bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Iförra årets budgetproposition fastställderegeringen ett mål för minskad ohälsa sominnebär att frånvaro från arbetslivet pågrund av sjukskrivning skall halverasfram till 2008. I årets budgetpropositionlämnar regeringen - som angetts ovan - enavstämning av detta mål (bilaga tillutg.omr. Där redovisar regeringenett antal åtgärder som vidtagits för attminska ohälsan och kostnadsutvecklingen.Åtgärderna berör t.ex.sjukskrivningsprocessen,rehabiliteringsområdet ochsjukförsäkringens administration. En radåtgärder har också genomförts för attförstärka det förebyggande arbetet(utskottet återkommer till en del avdessa nedan).Som utskottet konstaterade redan förraåret (bet. 2002/03:AU2) går det inte atti dag få någon klar bild av vilka orsakersom ligger bakom den pågåendeutvecklingen av ohälsan. Problembilden ärmycket komplex. Utskottet kan hålla medom vad några av motionärerna anför om attorsakerna måste sökas även utanförarbetslivet och om betydelsen av attkunna förena arbetslivet med privatlivet.Som regeringen anför är emellertidförhållandena i arbetslivet av storbetydelse.När det gäller inriktningen avarbetslivspolitiken måste, som utskottetframhållit tidigare (se bet.2002/03:AU2), det fortsatta arbetet medatt utveckla arbetslivet innebära attindividen sätts i centrum. Bara genom attutforma arbetsmiljöarbetet utifrån debehov som finns i det enskilda fallet kande bästa och mest kostnadseffektivaåtgärderna vidtas. Detta innebär att detkommer att ställas ökade krav på såvälenskilda arbetsgivare som arbetstagareoch deras organisationer att aktivt deltai arbetet med att utveckla en god ochutvecklande arbetsmiljö. Det ärutskottets förhoppning att omsorgen omarbetskraftens hälsa, ork och uthållighetskall vara vägledande i detta arbete.Utskottet vill här även påminna särskiltom vikten av att kvinnornas situationuppmärksammas.Det finns här skäl, som regeringenockså anför, att vara medveten om dendemografiska utvecklingen med en åldrandebefolkning. Detta tillsammans med enökande ohälsa innebär en uppenbar riskatt allt färre måste försörjaalltfler.För att möta denna utmaning måste vibereda plats för de grupper som i dagstår utanför arbetsmarknaden. Likaviktigt är emellertid att se till att desom redan finns i arbetskraften inteslits ut eller drabbas av skador ellerohälsa till följd av arbete. Målet måstevara att alla skall erbjudas ettutvecklande arbetsliv där människor intebara orkar arbeta fram tillålderspensioneringen utan också kan levaett aktivt liv därefter.Något som uppmärksammats alltmer undersenare år är att ohälsan skiljer sig åtmellan olika regioner i landet. Bland detänkbara förklaringarna finns t.ex.skillnader avseende kön, åldersstrukturoch näringslivsstruktur. Skillnader isjukskrivningspraxis har också förts framsom en tänkbar delorsak. Utskottet anseratt dessa orsaker varken var för sigeller tillsammans ger någontillfredsställande förklaring tillskillnaderna. Problembilden är, på sammasätt som ohälsan i stort, mycket komplex.Utskottet återkommer nedan, i avsnittetArbetsmarknads- och arbetslivspolitikensfördelningspolitiska respektivetillväxtfrämjande roller m.m., tillfrågan om forskning om orsakerna bakomohälsan.De regionala skillnaderna är stora intebara i fråga om ohälsa utan också i frågaom sysselsättning och arbetslöshet,vilket tas upp i flera motioner. Imotioner från föreslås somframgått ett mål om att avalla i arbetsför ålder i varje kommunrespektive större bostadsområde skall haett arbete. I motion A290 (v) föreslåsregionala mål för arbetslösheten.I förra årets budgetbetänkande, bet.2002/03:AU1, framhöll utskottet att detär en stor utmaning att skapaförutsättningar för att alla delar avlandet och hela den potentiellaarbetskraften skall få del av denpositiva utvecklingen framöver. Utskottetframhöll att det är viktigt attuppmärksamma de inomregionala skillnadersom är mycket stora, bl.a. istorstadsregionerna. Den yrkesmässiga ochgeografiska rörligheten måste öka för attmotverka flaskhalsar och samtidigtutjämna skillnader i arbetslöshet ochsysselsättning mellan olika regioner ocholika grupper av människor. Utskottetåterkommer också nedan till frågor omrörlighet på arbetsmarknaden men vill idetta sammanhang betona vikten av attfrämja såväl arbetspendling som skapandeav större arbetsmarknadsregioner.I EU:s sysselsättningsriktlinjer för denärmaste åren betonas vikten av att taitu med regionala skillnader isysselsättningsnivå. En av de tiospecifika riktlinjer som ingår där angeratt medlemsstaterna skall genomföra enbred strategi för att minska skillnadernavad gäller sysselsättningsnivå ocharbetslöshet mellan olika regioner.Möjligheterna till nya lokalaarbetstillfällen, även inom den socialaekonomin, bör stödjas och partnerskapmellan alla berörda aktörer uppmuntras.Regeringen anger i Sverigeshandlingsplan för sysselsättning 2003 attden har höga ambitioner att utjämnaregionala skillnader (PM frånFinans- och Näringsdepartementen).Sysselsättningen i varierarrelativt mycket mellan olika regioner.Orsakerna till de regionala skillnadernadr många och komplexa ochförutsättningarna att lösa problemenvarierar mellan regionerna. Generellaförutsättningar, som infrastruktur,kommunernas ekonomi och utbildning, äravgörande för alla regioners möjligheteratt utvecklas.Regeringen framhåller i handlingsplanenatt de regionala obalanserna påarbetsmarknaden framför allt skallmotverkas genom att man främjar ökadrörlighet och bättre matchning. Även deregionala tillväxtavtalen och partnerskappå regional nivå lyfts fram samtArbetsmarknadsverkets regionala ochlokala organisation och enmedelsfördelning som grundar sig påregionala och lokala förhållanden.Dessutom redovisas transportpolitikensövergripande mål som är att säkerställaen samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjningför medborgarna och näringslivet i helalandet.Arbetsmarknadspolitiken skall bidratill att uppfylla målen för den regionalautvecklingspolitiken. Även om det finnsanledning att hysa oro för de regionalaoch inomregionala klyftorna i landetavstyrker utskottet motionsförslagen omregionala mål för arbetslöshet ellersysselsättning. I stället förordarutskottet ett tillvägagångssätt i linjemed vad regeringen förordar ibudgetpropositionen och i Sverigeshandlingsplan för sysselsättning.Med hänvisning till det anfördaansluter sig utskottet inte tillförslagen i motionerna A290 (v), A310yrkande 1 (fp) och Sf326 yrkande 8 (fp).EU:s sysselsättningssamarbeteSom framgått begär atten handlingsplan skall utarbetas medanledning av EU:ssysselsättningsrekommendationer tillSverige.Utskottet delar regeringens uppfattningatt den svenska arbetsmarknadspolitikenligger väl i linje med EU:ssysselsättningsstrategi. I rådetssysselsättningsrekommendationer tillSverige anges att svenskarbetsmarknad karakteriseras av myckethöga sysselsättningsnivåer, även förkvinnor och äldre, och att alla degemensamma sysselsättningsmålen harnåtts.Med tanke på den åldrande befolkningenhar rådet 2003 riktat följanderekommendationer till (kommissionens förslag i KOM (2003) 177respektive beslut vid rådsmöte den 3 juni2003).1. Förstärka de insatser som syftar tillatt upprätthålla utbudet av arbetskraftpå lång sikt genom att utnyttja allapotentiella källor till arbetskraft,särskilt genom ett högre deltagande avinvandrare.2. Minska antalet långtidssjukskrivnapersoner genom att förbättraarbetsförhållandena och anpassalagstiftningen för att främja en effektivåterintegrering på arbetsmarknaden.3. Arbeta vidare med reformerna av skatte-och bidragssystemen i syfte att ökaincitamentet att arbeta, i synnerhet förgrupper för vilka samspelet mellanskatter och bidrag har de mest negativaeffekterna på utbudet av arbetskraft, ochfullfölja reformen av skatterna påarbetsinkomst.Samtliga medlemsstater har fåttsysselsättningsrekommendationer frånrådet.I handlingsplan försysselsättning 2003 redovisar regeringenvilka rekommendationer som rådet lämnattill och vilka åtgärder somvidtagits eller kommer att vidtas pårespektive område. Rekommendationernabehandlas explicit under riktlinje 5 ochriktlinje 8 i handlingsplanen.Indikatorer redovisas i bilaga 1 tillhandlingsplanen.Detta innebär enligt utskottets meningatt begäran omutarbetande av en handlingsplan medanledning avsysselsättningsrekommendationerna redanär tillgodosedd. Företrädare förregeringen har informerat utskottetrespektive haft samråd med EU-nämndenunder utarbetandet av handlingsplanen.Utskottet ser inte skäl för någottillkännagivande med anledning av motionA329 yrkande 24 (kd).Arbetsmarknads- och arbetslivspolitikensfördelningspolitiska respektivetillväxtfrämjande roller m.m.Såväl arbetsmarknadspolitiken somarbetslivspolitiken har bådefördelningspolitiska ochtillväxtfrämjande roller. I detta avsnittredovisar utskottet, främst medutgångspunkt i motionsförslag, sin syn påhur dessa roller skall utformas ochbalanseras mot varandra. Ambitionen ärdock inte att här ge någon fullständigbild av utskottets syn på defördelningspolitiska respektivetillväxtfrämjande aspekterna på dessabåda politikområden.Vissa frågor om arbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiska rollArbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiska roll, arbetets värdeför individen och vikten av att motverkautanförskap framhålls i flera motioner.Utskottet finner all anledning attinstämma i vikten av dessa frågor.Full sysselsättning står högst påregeringens dagordning, vilket framhållsi bl.a. finansplanen. Det är bara genomen uthålligt hög sysselsättning som godvälfärd, rättvis fördelning ochjämställdhet kan värnas. Det är bl.a. motbakgrund av denna höga politiska ambitionsom målen om sysselsättning,halverat socialbidragsberoende ochminskad ohälsa satts upp. En rad insatsergörs också inom ett antal andrapolitikområden för att främjasysselsättning, stärka utsatta gruppersställning på arbetsmarknaden och motverkautanförskap. I finansplanens bilaga 3Avstämning av målet om en halvering avantalet socialbidragsberoende mellan åren1999 och 2004 finns en utförligredovisning av sådana insatser. Enmotsvarande avstämning av ohälsomåletredovisas i budgetpropositionen (bilaga under utg.omr. 10).Om målen skall nås måstesysselsättningen öka i alla grupper.Därför krävs det, som utskottet nyligenframhållit i sitt yttrande (yttr.2003/04:AU1y) till finansutskottet omramar för utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv,ytterligare insatser även för invandrare,äldre och sjuka liksom för arbetslösa.Utskottet betonade i yttrandet att flerinvandrare måste komma ut i arbete, fleräldre måste kunna arbeta längre ochsjukfrånvaron måste minska.Arbetsmarknadsutskottet värdesätter attregeringen har uttalade målsättningar iförhållande till dessa grupper. Detta ärdock inte tillräckligt.Arbetsmarknadspolitiken måste också blieffektivare. Det är viktigt att dentydligare inriktas mot huvuduppgifternaatt förmedla arbete och motverkaarbetskraftsbrist. Insatserna måste ocksåinriktas mot de personer som står längstbort från arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet framhåller ilikhet med regeringen vikten av att kortaned arbetslöshetstiderna, betonahandlingsplanernas betydelse och attförbättra styrningen avarbetsmarknadspolitiken. Av stor vikt ärockså att antalet arbetade timmar kanöka, t.ex. bland deltidsarbetandekvinnor, men insatser måste till också påandra områden. I budgetpropositionenredovisas sådana åtgärder.Lönebidragsutredningen (dir. 2002:22)överlämnade den 11 november 2003slutbetänkandet ArbetsKraft (SOU2003:95). Den särskilda utredaren , tillika ledamot iarbetsmarknadsutskottet, menar att medökad rörlighet, utvecklingsinsatser ochmer individuellt stöd skall flermänniskor med nedsatt arbetsförmåga kommai arbete.I slutbetänkandet från utredningen, somavser de arbetsmarknadspolitiskaprogrammen för personer med nedsattarbetsförmåga, föreslås bl.a. att· AMV skall utveckla formerna förkartläggning och vägledning, så att detblir lättare för enskilda arbetssökandeatt få de arbetsmarknadspolitiskainsatser de behöver,·· lönebidrag inte skall få lämnasunder än ,·· ett särskilt lönebidrag skallkunna betalas ut för vissa personer sombehöver ett bidrag även ,·· antalet anställda med särskiltlönebidrag skall begränsas, och särskiltlönebidrag skall endast beviljas omarbetsförmågan är så nedsatt att enanställning utan lönesubvention inte kanbli aktuell,·· stödformen skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () avvecklasoch ersätts av en ny insats -trygghetsanställning - som skall kunnabeviljas för anställning hos alla slag avarbetsgivare och inte som enbartavse anställning hos kommuner ochmyndigheter,·· för dem som behöver särskiltmycket stöd för att komma i arbete införsen helt ny form av skyddat arbete, kalladutvecklingsanställning, som skall kunnapågå under högst ,·· allmännyttiga organisationerskall inte kunna få högre lönebidrag änövriga arbetsgivare.·Utredaren betonar attinformationsinsatser frånarbetsmarknadens parter,handikapporganisationerna och frånarbetsförmedlingarna kommer att krävasför att människor med nedsattarbetsförmåga lättare skall komma ut iarbetslivet.Lönebidragsutredningens förslagremissbehandlas för närvarande.Samhallutredningen (dir. 2002:34) harhaft till uppgift att lägga fram förslagom styrningen och inriktningen avSamhall. Remissbehandlingen avutredningens slutbetänkande Inte baraSamhall (SOU 2003:56) har just avslutats.Frågan om mål och inriktning rörandeSamhall, vilken tas upp i en motion, ilikhet med mål och inriktning för andraverksamheter för personer med nedsattarbetsförmåga kommer att behandlas i detfortsatta beredningsarbetet iRegeringskansliet. Utskottet återkommersenare i betänkandet till frågor som rörSamhall.Med hänvisning till det anfördaansluter sig utskottet inte tillmotionerna A243 (s), A249 (s), A257yrkande 4 (m), A263 yrkandena 5-7 (c),A305 yrkandena 1, 2, 4 och 8 (m), A329yrkande 6 (kd), A336 (s) och N416 yrkande4 (s).När det gäller förslag imotion So569 om att regeringen skall getilläggsdirektiv tillLönebidragsutredningen om att överväga omanställda med lönebidrag skall kunnastanna i arbete till , kan utskottetkonstatera att utredningens arbete ärslutfört. Utskottet har i betänkanden,senast i betänkande 2002/03:AU1,konstaterat att det inte finns någotformellt hinder mot att en anställd medlönebidrag stannar i arbete efter att haneller hon fyllt . Utskottetförutsätter att regeringen överväger dennu aktuella frågeställningen i anslutningtill beredningen av förslagen iLönebidragsutredningens slutbetänkande.I en motion, A226 (m), föreslås attkommunerna skall åläggas att införa enjobbgaranti som innebär att kommunenskall ordna arbete till den arbetssökandeoch att resurserna inom AMS samordnas medkommunernas system för socialbidrag.Utskottet anser inte att kommunerna skallåläggas någon obligatorisk skyldighet attordna arbete åt arbetssökande. Statenskall även i fortsättningen hahuvudansvar för arbetsmarknadspolitikenoch arbetsförmedlingen.Folkpartiet föreslår som framgått att detskall utredas om den som är arbetsför ochsöker arbete men inte har rätt tillarbetslöshetsersättning i stället skallfå dagpenning med ett något högre beloppän socialbidraget, förutsatt att haneller hon deltar i någon form av åtgärd.Förslaget, som endast är schematisktbeskrivet i motionen, läggs framparallellt med förslag från partiet omatt anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd skall minskas med drygt 9miljarder kronor jämfört med vadregeringen föreslagit ibudgetpropositionen. Utskottet finnerinte skäl till något tillkännagivande iden nu aktuella frågan.Vissa frågor om arbetsmarknaden förinvandrareUtskottet vill här något närmare berörafrågor om arbetsmarknaden för invandrare.Senare i betänkandet återkommer utskottettill denna fråga.I regeringsförklaringen betonadestatsministern att sysselsättningen blandde utrikes födda måste öka. Staten skallvara ett föredöme som arbetsgivare.Mottagandet av nyanlända invandrare ochstödet för deras etablering i samhälletreformeras med inriktning på snabbareinträde på arbetsmarknaden.Svenskundervisning, yrkesinriktadpraktik, validering av kompetens ochandra insatser skall kunna skeparallellt. ochandra myndigheters ansvar förtydligas. Envalideringsdelegation tillsätts ochutbildningen i svenska för invandrareskall också reformeras, framhöllstatsministern i regeringsförklaringen.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrktevåren 2003 regeringens förslag iproposition 2002/03:44 om finansiering avarbetsplatsintroduktion för vissainvandrare. Utskottet, och sedermerariksdagen (bet. 2002/03:AU8, rskr.2002/03:200), ställde sig därmed bakom enförsöksverksamhet vid arbetsförmedlingenmed arbetsplatsintroduktion för vissainvandrare.Utskottet konstaterar att det iförordningen (2003:623) omarbetsplatsintroduktion som träder ikraft anges attförsöksverksamheten innebär att enspecialutbildad arbetsförmedlare fungerarsom stödperson åt en invandrare ellerflykting inför anställning eller underarbetspraktik som föregår en anställning.Arbetsplatsintroduktionen skall varaarbetsmarknadspolitiskt motiverad. Iförordningen klargörs att detta betyderatt insatsen skall lämnas endast om detär lämpligt både för den enskilde och urett övergripande arbetsmarknadspolitisktperspektiv. Insatsen skall också varalämplig ur ett integrationspolitisktperspektiv.Enligt utskottet kanförsöksverksamheten väntas innebära godindividuell service till såväl denarbetssökande som arbetsgivaren underarbetspraktik.Utskottet ser också positivt på attregeringen givit Statens kvalitets- ochkompetensråd i uppdrag att förbereda enpreparandutbildning för i första handinvandrade akademiker. Syftet är attunderlätta för utlandsfödda akademikeratt få arbete och för statligaarbetsgivare att öka den etniska ochkulturella mångfalden bland sinaanställda. Senast den 30 november 2005skall resultatet och erfarenheterna avförsöksomgången redovisas tillregeringen.För att främja ett snabbt tillträdetill arbetsmarknaden för flyktingar ochandra invandrare måste samverkan fungeramellan flera myndigheter liksom medkommunerna. ,, ,och Svenska Kommunförbundetslöt 2001 en central överenskommelse omutveckling av introduktionen förflyktingar och andra invandrare.I det pågående arbetet med att utvecklaintroduktionen har en mängd goda idéeroch exempel på förbättringar kommit fram.I skriften sompublicerats beskrivermyndigheterna en rad idéer och godaexempel på hur regionala och lokalaintroduktionsinsatser för nyanländainvandrare har utformats. Skriftensutgångspunkt är fem enskilda individerserfarenheter från asyl- ochintroduktionsprocessen. Genomberättelserna beskrivs hur samverkanutvecklats i asylmottagningen, kommunalaflyktingmottagningen ochsvenskundervisningen för invandrare.Utredningen om översyn av mottagande avoch introduktion för flyktingaröverlämnade sitt betänkandeEtablering i - möjligheter ochansvar för individ och samhälle (SOU2003:75). Förslaget bereds för närvarandei Justitiedepartementet.Överensstämmelsen är enligt utskottetsuppfattning stor mellan de åtgärder ochförslag som redovisas här och de som försfram i vissa motionsförslag omarbetsmarknaden för invandrare. Utskottetåterkommer senare i betänkandet tillandra förslag om arbetsmarknaden fördenna grupp.Utskottet ansluter sig inte mot bakgrundav det ovanstående till motionerna A329yrkande 12 i denna del (kd), Sf326yrkande 7 i denna del (fp), samt Sf402yrkandena 10 och 11 (kd).Rehabilitering och rörlighet påarbetsmarknadenI likhet med serutskottet positivt på att arbetsgivarebeviljar tjänstledighet när en anställdvill prova på ett annat arbete liksom attarbetsgivare i nätverk samordnar ochutbyter erfarenheter kringrehabiliteringsinsatser.Att rörligheten på arbetsmarknadenmåste öka liksom möjligheterna tillrehabilitering i arbetslivet är enuppfattning som utskottet fört fram såvälovan som vid ett flertal tillfällentidigare. , när matchningen påarbetsmarknaden betonas alltmer, är dettaav allra största vikt.Det är därför glädjande att regeringeni beslutat att ge Verket förinnovationssystem () i uppdrag attutveckla metoder och modeller församverkan mellan flera arbetsgivare närdet gäller rehabilitering avlångtidssjuka. Syfte är att åstadkommaökad hälsa på de deltagandearbetsplatserna genom förebyggande ochrehabiliterande åtgärder. Insatsernaskall genomföras i form av ett forsknings-och utvecklingsprogram mellan 2003 och2006. I uppdrag ingår också attfölja upp och utvärdera projekten samtatt se till att kunskapen ocherfarenheterna sprids.Geografisk rörlighet bidrar till attförkorta arbetslöshetstider och medföratt lediga platser kan tillsättassnabbare. Ökad rörlighet påarbetsmarknaden är också ett av de sjuområden där regeringen pekat ut attarbetsmarknadspolitikenstillväxtorienterade inriktning skallförstärkas.Utredningen om rörlighetsstimulanserhar avlämnat betänkandetGeografisk rörlighet för sysselsättningoch tillväxt (SOU 2003:37). Utskottet,som i betänkande 2002/03:AU8 redovisathuvuddragen i utredningens förslag, harerfarit att arbetet med att sammanställaremissynpunkterna pågår iRegeringskansliet.Utskottet anser inte att någottillkännagivande bör riktas tillregeringen med anledning av motion A309yrkande 2 (kd).Kompetensförsörjning m.m.I flera motioner betonas vikten avkompetensförsörjning och av atttillgodose behovet av arbetskraftframöver, såväl på regional nivå som förriket i helhet.Arbetsmarknadsutskottet behandlade vidett par tillfällen under föregåenderiksmöte, i betänkande2002/03:AU8, förslag med liknandeinnebörd. I likhet med i tidigarebetänkanden framhöll utskottet att frågorom det framtida arbetskraftsutbudet ochkompetensutvecklingen har hög prioritet.Utskottet betonade också de regionalakompetensrådens roll i bedömningar ochprioriteringar på området.När det gäller arbetskraftsutbudettillstyrkte utskottet i det nyssnämndabetänkandet ett förslag om attarbetsmarknadsutbildning inombristyrkesområden får beviljas anställdapå försök den 1 juli2003-den 31 december 2005. Utskottetåterkommer i avsnitt 3.1 tillmotionsförslag om ett system förindividuell kompetensutveckling.Moderaterna tar i flera motioner uppfrågor om kompetensförsörjning. Blandannat vill partiet slopa fleraarbetsmarknadspolitiska program tillförmån för insatser dominerade avutbildning. Utskottet har för sin delsvårt att förstå hur detta skulle kunnaförverkligas om partiets krav påomfattande anslagsnedskärningar påmotsvarande områden skulle genomföras.Arbetsmarknadsutbildning är denprogramform som har högstastyckkostnaden, per deltagareoch månad vilket kan jämförasmed styckkostnader på exempelvis 6 900 krför allmänt anställningsstöd, 10 700 krför arbetspraktik och för startav näringsverksamhet (AMS .I fråga om arbetsmarknadsutbildning harregeringen i regleringsbrevet till AMSfastställt ett mål om att andelendeltagare som fått arbete efteravslutad arbetsmarknadsutbildning skalluppgå till . Målet är inte nyttutan har funnits . Det har visatsig svårt att nå målet, vilket utskottettidigare berört i betänkande 2001/02:AU5.Utskottet finner det mot denna bakgrundglädjande att målet ser ut att kunna nåsunder 2003, enligt statistik från AMS.Effektiviteten iarbetsmarknadsutbildningen har såledessuccessivt ökat.En av slutsatserna i en nyligenpublicerad IFAU-studie, Vikten avarbetsgivarkontakter: en studie av denyrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningeni ljuset av 70-procentsmålet (Rapport2003:10), är att utbildningar där dettamål i hög grad blivit uppnåttkarakteriseras av att arbetsgivare medbehov av arbetskraft finns med påidéstadiet, i uttagningen av elever ochunder kursens gång. Också andra resultati studien pekar på vikten av närakontakter mellan förmedling, anordnare,utförare och potentiella arbetsgivare.Utskottet ser inte skäl till attföreslå något tillkännagivande medanledning av motionerna A226 yrkandena 4och 5 (m), A257 yrkande 3 (m), A305yrkande 11 (m), A341 yrkandena 1, 3 och 4(s) samt N416 yrkandena 2 och 3 (s).I motion A270 (mp) förespråkas somframgått att arbetsmarknadspolitiskamedel beviljas till företagsutbildningnär klimatförhållanden annars skulle göraanställda arbetslösa.