bet · GR01SFU2 · 2003-11-25 00:00:00 — Skolan blir därmed utöver ett pedagogisktcentrum, ett socialt och kulturellt centrum.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf239.10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden om det kommunala flyktingmottagandet.Jämför reservationerna 3 (kd) och 4 (c).PropositionenAnslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader isamband med mottagandet och introduktionen av flyktingar och deras anhöriga.Ersättningarna betalas ut enligt bestämmelserna i förordningen (1990:927)om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av denstatliga ersättningen utgår i form av schablonersättning som lämnas med ettfast belopp per mottagen person. Denna ersättning är flerårig och börjarbetalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun.Därutöver lämnas ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstödoch vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn utan vårdnadshavareoch för personer med funktionshinder.I propositionen anges att omfattningen av kommunmottagandet styrs i grundenav händelser utanför gränser och att det kan förekomma storavariationer i antalet kommunmottagna personer.I budgetpropositionen föreslås att bör få använda högst30 för ersättning till kommunerna för extraordinärakostnader samt för att ekonomiskt kompensera kommuner som tar emot flyktingarsom ursprungligen togs emot i storstäderna eller en förortskommun medliknande situation.För föreslår regeringen ett ramanslag på 2 094 203 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf402 yrkandena 30 och 31 beslut omatt avskaffa systemet med förhandlingar och avtal med kommuner, avseendenyanlända, och i stället införa en s.k. utvecklingspeng som följer individenoch som fördelas av . Dagen system skapar enligtmotionärerna ogynnsamma förhållanden för integrationen.Även i motion Sf403 yrkande 43 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om införande av en utvecklingspeng.Övriga motionerSven m.fl. (kd) begär i motion Sf402 yrkandena 28 och 29 tillkännagivandendels om introduktionsmöten i kommunen för nyinflyttade och att engagerafrivilliga som kontaktfamiljer och flyktingguider för nyanlända, dels omatt dagens introduktionsinsatser måste anpassas till barn och ungdomaroch att individuella introduktionsplaner bör upprättas för varje enskiltbarn. Vid introduktionsmötena bör enligt motionärerna lämnas informationom bl.a. kommunen, företag på orten, föreningar och svenskundervisning.Introduktionsplaner för barn bör beakta barnets ålder, hälsa, utvecklingsnivåoch sociala situation.I motion Sf396 av m.fl. (c) begärs i yrkandena 3-6tillkännagivanden om att få till stånd ett samarbete mellan arbetsmarknadensparter till nytta för arbete och praktikplatser åt nyanlända invandrare,om ett ökat samarbete mellan kommuner och berörda statliga myndighetervid flyktingmottagandet, om att uppmuntra "lokala samhällskontrakt" föratt bidra till ett bättre flyktingmottagande och till integration och omökad decentralisering av flyktingmottagandet. I motionen anförs attnyanlända bör stimuleras att ta erbjuden sysselsättning i form av praktik-eller introduktionsplats och att vägran att ta erbjuden praktikplats skallkunna leda till sänkt bidrag. Praktikplatserna bör leda till en framtidaanställning. Genom att öka samarbetet skapas en helhetsbild, och individenges ökat inflytande. Motionärerna välkomnar förslaget från utredningenom ett ökat samarbete mellan kommuner, Migrationsverketoch . Olika livserfarenheter och kulturella bakgrundermåste beaktas vid mottagandet, och en jämnare fördelning av mottagandetöver landet skulle enligt motionärerna bidra positivt till synen på svenskflyktingpolitik.Utskottets ställningstagandeKommunersättningen avser att täcka de kostnader som flyktingmottagandetmedför för kommunerna. Det är av stor vikt att den kommun som tar emotpersoner som omfattas av flyktingmottagandet har kapacitet att erbjudaboende och en god introduktion, allt för att den enskilde skall få sågoda förutsättningar som möjligt att komma in i det svenska samhället.Utskottet noterar att Utredningen om flyktingmottagande och introduktionnyligen har avlämnat sitt betänkande Etablering i , SOU 2003:75.Utredningen lämnar en rad förslag som rör introduktion och mottagande avflyktingar i kommunerna. Exempelvis förslås att regelmässigtskall kalla den enskilde, den berörda kommunen och en representant förArbetsmarknadsverket att delta i ett bosättningssamtal. Formen för mötetkan variera beroende på vad som bedöms som mest ändamålsenligt i deenskilda fallen. Vad gäller ersättningsfrågor föreslås beträffande individensförsörjning bl.a. att en statlig skattefri etableringsersättning införssom betalas ut direkt till den berättigade personen under maximalt ett årså snart bosättning skett och en handlingsplan föreligger. Den som avvikerfrån handlingsplanen skall ges en reducerad ersättning. När det gällerdet statliga ersättningssystemet föreslås bl.a. att det riktade statsbidragettill kommunerna tas bort. Kommunerna får i stället ersättning via detgenerella statsbidragssystemet och med kostnadsutjämning för de delar somåterstår sedan det som går till försörjning tagits bort, dvs. försfi-undervisning och annan verksamhet som blir två separata verksamhetsgrenarunder en övergångsfas.Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag bör avvaktas ochavstyrker motionerna Sf396 yrkandena 3-6 samt Sf402 yrkandena 28 och 29.Vad gäller medelstilldelningen finner utskottet ingen anledning att göranågon annan bedömning än den regeringen har gjort i propositionen. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionernaSf402 yrkandena 30 och 31 samt Sf403 yrkande 43.10:4 HemutrustningslånUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna att lån får tas upp i Riksgäldskontoretför det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 300 000000 kr.Riksdagen bör även bifalla regeringens förslag till medelsanvisning ochdärmed avslå ett motionsyrkande om annan medelsanvisning.PropositionenSedan år 1991 kan flyktingar få statliga lån till hemutrustning när deskall etablera hushåll i . Villkoren för lånen, som administrerasav (), regleras i förordningen (1990:1361)om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar.Lånen tas upp i . Underskottet i verksamheten - i huvudsaklåneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar -täcks via anslaget.Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagnaflyktingar och i vilken utsträckning de väljer att ta lån.Anslagsbehovet är enligt propositionen svårbedömt medtanke på att antalet låneeftergifter förväntas öka.För föreslår regeringen ett ramanslag på 18 631 000 kr.Vidareföreslås i propositionen att godkänner att lån tasupp i för det samlade behovet av hemutrustningslån intillett belopp av 1 300 000 000 kr.Motion med anslagseffekt budgetåret 2004I motion Sf368 av m.fl. (m) yrkande 8 begärs att riksdagenbeslutar att anvisa mindre än regeringen föreslagit.Besparingen kan enligt motionärerna ske genom ändrade regler.Utskottets ställningstagandeNär det gäller utformningen av reglerna för hemutrustningslån ser utskotteti dag ingen anledning att föreslå ändringar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning samtavstyrker motion Sf368 yrkande 8. Utskottet tillstyrker även att riksdagengodkänner att lån får tas upp i upp tillangivet belopp.10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning och därmedavslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning samt om överföring avanslaget till annat utgiftsområde.PropositionenFrån anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO)samt propositionen framgår att DO har fått ett dramatiskt ökat antal ärendenom anmälningar om etnisk diskriminering både i arbetslivet och i övrigasamhällslivet. DO har därför tillfälligt förstärkts med 2 miljoner kronorpå tilläggsbudgeten 2003, och i höstens tilläggsbudget föreslås att DOtillförs ytterligare 3 miljoner kronor.Med hänvisning till att ärendemängden väntas fortsätta öka, de utökadeuppgifterna på grund av den nya lagstiftningen om förstärkt skydd motdiskriminering samt det nödvändiga arbetet med tillsyn över hur arbetsgivareuppfyller lagens krav på aktiva åtgärder föreslås i propositionen att dentillfälliga förstärkningen på permanentas. Samtidigtföreslås en höjning av DO:s anslagsnivå med per år.Verksamheten hos beräknas enligtpropositionen uppgå till en kostnad på 150 000 kr.För föreslår regeringen ett ramanslag på 20 819 000kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf368 yrkande 9 att inteanvisar några medel till anslaget 10:5 DO inom utgiftsområde 8. I yrkande5 begärs ett tillkännagivande om att anslaget bör föras över tillutgiftsområde 14 Arbetsliv.I motion Sf403 av m.fl. (kd) yrkande 45 begärs ett beslut omatt DO tilldelas ytterligare medel och ges särskilt ansvar för opinionsbildningmot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. I yrkande 46 i dennadel begärs att beslutar att anvisa mer änregeringen föreslagit. Motionärerna avvisar regeringens förslag om lokaladiskrimineringsombudsmän.I motion Sf402 yrkande 17 av m.fl. (kd) begärs ett beslut omatt DO ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering,främlingsfientlighet och rasism och att DO skall vara en myndighet underställdriksdagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att anslaget till DO bör vara kvar inom utgiftsområdet.Av tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen framgår att beslut i fråga omvilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområdefattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen.Något beslut att flytta anslaget har inte fattats av (bet.2002/03:KU22).Diskrimineringskommittén, som tillsattes 2002, har bl.a. i uppdrag att seöver frågan om vissa ombudsmän under regeringen borde slås samman till enombudsmannainstitution och om en sådan myndighet borde vara en myndighetunder . Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 juli2005.Utskottet har besökt DO och därvid fått informationom myndighetens verksamhet, informationsinsatser, arbetssituation samtplanerade prioriteringar för arbetet. DO redovisade även de hittillsvarandeeffekterna av den nya lagen om förbud mot diskriminering, en lag som angavsvara ett betydligt bättre verktyg men som medförde ökade kravpå myndigheten.Utskottet, som kan konstatera att DO permanent tillförs ytterligare medel,tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning samt avstyrker meddet anförda motionerna Sf368 yrkandena 5 och 9, Sf402 yrkande 17 samtSf403 yrkandena 45 och 46 i denna del.StorstadspolitikenStorstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling kan främjasi storstädernas mest utsatta stadsdelar, hur förutsättningar för tillväxtskapas i storstadsregionerna och hur tillväxten kommer alla till del.Storstadspolitiken är i huvudsak tvärsektoriell och omfattar flera olikapolitikområden såsom arbetsmarknads-, utbildnings-, social-, regionaltillväxt-, integrations-, kultur- och idrottspolitik.I enlighet med storstadspropositionens intentioner skall en samlad avstämningoch utvärdering av storstadspolitiken göras som underlag förställningstagande om former och omfattning för den fortsatta storstadspolitiken.Storstadspolitikens övergripande mål är i enlighet med beslutom målen för en nationell storstadspolitik (prop. 1997/98:165, bet.1998/99: AU2, rskr. 1998/99:34) att ge storstadsregionerna goda förutsättningarför långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nyaarbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delarav landet (tillväxtmålet) samt att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlikaoch jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (segregationsmålet).PropositionenEnligt propositionen har det strategiska arbetet med att ta fram kvantitativaoch kvalitativa lokala mål samt att följa upp och utvärdera dessa gett ensamlad kunskap om vilka metoder eller insatser som är framgångsrika. Detlokala utvecklingsarbetet har på så sätt ökat den nationella kunskapen omsegregationen.Regeringen gör bedömningen att trots att storstadsarbetet i flera avseendenbrutit negativa trender är avståndet till nationella genomsnittsnivåerfortfarande mycket stort beträffande sysselsättning, socialbidragsberoendeoch utbildningsnivå. Måluppfyllelse inom flera andra politikområden, sombl.a. sysselsättningsmålet om och regeringens mål om att antaletsocialbidragstagare skall halveras , förutsätter ettutvecklat storstadsarbete då en stor andel arbetslösa och bidragsberoendefinns i storstadsregionernas utsatta stadsdelar.De särskilt anslagna medlen till de lokala utvecklingsavtalen upphör 2003och insatser i de lokala utvecklingsavtalen skall framöver införlivas iordinarie verksamheter. I propositionen anges att kommunerna sedan en tidhar arbetat för att ta till vara framgångsrika erfarenheter och föra indem i ordinarie strukturer - kommunens eller andra lokala aktörers.I budgetpropositionen anges att eftersom storstadspolitiken skall införlivasi ordinarie strukturer hos berörda kommuner, statliga myndigheter ochandra samverkande aktörer har inga nya medel beräknats . För attunderlätta omvandlingsarbetet har politikområdet 2003 tillförts 40 miljonerkronor på tilläggsbudget.Under 2003 avser regeringen att lämna en skrivelse till medredovisning av hur det lokala utvecklingsarbetet har utvecklats sedanpropositionen om storstadspolitik beslutades av 1998.Utskottets ställningstagandeDe särskilt anslagna medlen till de lokala utvecklingsavtalen upphör 2003och insatser i de lokala utvecklingsavtalen införlivas därmed i ordinarieverksamheter. Anslaget tilldelas därför inte några medel . Utskottethar inget att erinra häremot och utgår från att regeringen återkommer meden utvärdering av storstadspolitiken som underlag för ställningstagandeom former och omfattning för det fortsatta arbetet. Utskottet noterarvidare att regeringen avser att till återkomma meden skrivelse om storstadspolitikens utveckling och det lokala utvecklingsarbetetsedan 1998.MigrationspolitikenMigrationspolitiken omfattar frågor rörande migration till och från vårtland, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande, utlänningarsrätt att vistas i och internationellt arbete inom detmigrationspolitiskaområdet.Inom politikområdet verkar och . Dessutomfinns ett anslag, som finansieras med EU-medel, för att utveckla prövnings-och mottagandesystemet för asylsökande, bidra till integrationsinsatseroch hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland.Målen för migrationspolitiken är att migration till och från vårt landkan ske i ordnade former, den reglerade invandringen upprätthålls, asylrätteni och i ett internationellt perspektiv värnas samt att harmoniseringenav flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. I arbetet med målensuppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet ochrespekt för individens rättigheter.12:1 MigrationsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning och därmedavslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden om resurser, omasylansökan i hela landet och om avgifter i tillståndsärenden.Jämför reservationerna 5 (kd), 6 (mp) och 7 (fp).PropositionenAnslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för samtkostnader för IT-stödet i migrationsarbetet vid utlandsmyndigheterna.I propositionen anges att från kommeratt ha det finansiella ansvaret för IT-stödet i migrationsarbetet vidutlandsmyndigheterna. Verket tillförs därför . Finansieringsker genom att det inom utgiftsområde 1 uppförda anslaget 90:5 Regeringskanslietm.m. minskas med motsvarande belopp.Vidare anges att från anslaget finansieras vissa kostnader förutlandsmyndigheterna med inriktning på arbetsuppgifter inom migrationsområdet.I propositionen föreslås att överförs till utgiftsområde1, anslaget 90:5 m.m. i syfte att få en effektivareresursanvändning.För föreslår regeringen ett ramanslag på 616 273 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion Sf368 av m.fl. (m) yrkande 10 begärs att riksdagenbeslutar att anvisa mer än regeringen föreslagit.Medlen tillförs i syfte att förkorta handläggningstiderna. Vidare överförsmedel från anslag för att skall taöver ansvaret för att distribuera kommunersättningarna.Per m.fl. (m) begär i motion Sf230 yrkande 1 ett tillkännagivande omkortare handläggningstider i asylprocessen. Motionärerna anför bl.a. attreglerna för anslagsanvändningen är en anledning till de långahandläggningstiderna.I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkande 19 i denna del begärsatt anvisar mer än regeringen föreslagit.Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden kanhandläggningstiderna förkortas och kostnaderna för mottagande av asylsökandeminskas. Ett liknande yrkande finns i motion Sf249 yrkande 21 av LarsLeijonborg m.fl. (fp).I motion Sf403 av m.fl. (kd) yrkandena 11 och 30 anförs att omMigrationsverket tillförs ökade resurser minskar handläggningstiderna förasylansökningar och att ytterligare medel bör tillföras Migrationsverketför att tidsfristen för handläggning av ensamkommande barns ärenden skallkunna hållas . I yrkande 41 begärs beslut om att slopaprövningen av uppehållstillstånd avseende de av svensk domstol meddeladeadoptionerna för barn i åldern samt nyfödda barn till föräldrarmed uppehållstillstånd i . Genom förslaget avlastas Migrationsverketsadministration, och ca frigörs. I yrkande 46 i dennadel begärs att anvisar mer än regeringenföreslagit.Övriga motionerPer m.fl. (m) begär i motion Sf230 yrkande 2 ett tillkännagivande omökad flexibilitet i anslagsanvändningen på asylområdet. att möjlighet att använda sina samlade anslag såatt de gör störst nytta bör öka och att reglerna för anslagsanvändningenär en anledning till de långa handläggningstiderna.I motion Sf271 av och () begärs iyrkande 2 ett tillkännagivande om att bör erhålla resurserså att barns skäl för uppehållstillstånd beaktas och att verket alltidutgår från barnets bästa i hela processen. Detta ställer enligt motionärernanya och större krav på handläggning och kompetens.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion Sf357 yrkandena 1, 3 och 28tillkännagivanden om att förkorta handläggningstiderna för asylsökande.Besked från första instans bör ges . För ensamkommande barnskall handläggningstiden inte överstiga 3 månader. Motionärerna anserockså att handläggningstiderna för arbetstillstånd måste förkortas.I motion Sf249 av m.fl. (fp) yrkande 22 anförs att detbör vara möjligt att ansöka om asyl på alla kontor.Detta medför att ärendebelastningen minskar på kontoren i storstädernaoch handläggningstiderna blir kortare.I motion Sf309 av () begärs ett tillkännagivande om avgifterför tillståndsärenden. Motionären är kritisk till att hög avgift tas utoch att avgiften är olika beroende på nationalitet. Detta bör enligtmotionären ses över.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan, liksom i sitt yttrande över ramarna för utgiftsområde 8,konstatera att antalet asylsökande är av avgörande betydelse för kostnadernasutveckling inom området. Prognosen för antalet asylsökande är dock alltidmycket osäker och beror i högsta grad på omvärldsfaktorer. Det är såledesenligt utskottet viktigt men också mycket svårt att göra prognoser överutvecklingen av i första hand antalet asylsökande.Utskottet vill vidare peka på att tidigare på förslag av utskottet,i samband med behandlingen av revisorers förslag rörande bl.a. resursfrågor och en årlig rapport om asylfrågorna (2001/02:RR16, bet.2001/02:SfU13), gjorde ett tillkännagivande till regeringen om ettförbättrat underlag för bedömning av behovet av och utnyttjandet av resurserför asylprocessen. Utskottet uttalade därvid att när det gäller detunderlag behöver för att bl.a. ta ställning till kommande resursbehovså bör information lämnas i budgetpropositionen och den skrivelse om asyl-och migrationspolitiken (migrationsskrivelsen) som regeringen isamband med budgetpropositionen lämnar till . Utskottet anfördevidare att den information som behövs för att ta ställning till budgetennaturligtvis av regeringen måste redovisas för senast i sambandmed budgetpropositionen.Utskottet noterar att målet vad gäller handläggningstider inte uppnåtts.Migrationsverket avgjorde av ärendena inom verksamhetsmålet- att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall fattas inom 6månader - jämfört året innan. En orsak till att målet inte kundehållas var enligt propositionen bl.a. det ökade antalet asylansökandesamt det tidskrävande arbetet med att klarlägga oklara identiteter,resvägar m.m. Av budgetpropositionen framgår dock att under periodenjanuari-juni har 14 136 personer ansökt om asyl i . Migrationsverkethar fattat beslut i ca 15 200 ärenden, varav inom6 månader. Utskottet kan konstatera att avgjordeMigrationsverket också en större andel ärenden inom verksamhetsmålet änunder 2002.År 2002 ansökte 33 016 personer om asyl i . Vid beräkning avanslaget i budgetpropositionen gjordes bedömningen att Migrationsverketbör ha en beredskap att kunna ta emot 27 000 asylsökande. Antalet asylsökandei har enligt propositionen ökat med de senastetre åren. Regeringen gör dock ett antagande om färre asylsökande under2004, utan att ange något antal, och reviderar därför ned anslagsnivån.Till och med september har 23 130 personer ansökt om asyl. Detta ärnågot färre jämfört med då 23 988 hade ansökt om asyl.Utskottet noterar att också i budgetunderlaget för2004-2006 som planeringstal för asylprocessen utgår från ett färre antalinkomna grundärenden jämfört med . I verkets delårsrapport2003 anges att trenden är att antalet asylsökande minskari förhållande till . gör den bedömningen attminskningen blir bestående.Företrädare för har informeratutskottet om att verket i sin prognos räknar med ett minskat antal asylsökandeäven . Beträffande den minskning av verkets anslag om 20 miljonerkronor som föreslås i budgetpropositionen angavs att neddragningeninte direkt kommer att påverka handläggningen av asylärenden.När det gäller frågan om prövning av uppehållstillstånd för adopteradebarn finner utskottet inte tillräckliga skäl för att nu föreslå en ändringav bestämmelserna som trädde i kraft den 1 juli 2001.Mot denna bakgrund kan utskottet tillstyrka regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motionerna Sf230 yrkande 1, Sf249yrkande 21, Sf368 yrkande 10, Sf403 yrkandena 11, 30, 41 och 46 i dennadel samt Fi240 yrkande 19 i denna del.Utskottet, som redan tidigare uppmärksammat frågan om Migrationsverketsresurstilldelning, anslagsstruktur m.m., har inom ramen för utskottetsuppföljnings- och utvärderingsarbete låtit göra en förstudie omMigrationsverkets resurser (Utredningstjänsten, Dnr 2003:1100). Utgångspunktenför förstudien var bl.a. frågan om hur sambandet mellan ökade resurserför asylprövningen och kostnaderna för asylmottagandet ser ut. Vidare ivilken utsträckning anslagstilldelningen till administrationen, avseendebåde tidpunkt och storlek, påverkar kostnaderna i andra avseenden och hurett effektivare resursutnyttjande kan uppnås i en verksamhet som kanfluktuera snabbt. Utskottet avser att gå vidare med en granskning.Motion Sf230 yrkande 2 får med det anförda anses tillgodosedd.För budgetåren 2002 och ökades anslag med 50respektive bl.a. i syfte att korta handläggningstiderna.Utskottet kan konstatera att avgjordeMigrationsverket också en större andel ärenden inom verksamhetsmålet än under2002. har i sin verksamhet satsat på att förbättrahandläggningen av barns asylärenden. Av verkets årsredovisning framgår attunder 2002 har all personal i alla verkets regioner fått en grundläggandeutbildning om och i att integrera ett barnperspektiv iallt arbete.