bet · GQ01KU23 · 2003-04-28 00:00:00 — Det händeratt myndigheter avslöjar adress och bostad.Motionären menar att det ofta brister i dagligarutiner hos myndigheterna.BakgrundEnligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) får enperson som av särskilda skäl kan antas bli utsattför brott, förföljelser eller allvarligatrakasserier på annat sätt vid flyttning medges attvara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten(kvarskrivning). Kvarskrivning får medges endast omden enskildes behov av skydd inte kan tillgodosesgenom besöksförbud eller på annat sätt.Kvarskrivning får även avse den utsatte personensmedflyttande familj.Enligt 1 § lagen (1991:483) om fingeradepersonuppgifter kan en folkbokförd person somriskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighetsom riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet fåmedgivande att använda andra personuppgifter om sigsjälv än de verkliga (fingerade personuppgifter).Medgivande att använda fingerade personuppgifter fårinte lämnas om personen kan beredas tillräckligtskydd genom kvarskrivning enligt 16 §folkbokföringslagen eller på annat sätt. Ettmedgivande att använda fingerade personuppgifter fåräven ges åt en familjemedlem till den utsatta, ompersonerna varaktigt bor tillsammansEnligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretessi verksamhet som avser bl.a. folkbokföringen ellerannan liknande registrering av befolkningen föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om detav särskild anledning kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Bestämmelsen innebär att presumtionen är attuppgifterna är offentliga. Uppgifter om t.ex.personer som är förföljda kan ifolkbokföringsregistren dock på olika sätt skyddas.Sekretess gäller även bl.a. i ärende om fingeradepersonuppgifter för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men. Om en uppgift för vilken sådansekretess gäller har lämnats till en annan myndighetgäller sekretessen också där.I vissa fall förekommer det att man på förhand kanmisstänka att en uppgift kommer att efterfrågas föratt användas på ett sätt som kan vara till men förden enskilde, t.ex. att en adressuppgift används somett led i förföljelse. I praxis förekommer då attskattemyndigheten för in en s.k. sekretessmarkeringi registret. Markeringen anger att särskildförsiktighet bör iakttas vid bedömningen av omuppgifter om personen i fråga kan lämnas ut,eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess(prop. 1997/98:9 s. 34 f.). Förfarandet medsekretessmarkering är inte närmare lagreglerat menmotsvarar det som gäller för den hemligstämpel somenligt 15 kap. 3 § sekretesslagen kan åsättas enallmän handling.Enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen gäller sekretessi och gymnasieskolan för uppgift omenskilds identitet, adress och andra liknandeuppgifter om enskilds personliga förhållanden, omdet av särskild anledning kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Sekretesskyddet motsvarar det som gäller föradresser m.m. inom folkbokföringen.Varje myndighet är ansvarig för sina egnapersonregister. Det innebär att det är myndighetensjälv som, utifrån sina egna verksamhetsbehov,bestämmer vad som skall presenteras för sinahandläggare. Det finns således ingen övergripandepolicy för hur myndigheterna skall behandlauppgifter om t.ex. sekretessmarkerade personer.Justitieombudsmannen () skall enligt 12 kap. 6 §regeringsformen utöva tillsyn över tillämpningen ioffentlig verksamhet av lagar och andraförfattningar. JO har i samband med ett beslut (JO1990/91 s. 387) betonat vikten av att uppgifter omvilka som av myndigheten har medgetts särskildsekretessprövning på ett korrekt sätt finns i dehandlingar/svarsbilder som tjänstemän inom myndighethar som underlag för sitt arbete. Markeringar omsärskild sekretessprövning, som skall vara envarningssignal för tjänstemän vid myndigheten, bördärför finnas i samtliga svarsbilder som dessa kankomma att använda i sina kontakter med allmänheten.JO beslutade med denna anledning att rikta kritikmot en myndighet för att ett register inteinnehållit ifrågavarande markering i tillräckligutsträckning.Enligt 20 kap. 3 § dömes, om någonröjer uppgift som han är pliktig att hemlighållaenligt lag eller annan författning m.m., för brottmot tystnadsplikt till böter eller fängelse . Den som av oaktsamhet gör detta dömes tillböter. I ringa fall skall dock ej dömas till ansvar.Av 3 kap. 1 § skadeståndslagen följer att den somhar arbetstagare i sin tjänst skall ersätta person-eller sakskada som arbetstagaren vållar genom feleller försummelse i tjänsten. Enligt 3 kap. 2 §skadeståndslagen skall staten vidare ersätta skadorsom vållas genom fel eller försummelse vidmyndighetsutövning i verksamhet som staten svararför.Justitiekanslern () har enligt lagen (1975:1339)om justitiekanslerns tillsyn tillsyn över att de somutövar offentlig verksamhet efterlever lagar ochandra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. JK fattade beslut ien fråga gällande enskilds ersättningsanspråk påstaten med anledning av utlämnande av skyddadepersonuppgifter (dnr ). En tjänsteman viden försäkringskassa hade lämnat ut sekretesskyddadepersonuppgifter. anförde att deninte hade haft vetskap om att tjänstemannen lämnatut sekretesskyddade personuppgifter, utan att dennehade missbrukat sitt behörighetskort och brutit motgällande regler trots kännedom om dem. Enligt JKkrävs, för att skadeståndsansvar för staten skallföreligga, att arbetstagarens handlande skall ha ettfunktionellt samband med arbetstagarens tjänst, mendet fordras inte att handlingen direkt avserfullgörandet av ett tjänsteåliggande. Som ettminimikrav gäller dock att det till väsentlig del ärjust på grund av tjänsteförhållandet eller dekonkreta arbetsuppgifter arbetstagaren haft attutföra som han kommit att vålla skada. I detaktuella fallet hade enligt JK:s meningtjänstemannen inte agerat i tjänsten, varför stateni egenskap av arbetsgivare inte skulle svara förtjänstemannens brottsliga handlande. Vidare menadeJK att staten också kan vara skadeståndsansvarig omdet har förekommit fel eller försummelse vidmyndighetsutövning. JK ansåg dock att det inträffadeinte gav stöd för att det hade förekommit någotsådant fel eller någon sådan försummelse.För närvarande arbetar två utredningar medoffentlighets- och sekretessfrågor respektivepersonsäkerhetsfrågor, alltså frågor som berörsystemet med skyddad identitet. Den ena utredningenär Offentlighets- och sekretesskommittén (dir.1998:32), som beräknas avsluta sitt arbete den 31december 2003. Den andra utredningen har antagitnamnet (dir. 2001:107),som beräknas vara färdig den 1 september 2003.Justitieutskottet behandlade i betänkande2001/02:JuU11 en motion om strängare sekretess förfolkbokföringsuppgifter rörande förföljda personer.Utskottet, som anmärkte att den aktuellalagstiftningen låg utanför utskottetsberedningsområde, kunde inte se att det skullefinnas något behov av en generell skärpning avsekretessen för personuppgifter som förespråkas imotionen.Skatteutskottet behandlade i betänkande2001/02:SkU19 motioner gällande åtgärder för attförhindra att sekretessbelagda uppgifter om skyddadidentitet lämnas ut. Då det gällerförsäkringskassornas hantering av skyddadepersonuppgifter inhämtade utskottet yttrande avRiksförsäkringsverket (RFV), som har ansvaret förfolkbokföringen. Av yttrandet framgår att mycketarbete har lagts ned på att utforma systemlösningaråt försäkringskassorna som så långt det är möjligteliminerar risken för att skyddade personuppgifterkommer på drift på grund av misstag eller felaktighantering. RFV betonade dock att den praktiskahanteringen hos försäkringskassorna ställer krav påorganisation, arbetsrutiner och utbildning avpersonalen i dessa frågor. Detta, anförde RFV, ärett ansvar som ligger på varje särskildförsäkringskassa. RFV föreslog i sitt yttrande bl.a.en översyn av administrativa regler i olikaverksamheter så att hänsyn kan tas till de människorsom har behov av skydd. Utskottet konstaterade attde regelsystem som kan komma i fråga vid hanteringenav skyddade personuppgifter granskasi olika utredningar och att försäkringskassornalägger ned stora ansträngningar på att förbättrarutinerna, organisera arbetet och utbilda personalenså att det undviks att skyddade uppgifter röjs.Utskottet föreslog ett tillkännagivande tillregeringen om att frågan hur man bör hanteraskyddade personuppgifter hos myndigheterna för attförhindra att uppgifterna läcker ut bör belysasskyndsamt. Utskottet ansåg att detta inte krävdenågon centralt initierad ytterligare utredning utankunde ske i det pågående arbetet inomRegeringskansliet, olika statliga utredningar ochenskilda berörda verk och myndigheter. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2001/02:200).Utskottets ställningstagandeGällande bestämmelser innehåller flera regler somvid behov kan tillämpas för skydd avpersonuppgifter. Dessa är sekretessmarkering,kvarskrivning och användning av fingeradepersonuppgifter. JO har till uppgift att övervakaatt myndigheter och offentliganställda rättar sigefter lagar och författningar och fullgör sinauppgifter. Även JK har tillsyn över att myndigheteroch deras tjänstemän efterlever lagar och andraförfattningar. Utskottet konstaterar att det enligtgällande ordning finns goda möjligheter att skyddaidentiteten för personer som lever under hot och attJO och JK bl.a. övervakar hur myndigheter ochtjänstemän tillämpar dessa. pågårutredningsarbete gällande offentlighets- ochsekretessfrågor respektive personsäkerhetsfrågor,som skall avslutas . Detta arbete bör inteföregripas. Utskottet avstyrker därför motion2002/03:K351 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Bemötandefrågor (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförsi reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:K215 och 2002/03:So296 yrkande 3.StällningstagandeI förvaltningslagen finns angivet vilka rättighetermedborgarna har i fråga om att ta del av handlingar,information m.m. Det som saknas är enligt min meningriktlinjer för bemötande av medborgarna. Behovet avett värdigt bemötande av medborgarna gäller allamyndigheter, som t.ex. försäkringskassor,arbetsförmedlingar och taxeringsmyndigheter. Iförvaltningslagen bör därför införas ett tilläggangående bemötandefrågor. För att medborgarna alltidskall bemötas med respekt av myndigheterna bör ävenalla myndigheter ständigt se över sin servicepolicysamt ge sin personal utbildning i bemötandefrågor.Med bifall till motionerna 2002/03:K215 och2002/03:So296 yrkande 3 bör som sin meningge regeringen detta till känna.2. Utvidgad skyldighet att meddela skriftligtbeslut (punkt 3)av (), () ochGustav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K269.StällningstagandeSocialtjänstlagen ger den enskilde medborgaren rätttill hjälp och stöd när han eller hon inte själv kantillgodose sina behov eller kan få dem tillgodoseddapå annat sätt. Den som är funktionshindrad harsärskilda rättigheter garanterade genom lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade.Beslut med anledning av dessa lagar kan överklagas.Detta förutsätter emellertid att besluten harmeddelats skriftligen till den hjälpsökande. Enligtden nuvarande lydelsen av förvaltningslagen är detmyndigheten som bestämmer om underrättelsen skallske muntligt eller skriftligt. Den hjälpsökande harvisserligen rätt till skriftligt besked men kan lättbli överrumplad och känner oftast inte heller tillatt han eller hon har rätt till ett skriftligtbesked.Rättssäkerheten skulle förbättras väsentligt ombeslut alltid meddelas skriftligt. Eftersom den somsöker hjälp är i en utsatt situation socialt, t.ex.på grund av ålder eller funktionshinder, kan ettmuntligt besked innebära osäkerhet om innebörden avett beslut även om det varit positivt. Det är inteheller säkert att ett positivt beslut verkställs,och då kan den enskildes situation bli änbesvärligare. Därför bör förvaltningslagen ändras såatt myndigheten åläggs att underrätta den sökandeskriftligen om det beslut som fattats med anledningav hans eller hennes ansökan. Enligt vår mening börregeringen därför, i enlighet med vad som anförs imotion 2002/03:K269, återkomma till medförslag på sådan ändring av förvaltningslagen. Dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna.3. Dröjsmålstalan (punkt 4)av (), (),(), (), KerstinLundgren (c), () ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K226, 2002/03:K241 yrkande 36 och 2002/03:K363.StällningstagandeI en rättsstat är det viktigt att medel står tillbuds som garanterar den enskilde medborgarens rätttill en säker och snabb handläggning av ett ärende.Detta är enligt vår mening särskilt angeläget vadgäller fall av myndighetsutövning mot den enskilde.Den enskildes ställning gentemot den offentligaförvaltningen bör därför stärkas genom införandet aven s.k. dröjsmålstalan. En sådan talan ger denenskilde en möjlighet att i domstol få prövat om ettförvaltningsärende onödigt uppehålls hos denmyndighet som har att fatta beslut i ärendet.Möjlighet till dröjsmålstalan bör enligt vår meningfinnas avseende förvaltningsärenden som omfattarmyndighetsutövning mot den enskilde. Vi anser motdenna bakgrund att regeringen, i enlighet med vadsom anförs i motionerna 2002/03:K226, 2002/03:K241yrkande 36 och 2002/03:K363, bör lägga fram förslagtill lag om dröjsmålstalan. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.4. Regelförenkling (punkt 5)av (), (),(), (), KerstinLundgren (c), () ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K336.StällningstagandeEn utgångspunkt i politiken skall vara att i allaavseenden göra medborgarnas vardag så enkel sommöjligt. växer sig antalet lagar och andraregler som påverkar medborgarnas vardagsliv alltstörre. Många människor känner inte tilllagstiftningen och vet inte heller vart de skallvända sig för att få svar på sina frågor. Ettöverbyråkratiserat samhälle vinner ingen på, ochsärskilt drabbas de som inte har kunskap, tid ellerresurser. Vi anser därför att helasamhällsbyråkratin måste ses över och förenklas. bör tillsättas medutgångspunkten att göra mindre byråkratisktoch svenskarnas vardag enklare. Vad som haranförts bör med bifall till motion 2002/03:K336 gesregeringen till känna.5. Tillgänglig information och kommunikation(punkt 6)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K334 yrkande 2 och2002/03:K359.StällningstagandePersoner med funktionshinder skall ha sammamöjligheter som andra att ta del av information.Olika fysiska och psykiska funktionsnedsättningarfår enligt vår mening inte utgöra hinder för att tadel av myndighetsinformation och kommunicera medmyndigheter. Regeringen bör ta initiativ till attutveckla myndighetsinformationen så att denna finnsi tillgängliga format och versioner för människormed särskilda behov. Myndigheternas hemsidor ärsärskilt viktiga härvidlag. Det bör även införas enrätt för synskadade att kommunicera med myndighetermed punktskrift. Med bifall till motionerna2002/03:K334 yrkande 2 och 2002/03:K359 börriksdagen som sin mening ge regeringen detta tillkänna.6. Diarier på Internet (punkt 9)av (), () ochKerstin ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K241 yrkande 32.StällningstagandeRegering och riksdag bör stärkaoffentlighetsprincipen i det egna arbetet. Ettrimligt första steg är att göra de egna diariernatillgängliga och sökbara på Internet och inledaöverläggningar om sådana insatser i landets allakommuner med . Medbifall till motion 2002/03:K241 yrkande 32 bör som sin mening geregeringen detta till känna.7. Tillsättning av högre statliga tjänster(punkt 11)av (), (),(), (), NilsFredrik (), () ochBertil ()Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:K379 yrkande 18.StällningstagandeEnligt vår uppfattning bör regeringensutnämningsmakt ses över i syfte att öka öppenhetenvid tillsättningen av statliga myndighets- ellerverkschefer och andra topptjänster. En möjlighet attöka denna öppenhet skulle kunna vara att låtakandidater till sådana tjänster frågas ut offentligtinför det riksdagsutskott som bereder ärenden somrör myndighetens eller verkets område. Regeringenbör utreda frågan och återkomma till medförslag härom. Vad som har anförts bör medanledning av motion 2002/03:K379 yrkande 18 gesregeringen till känna.8. Medborgarskapskrav vid tillsättning avtjänster (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf289 yrkande 16.StällningstagandeMedborgarskapet har en grundläggande betydelse förmänniskors möjligheter att påverka och deras känslaav tillhörighet till samhället. Det är även viktigtför deras levnadsvillkor. Alla medborgare skallbehandlas lika och neutralt. Ingen får diskrimineraspå grund av t.ex. födelseort. Jag anser därför attkravet på svenskt medborgarskap vid tillsättningarav statliga tjänster skall begränsas väsentligt tillatt omfatta betydligt färre tjänster än vad som är fallet. Exempelvis finns det enligt minmening inte hållbara skäl till att utestänga icke-svenska medborgare från att tjänstgöra som nämndemäni domstolar. Med bifall till motion 2002/03:Sf289yrkande 16 bör som sin mening geregeringen detta till känna.9. Regionalt ansvar i förvaltningen (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K332.StällningstagandeRiksdagen har slagit fastvikten av att all statlig verksamhet bidrar till engod regional utveckling. Detta återkommer bl.a. i deallmänna direktiv som ges till statliga utredningar.Däremot saknas ett tydligt uttalande om detregionala ansvaret i regeringensförvaltningspolitiska handlingsprogram, i demokratins tjänst. Att finna godaformer för regional utveckling kräver medvetenhet,kunskap och uthållighet från olika statliga aktörerssida och måste ha stöd i klara mål hos ledningen hosrespektive myndighet. För att det skall bliverklighet krävs tydlighet i alla dehandlingsprogram som härrör från riksdag ochregering. Jag anser att det finns starka skäl föratt komplettera det förvaltningspolitiskahandlingsprogrammet med ett avsnitt om den statligaförvaltningens ansvar för en god utveckling i helalandet. Vad som har anförts bör med bifall tillmotion 2002/03:K332 ges regeringen till känna.10. HBT-kompetens inom offentlig sektor(punkt 15)av (), (),(), () ochGustav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K310 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att kraftfulla åtgärder bör vidtas för attpå alla områden motarbeta fördomar, okunskap ocholika former av diskriminering av homosexuella,bisexuella och transpersoner (HBT). En ökad HBT-kompetens inom den offentliga sektorn är av storbetydelse, inte minst för att motverka ohälsa ochför att stärka dessa gruppers rättssäkerhet samtderas tillgång till utbildning och god socialomvårdnad. Utbildnings- och informationsinsatser föratt öka kunskapen om och förebygga diskriminering avovan nämnda grupper är därför viktiga. Visst sådantarbete bedrivs av bl.a. Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning (HomO).Transsexualitet/transsexualism är inte en fråga omsexuell läggning utan om könstillhörighet. Detarbete som bedrivs av HomO omfattar således integruppen transpersoner. Det finns enligt vår meningdärför anledning att ägna särskild uppmärksamhet åtvilka åtgärder som behövs för att inom offentligsektor öka kunskapen omtranssexualitet/transsexualism.Med bifall till motion 2002/03:K310 yrkande som sin mening ge regeringen detta tillkänna.11. Opinionsbildande myndigheter (punkt 18)av (), (),(), (), KerstinLundgren (c), () ochBertil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K242.StällningstagandeUnder senare år har det vuxit fram en alltmervildvuxen flora av myndigheter vars främsta uppgiftegentligen inte är att verkställa av statsmakternafattade beslut, dvs. det som myndighetertraditionellt sett är inrättade för. Det mer ellermindre uttalade syftet är att ägna sig åtopinionsbildning och skapa debatt. Förekomsten av denya opinionsbildande myndigheterna bidrar till attgöra rollfördelningen mellan folkvalda politiker åena sidan och verkställande tjänstemän å den andraotydlig. Detta kan i förlängningen bli ett problemför demokratin. Vi menar att den opinionsbildanderollen främst bör fyllas av folkvalda politiker frånolika partier, inte av myndigheter och derastjänstemän. Frågan om de nya opinionsbildandemyndigheternas roll bör därför noggrant analyserasoch utredas. Med bifall till motion 2002/03:K242 börriksdagen som sin mening ge regeringen detta tillkänna.12. Alkoholfri representation (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K240.StällningstagandeArbetslivet är ett område som jag anser bör varaalkoholfritt. Statliga medel skall inte användas föralkoholinköp. Detta är enligt min mening ett viktigtskäl för en alkoholfri offentlig representation. Detviktigaste skälet är emellertid att det är ettkonkret sätt för stat, landsting och kommun att visasolidaritet med dem som har eller riskerar att fåalkoholproblem. Som ett föredöme för övrig offentligverksamhet bör därför all representation i riksdagenoch den statliga förvaltningen vara alkoholfri.Detta bör, med bifall till motion 2002/03:K240, gesregeringen till känna.13. Vegetarisk och vegansk mat (punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K330 och 2002/03:K349samt delvis motionerna 2002/03:K252 och 2002/03:K307yrkande 2.StällningstagandeFrågan om vegetarisk och vegansk mat handlar ommänniskors möjlighet att ta etiskaställningstaganden, och ytterst också om människorsfrihet. Det är oacceptabelt att t.ex. elever påskolor inte får fullvärdig mat med hänvisning tillatt de är vegetarianer eller veganer.