bet · GQ01FIU21 · 2003-05-27 00:00:00 — För att undvika negativaföljder av en sådan utveckling föreslårmotionärerna att ett nytt mål förminskning av det sammanlagda antalpersoner som har sjukersättning ochsjukpenning sättsupp, vid sidan om ett mål om att antaletnya längre sjukskrivningar ska minska(yrkande 1).Centerpartiet förespråkar i motion Fi17(yrkande 8) en ökad samordning mellansystemen för arbetslöshetsförsäkringrespektive sjukförsäkring, inklusivederas administration. förordasen sänkt ersättningsnivå i arbetslöshets-och sjukförsäkringen till ,kombinerad med historiskt beräknatunderlag.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet anför i sittyttrande (SfU3y) att det nu är angelägetatt åtgärder vidtas för att minskakostnaderna inom sjukförsäkringen.Utskottet delar regeringens bedömningatt sjukpenning vid arbetslöshet börknytas närmare till det faktiskainkomstbortfallet som den enskilde harsom arbetslös. Ett sätt är att, somregeringen har föreslagit, relaterasjukpenningen till den dagpenning som denförsäkrade skulle ha varit berättigadtill inom arbetslöshetsförsäkringen omdenne inte varit sjuk. Förslaget innebäratt de som är utförsäkrade eller som intekommit in i försäkringen på grund av attde inte uppfyllt arbetsvillkoret skauppbära sjukpenning grundad på densjukpenninggrundade inkomsten (SGI).Detta är mer gynnsamt ekonomiskt.Regeringens förslag innebär således attenskilda kan ställa sig frågan om det fördem kan vara mer lönsamt att stå utanförarbetslöshetsförsäkringen. En annaneffekt, som enligt vad utskottet erfaritinte har avsetts, är att en försäkrad somhar en hög sjukpenning, för närvarandehögst , men som endastomfattas av grundförsäkringen inomarbetslöshetsförsäkringen kan få ensjukpenning på endast ca permånad fr.o.m. . Utskottetanser att dessa effekter inte ärönskvärda och att en annan lösning ommöjligt bör väljas.Utskottet konstaterar vidare attregeringens förslag i sig kan innebäraadministrativa svårigheter förförsäkringskassorna och ge utrymme förolika tolkningsalternativ. Utskottetanser att detta bör undvikas. Det kandiskuteras vilket dagpenningbelopp somska tillämpas och hur . Äventillvägagångssättet kan diskuteras dåflera sjukfall inträffar under enpågående ersättningsperiod inomarbetslöshetsförsäkringen.Utskottet anser att inomsjukförsäkringen bör så långt möjligtgälla enhetliga regler för allaarbetslösa. Enligt utskottet kan dettauppnås genom att sjukpenning för dennagrupp inte utges med högre belopp än dethögsta möjliga ersättningsbeloppet inomarbetslöshetsförsäkringen. Begränsningenska gälla alla arbetslösa oavsett om deär medlemmar i en arbetslöshetskassaeller inte och oavsett om de uppfyllerövriga villkor för rätt tillarbetslöshetsersättning eller inte.Utskottet anser att med denna metodskapas en rättssäkrare bestämmelse som äradministrativt enklare att tillämpa ochsom också omfattar alla arbetslösa.Därmed markeras även attsjukförsäkringssystemet är ett separatsystem.Utskottet anser att det högstaersättningsbeloppet bör motsvara denhögsta dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen. Beloppet ärför närvarande per dag som . Beloppet motsvararen kalenderdagsberäknad dagpenning inomsjukförsäkringen om som såledeskan utges per vecka.Sjukpenningen ska först fastställas genomvanlig sjukpenningberäkning, vilketenligt regeringens förslag fr.o.m. den 1juli 2003 bl.a. innefattar att denberäknas på av SGI. Omsjukpenningbeloppet vid beräkningenöverstiger det nu angivna högsta beloppetom ska sistnämnda belopputbetalas. Vid sjukskrivning på deltidska det högsta beloppet utges iförhållande till motsvarande del avarbetsoförmåga.Den av utskottet föreslagna lösningenmedför inte ökade utgifter försjukförsäkringen jämfört med regeringensförslag.Utskottet föreslår ändringar i 3 kap. 4och 4 b §§ lagen (1991:1047) om allmänförsäkring (sesocialförsäkringsutskottets bilaga 1).Utskottet föreslår därför att riksdagendels antar regeringens förslag avseende 3kap. 4 § AFL med angivna ändringar, delsgör en följdändring i 3 kap. 4 b § AFL.Regeringens förslag avseende 10 c och 10d §§ AFL bör därmed utgå.Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Fi17 (c) yrkande 8 idenna del.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) med de ändringarsom socialförsäkringsutskottetföreslagit. Regeringens förslag avseende10 c och 10 d §§ AFL bör därmed utgå.Finansutskottet anser, i likhet medsocialförsäkringsutskottet, att deeffekter som regeringens förslag får ivissa hänseenden inte är önskvärda ochatt en annan lösning bör väljas.Finansutskottet anser vidare att inomsjukförsäkringen bör så långt möjligtgälla enhetliga regler för allaarbetslösa. Socialförsäkringsutskottetsförslag till högsta ersättningsbeloppskapar en rättssäkrare bestämmelse som äradministrativt enklare att tillämpa ochsom omfattar alla arbetslösa.Med det anförda tillstyrker utskottetdelvis propositionens förslag (punkt 10)och avstyrker motionerna Fi17 (c) yrkande8 i denna del och Fi19 (fp) yrkandena 1och 3-5.Lag om ändring i lagen (1991:1047) omsjuklönPropositionenBakgrundI lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL)regleras arbetstagarens rätt tillersättning vid korta sjukdomsfall. Frånoch med den andra i varje sjukperiod fårarbetstagaren behålla av den lön ochandra anställningsförmåner som skulle hautbetalats om han eller hon fullgjortsina arbetsuppgifter. För den förstadagen i sjuklöneperioden betalas ingenersättning (karensdag).Regeringen beslutade i december 2000att tillkalla en särskild utredare meduppgift att föreslå en handlingsplan förvkad hälsa i arbetslivet (dir. 2000:92).Utredningen () överlämnadei slutbetänkandetHandlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet (SOU 2002:5). I betänkandetföreslås bl.a. att den generellasjuklöneperioden ska förlängas och att det för mindrearbetsgivare införs ett obligatoriskthögkostnadsskydd. Betänkandet harremissbehandlats, och remissvaren finnstillgängliga i (dnrS2002/137/SF).Lagen om sjuklön hör till Lagrådetsgranskningsområde. Förslaget är, enligtregeringen, av stor betydelse förregeringens ekonomiska politik redanunder 2003, varför det överlämnas i 2003års ekonomiska vårproposition. Regeringenanser att förslaget är så brådskande attden fördröjning av ärendet somgranskningen skulle medföra är tillavsevärt men.Förlängning av sjuklöneperiodenDet ökade antalet sjukskrivningar harmedfört att utgifterna för sjukpenninghar ökat drastiskt. Regeringen anför attarbetsgivarnas rehabiliteringsansvar, sominfördes , intefungerat på det sätt som avsetts. För attstärka arbetsgivarnas ansvar för dettidiga och aktiva rehabiliteringsarbetetanser regeringen därför att det finnsstarka skäl att förlänga sjuklöneperiodenoch därigenom ytterligare förstärkaåtgärdsansvaret med försörjningsansvaret.Regeringen föreslår därför, som enåtgärd för att begränsautgiftsökningarna, att sjuklöneperiodenförlängs från 14 . De nyareglerna föreslås träda i kraft den 1juli 2003 och tillämpas på sjukdomsfallsom inträffar efter ikraftträdandet.Sjuklöneförlängning innebär, enligtregeringen, att arbetsgivarnas kostnaderi högre grad blir rörliga och därmed merpåverkbara. Detta torde, enligtregeringen, stärka incitamenten förarbetsgivarna att vidta åtgärder ochdärmed bidra till en snabbarerehabiliteringsprocess. Regeringen avseratt, med tanke på vikten av tidigarehabiliteringsinsatser, noga följa påvilket sätt den föreslagna förlängningenav sjuklöneperioden påverkararbetsgivarnas samt försäkringskassornasrehabiliteringsarbete.Regeringen anför vidare att under dag15 till 21 i en sjukperiod kan utöversjukpenning utges viss ersättning enligtkollektivavtal. Regeringen är medveten omatt förslaget att förlängasjuklöneperioden till dag 21 innebär attdenna ersättning kan påverkas av nugällande kollektivavtal. Regeringenförutsätter dock att avtalen anpassastill den utökade sjuklöneperioden.Högkostnadsskydd för arbetsgivare med ettbegränsat antal anställdaRegeringen gör den bedömningen att det ärnödvändigt att införa ett obligatoriskthögkostnadsskydd för arbetsgivare med ettbegränsat antal anställda i samband medatt arbetsgivarnas sjuklöneperiodförlängs. Syftet med högkostnadsskyddetär att minska den högariskexponeringen för arbetsgivare med ettbegränsat antal anställda och möjliggöraen nödvändig förlängning avsjuklöneperioden. Regeringen föreslårdärför att arbetsgivare med en årliglönesumma som uppgår till högst 160prisbasbelopp bör omfattas av ettobligatoriskt högkostnadsskydd somersätter dagens frivilligasmåföretagarförsäkring. Vid beräkningenav de sammanlagda lönekostnaderna börbortses från socialavgifter, allmänlöneavgift och särskild löneskatt.Genom en ny bestämmelse föreskrivs atten arbetsgivare som har rätt att begäraersättning för sjuklönekostnader och varstotala kostnader för sjuklön överstiger90 % av den genomsnittligasjuklönekostnaden för samtligaarbetsgivare (sjuklönetaket), har rättatt begära ersättning frånförsäkringskassan för den överskjutandedelen av sjuklönekostnaderna. Avuttrycket totala kostnader för sjuklönföljer att även socialavgifter, allmänlöneavgift och särskild löneskattersätts. Till den del den överskjutandesjuklönekostnaden utgörs av ersättningtill arbetstagare som omfattas avsärskilt högriskskydd utgår ingenersättning eftersom sådan utgår enligt 16§ sjuklönelagen.Regeringen anför vidare attsjuklönetaket, i form av en procentsats,bör beräknas och fastställas . Detska utgöras av arbetsgivarnas totalasjuklönesumma dividerad medarbetsgivarnas totala årslönesumma.Regeringens anser att ersättning ävenbör kunna erhållas årsvis i efterskott.Det bör också, för att inte äventyraföretags existens till följd avlikviditetsbrist, vara möjligt att ansökaom ersättning hos försjuklönekostnad som före årets utgång haröverskridit det fastställdasjuklönetaket. Rutiner i syfte attminimera likviditetsproblemen hosarbetsgivare bör även ses över.För att undvika alltför storatröskeleffekter föreslår regeringen attstorleken på den ersättning enarbetsgivare kan få för kostnader översjuklönetaket görs beroende av hur högalönekostnader företaget har. Arbetsgivaresom har upp till 100 prisbasbelopp ilönekostnader ska ha rätt till ersättningför hela det överskjutande beloppet;arbetsgivare som har lönekostnaderuppgående till mellan 100 och 130prisbasbelopp ska ha rätt till avden överskjutande sjuklönekostnaden och,slutligen, arbetsgivare som harlönekostnader som överstiger 130 men inte160 prisbasbelopp ska ha rätt till 50 %ersättning.Regeringen anser att det är viktigt atthögkostnadsskyddet blir effektivt ochändamålsenligt utformat och avser därföratt noga följa och utvärdera effekternaav förslaget. Om utvärderingen visar attdet finns behov av en annorlundakonstruktion är regeringen öppen för ensådan förändring.EG:s regler om statligt stödRegeringen anför att förslaget om ettsärskilt högkostnadsskydd för de mindreföretagen aktualiserar frågan omförhållandet till om statligtstöd till näringslivet(statsstödsreglerna).EG-fördragets artikel 87.1 innehållerett principiellt förbud mot statligt stödsom gynnar vissa företag eller vissproduktion, om detta snedvriderkonkurrensen och påverkar handeln mellanmedlemsstaterna.Regeringen avser att göra en anmälantill kommissionen enligt EG-fördragetsartikel 88.3 för rättslig klarhets skulloch för att eliminera risken för ettmycket omfattande återkravsförfarande.Föreslagna regler om högkostnadsskyddkan därför, enligt regeringens bedömning,inte träda i kraft utanförst . Ändringarnai samband med högkostnadsskyddet föreslåsdärför träda i kraft den dag regeringenbestämmer.För att de företag som omfattas avhögkostnadsskyddet inte ska gå miste omdetta för tiden intill ikraftträdandetföreslår regeringen att lagändringarna,när de enligt regeringens förordnande harträtt i kraft, ska tillämpas påsjukdomsfall där sjukperioden börjatefter den 1 juli 2003.Regeringen anför att kommissionensprövning kan leda till att reglerna omhögkostnadsskydd måste modifieras i någotavseende. Regeringen föreslår därför enbestämmelse om att regeringen fårföreskriva de begränsningar i rätten tillersättning för sjuklönekostnader som kanfölja av EG-fördragets regler om statligtstöd.MotionernaFolkpartiet anser i motion Fi19 attregeringens sjuklönekonstruktionerriskerar att skapa drivkrafter förförvaltningar och företag att gallra bortarbetssökande som genom ålder,funktionshinder osv. misstänks ha förhöjdrisk för framtida sjukfall. Motionärernaavvisar därför regeringens förslag omdndring i lagen (1991:1047) om sjuklön(yrkande 2).Centerpartiet motsätter sig i motionFi17 (yrkande 9) regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1991:1047) omsjuklön. Förslaget att utökaarbetsgivarnas sjuklöneansvar med envecka innebär enligt motionärerna enindirekt skattehöjning för näringsliveteftersom ingen kompensation ges för dehöjda kostnaderna. Motionärerna anser attarbetsgivaransvaret mycket tydligare börta hänsyn till företagens storlek och börmotsvaras av full kompensation i form avsänkta arbetsgivaravgifter. De mindreföretagen bör helt undantas frånskyldigheten att genomföra enrehabiliteringsutredning vid längresjukskrivningsfall.LagrådetFinansutskottet har den 29 april 2003beslutat att inhämta Lagrådets yttrandeöver förslaget till lag om ändring ilagen (1991:1047) om sjuklön.Lagrådet anför beträffandelagstiftningens ikraftträdande attförslaget innebär en uppdelning så attändringen avseende sjuklöneperiodenträder i kraft , medanföreskrifterna om det nya systemet förersättning för sjuklönekostnader träder ikraft den dag regeringen bestämmer. Somförklaring till att tiden förikraftträdande i den senare delen intefastlagts anförs i motiveringen att dessabestämmelser troligen inte kan träda ikraft utan först senare pågrund av att det nya ersättningssystemetaktualiserar frågan om förhållandet tillEG:s regler om statligt stöd tillnäringslivet samt att anmälan ska görastill kommissionen i enlighet med EG-fördragets artikel 88.3. Underföredragningen inför Lagrådet harupplysts att sådan anmälan numera hargjorts. I propositionen sägs ytterligareatt det inte kan uteslutas attkommissionens prövning leder till att deföreslagna reglerna om högkostnadsskyddetmåste modifieras i något avseende och attdet därför föreslås ett bemyndigande i 17b § för regeringen att föreskriva debegränsningar i rätten till ersättningför sjuklönekostnader som kan följa av EG-fördragets regler om statligt stöd. Medhänsyn till vad som sålunda redovisatsframstår det, enligt Lagrådet, somosäkert vilken närmare innebörd och vilkakonsekvenser som det föreliggandeförslaget får. Osäkerheten gör attLagrådet ifrågasätter om den tillämnadeuppdelningen av ikraftträdandet ärförsvarbar. Med de utgångspunkterLagrådet har för sin granskning blirslutsatsen att lagstiftningsärendetsberedning bör fullföljas genom attresultatet av den inleddaanmälningsproceduren till kommissionenbör avvaktas och därmed klarhet nås ifrågan i vilken mån det är möjligt attgenomföra det avseddaersättningssystemet. Lagrådet föreslårdärutöver vissa omformuleringar, ändradrubriksättning och ändrade hänvisningar ilagtexten samt förtydliganden ochpreciseringar.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker isitt yttrande (SfU3y) regeringens förslagoch avstyrker motionerna. Med hänsyn tilldet ekonomiskt ansträngda läge Sverigebefinner sig i med stora kostnader förohälsan, anser utskottet att bådearbetsgivare och enskilda bör bidra tillatt minska utgifterna. Utskottetkonstaterar att kompensationen för småföretag även avser kostnader för sjuklönsom uppstått under de första två veckornai sjuklöneperioden, vilket såledesinnebär en begränsning i det föreslagnaekonomiska ansvaret i övrigt.Även om det finns invändningar mot detlämpliga i att besluta om förslaget innankommissionens prövning har genomförts,måste dock vid sin prövningbeakta det angelägna i att kostnadernaför sjukskrivningarna hålls nere.Kostnaderna för sjukfrånvaron har ökatdramatiskt och i dettaläge kan, enligt utskottets mening, intereformer som bidrar till att kostnadernaminskar skjutas om det inteär helt nödvändigt. Utskottet görbedömningen att ikraftträdandet bör ske ienlighet med regeringens förslag, trotsde av Lagrådet redovisadebetänkligheterna.För det fall att kommissionen finneratt förslaget om högkostnadsskydd medhänsyn till EG-rätten inte ska genomförasförutsätter utskottet att regeringenåterkommer till med ett förslagavseende berörda arbetsgivare.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medsocialförsäkringsutskottet, regeringensförslag om förlängning avsjuklöneperioden och om att det införsett högkostnadsskydd för arbetsgivare medett begränsat antal anställda.Finansutskottet konstaterar också attantalet sjukskrivningar har ökat och attdet har medfört att utgifterna försjukpenning har ökat drastiskt. För attbegränsa utgiftsökningarna anserutskottet, i likhet med regeringen ochsocialförsäkringsutskottet, att det ärnödvändigt att sjuklöneperioden förlängs.Utskottet konstaterar vidare att detäven är nödvändigt att införa ettobligatoriskt högkostnadsskydd förarbetsgivare med ett begränsat antalanställda i samband med attarbetsgivarnas sjuklöneperiod förlängs. Ilikhet med socialförsäkringsutskottetanser utskottet att ikraftträdandet börske i enlighet med regeringens förslag,trots de av Lagrådet framfördasynpunkterna. Detta innebär attlagändringarna när de enligt regeringensförordande har trätt i kraft skatillämpas på sjukdomsfall därsjukperioden börjat efter den 1 juli2003. tillstyrker iövrigt, med beaktande av Lagrådetssynpunkter på utformningen av lagen omändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,regeringens förslag. Finansutskottetanser att det är viktigt att regeringennoga följer och utvärderar effekterna avförslaget. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionerna Fi19(fp) yrkande 2 och Fi17 (c) yrkande 9.19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.(anslag samt anslagsvillkor)PropositionenI statsbudgeten finns för innevarande årför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå 46 . Regeringen föreslårett antal lagändringar som påverkarutgifterna för sjukpenning underinnevarande år. Till följd av förslagetom att sjukpenningen inte ska överstigaersättningen från arbetslöshetskassan omden sjukskrivne vidsjukskrivningstillfället uppbärersättning från arbetslöshetskassaberäknas utgifterna minska med ca 300miljoner kronor. Till följd av förslagetom att den sjukpenninggrundande inkomstenska minskas vid beräkning avsjukpenning, vilket minskar ersättningenvid sjukskrivning , beräknasutgifterna minska med 565 miljonerkronor. Till följd av förslaget om attsjuklöneperioden ska förlängas församtliga arbetsgivare från 14 till 21dagar beräknas utgifterna minska med ca800 miljoner kronor.Regeringen föreslår att anslaget ävenfår användas för utgifter för etthögkostnadsskydd till arbetsgivare medett begränsat antal anställda. Dettaberäknas öka utgifterna med ca 125miljoner kronor under 2003.Anslaget harberäknats med förutsättningen att taket isjukförsäkringen skulle kunna höjas. Ioch med att takhöjningen senareläggsberäknas utgifterna minska med 920miljoner kronor.Sammantaget gör detta att anslaget 19:1Sjukpenning och rehabilitering m.m.föreslås minskas med 2 460 miljonerkronor.MotionenCenterpartiet avvisar i motion Fi17regeringens förslag om en tredjesjuklönevecka samt omräkningsfaktor vidberäkningen av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Motionärerna föreslår istället en sjuklönemodell därarbetsgivarinträdet kopplas till antaletanställda med ett tak . Desociala avgifterna sätts nivå som motsvarar ettarbetsgivarinträde . Förslagetberäknas ge en besparing inom anslaget på1 , somstatens inkomster frånarbetsgivaravgifter förväntas minska med1 250 miljoner kronor.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSom framgår av den föregåenderedovisningen, tillstyrkersocialförsäkringsutskottet i sittyttrande (SfU3y) med vissa ändringarregeringens förslag till lagändringar påsjukförsäkringsområdet. De föreslagnaändringarna medför enligtsocialförsäkringsutskottets mening intenågra justeringar i beräkningen avutgifter inom anslaget för sjukpenningoch rehabilitering m.m. jämfört medregeringens förslag. Därmed tillstyrksregeringens förslag om minskningen av detberörda anslaget. Utskottet tillstyrkerockså den föreslagna användningen avanslaget.Socialförsäkringsutskottet framhållervidare att man inte kan ställa sig bakommotionärernas förslag som helhet ellerdelar av detta. Motionen avstyrks såledesi denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medsocialförsäkringsutskottet,propositionens förslag om minskning avdet berörda anslaget (punkt 40 i dennadel) och avstyrker motion Fi17 (c)yrkande 12 (i denna del). Vidaretillstyrker utskottet att riksdagengodkänner den föreslagna användningen avanslaget (punkt 25).19:2 Aktivitets- och sjukersättningarPropositionenI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå 58 . Regeringen bedömeratt antalet personer som beviljasaktivitets- och sjukersättning blirca 15 000 fler än tidigare beräknats.Anslaget 19:2 Aktivitets- ochsjukersättningar ökas därför med 1,6miljarder kronor.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker isitt yttrande (SfU3y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medsocialförsäkringsutskottet,propositionens förslag (punkt 40 i dennadel).19:5 Kostnader för sysselsättning avvissa personer med aktivitets- ochsjukersättningPropositionenI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå . Antalet personermed tre fjärdedels aktivitets- och sjukersättning har ökat mer än förutsett.Ytterligare medel behövs därför för atttillgodose det stigande behovet. Anslaget19:5 Kostnader för syssel-sättning avvissa personer med aktivitets- ochsjukersättning ökas därför med 2 miljonerkronor.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker isitt yttrande (SfU3y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medsocialförsäkringsutskottet,propositionens förslag (punkt 40 i dennadel).Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomLag om ändring i lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till lag om ändring i lagen(2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer m.fl. Därmed tillstyrkspunkt 12 i propositionen. Motionenavstyrks.Jämför reservation 4 (kd, c).PropositionenLagen (2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer () trädde i kraft den 1januari 2003. Genom BTPL upphävdes lagen(1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer. Enligt BTPL beviljasbostadstillägg till pensionärer ()efter ansökan. Även de som vidikraftträdandet av den nya lagen redanuppbar bostadstillägg måste på nyttansöka för att i fortsättningen få BTP.Eftersom det är ca 450 000 ansökningarsom ska hanteras av försäkringskassornaenligt de nya bestämmelserna infördes engenerell bestämmelse att personer som vidikraftträdandet uppbar eller hade rätttill bostadstillägg skulle fortsätta attfå sådan förmån för en period räknat fr.o.m. den 1 januari2003. Enligt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till BTPL gäller således attden som var berättigad tillbostadstillägg enligt lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer vidutgången av 2002 har rätt att fortsättaatt få bostadstillägget utbetalt tilldess att BTP är omräknat, dock längstt.o.m. juni 2003.Det finns en risk för att alla ansökningar om BTP inte hunnit hanteras ochatt ett antal pensionärer blir utan BTP ijuli 2003. Regeringen föreslår därför attbostadstillägg som betalas ut i juni 2003enligt äldre bestämmelser får betalas utäven om ansökan om bostadstillägg har lämnats insenast .