bet · GR01UBU2 · 2003-11-20 00:00:00 — Entredjedel av alla studerande med barn ficksocialbidrag 1998. Bland ensamstående studerande medbarn var denna andel nästan nio tiondelar. Det ärett grundläggande fel i systemet när så många ärhänvisade till socialbidrag för sin vardagligaförsörjning, trots heltidsstudier. Därför bör detfr.o.m. införas ett barntillägg istudiemedelssystemets bidragsdel på ca perstudent och barn.8. Den normala bidragsdelen i studiemedel(punkt 8) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub513 yrkande 3och bifaller delvis motion2003/04:Ub390 yrkande 9.StällningstagandeStudiestödssystemet skall konstrueras så att mångaattraheras av högre studier, som systemetuppmuntrar till personligt ansvarstagande för denegna ekonomin och därmed också indirekt församhällets ekonomi. Bidragsdelen istudiemedelssystemet bör höjas, inledningsvisfr.o.m. höstterminen av totalbeloppetoch till av totalbeloppet.9. Den normala bidragsdelen i studiemedel(punkt 8) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 9och bifaller delvis motion2003/04:Ub513 yrkande 3.StällningstagandeStudiemedelssystemets primära uppgift bör vara attfrämja rekryteringen till högre utbildning genom attundanröja sociala och ekonomiska hinder för denenskilda medborgaren att satsa på sådan utbildning.Eftersom högre utbildning är en god investering bådeför den enskilde och för samhället är det självklartatt staten bör subventionera en del av den enskildeskostnader för studier och dela risken med honomeller henne. Så snart statsfinanserna medger det bördet införas ett nytt studiemedelssystem där bidragoch lån vardera utgör av totalbeloppet.10. Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet) (punkt 9) - m, fp,kdav (), i (m), (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub385 yrkande 2,2003/04:Ub396 yrkande 8,2003/04:Ub443 yrkande 2 och2003/04:Ub513 yrkande 4.StällningstagandeSystemet med inkomstprövning vid beviljande avstudiemedel bör avskaffas. Det skall vara fritt förstudenter att komplettera studiemedlen med inkomstav eget arbete och på så sätt kunna begränsa sinskuldsättning. Fribeloppet bör successivt höjas föratt avskaffas helt.11. Principen om studiemedelsbelopp i direktproportion till uppnådda poäng (punkt 10) -fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub396 yrkande 6.StällningstagandeStudiemedelssystemet måste bli mer flexibelt ochföljsamt i förhållande till den enskilde studenten.Studiemedel bör utbetalas med utgångspunkt i hurmånga högskolepoäng som den studerande tar under entermin. Principen "peng per poäng" bör införas, såatt fler avklarade poäng leder till en successivupptrappning av studiestödet. Modellen uppmuntrarflit men gör det också möjligt för studenter med entillfällig svacka i sina studier att fortsätta sinastudier på lägre fart utan att bli helt utanekonomiskt stöd.12. Den övre åldersgränsen förrekryteringsbidrag (punkt 12) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub391 yrkande 12.StällningstagandeUr perspektivet livslångt lärande är detoacceptabelt att rekryteringsbidrag endast kanlämnas till personer . Det finnsi dag personer som är och varken hargrundskole- eller gymnasiekompetens och som riskeraratt bli arbetslösa. Dessa blir med dagens snävaregler hänvisade till kortvariga lågavlönade arbeteneller långvarig arbetslöshet. Regeringens kopplingmellan studiemedelssystemet och rekryteringsbidragetär felaktig. Det är långt viktigare att se till denenskilde individens behov än till behovet avöverensstämmelse mellan regelverken förrekryteringsbidrag och för studiemedel. Det bör intefinnas någon övre åldersgräns förrekryteringsbidraget.13. Enklare regler och mindreförhandsprövning i studiestödssystemet(punkt 14) - fp, kdav (), () och AnaMaria Narti (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen revisorers förslag2002/03:RR15 punkterna 1 och 2 samt motionerna2003/04:Ub1 yrkandena 2 och 3 och2003/04:Ub2 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeLånga handläggningstider hos CSN för studiestödoch brister i servicen till studenterna i sambandmed terminsstarterna har varit ett återkommandeproblem. Regler som är enkla och lätta att förståunderlättar administrationen av studiestödet och görsystemet begripligt för de studerande och låntagaresom berörs av det. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om förenklingar av reglerna.Det finns också anledning att, som Riksdagensrevisorer har föreslagit, genomföra enförsöksverksamhet med minskad förhandsprövning ochmer efterkontroll. Försöksverksamheten skall gå utpå att undersöka om ett sådant system förbättrarsituationen för studenterna. För studenter som videfterhandskontroll blir skyldiga att betala tillbakainte bara lånet utan också bidraget kan storaproblem uppstå. Efterhandskontrollen bör kunna skeså snabbt att inte mer än en felaktig utbetalningskall kunna göras. Dessutom måste informationen tillde sökande vara så tydlig att de inte av misstagsöker studiemedel de inte har rätt till.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd , m.m. (punkt 2) - mav i (m), Per ()och ().Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken skallvara att möjliggöra ökad tillväxt, att kunna leva påsin lön och stärkt trygghet. Antalet sjukskrivna ochförtidspensionerade måste minskas genom att sjukvårdoch rehabilitering förbättras. Detta kräver bl.a. enmålmedveten politik för ett ökat arbetsutbud, rejälasatsningar på kunskap och forskning samt påtagligaförbättringar av klimatet för företagande. För attmöjliggöra allt detta krävs en politik sominnehåller lägre skatter för både löntagare ochföretagare, en skärpning av bidragssystemen,avregleringar och ökad konkurrens, en ökad trygghetför och stärkt självkänsla hos medborgarna.Våra förslag skall vara trygga, väl sammanhållnaoch syftar till att skapa de bästa förutsättningarnaför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Vivill att fler, inte färre, kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenoch självkänslan ökar också genom att hushållen fåren större ekonomisk självständighet. Friheten ochrättigheten att välja bidrar både till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare. värnarvi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttryggt sätt kunna genomföra de uppgifter som skallvara gemensamma. Exempelvis tillförs betydanderesurser för att bryta den ökade sjukfrånvaron ochde ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringarsamt finanspolitiska ramverk - präglas av ordningoch reda och skall ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Eftersom riksdagensmajoritet har beslutat om ramarför de olika utgiftsområdena i enlighet medfinansutskottets förslag och därmed valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 15 Studiestöd.I det följande redovisar vi i korthet det moderataalternativet till politik inom utgiftsområde 15. Vårpolitik finns närmare utvecklad i reservation 7 ibetänkande 2003/04:FiU1.Vi vill göra en kunskapssatsning som bygger på enkraftig ökning av resurserna till skolan, högreutbildning och forskning och på en omläggning avutbildningssystemet i riktning mot ökad kvalitet,valfrihet och konkurrens. Vi avvisar liksom tidigarerekryteringsbidraget och att bidrag tillkorttidsstudier fördelas genom två fackligaintresseorganisationer. De medel som regeringenberäknat under dessa två anslag (25:4 och 25:7) villvi överföra till studiemedelsanslaget. Detta liggeri linje med vårt förslag under utgiftsområde 16 attsamla alla vuxenutbildningar under ett anslag.Studiemedelsanslaget anser vi kan minskas med 400miljoner kronor på grund av att vi gör en annanprognos än regeringen för antalet studerande.2. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd , m.m. (punkt 2) - fpav () och ().Folkpartiet liberalerna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken samt andrautgiftsramar än dem som harfastställt . Vi förordar en ansvarsfullbudgetpolitik med en budgetmarginal som räcker fördet oförutsedda. Balans i statens finanser skallvara ett nytt mål för budgetpolitiken. Vårtalternativ framgår av reservation 8 ifinansutskottets betänkande 2003/04:FiU1. Förutgiftsområde 15 innebär det en utgiftsram somär lägre än den som riksdagennyligen har fastställt.Vi räknar med en minskad takt i utbyggnaden avhögskolan för att frigöra medel till satsningar påundervisningskvaliteten. Därför kan anslaget tillstudiemedel minskas med . Vianser också att den högre bidragsnivån för vuxna somläser på gymnasienivå kan sänkas till avtotalbeloppet, vilket frigör medel för atttotalbeloppet för alla skall kunna ökas med 200 krper månad. Liksom tidigare motsätter vi ossrekryteringsbidraget, som orättvist gynnar personersom är . Vi vidhåller också liksomtidigare att rätten att fördela studiestöd avskattemedel inte skall ges till fackföreningar.Anslaget till korttidsstudiestöd kan därför minskasmed . De medel som då finns underanslaget skall fördelas av Sisus.3. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestödför , m.m. (punkt 2) - kdav ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken samt andrautgiftsramar än dem som harfastställt . Kristdemokraternasbudgetalternativ tar sikte på att förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerinom olika politikområden. Målet med våra reformerär att skapa förutsättningar för en uthålligtillväxt på åtminstone över enkonjunkturcykel. Det innebär att sysselsättningenkan öka utan att inflationen tar fart, att denenskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärdkan öka utan politisk detaljstyrning, att denoffentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökandebehov utan att jagas av krympande skattebaser ochatt statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga.Med socialdemokratisk politik är utvecklingen denomvända: sysselsättningen minskar, tillväxten väntasbli lägre än i omvärlden, statsskulden ökar,detaljstyrningen ökar och i stora delar avkommunsektorn erbjuds sämre vård och omsorg tillhögre skatt. ekonomiska politiksammanfattas i motion 2003/04: Fi241.Vi anser att bidraget vid korttidsstudier ärviktigt för att rekrytera personer med kort tidigareutbildning och stimulera till längre studier.Däremot anser vi liksom tidigare att statligtstudiestöd inte skall fördelas av olika fackligaintresseorganisationer. Vi föreslår därför att CSNoch Sisus ges ansvar för fördelning avkorttidsstudiestöd respektive timersättning tilldeltagare i särvux. Detta sker genom att anslaget25:7 Bidrag till vissa organisationer avskaffas ochatt anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag tillförs 20miljoner kronor på en särskild anslagspost4. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd , m.m. (punkt 2) - cav ().Centerpartiet har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken samt andrautgiftsramar än dem som harfastställt . Vår ekonomiska politik utgårfrån federalismens principer. Samhället, välfärdenoch företagsamheten skall växa underifrån. Det är avden enskilda människans idérikedom ochinitiativkraft som företag skapas och samhälletutvecklas. Statens ansvar är att upprätthållarättvisa, stabila och överblickbara spelregler förekonomin och infrastrukturen. Vårt alternativframgår av reservation 10 i finansutskottetsbetänkande /04:FiU1. För utgiftsområde 15innebär det en utgiftsram som är 700 miljonerkronor högre än den som harfastställt.Den besparing på anslaget till rekryteringsbidragsom regeringen gör på , jämförtmed vad som tidigare planerats , är heltomotiverad. Den leder endast till att färremänniskor kan få en grundläggande utbildning. Vivill därför öka anslaget med 700 miljoner kronor.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen har i proposition 2003/04:1Budgetpropositionen ,utgiftsområde 15 Studiestöd, föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt2.1 och 4.1.2),2. att godkänner att lån tasupp i för studielån intill ettbelopp om 130 (avsnitt 4.1.3),3. att bemyndigar regeringen att under2004 för ramanslaget 25:6 Bidrag till vissastudiesociala ändamål beställa produktion avstudielitteratur som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst 4 000 000 krefter 2004 (avsnitt 4.1.6),4. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligtuppställningen i bilaga 3 till detta betänkande.Lagförslaget återfinns som bilaga 2 till dettabetänkande.Förslaget från revisorerRiksdagens revisorer har i förslag 2002/03:RR15angående CSN:s handläggningstider ochtillgänglighet, föreslagit1. att tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anför i avsnitt2.2 om enklare regler.2. att tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anför i avsnitt2.3 om mindre förhandsprövning och merefterhandskontroll.Revisorernas övriga förslag i 2002/03:RR15 behandlasi utskottets betänkande 2003/04:UbU1.Följdmotioner med anledning avRiksdagens revisorers förslag2003/04:Ub1 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regelförenklingarinom studiestödssystemet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om mindreförhandsprövning och mer efterhandskontroll.2003/04:Ub2 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regelsystemetför studiestöd skall förenklas enligt vadRiksdagens revisorer föreslår.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att försök medminskad förhandsprövning bör göras enligt vadRiksdagens revisorer föreslår.Motioner från allmännamotionstiden2003/04:Ub257 av och ():begär att regeringen lägger fram förslagtill ändringar i lagar och förordningar där detklart framgår att om elever måste bo inackorderadepå skolorten skall inackorderingstillägg utgå.2003/04:Ub264 av Skånberg och Per ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utredaalternativet att utförsälja studielånsstocken påmarknaden.2003/04:Ub344 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn av CSN:s praxisnär det gäller inackorderingstillägg för elever somvill gå på fristående gymnasium.2003/04:Ub363 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om stöd till högre utbildningpå minoritetsspråk.2003/04:Ub385 av i m.fl.(m):2. beslutar avskaffa fribeloppsgränsenhelt i enlighet med vad som anförs i motionen.2003/04:Ub390 av m.fl. (c):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att så snartstatsfinanserna medger det införa ett nyttstudiemedelssystem där bidrag och lån skall utgöravartdera av totalbeloppet.2003/04:Ub391 av m.fl. (c):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att skriva ini skollagen att lärare har rätt att underrättaföräldrar till myndiga elever om de skolkar.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att inte hanågon övre åldersgräns för rekryteringsbidraget.2003/04:Ub396 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avskaffadagens tilläggslån till personer medarbetslivserfarenhet och föra över de resursernatill ett tilläggslån för studerande med barn.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en höjning avtotalbeloppet med per månad.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om studiemedel tillvuxenstuderande.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om etablerandet avprincipen "peng per poäng".8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall återkomma till med en strategi förhur fribeloppsgränsen skall avskaffas.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en höjning avfribeloppsgränsen från avbasbeloppet.2003/04:Ub415 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att studenter över25 år har större möjlighet till tilläggslån istudiestödssystemet.2003/04:Ub418 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om indragetstudiebidrag som en möjlig åtgärd att vidta motelever som kränker andra eller har ogiltigfrånvaro.2003/04:Ub443 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om borttagandet avfribeloppsgränsen.2003/04:Ub475 av i m.fl.(m):1. anvisar för anslagenunder utgiftsområde 15 Studiestöd med de ändringari förhållande till regeringens förslag som framgårav i motionen redovisad uppställning.2003/04:Ub503 av m.fl. (c):anvisar för anslagen underutgiftsområde 15 Studiestöd med de ändringar iförhållande till regeringens förslag som framgår avi motionen redovisad uppställning.2003/04:Ub513 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en höjning avstudiebidraget för gymnasieelever till1 050 kr/månad.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om höjdstudiebidragsdel för universitets- ochhögskolestudier.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett avskaffande avfribeloppet utan att bidragsdelen i studiebidragetpåverkas.8. anvisar för anslagenunder utgiftsområde 15 Studiestöd med de ändringari förhållande till regeringens förslag som framgårav i motionen redovisad uppställning.2003/04:Ub515 av m.fl. (fp):3. anvisar till utgiftsområde 15Studiestöd för 1 834 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit eller således20 enligt i motionen redovisaduppställning.2003/04:Ub516 av m.fl. (kd):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om barntillägg istudiemedelssystemet.2003/04:Fi240 av m.fl. (fp):22. anvisar för anslagenunder utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning(delvis).Bilaga 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring istudiestödslagen (1999:1395)Härigenom föreskrivs att punkt 10 iikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tillstudiestödslagen (1999:1395) skall ha följandelydelse.------------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse------------------------------------------------------10. Den som betalar 10. Den som har beviljatstillbaka studielån eller studielån elleråterbetalningspliktiga återbetalningspliktigastudiemedel enligt både studiemedel enligt bådestudiestödslagen studiestödslagen(1973:349) och den nya (1973:349) och den nyalagen kan begära att lagen kan begära att äldreäldre lån läggs samman lån läggs samman med nyamed nya lån och att de lån och att de sammanlagdasammanlagda lånen betalas lånen betalas tillbakatillbaka enligt enligt bestämmelserna ibestämmelserna i den nya den nya lagen.lagen. Sammanläggningen Sammanläggningen skallskall börja tillämpas börja tillämpas åretåret närmast närmast dådå låntagaren begärt att låntagaren begärt attlånen skall läggas lånen skall läggas samman.samman. Sammanläggningen Sammanläggningen skall skeskall ske vid enligt enligt följande. En gemensam gemensam återbetalningstidåterbetalningstid bestäms bestäms för detför det sammanlagda lånet sammanlagda lånet ii enlighet med enlighet medbestämmelserna i 4 kap. bestämmelserna i 4 kap. 4,4, 9 och 10 §§ i den nya 9 och 10 §§ i den nyalagen. För återbetalning lagen. För återbetalningav det sammanlagda lånet av det sammanlagda lånetskall bestämmelserna i 4 skall bestämmelserna i 4kap. i den nya lagen även kap. i den nya lagen äveni övrigt tillämpas. i övrigt tillämpas.Regeringen eller den Regeringen eller denmyndighet som regeringen myndighet som regeringenbestämmer får dock bestämmer får dockföreskriva att föreskriva att årsbeloppetårsbeloppet enligt 4 kap. enligt 4 kap. 14 § första14 § första stycket i den stycket i den nya lagennya lagen får sättas ned får sättas ned till etttill ett belopp som är belopp som är lägre än femlägre än av procent av låntagarenslåntagarens inkomst eller inkomst eller från och medfrån och med det år då det år då låntagarenlåntagaren fyller fyller sju procent.sju procent. Årsbeloppet Årsbeloppet skall dockskall dock alltid uppgå alltid uppgå till minsttill avav låntagarens inkomst. FrånFrån och med det år då och med det år dålåntagaren fyller låntagaren fyller 50 årfår tillägg till får tillägg till inkomsteninkomsten göras för göras för förmögenhet.förmögenhet. Avskrivning Avskrivning av lån som harav lån som har lagts lagts samman skall i frågasamman skall i fråga om om lån som lämnats enligtlån som lämnats enligt den gamla lagen ske enligtden gamla 8 kap. 9, 10 och 12 §§ ilagen ske enligt 8 kap. den gamla lagen och i9, 10 och fråga om lån som lämnats12 §§ i den gamla lagen enligt den nya lagen skeoch i fråga om lån som enligt 4 kap. 25 § i denlämnats enligt den nya nya lagen.lagen ske enligt 4 kap.25 § i den nya lagen.------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004.Bilaga 3Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag för år 2004inom utgiftsområde 15 StudiestödUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag.