkonsumenterna. Delmålen syftar till att bidra tillatt de fem övergripande målen för konsumentpolitikenskall uppnås. Ett av delmålen som särskilt rörmiljömålet är att miljömärkningen och den etiskamärkningen skall få en större spridning.1998 års skrivelse: Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utvecklingCentrala frågor rörande miljömålet inomkonsumentpolitiken var föremål för riksdagensöverväganden med anledning av regeringensskrivelse /98:67 Konsumenterna och miljön enhandlingsplan för hållbar utveckling. I skrivelsenlade regeringen fram en handlingsplan för arbetetmed att uppfylla miljömålet. Planen utgjorde ett ledi arbetet för att uppnå en hållbar utveckling ochsyftade till att inleda en process vars syfte varatt uppmuntra och underlätta för hushållen att taett ökat ansvar för miljön och resurshushållningen.Det var, enligt regeringen, angeläget att insatsergjordes så att miljömålet även i praktiken ficksamma tyngd som övriga konsumentpolitiska mål.Regeringen redovisade skrivelse sinavsikt att ge ett sektorsansvar förkonsumentrelaterade konsumentfrågor och uppgiftenatt formulera sektorsmål för att preciseramiljömålet. Vidare betonades att mer kunskap behövsom frågor som rör konsumenterna och miljön som grundför beslut om åtgärder och uppföljning. Utökadförmedling av kunskap och information till hushållenvar en central del av handlingsplanen.I skrivelsen presenterades olika åtgärder somregeringen ansåg vara viktiga när det gällerkonsumtion och produktion av varor och tjänster.Också frågor om hushållens boende och resandebehandlades, varvid från regeringens sida ansågs attkonsumenternas val av transportmedel och bostadmåste underlättas genom bättre information ommiljöaspekter. Därutöver betonades den lokalakonsumentverksamhetens betydelse och behovet av attstöd till frivillig verksamhet som rörkonsumentrelaterade miljöfrågor prioriterades. Ocksåbetydelsen av aktivt internationellt arbete lyftesfram.I skrivelsen uttalade regeringen sin avsikt attsenast återkomma till med enlägesrapport om hur arbetet med miljömålet ikonsumentpolitiken fortskridit och senast år 2002redovisa effekterna av detta arbete.Vid behandlingen av skrivelse uttryckteutskottet i sitt av godkända betänkande1997/98:LU21 sin tillfredsställelse över denframlagda handlingsplanen. En plan för att inleda enprocess som syftar till att uppmuntra och underlättaför hushållen att ta ansvar för miljön har, framhöllutskottet, ett betydande värde och de åtgärderregeringen förutskickat antogs kunna leda till attmålkonflikter lättare kunde identifieras ochundvikas. Mycket talade, enligt utskottet, för attåtgärderna var ägnade att bidra till en utvecklingsom främjar ett samhälle grundat på hållbarhet.2002 års skrivelse: Konsumenterna och miljönI enlighet med vad som utlovades i 1998 årsskrivelse lämnade regeringen i skrivelse 2001/02:68Konsumenterna och miljön en lägesrapport om detarbete som bedrivits för att uppnå miljömålet ikonsumentpolitiken. I skrivelsen redovisades bl.a.att fått ettsektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågoroch att verket utarbetat förslag till sektorsmål sompreciserar miljömålet och åtgärder som man börarbeta vidare med. Enligt skrivelsen hadeKonsumentverket också tagit fram förslag tillindikatorer för att kunna mäta vilken effektkonsumenternas insatser för miljön har samt för attmäta i vad mån verkets åtgärder ger resultat.Regeringen redovisade också en rad åtgärder somvidtagits eller planerades i frågor rörandekonsumtion och produktion, kunskap omkonsumentrelaterade miljöfrågor ochkunskapsförmedling. Också åtgärder rörande boende,miljömärkning, lokal konsumentverksamhet ochinternationellt arbete berördes i skrivelsen.Utskottet uttryckte i sitt av godkändabetänkande /02:LU18 sin tillfredsställelse ocksåöver denna skrivelse. Enligt utskottet innehöllskrivelsen värdefull information för omdet arbete som regeringen och myndigheterna bedriverför att uppnå miljömålet i konsumentpolitiken.Skrivelsen innebar också, framhöll utskottet, etttillfälle för och dess ledamöter att få endjupare inblick i pågående arbete.2003 års skrivelse: Utvärdering av miljömålet ikonsumentpolitikenI skrivelse aviserade regeringen att manavsåg att överlämna en effektredovisning avmiljöarbetet . I förevarande skrivelse lämnas ensådan redovisning av några av de åtgärder somvidtagits på området. Vidare anges i skrivelsen nyadelmål inom ramen för det konsumentpolitiskamiljömålet.När det först gäller effektredovisningen anförs iskrivelsen att detta arbetet försvårats av att detsaknas uppföljningar av vissa vidtagna åtgärder,varför det i många fall är svårt att dra någraslutsatser av vilka effekter som kan ha uppnåtts.Ett annat generellt problem för utvärderingen avmiljöinsatserna på konsumentområdet är, anförs detvidare, att man inte mätte av ett nolläge vidutarbetandet av skrivelse och på så sättförberedde för en utvärdering och en mätning aveffekterna. Det är dessutom svårt att särskiljaeffekterna av konsumentpolitiska åtgärder ochåtgärder vidtagna inom andra områden.I skrivelsen redovisas effekterna av fyra olikainsatser inom det konsumentpolitiska området,nämligen den nordiska miljömärkningen Svanen,roll som kunskapsförmedlare inommiljöområdet, provningsverksamheten inomKonsumentverket och ett myndighetsinitiativ rörandehanddiskmedel med påstådd antibakteriell verkan. Deredovisade åtgärderna är av olika karaktär såväl vadgäller inriktning som omfattning och skall, enligtregeringen, ses som exempel, utan ambition att ge enheltäckande bild. För en närmare redovisning avrespektive område hänvisas till avsnitt 3 iskrivelsen.Vad sedan gäller miljömålet och delmålen inomramen för detta mål är det, enligt vad som anförs iskrivelsen, en angelägen konsumentpolitisk uppgiftatt medverka till att människor utvecklarkonsumtionsmönster som belastar miljön så lite sommöjligt. Konsumenternas ändrade efterfrågan kansåledes bidra till en utveckling av en mer hållbarproduktion av varor och tjänster. I skrivelsenkonstateras att det arbete som bedrivitsinom ramen för miljömålet i konsumentpolitikenfrämst varit koncentrerat till kunskapsförmedling isyfte att dels öka informationen till konsumenterna,dels påverka producenter, andra myndigheter ochorganisationer. Regeringen gör bedömningen attarbetet inom ramen för miljömålet inomkonsumentpolitiken fortsättningsvis bör koncentrerastill att förbättra förutsättningarna för konsumenteratt leva och agera miljömässigt. Miljömålet bördärför, enligt regeringens bedömning, utvecklasgenom nya delmål. Som delmål för miljömålet inomkonsumentpolitiken bör, enligt regeringensbedömning, gälla att det skall vara prisvärt ochenkelt att agera på ett för miljön positivt sätt(delmål 1), att det skall finnas många konkretaexempel på positiva miljöeffekter av ett ändratbeteende (delmål 2) och att miljömärkningen och denetiska märkningen skall ha en stor spridning (delmål3). De nya delmålen syftar, enligt skrivelsen, tillatt bidra till att det övergripande miljömålet förkonsumentpolitiken uppnås och anger inriktningen avverksamheten t.o.m. . Delmålen är generellaför politikområdet, men tar framför allt sikte påKonsumentverkets arbete och dess roll somsektorsansvarig myndighet.För att se till att det blir lättareatt följa upp och utvärdera arbetet på området skallarbetet bedrivas utifrån dessa delmål och med hjälpav indikatorer.Konsumentverket bör, enligt skrivelsen, utvecklasitt sektorsansvar för miljöpolitiken i enlighet medde nya delmålen och öka och fördjupa samarbetet medandra myndigheter och organisationer. I detsammanhanget bör nämnas att de i skrivelsenredovisade delmålen kommit till uttryck iKonsumentverkets regleringsbrev för år 2003.MotionerMed anledning av skrivelsen har väckts en motioninnehållande sju motionsyrkanden. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även fyra motioner medfem motionsyrkanden från den allmänna motionstidenår . Motionsspörsmålen gäller bl.a. miljömåletinom konsumentpolitiken, de olika delmålen ochindikatorerna som redovisas i skrivelsen, etiskmärkning och inrättandet av enhållbarhetskommission. Förslagen återfinns i bilagantill betänkandet.2002/03LU14Utskottets övervägandenMiljömålet i konsumentpolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somgäller miljömålet i konsumentpolitiken.Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservation 1 (fp).SkrivelsenI skrivelsen framhåller regeringen att konsumtionoch produktion i de industrialiserade länderna ärden enskilt största orsaken till fortsatt negativpåverkan på den globala miljön och att det ärnödvändigt att komma till rätta med denna negativapåverkan och uppnå hållbara konsumtionsmönster.Enligt vad som anförs i skrivelsen bestämskonsumtionsmönster av vanor, påverkan från reklam,pris, kunskap och sociala mönster. Konsumtion ärockså en del av människors sociala och individuellaidentifikation. I skrivelsen anförs att regeringenarbetar inom flera olika politikområden, däriblanddet konsumentpolitiska, med olika styrmedel för attuppnå hållbara konsumtionsmönster. Ett miljöanpassatbeteende hos konsumenterna är, anför regeringen,beroende av att konsumenterna har en insikt om attdet finns ett samband mellan det egna agerandet ochinverkan på miljön. Kunskapsförmedling är därför ettviktigt redskap i arbetet för ett hållbart samhälle.Vidare krävs för att konsumenterna skall använda sinkunskap en väl fungerande infrastruktur medundanröjda hinder, tydliga incitament och effektivaverktyg. På lång sikt skall konsumenterna, enligtregeringens uppfattning, inte behöva välja mellanmiljöanpassade och miljöskadliga varor, eftersom demiljöskadliga varorna skall ha fasats ut.MotionenMartin m.fl. (fp) anser i motion L4 attskrivelsen ger uttryck för en felaktig syn påmiljömålet. Målet bör, anförs det, vara attunderlätta för konsumenterna att kunna välja attagera på ett sätt som minskar belastningen påmiljön. Enligt motionärerna måste miljömålet inomkonsumentpolitiken framför allt inriktas på att tahänsyn till miljöskadliga faktorer vid utformningenav konsumentlagstiftningen, att undvika konfliktermellan miljö- och konsumentpolitiken och att, inomramen för att stärka konsumenternas rättigheter ochställning, underlätta deras möjligheter att träffamiljöanpassade konsumtionsval. Regeringens politikinnebär, menar motionärerna, att konsumentpolitikenbelastas med alltför långtgående miljöpolitiskaambitioner, vilket leder till en ökad risk förmålkonflikter. Det första målet förkonsumentpolitiken bör i fortsättningen vara attstärka konsumenternas ställning, även påmiljöområdet. I motionen begärs ett tillkännagivandeom vad som anförts om mål för konsumentpolitiken(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet erinar om att regeringen i den propositionsom låg till grund för beslut att införamiljömålet i konsumentpolitiken anfördeatt det är en viktig konsumentpolitisk uppgift attlänka in människor i sådana konsumtionsmönster sombelastar miljön så litet som möjligt. Att påverkaproduktionen i denna riktning var också angeläget.Det var vidare viktigt att konsumenterna blirmedvetna om betydelsen av att handla i dubbelbemärkelse miljöanpassat trots att ett sådanthandlande kan komma i strid med kortsiktigaintressen. En sådan inriktning av konsumentpolitikenlåg, enligt regeringens uppfattning, i linje medFN:s handlingsprogram , EU:skonsumentpolitiska program och programmet för detnordiska samarbetet.Utskottet hade inget att erinra mot vad regeringenanfört i propositionen och såg, i sitt av riksdagengodkända betänkande 1994/95:LU32, medtillfredsställelse att det allt starkare sambandetmellan miljöpolitik och konsumentpolitik kom tilluttryck i ett särskilt konsumentpolitiskt mål. Ilikhet med regeringen framhöll utskottet att det lågi konsumenternas intressen att sådana konsumtions-och produktionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling.I samband med konsumentpolitiska beslutanförde utskottet i det av godkändabetänkande /02:LU2 att det, mot bakgrund av detsamband som finns mellan konsumtion och miljö, varsjälvklart att de konsumentpolitiska målen även ifortsättningen skall innehålla ett miljömål och fanninte skäl att ställa sig bakom då aktuellamotionskrav på förändringar av målets utformning.Miljömålet låg alltså fast.Vad som anfördes vid miljömålets tillkomst år 1995äger alltjämt giltighet. Utskottet är således inteberett att förorda en omprövning av utformningen avmiljömålet inom konsumentpolitiken. Inriktningen avden nu aktuella skrivelsen ligger också väl i linjemed de uttalanden som gjordes . När detgäller synpunkterna på målen för konsumentpolitikeni övrigt som förs fram i motion L4 yrkande 1 kankonstateras att utskottet så sent som i mitten avmars 2003, med anledning av motionsyrkanden, ställtsig bakom den inriktning av konsumentpolitiken somriksdagen beslutade om . Skäl att ,, ändra inställning i fråganföreligger inte.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenskall avslå motion L4 yrkande 1.Delmålen inom miljömåletDelmål 1 Det skall vara prisvärt och enkeltatt agera på ett för miljön positivt sättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden i vilkabegärs dels uttalanden från sidarörande priset som faktor vid produktval ochanvändningen av ekonomiska styrmedel inomkonsumentpolitiken, dels utformningen av enav indikatorerna för delmål 1, dvs. Utskottet hänvisar ihuvudsak till att det inte föreligger någonavgörande motsättning mellan motionärerna ochregeringen. Jämför reservation 2 (fp).SkrivelsenI skrivelsen anförs att konsumenterna måste gesreella möjligheter att agera på ett för miljönpositivt sätt. Hindren för ett miljöanpassatbeteende består dels av hinder inom individen,exempelvis vanor och attityder, dels av yttre hindersom sociala normer samt institutionella ochstrukturella hinder. De inre och yttre hindren ärnära kopplade till varandra genom att de påverkarvarandra ömsesidigt. Det är, framhålls i skrivelsen,delvis regeringens uppgift att se till att så mångainstitutionella och strukturella hinder som möjligtundanröjs.Enligt regeringens bedömning styrs konsumenter iallmänhet av priset på varan eller tjänsten.Samtidigt är många konsumenter måna om att köpavaror av god kvalitet och kan således föredra endyrare vara om kvaliteten är god. Regeringensslutsats av detta är att för att få konsumenter attagera på ett för miljön positivt sätt genom attvälja miljöanpassade alternativ måste detmiljöanpassade alternativet vara lika prisvärt somövriga alternativ. Vid en sammanvägning av pris ochkvalitet kan det miljöanpassade alternativet, enligtregeringens bedömning, vara väl värt sitt pris, ävenom det är nominellt högre än andra alternativ genomatt det kan ge konsumenten ett mervärde attmiljöbelastningen är lägre. Konsumenterna styrsockså, menar regeringen, av bekvämlighet och tid.Det måste därför vara enkelt att som konsument ändrasitt beteende så att det är till gagn för miljön.För att minska hindren gör regeringen bedömningenatt det första delmålet bör vara att det skall varaprisvärt och enkelt att agera på ett för miljönpositivt sätt. Som indikatorer inom delmål 1 börgälla dels pris på miljömärkta varor jämfört medicke miljömärkta alternativ, dels närhet tillkällsortering.MotionenI motion L4 av m.fl. (fp) anförsatt regeringen i skrivelsen underskattar priset somfaktor vid konsumenternas val av produkter. Enskildaformuleringar i skrivelsen ger också samtidigtuttryck för en långtgående ambition att ändraprisincitamentsstrukturen. Det råder alltså, enligtmotionärernas mening, en ambivalens i synen påprisaspekten. I skrivelsen finns också enstakaformuleringar som, enligt motionärerna, visar attregeringen har en felaktig syn på användningen avmiljöinriktade ekonomiska styrmedel. Sådanastyrmedel skall, menar motionärerna, användas på såsätt att de externa kostnaderna förmiljöbelastningen internaliseras i producentledet.Därigenom uppnås ett incitament för producenternaatt effektivisera produktionen med hjälp avexempelvis resurssnål teknik. Sekundärt fördyrardetta varan, vilket påverkar konsumenternas val avprodukter. I motionen begärs ett tillkännagivande omvad som anförs om ekonomiska styrmedel inom ramenför delmål 1 (yrkande 2).I samma motion anförs att källsorteringen på mångahåll är organiserad på så sätt att den närmastblivit ett privilegium för den som inte ärrörelsehindrad, har tillgång till bil och gott omutrymme i hemmet för förvaring av återvinningskärl.Enligt motionärerna räcker det inte med närhet tillkällsortering som indikator, utan den faktiskatillgängligheten måste också inkluderas iindikatorn. I motionen begärs ett tillkännagivande ienlighet med det anförda om indikator för delmål 1(yrkande 3).Utskottets ställningstagandeSom framhålls i såväl regeringens skrivelse som imotion L4 yrkande 2 är priset på en produkt en avflera faktorer som har betydelse för miljöanpassadeproduktval. Utskottet kan för sin del inte finna attdet skulle föreligga någon avgörande skillnad isynsätt mellan motionärerna och regeringen vadgäller prisets betydelse för miljöanpassadeproduktval eller användningen av ekonomiskastyrmedel inom konsumentpolitiken. Motion L4 yrkande2 bör därför inte föranleda något uttalande ellerannan åtgärd från sida.När det så gäller frågan om utformningen avindikatorerna för delmål 1 delar utskottetmotionärernas uppfattning att inte bara närhet tillkällsortering utan även faktisk tillgänglighet börbeaktas i kommande utvärderings- ochuppföljningsarbete på området. Inte heller i dennafrågan kan emellertid utskottet se att regeringenskulle ha någon annan uppfattning. Sålunda framhållsi skrivelsen vikten av att det inte tar för myckettid eller är svårtillgängligt att bidra tillåtervinning eller att sortera avfall. I sammanhangetbör också erinras om att de i skrivelsen redovisadeindikatorerna är ett första steg i arbetet med enuppföljning av delmålen och att , ilinje med vad som aviserats i skrivelsen, nyligenhar fått i uppdrag att inventera och sammanställaförekomsten av konsument- och miljörelateradeindikatorer inom några relevanta sektorer. Iuppdraget ingår också att lämna förslag på områdeneller sektorer där indikatorer saknas eller behöverutvecklas. Uppdraget skall redovisas tillRegeringskansliet senast den 30 september 2003.Arbetet med indikatorerna skall således fortgå.Utskottet utgår från att motionsspörsmålet kommeratt uppmärksammas inom ramen för detta arbete utanatt något formellt tillkännagivande från riksdagenssida kommer till stånd. En sådan inriktning avarbetet ligger också väl i linje med detsektorsansvar för konsumentrelateradehandikappfrågor som verket fick hösten 2001.Nämnas bör också att regeringen till haraviserat en proposition som, enligt den målsättningsom redovisas i skrivelsen, bl.a. kommer attinnehålla förslag till åtgärder för att uppnå ettstärkt konsumentperspektiv avseende insamling avhushållsavfall, främst förpackningar, samtöverväganden om det behövs ytterligare styrmedel föratt samordna och utveckla avfallshanteringengenerellt.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion L4 yrkandena 2 och 3.Delmål 2 Det skall finnas många konkretaexempel på positiva miljöeffekter av ett ändratbeteendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somrör indikatorerna för delmål 2. Utskottethänvisar till att indikatorerna är föremålför kontinuerlig vidareutveckling och anseratt pågående arbete inom böravvaktas. Jämför reservation 3 (fp).SkrivelsenI skrivelsen anförs att en förutsättning för att fåkonsumenterna att agera miljöanpassat är att de hartydliga incitament för det, dvs. uppgifter elleråtgärder som stimulerar till ett ändrat beteende.Ett sätt att öka konsumenternas incitament är,enligt regeringens bedömning, att öka tillgången påkonkreta exempel på de positiva miljöeffekter somett ändrat beteende har på den globala eller lokalamiljön.Det andra delmålet bör därför vara att det skallfinnas många sådana exempel på positivamiljöeffekter av ett ändrat beteende. Somindikatorer för delmål 2 bör vidare, anförs det iskrivelsen, gälla antalet konkreta exempel påpositiva miljöeffekter av ett ändrat beteende sompubliceras på webbplats, antaletkonkreta exempel på positiva miljöeffekter av ettändrat beteende som publiceras i Råd & Rön samtantalet konkreta exempel som finns tillgängliga ibutik.MotionenMartin m.fl. (fp) kritiserar i motion L4valet av indikatorer för delmål 2.