bet · GQ01KU19 · 2003-03-20 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 38 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden som rörarbetsformerna i och riksdagsledamöternasarbetsvillkor. Motionerna gäller bl.a. riksdagensarbetsår, öppnande, kammarsammanträden,budgetprocessen, den allmänna motionstiden,ärendenas beredning, frågestunder,arvoden och inkomstgarantier, ledighet, ,IT-policy, riksdagsevenemang,miljöledningssystem i och studieuppehåll iförtroendeuppdrag. Samtliga motioner avstyrks. Tioreservationer och två särskilda yttranden haravgetts.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. arbetsårRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K205 och2002/03:K387 i denna del.2. Svensk flagga vid talarstolenRiksdagen avslår motion 2002/03:K217.3. öppnandeRiksdagen avslår motion 2002/03:K245.4. Ledamöternas placering iplenisalenRiksdagen avslår motion 2002/03:K316.Reservation 1 (m, kd)5. Europaparlamentarikernas deltagandei riksdagsdebatter m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:K385yrkandena 8 och 9 samt 2002/03:K432 yrkande 7 idenna del.Reservation 2 (fp)6. Debatter i första- ochandrakammarsalarnaRiksdagen avslår motion 2002/03:K392.7. BudgetprocessenRiksdagen avslår motion 2002/03:K370.Reservation 3 (kd)8. Den allmänna motionstidenRiksdagen avslår motion 2002/03:K256.9. Beredningen av jordbruksfrågorm.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:MJ422 yrkande1.Reservation 4 (fp)10. FamiljeutskottRiksdagen avslår motion 2002/03:So453 yrkande3.11. Jämställdhetsaspekter iutskottsarbetetRiksdagen avslår motion 2002/03:A319 yrkande 4.Reservation 5 (v, mp)12. Utskottens arbetsformerRiksdagen avslår motion 2002/03:K379 yrkande 22i denna del.Reservation 6 (m)13. frågestunderRiksdagen avslår motion 2002/03:K209.14. RiksdagsledamotsarvodetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K228yrkandena 1-2 samt 2002/03:K314.Reservation 7 (mp)15. Sänkning av arvodetRiksdagen avslår motion 2002/03:K228 yrkande 3.Reservation 8 (mp) - villkorad16. Arvodet till ledamöter iriksdagsstyrelsenRiksdagen avslår motion 2002/03:K204.17. Inkomstgaranti ochvisstidspensionRiksdagen avslår motion 2002/03:K285 yrkandena1-3.18. Ersättningen till ersättareRiksdagen avslår motion 2002/03:K338.19. LedighetRiksdagen avslår motion 2002/03:K387 i dennadel.Reservation 9 (v, mp)20. ResorRiksdagen avslår motion 2002/03:K210.21. EU-nämndenRiksdagen avslår motion 2002/03:K318.22. IT-policyRiksdagen avslår motion 2002/03:K278 yrkandena1 och 2.23. Teknisk utrustningRiksdagen avslår motion 2002/03:K279 yrkandena1 och 2.24. RiksdagsevenemangRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K214 och2002/03:K320 yrkandena 1 och 2.25. Miljöledningssystem i riksdagenRiksdagen avslår motion 2002/03:Fi216 yrkande6.Reservation 10 (v, mp)26. Regionalt riksdagskontor iGöteborgRiksdagen avslår motion 2002/03:K393.27. Studieuppehåll vidförtroendeuppdragRiksdagen avslår motion 2002/03:K429 yrkandena1 och 2.Stockholm den 20 mars 2003På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (m), AndersBengtsson (s), (), (), (), (), (), () ochÅsa ().2002/03KU19Utskottets övervägandenRiksdagens arbetsårUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstaganden motioner (vrespektive m) om en jämnare spridning avarbetet under riksdagsåret.MotionernaI motion K387 av m.fl. (v) begärs idenna del förändringar av arbetsformer isyfte att öka jämställdheten på arbetsplatsen. Detär enligt motionen angeläget att sprida arbetetjämnare om både kvinnor och män skallkunna vara riksdagsledamöter och ha familjoch vänner. Ett alternativ vore att låta riksdagensammanträda om åretför att utjämna arbetsbelastningen. Vidare vändersig motionen mot att voteringstiderna förläggs vidtidpunkter då barnen skall hämtas på dagis.Rolf () begär i motion K205 att detuppdras år riksdagsstyrelsen att ändraarbetsordningen för riksdag. Motionärenvänder sig mot att är stängd . ärsamlad är arbetstempot i stället högt, men aningenryckigt. Frågan är enligt motionen om det inte vorebättre att ha riksdagsarbetet i gång under längretid av året. Med stor fördel skulle kunnaöppnas kring i samband med skolstartenoch då samhället i övrigt öppnar. Det relativt långauppehållet under jul och nyår kan också förkortasmed cirka en vecka.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 2000 behandlade utskottet ett parmotionsyrkanden om arbetsåret i (bet.2000/01:KU4, s. 9 f.). Utskottet delademotionärernas uppfattning om vikten av en någorlundajämn arbetsbelastning äroftast mycket intensiva medan sommaruppehållet ärförhållandevis långvarigt. Det var emellertid enligtutskottet talmannens ansvar att efter överläggning iriksdagsstyrelsen och i samråd med de särskildaföreträdarna för partigrupperna planerariksdagsarbetet med den begränsningen i huvudsak attnytt i enlighet med 1 kap. 2 §riksdagsordningen skall inledas . Tilldetta kom uttalande bl.a. om attriksdagsarbetet bör avslutas . mening saknades anledning att förutsättaannat än att talmannen, riksdagsstyrelsen eller desärskilda företrädarna för partigrupperna tarinitiativ till de förändringar som behövs för attåstadkomma en så jämn arbetsrytm som möjligt.Utskottet var inte berett att då föreslå ändringar ide regler och riktlinjer som styr utrymmet förarbetsplaneringen. Motionsyrkandet avstyrktes.Ett yrkande liknande det i motion K205 och avsamme motionär behandlades åter (bet.2001/02:KU12 s. 12 f.). Utskottet var fortfarandeinte berett att föreslå en sådan ändring avriksdagsordningen att mellan valår kaninledas . Också när det gäller frågan omjuluppehållets längd ville utskottet hänvisa tillsitt ställningstagande . Frågan om enjämnare arbetsrytm var således en fråga närmast förtalmannen, riksdagsstyrelsen och de särskildaföreträdarna för partigrupperna. I sammanhangethänvisade utskottet vidare till att inget hindradeatt utskotten sammanträder före öppnandei september. Detta var emellertid en fråga förutskotten att själva ta ställning till. Utskottetavstyrkte följaktligen motionen.Frågan om voteringstiderna behandlades iutskottets betänkande 2000/01:KU4. Utskottetframhöll att fasta voteringstider prövades med olikavariationer. Utskottet ville hänvisa till att fråganom uppläggningen av kammarens överläggningar enligt2 kap. 13 § riksdagsordningen är en sådan fråga somär föremål för talmannens samråd med de särskildaföreträdarna för partigrupperna och enligt 1 kap. 7§ för överläggningar i riksdagsstyrelsen.Överenskommelser om begränsningar i antalet yrkandeni kammaren och därmed antalet voteringar hadeingåtts. Något särskilt initiativ med anledning avmotionerna om kammarens voteringar var enligtutskottets mening inte påkallat.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sina tidigare ställningstagandenoch avstyrker motionerna K387 i denna del (v) ochK205 (m).Svensk flagga vid talarstolenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (m) om svenskflagga vid talarstolen med hänvisning tilltidigare ställningstagande.MotionenMarietta de () begär i motion K217initiativ från riksdagsstyrelsen till ett sådantflaggarrangemang i plenisalen att den svenskaflaggan placeras i anslutning till talarstolen.Enligt motionen är kammarens talarstol ett oftaförekommande inslag i medierna då debatter ochviktiga samhällsfrågor från riksdag skalldebatteras. I många länders parlament finnsnationens flagga nära talarstolen. riksdaghar numera en svensk flagga placerad i ett hörnlångt borta från talarstolen. Det vore en fördel omman varje gång ett inslag från kammarens talarstolvisades direkt kunde se den svenska flaggan.Tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU18motioner om flaggning. När det gällde frågan om densvenska flaggan skulle placeras mer centralt iriksdagens plenisal, t.ex. i anslutning tilltalarstolen, ansåg utskottet att det fick ankomma påtalmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalenoch om flaggningen i och i anslutning tillRiksdagshuset (s. 12).Också i betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottetnär det gäller flaggning i och i anslutning tillriksdagens byggnader att sådana frågor lämpligastbehandlas av talmannen t.ex. i samråd medriksdagsstyrelsen (s. 13).Frågan behandlades också i betänkande2001/02:KU9. Utskottet vidhöll sin tidigarebedömning och avstyrkte därför motionsyrkandet (s.16).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker motion K217.Riksdagens öppnandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (m) om KarlXI:s drabanter vid högtidligaöppnande med hänvisning till att det ankommerpå talmannen att i samråd med vice talmännenfastställa ordningen föröppningssammanträdet.MotionenI motion 2002/03:K245 av ()begärs ett tillkännagivande till regeringen omriksdagens öppnande. Ett intåg av skulle ytterligare förgylla öppnandet. Detskulle ena de gamla och de nya svenskarna samtpåminna om historiens vingslag.Gällande reglerRiksmötet öppnas enligt 1 kap. 6 § riksdagsordningenvid ett särskilt sammanträde senast på riksmötetstredje dag, varvid statschefen på talmannenshemställan förklarar öppnat. Talmannenfastställer efter samråd med vice talmännenordningen för detta sammanträde.Tidigare behandlingUnder /79 behandlade utskottet ett parmotioner om att återinföra traditionen med vid högtidliga öppnande (bet.KU 1978/79:29 s. 10 f.). Utskottet avstyrktemotionsyrkandena och hänvisade till tidigareställningstaganden angående formerna för riksmötetsöppnande. Utskottet hade tidigare avstyrkt liknandemotioner och hänvisat till att det enligtriksdagsordningen ankommer på talmannen att eftersamråd med vice talmännen fastställa ordningen förriksdagens öppningssammanträden. Också under senareriksmöten avstyrktes med samma motivering motionerom att utarbeta former för öppnande somansluter till dem som tidigare brukats (bet. KU1979/80:44 s. 27, KU 1982/83:14 s. 4).Riksdagen har vid ett flertal tillfällen undersenare år behandlat frågor om formerna förriksmötets öppnande, senast vid 1997/(bet. 1997/98:KU27). Genomgående har utskottetdärvid hänvisat till tidigare uttalanden om att detankommer på talmannen att efter samråd med vicetalmännen fastställa ordningen vidöppningssammanträdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare hänvisat till att detankommer på talmannen att efter samråd med vicetalmännen fastställa ordningen föröppningssammanträden. Utskottet vidhåller dennabedömning. Motion K245 (m) avstyrks.Kammarsammanträdena, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående diskussioner om utformningen avplenisalen och om debattformerna i kammarenmotioner (m respektive fp) om attplatsfördelningen i kammare skallske efter partitillhörighet och inte eftervalkrets, om att vissa debatter skallgenomföras i första- eller andrakammarsalen,om Europaparlamentarikers yttranderätt ikammaren och om särskilda riksdagsdebatterinför förhandlingar inom EU.Jämför reservationerna 1 och 2.MotionernaGunnar () begär i motion K316 attplatsfördelningen i kammare skall skeefter partitillhörighet och inte efter valkrets.Åtgärden bör vidtas inför nästa . Enpartivis placering skulle tydliggöra de politiskapartigruppernas roll och de skiljelinjer som kommertill uttryck i de politiska debatterna. Den skullekunna bidra till att höja den politiska temperaturenoch dramatiken genom en större närvaro och genombättre deltagande till stöd för den egna politiskauppfattningen. Det skulle underlätta ett samarbeteoch gemensamt engagemang i debattens förande mellandem som står varandra nära i politisk uppfattning. Inästan alla andra demokratiska länder ärparlamentsledamöterna placerade partivis. Detnuvarande sättet att placera ledamöterna i densvenska får närmast ses som en historiskkvarleva. Motionären hänvisar också till attkommunfullmäktige och landstingsledamöterna oftasitter partivis, liksom ledamöterna iEuropaparlamentet.Tomas och , (båda m) begär imotion K392 en reformering av riksdagsarbetet på såsätt att debatterna med anledning avinterpellationer och om utskottens betänkanden skallgenomföras i första- eller andrakammarsalen.Därigenom skulle det finnas möjligheter att skapaett bättre debattklimat än . Närheten skulleöka och förutsättningarna att tala till och medvarandra skulle bli bättre. Dessutom skulle publikenkomma betydligt närmare debattörerna. En annanfördel är att riksdagsledamöterna inte skulle hanågon reserverad plats på det sätt som gäller iplenisalen.Lars m.fl. (fp) och . (fp) begär i motionerna K432 yrkande 7 i dennadel respektive K385 yrkande 9 att de svenskaledamöterna av får möjlighet attdelta i debatter i den svenska om EU-politik och alltså ges yttranderätt i . Detvore ett sätt att i praktiken knyta ihopbeslutsfattare på olika nivåer. EU är en unikorganisation med både över- och mellanstatligainslag. Det är därför enligt motionen angeläget attfrågor som behandlas i EU också debatteras i Sverigepå ett helt annat sätt än . I motion K385yrkande 8 begärs också åtgärder för att bättreförankra regeringens förhandlingsmandat i viktigautrikespolitiska frågor. När bl.a. EU-samarbetet harutvecklats och alltmer antagit karaktär avöverstatlighet har enligt motionärerna förankringenav regeringens förhandlingsmandat varit en fråga fördebatt. I formell mening är det klart att det ärregeringens sak att företräda i dessasammanhang, men när en opinion kritiserar såvälinnehållet i den förda politiken somförhandlingarnas former kan det enligt motionen varaskadligt för förtroendet om inte formernadiskuteras. Det behövs bättre fortlöpandeinformation om regeringens ställningstagande tillfrågor i de pågående och kommande förhandlingar därSverige deltar. Vidare behövs det särskildariksdagsdebatter inför kommande förhandlingsrundorsamt forum med frivilligorganisationer, politiskapartier och folkrörelser där frågor inför ellerparallellt med toppmöten och förhandlingardiskuteras.Tidigare behandling m.m.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotionsyrkanden om ledamöternas placering i kammarenmotsvarande motion K316. behandladeutskottet ett sådant motionsyrkande (bet.2001/02:KU12). Utskottet avstyrkte yrkandet medhänvisning till att liknande motionsförslagavstyrkts . I ett tidigarebetänkande (bet. KU 1987/88:43) anförde utskottetbl.a. att en partivis placering av ledamöternaskulle vara en markering av den framträdande rollsom de politiska partierna numera spelar iriksdagen. Det skulle enligt utskottet troligenockså ha vissa andra fördelar från kontakt- ochdebattsynpunkt. Emellertid fanns det enligtutskottets bedömning inte någon tillräckligt starkopinion bland ledamöterna för att bryta traditionen.I ett betänkande (bet. 1992/93:KU9) ansågutskottet att effekterna från debatt- ochkontaktsynpunkt inte skulle bli de som avsågs i dendå aktuella motionen. Utskottet ansåg att enomdisponering av plenisalen måste ske om man villskapa en tätare atmosfär vid debatterna ochavstyrkte motionen. Utskottet vidhöll vid frågansbehandling /97, 1997/98 och 2001/02 årsriksmöten sin tidigare uppfattning (bet.1996/97:KU13, 1997/98:KU27 och 2001/02:KU12).Reservationer (m, kd) har avgetts.Våren 1998 avstyrkte utskottet ett yrkande (mp) omatt debatter med anledning av utskottsbetänkandenborde kunna hållas i första- eller andrakammarsalen(bet. 1997/98:KU27 s. 49). Utskottet hänvisade tillett ställningstagande (bet. 1996/97:KU3)då utskottet konstaterat att plenisalofta är för stor för den aktivitet som pågår där. Detillfällen då den är fylld av ledamöter är betydligtfärre än de tillfällen då den ger ett ödsligtintryck. Vid de tillfällen då alla ledamöter ellernäst intill alla är närvarande behövs emellertidplatserna. Att var och en har sin bestämda plats ikammaren kan också ha andra fördelar. Utskottetframhöll att det skulle innebära praktiskasvårigheter att flytta vissa debatter till en annanlokal än kammaren, särskilt beträffande debatter avutskottsbetänkanden, dvs. Ett särskiltproblem i dessa fall var enligt utskottet att ingenav de gamla kammarsalarna är utrustade medvoteringsanläggning. Det föreföll enligt utskottetinte ändamålsenligt att förlägga just dessa debattertill annan lokal än kammaren och behålla kammarenför andra ändamål, såsom förutominterpellationsdebatter och frågestunder, fåtaligatillfällen som öppningssammanträden ochallmänpolitiska debatter. vidhöllutskottet denna bedömning (bet. 2000/01:KU4 s.12).Sedan en tid tillbaka pågår ett arbete inomriksdagen med att undersöka hur plenisalen kanförändras för att främja en kreativ debatt. Enpromemoria om bl.a. plenisalens utformning har säntsut till riksdagsgrupperna i syfte att inleda endiskussion. Talmannen har uttryckt sin förhoppningatt alla ledamöter i sina riksdagsgrupper undervåren aktivt kommer att delta i diskussionerna(prot. 2002/03:42).Frågan om kontakterna med de svenskaEuropaparlamentarikerna togs upp iriksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1. Detframhölls att och är tvåskilda parlament. Det är värdefullt med godakontakter mellan de svenska Europaparlamentarikernaoch ledamöter men deras olika mandatskall inte sammanblandas. Kontakterna borde enligtförslaget även fortsättningsvis gå genom partierna,men det finns anledning att utveckla kontakternamellan Europaparlamentarikerna och andra delar avriksdagen. Till exempel borde utskotten och överväga att bjuda in Europaparlamentarikertill utfrågningar, öppna eller slutna, ochmöjligheten att i ordna ett öppetseminarium där Europaparlamentarikerna deltar bordeutnyttjas. gjorde inte någonannan bedömning (bet. 2000/01:KU23). Hösten 2001avstyrktes ett motionsyrkande (fp) omEuropaparlamentarikernas medverkan i särskildadebatter i riksdag med hänvisning tilldetta ställningstagande (bet. 2001/02:KU12 s. 16).En reservation (fp) avgavs på denna punkt.Utskottets ställningstagandeInom förs på talmannensinitiativ en diskussion om utformningen avplenisalen och om debattformerna i kammaren. Nyadebattformer prövas i en försöksverksamhet. mening är den pågående diskussionen ochförsöksverksamheten angelägna. Utskottet anser attresultatet av de överväganden och diskussioner sompågår inte bör föregripas. Motionerna K316 (m), K392(m), K385 yrkandena 8 i denna del och 9 samt K432yrkande 7 i denna del avstyrks. När det gällerfrågan om bättre fortlöpande information omregeringens ställningstagande till frågor i pågåendeoch kommande förhandlingar där deltar villutskottet hänvisa till att omfattande sådanfortlöpande information bl.a. finns på EU-nämndenswebbsida. Enligt utskottets mening är det inteheller påkallat med ett tillkännagivande om ettforum i eller regeringens regi medfrivilligorganisationer, politiska partier ochfolkrörelser där frågorna diskuteras parallellt medtoppmötena. Motion K385 yrkande 8 i dessa delaravstyrks följaktligen.BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande en motion (kd) omen utredning om budgetprocessens andra steg.Jämför reservation 3.MotionenIngvar m.fl. (kd) begär i motion K370 attriksdagsstyrelsen ges i uppdrag att genomföra enutredning kring budgetprocessens andra steg medsyfte att underlätta justeringar inom beslutad ram.Det nuvarande systemet innebär enligt motionenlåsning och rigiditet. Att både anslag ochanslagsvillkor skall tas i ett enda klubbslag ärtill gagn för en regering och speciellt för enminoritetsregering, men det rigida systemet minskarriksdagens makt och innebär en nedgradering av detandra steget i budgetprocessen. Motionärernaframhåller att varje oppositionsparti vill visa uppsina helhetsbilder i budgetbesluten. Eftersom man ien viss fråga måste hitta en majoritet för justeringinom utgiftsområdesramen är majoritetsbeslut ingenreell möjlighet med hänsyn till att man i alla andrafrågor måste ställa sig bakom regeringsförslagen.Systemet innebär att budgetprocessens andra steg förmånga ledamöter framstår som relativt meningslöst.Tidigare behandling m.m.Den nya budgetprocessen utvärderades under åren 1999och 2000 av . I kommitténs uppdragingick att överväga behovet av förändringar. Därvidskulle bl.a. undersökas om intentionerna bakomomläggningen av budgetprocessen hade uppfyllts ochvilka konsekvenser i övrigt omläggningen medfört sompåverkat ställning. Kommittén bedömde attintentionerna bakom budgetreformen i huvudsakuppfyllts och framhöll att rambeslutsmodelleninnebär att en minoritetsregerings möjlighet att fåigenom budgetpropositionen i har ökat,vilket var en avsedd effekt av reformen. Kommitténansåg att det var en fördel att budgetprocessenförsvårar hoppande majoriteter för ökade anslag utanfinansiering. Rambeslutsprocessen stärker enligtkommittén i så måtto regeringsmakten, men detviktigaste ur synvinkel är attbudgetreformen ökar möjligheterna för attgöra en samordnad beredning av regeringensbudgetförslag. Kommittén bedömde att även omrambeslutsmodellen ännu inte prövats under periodermed svåra ekonomiska påfrestningar ellerparlamentarisk osäkerhet har den nya budgetprocessenbättre förutsättningar att fungera under sådanaomständigheter än vad den gamla hade.Kommittén hade under sitt arbete fångat upp ettmissnöje bland ledamöter som gälldesvårigheten för utskotten att göra ändringar ianslagen i förhållande till regeringens förslag.Kommittén bedömde dock att huvudförklaringen tilldet minskade antalet ändringar ligger i detförhållandet att regeringen valt att presenteraförslag som i förväg förhandlats med ett eller tvåav oppositionspartierna. Utskotten hade endast ibegränsad omfattning utnyttjat den frihet de har atti budgetprocessens andra steg ändraanslagsbelopp inom de av kammaren fastställdautgiftsramarna. Detta var enligt kommittén naturligtmed hänsyn till att regeringen, som inte haft egenmajoritet i kammaren, försäkrat sig påförhand om stöd för sitt budgetförslag från vissaandra partier. Kommitténs utvärdering ledde tillvissa förslag bl.a. rörande dubbelarbetet höst ochvår. Förslagen lades av riksdagsstyrelsen fram förriksdagen (förs. 2000/01:RS1). Utskottet tillstyrkteförslagen (bet. 2000/01:KU23). Utskottet ansåg ocksåatt det var angeläget att redan då besluta om att enutvärdering bör göras i fråga omvilka effekter omläggningen inneburit såväl vadgäller budgetprocessens innehåll och budgetmässigaresultat som vad gäller de budgetmässigakonsekvenserna för . beslutade ienlighet med utskottets förslag att som sin meningge regeringen detta till känna (rskr.2000/01:273-276).Hösten 2001 avstyrkte ettmotionsyrkande (kd) liknande det nu aktuella (bet.2001/02:KU12 s. 18 f.). beslut våren 2001om budgetprocessen innebär att en utvärdering skallgöras . Enligt utskottets mening borderesultatet av den nämnda utvärderingen avvaktas. reservation (v) framhölls det angelägna i att gåvidare med en omfattande utvärdering med bedömningav förutsättningarna för att göra långsiktiga ochkorrekta utgiftsprognoser liksom utgiftstakenskonsekvenser, införandet av ett inkomstgolv,sparmålet samt nivån och användningen avbudgeteringsmarginalen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker motion K370 (kd).Den allmänna motionstidenUtskottets förslag i korthetUtskottet, som inte anser att etttillkännagivande i frågan är påkallat,avstyrker en motion (fp) om reformeradmotionstid.MotionenEva Flyborg (fp) begär i motion K256 attriksdagsstyrelsen återkommer till medförslag till en reformerad motionstid. Ständigmotionsrätt vore bättre än motionsrätten under denallmänna motionstiden. Ett alternativ till denständiga motionsrätten är enligt motionären attlägga in i kvartalet. Med ständiginitiativrätt eller motionstiden fördelad på 3-4gånger skulle dramatiken kring motionerandetförsvinna. skulle få en jämnarearbetsfördelning över året. Antalet motioner skulleminska och kvaliteten i beredningen bli högre.Tidigare riksdagsbehandling m.m.I riksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1 framhöllsbl.a. att den fria motionsrätten bör vara kvar.Genom tidigare riksdagsbeslut hade utskottenrekommenderats att planera arbetet för helavalperioden med fördjupning på vissa områden underolika år. Genomslaget för detta arbetssätt hade dockinte varit stort.