bet · GR01KU3 · 2003-10-30 00:00:00 — Som anges i gällandebestämmelser i indelningslagen bör beslut omändringar i landstingsindelningen träda i kraft vidett årsskifte och meddelas senast innanbeslutet träder i kraft. En tidsfrist mellan beslutoch ikraftträdande behövs för bl.a. ekonomiskreglering mellan berörda kommuner och för derasbudget- och planeringsarbete i övrigt. God tidmellan indelningsändringar och allmänna val behövsockså för valförberedelser både på myndighetsnivåoch för partierna. Det innebär att erforderligalagförslag måste föreläggas förställningstagande senast . Den nubegärda utredningen och beredningen bör såledesbedrivas skyndsamt så att proposition läggs fram förriksdagen senast den 1 september 2004.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Möjlighet att behålla uppdrag vid flyttning(punkt 4)av () och ().Vi anser att det är alldeles för få ungdomar som är aktiva inom den kommunala politiken.Frånvaron av förebilder i kommunpolitiken för ungaär ett allvarligt problem, eftersom det skadaråterväxten inom de politiska partierna och på sikthotar idén med representativ demokrati i vårakommuner.Flera unga påbörjar sina högskolestudier ochflyttar till en studieort som de redan harett kommunfullmäktigeuppdrag i hemkommunen. Deförlorar därmed rätten att fortsätta sitt uppdrag.Vi anser att den som är invald i kommunfullmäktigeoch påbörjar studier på annan ort under den pågåendemandatperioden men fortfarande har en koppling tillhemkommunen bör ges möjlighet att söka dispens föratt fullfölja sitt politiska uppdrag trots att haneller hon är mantalsskriven på annan ort. En översynbör därför göras av gällande bestämmelser.2. Funktionshindrades möjligheter (punkt 7)av (), () ochLiselott ().För synskadade - både som förtroendevalda och sommedborgare - finns stora brister i tillgången tillinformation. Vi noterar dock att regeringen ärmedveten om detta och att åtgärder för att kommatill rätta med problemet har vidtagits ochförbereds. Särskilt fäster vi avseende vidHandikappombudsmannens uppdrag att ta framriktlinjer för vad som krävs för en tillgängligstatsförvaltning och vid Diskrimineringsutredningensuppdrag, som omfattar skyddet för funktionshindrademot diskriminering även i form av utestängning pågrund av icke anpassad information eller bristandeservice.Vi utgår från att regeringen noga följerutvecklingen på området och i den mån lagändringarbehövs lägger fram förslag om detta utan onödigtdröjsmål.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20022002/03:K241 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ungdomars ökademöjlighet till ett aktivt deltagande i dendemokratiska processen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att brukarna skallha rätt att få sina initiativ angåendesjälvförvaltningsorgan prövade.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utvärdering avhur regleringen av självförvaltningsorganenfungerat, vad lagstiftningen (kommunallagen, 7kap. 18-22 §§) inneburit och vilka följder denfått.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommuninvånaresrätt till initiativ till kommundelning.14. beslutar om sådan ändring av lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting att indelningsändringarskall beslutas av riksdagen.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om direktval tillkommundelsnämnder.2002/03:K259 av ():1. begär att regeringen lägger framförslag i enlighet med vad i motionen anförs ominförande av rätt för medborgare att lämna förslagi alla kommuner och landsting.2. begär att regeringen lägger framförslag i enlighet med vad i motionen anförs ominförande av rätt för medborgare att lämna förslagtill kommunala nämnder.2002/03:K263 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn av grunden förkommunmedlemskap enligt kommunallagen.2002/03:K284 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att den som är invald ikommunfullmäktige och påbörjar studier på annan ort,men har en fortsatt koppling tillhemorten, skall ges möjlighet att fortsätta sittpolitiska uppdrag under mandatperioden.2002/03:K287 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om obligatoriska miljönämnderi kommunerna.2002/03:K321 av ():1. begär att regeringen lämnar förslag pålagstiftning i enlighet med vad i motionen anförsom tvång att hålla kommunala folkomröstningarefter ett medborgarinitiativ som samlat minst 5 %av kommunens röstberättigade.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kommunalafolkomröstningar genomförda eftermedborgarinitiativ skall vara beslutande.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att begränsaantalet svarsalternativ i kommunalafolkomröstningar genomförda eftermedborgarinitiativ.2002/03:K327 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kommunallagens regler omarvode till förtroendevalda.2002/03:K335 av ():1. begär att regeringen återkommertill med förslag om att upphäva lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting i de delar den avserindelningen i landsting.2. begär att regeringen återkommertill med förslag om indelning ikommuner och landsting innebärande deförändringarna att förs frånVästmanlands län och landsting till länoch landsting.2002/03:K348 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att öppna nämndsammanträdenskall vara regel.2002/03:K355 av och ():begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av lagstiftningen i syfte att stärkamedborgarnas makt över den kommunala indelningen ienlighet med vad i motionen anförs.2002/03:K357 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att reglerna ompensionsförmåner till fritidspolitiker bör ses över.2002/03:K358 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om demokratifrågorna.2002/03:K374 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en utredning om enoberoende kommunrevision.2002/03:K383 av ():1. begär att regeringen återkommer medförslag och regleringar för att begränsamångsyssleriet i politiken.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om medborgarpaneleroch demokratibokslut.7. begär att regeringen utrederförutsättningarna för att införa ungdomsråd medförslagsrätt till fullmäktige.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förtroendevaldasoch politiska uppdragstagares rätt till ledighetoch ekonomisk ersättning.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att öppnafullmäktigeberednings- och nämndsammanträden förallmänheten.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om funktionshindradeförtroendevalda.2002/03:K385 av m.fl. (fp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om decentraliseringoch värnande av det lokala självstyret.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjligheten attinföra direktvalda kommundelsnämnder.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjlighet attbesluta om öppna sammanträden i nämnder ochstyrelser.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjligheten attordna extraval i kommuner och landsting.2002/03:K388 av ():1. begär att regeringen återkommertill med förslag om att upphäva lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting i de delar den avserindelningen i landsting.2. begär att regeringen återkommertill med förslag om indelning ilän och landsting innebärande de förändringarnaatt förs från ochlandsting till län och landsting.2002/03:K411 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om behovet av att ändra 4kap. 23 § kommunallagen med syfte att fördjupa ochutveckla den kommunala demokratin.2002/03:So362 av m.fl. (fp):14. begär att regeringen lägger framerforderliga lagförslag för att tryggafunktionshindrades möjligheter att delta isamhällslivet och inneha förtroendeuppdrag.2002/03:N302 av och ():24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunalafolkomröstningar.Motioner från allmänna motionstiden20032003/04:K230 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att se över reglerna omkommunala folkomröstningar så att lokalafolkomröstningar blir lättare att genomföra och attutgången respekteras såväl av kommunerna som avregeringen.2003/04:K231 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om en utredning avstuderandes möjligheter att vara valbara på sintidigare mantalsskrivningsort.2003/04:K252 av ():1. begär att regeringen återkommertill med förslag om att upphäva lagen(1974:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting i de delar den avserindelningen i landsting.2. begär att regeringen återkommertill med förslag om indelning ilän och landsting innebärande de förändringarnaatt förs från ochlandsting till län och landsting.2003/04:K273 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om översyn av grunden förmedlemskap i en kommun enligt kommunallagen.2003/04:K288 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av att ändra 4 kap.23 § kommunallagen med syfte att fördjupa ochutveckla den kommunala demokratin.2003/04:K289 av m.fl. (fp):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa enoberoende revision.2003/04:K290 av m.fl. (fp):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjlighet attinföra direktvalda kommundelsnämnder.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjlighet attbesluta om öppna sammanträden i nämnder ochstyrelser.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjlighet attordna extraval i kommuner och landsting.2003/04:K335 av och ():1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av lagen (1979:411) omändringar i indelning i kommuner ochlandsting i de delar den avser indelningen ilandsting.2. begär att regeringen återkommertill med förslag som innebär att Hebykommun skiljs från och landstingoch i stället tillhör län och landsting.2003/04:K360 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en utredningkring tvingande krav i kommunallagen på en från deförtroendevalda fullt ut oberoende och opartiskrevision.2003/04:K366 av m.fl. (c):1. beslutar om sådan ändring av lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting att beslut omindelningsändringar skall fattas av riksdagen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kommunskall tillhöra landsting och län.2003/04:K387 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om möjlighet för annan änarbetsgivare att betala in kompensation för bortfallav pensionspremie.2003/04:K391 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en oberoende kommunalrevision.2003/04:N335 av och ():10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kommunalafolkomröstningar.Motioner från allmänna motionstiden20012001/02:Bo227 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att överföra kommuntill län fr.o.m. den 1 januari 2003.2001/02:Bo315 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att överförstill län.Bilaga 2LagrådsremissKONSTITUTIONSUTSKOTTET PM[2]BW 2002-03-20Lagstiftning om indelning ilandsting m.m.BakgrundEnligt 1 kap. 7 § regeringsformen (RF) finns i riketprimärkommuner och landstingskommuner. Grunderna förändringar i rikets indelning i kommuner bestämsenligt 8 kap. 5 § regeringsformen i lag. Regleringenåterfinns i lagen (1979:411) om ändringar i Sverigesindelning i kommuner och landsting(indelningslagen).Regeringen får enligt 2 kap. 1 § indelningslagenbesluta om ändring i rikets indelning i landsting,om hinder inte möter mot en ändring ilänsindelningen. I bestämmelsen erinras om attvarje landsting enligt 1 kap. 2 § kommunallagenomfattar ett län, om inte något annat är särskiltföreskrivet. En ändring i landstingsindelningen fårdock enligt bestämmelsen ske endast om ändringen kanantas medföra bestående fördel för ett landstingeller en del av ett landsting eller andra fördelarfrån allmän synpunkt.Bortsett från vad som gäller för vissa smärre fallankommer det enligt den nu i korthet återgivnaregleringen på regeringen att i de enskilda fallenbesluta om ändringar i rikets indelning i kommuneroch landsting. Avgörandena har formen avförvaltningsbeslut. Regeringens beslut kan inteöverklagas.Förslaget till utskottsinitiativIngvar () har den 29 november 2001föreslagit att tar initiativtill en ändring av indelningslagen, främst 2 kap.,på så sätt att det är i stället förregeringen som beslutar om rikets indelning ilandsting. Ändringen bör enligt förslaget ta siktepå att genomföras inom en tidrymd så att riksdagengenom beslut kan föra till länslandsting från och med den 1 januari 2003.I denna promemoria behandlas möjligheterna attförverkliga det som förslagsställaren önskar uppnå.Förslagen i promemorian begränsas till ändringar ilandstingsindelningen.Närmare om ändringar i landstingsindelningenI 2 kap. indelningslagen regleras bl.a.förutsättningarna för och förfarandet vidindelningsändringar i fråga om landstingen jämtebefogenheterna att besluta om sådanindelningsändring. Lagen innebar vid sin tillkomsten modernisering av indelningslagstiftningen både isakligt och formellt hänseende.Tidigare hade en del knapphändiga regler omlandstingsindelningen funnits i lagen (1919:293) omändring i och ecklesiastik indelning (denkommunala indelningslagen; ). Dessa regler ansågsinte uppfylla de krav som regeringsform (8kap. 5 §) ställer på lagstiftning i fråga omgrunderna för rikets indelning i kommuner (prop.1978/79:157 s. 86; jfr SOU 1978:32 s. 173 och därgjord hänvisning). Det ansågs även från övrigasynpunkter olämpligt att i stora delar lämnaändringarna i landstingsindelningen utanförindelningslagstiftningen.En ansökan om en ändring i landstingsindelningenskall enligt indelningslagen ges in tillKammarkollegiet. Ansökan kan göras av ett landstingeller en medlem av ett landsting som skulle berörasav ändringen. Regeringen och Kammarkollegiet kanockså på eget initiativ ta upp frågan om enindelningsändring. Det ankommer på Kammarkollegietatt göra den utredning som behövs. Kammarkollegiethar möjlighet att uppdra åt en särskild utredare attgöra utredningen. Utredningen skall omfatta allaomständigheter som inverkar på frågan. skall samråd ske med de landsting somhar intresse av frågan. Om den aktuellaindelningsändringen bör föranleda en ändring också inågon annan indelning, skall utredningen omfattaäven denna ändring.Om Kammarkollegiets utredning visar attlandstingsindelningen bör ändras, skall ett förslagupprättas till ändringen samt till den ekonomiskareglering och de övriga föreskrifter som ändringenkan ge anledning till. Om även annan indelningbehöver ändras, skall förslag upprättas också sådan ändring.Om Kammarkollegiet anser att en undersöktindelningsändring bör komma till stånd överlämnarkollegiet ärendet till regeringen med ett egetyttrande. Kollegiet får avslå en ansökan omindelningsändring, om kollegiet finner att ändringeninte bör ske.Regeringen får besluta om ändring ilandstingsindelningen om hinder inte möter mot enändring i länsindelningen. En ändring ilandstingsindelningen får dock ske endast omändringen kan antas medföra bestående fördel för ettlandsting eller en del av ett landsting eller andrafördelar från allmän synpunkt. Regeringen fårmeddela de föreskrifter som behövs för ändringensgenomförande. När det är fråga om enindelningsändring som bör ske med anledning av ensådan ändring i den kommunala indelningen som avsesi 1 kap. 3 § indelningslagen får dock enindelningsändring beslutas av Kammarkollegiet. Detär här fråga om mindre ändringar som beror t.ex. påfastighetsindelningen.Om kollegiet avslår en ansökan omindelningsändring (eller beslutar ändring) fårbeslutet överklagas till regeringen.Principen om överensstämmelse mellan indelningen ilän och landsting innebär att regeringen inte kangenomföra större förändringar av landsting utanriksdagens medverkan. Större ändringar ilänsindelningen anses nämligen böra underställasriksdagen.Indelningslagen innehåller bestämmelser om denekonomiska regleringen vid en indelningsändring,ikraftträdandet av en sådan ändring och frågor ombeslutanderätt för enligt den nyaindelningen m.m. samt beträffande vem som skallbetala utredningskostnaderna.Indelningslagskommitténs övervägandenIndelningslagskommittén, som utarbetat förslagettill den nuvarande indelningslagen, ansåg att detmed hänsyn till landstingsindelningens anknytningtill länsindelningen enligt 1 kap. 1 § den dåvarandekommunallagen (1 kap. 2 § nuvarande lag) inte varmöjligt att i den nya indelningslagen ta in enallmän bestämmelse om förutsättningar för en ändringi landstingsindelningen. Kommittén noterade bl.a.följande.En ändring i länsindelningen medför alltidmotsvarande ändring i den landstingskommunalaindelningen. Å andra sidan kan länsindelningen inteändras utan att hänsyn tas till ändringenslämplighet från landstingskommunal synpunkt.Författningsbestämmelser om förutsättningarna förändring i länsindelningen saknas.Så länge sambandet mellan de båda indelningarnabestår ansåg kommittén en reglering inte meningsfullutan att det infördes materiella regler omförutsättningarna för ändring i länsindelningen.Kommittén konstaterade att sådana överväganden inteingick i dess uppdrag.Kommittén utgick vid sina överväganden också frånatt principen om att landstingsindelningen skallfölja länsindelningen skall stå fast och att länenskall anses som lämpligt område för denlandstingskommunala verksamheten. Det ansågs motdenna bakgrund inte möjligt att göra bestämmelsernaom förutsättningarna för ändring i den kommunalaindelningen tillämpliga på ändringar ilandstingsindelningen eller på annat sätt i den nyaindelningslagen ange förutsättningarna för sådanaändringar.Det praktiska behovet avförutsättningsbestämmelser ifrågasattes också. Detgjordes mot bakgrund av att de flesta ändringar ilandstingsindelningen som hade förekommit - ochkunde förväntas förekomma i fortsättningen - hadeskett på grund av en ändring i länsindelningen som isin tur föranletts av en ändring i denprimärkommunala indelningen. En ändring ilandstingsindelningen hade i dessa fall karaktärenav en följdändring till de andraindelningsändringarna. Några vitalalandstingskommunala intressen konstaterades iallmänhet inte stå på spel. Kommittén ansåg därföratt den nya indelningslagen inte borde kompletterasmed regler om förutsättningarna för enindelningsändring. På grund av detta blev särskildabestämmelser om hänsyn till ortsbefolkningensönskemål och synpunkter och undersökning ombefolkningens inställning till en landstingskommunalindelningsändring inte aktuella. Kommittén föreslogdock att en hänvisning till 1 kap. 1 § den dåvarandekommunallagen (1 kap. 2 § nuvarande lag) skulletjäna som en erinran om landstingsindelningensanknytning till länsindelningen (SOU 1978:32s. 174 f.).Kommittén ansåg det naturligt att förfarandet iärenden angående ändring i landstingsindelningen ihuvudsak skulle följa samma regler som vid ändring ikommunindelningen eftersom de båda typerna avärenden handläggs gemensamt (SOU1978:32 s. 175).Propositionen till indelningslagenKommitténs förslag om att inte regleraförutsättningarna för landstingsindelningenkritiserades under remissbehandlingen bl.a. motbakgrund av att enligt 8 kap. 5 § regeringsformengrunderna för ändring i rikets indelning i kommuneroch landsting bestäms i lag. Regeringen ansåg enlagreglering nödvändig men anförde attbestämmelserna "emellertid" måste utformas med denspeciella utgångspunkten att länsindelningen ärbestämmande för indelningen i landsting. Därförinfördes i förslaget till ett stadgande omatt en ändring inte får genomföras, om hinder mötermot en ändring i länsindelningen. I övrigtutformades lagförslagets förutsättningsbestämmelsermed förebild i vad som föreslogs gälla vid ändringari kommunindelningen (prop. 1978/79:157 s. 86 f.).Regleringen avvek dock på några punkter från vadsom gäller den kommunala indelningen. En ändring ilandstingsindelningen bedömdes knappast påverkaandra landsting än de som direkt berörs avändringen. Ändringarna antogs i allmänhet vara avmindre omfattning och oftast ske som en följd avändringar i den kommunala indelningen. Principen omatt landstingsindelningen bör vara knuten tilllänsindelningen rubbades inte. På grund av de nunämnda omständigheterna ansåg regeringen det intevara nödvändigt att införa en bestämmelse om attsärskild hänsyn skall tas till de närmast berördalandstingen eller om att synnerliga skäl skallkrävas för en indelningsändring mot ett sådantlandstings vilja (se prop. 1978/79:157 s. 87; jfr 1kap. 1 § andra stycket indelningslagen, som gällerkommunindelningsändringar).I propositionen uttrycktes också att i det falldet är fråga om att en hel kommun flyttas från ettlandsting till ett annat det är naturligt attkommunfullmäktige företräder ortsbefolkningen.Vidare angav departementschefen att han ansåg detvara självklart att landstingens ochortsbefolkningens intressen och synpunkter alltidskall beaktas i ärenden om ändringar ilandstingsindelningen (prop. 1978/79:157 s. 87).I propositionen tydliggjordes att ändringar ilandstingsindelningen kan föranledas inte endast avomständigheter som hänger samman med denlandstingskommunala verksamheten utan även av enändring i länsindelningen som orsakas avförhållanden som har med den statliga regionalaverksamheten att göra eller, vilket antogs vara denvanligaste situationen, av en ändring ikommunindelningen över en länsgräns. Regeringensbefogenhet enligt 2 kap. 1 § första stycketindelningslagen angavs omfatta alla typer avändringar i lanstingsindelningen på de angivnagrunderna eller en kombination av dem. Detförutsattes att ingen mer omfattande ändring i läns-och landstingsindelningen skulle genomföras utan attriksdagen har fattat ett principbeslut om den(prop. 1978/79:157 s. 120).Ändringar i kommunindelningenI 1 kap. indelningslagen regleras förutsättningarnaför och förfarandet vid indelningsändringar i frågaom kommuner. Denna reglering skiljer sig i vissaavseenden från den reglering som gäller ändringar avlandstingsindelningen. Kapitlets inledande paragrafinnehåller en särskild bestämmelse om att vidprövningen av frågan om en indelningsändringsärskild hänsyn skall tas till önskemål ochsynpunkter från den eller de kommuner som närmastberörs av ändringen. Om en sådan kommun motsättersig en indelningsändring, får beslut om ändringenmeddelas endast om det finns synnerliga skäl. Iparagrafen anges att särskild hänsyn också skall tastill befolkningens önskemål och synpunkter. Somredan framgått saknas motsvarande bestämmelser i 2kap. indelningslagen om indelningsändringbeträffande landsting.En ansökan om ändring i den kommunala indelningenkan göras av en kommun eller medlem av en kommun somskulle beröras av ändringen. Ansökan skall ges intill Kammarkollegiet. Beslut fattas antingen avregeringen, Kammarkollegiet eller länsstyrelsenvilka samtliga kan ta upp en fråga omindelningsändring på eget initiativ. Utredningen iärendet skall göras av Kammarkollegiet respektivelänsstyrelsen. Mot varandra svarandeutredningsbestämmelser gäller vidindelningsändringar beträffande kommuner ochlandsting. Det finns dock en skillnad.