bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattninginnebär den strategi som har lagts fast iFramtidsprogrammet ett tydligt ställningstagande fören offensiv satsning på att utveckla turismen iSverige och därigenom på att stärka svenskturistnäring. De ekonomiska satsningar som riksdagenhar tagit ställning till i samband med behandlingenav den regionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4) och budgetpropositionen för utgörgrunden för programmets praktiska genomförande.Genomförandet är dessutom högprioriterat avTuristdelegationen och , och utskottetförväntar sig en fortsatt hög intensitet i denärmaste årens implementeringsarbete. Den översyn avturistfrämjandets organisation som har aviserats avNäringsdepartementet bör kunna resultera i ett änmer effektivt genomförande. Utskottet förutsätterockså att översynen tar sin utgångspunkt i en analysav hur effektiv den nuvarande organisationen harvarit när det gäller att nå målen förturistpolitiken.Framtidsprogrammets olika delområden berör fleraav de områden som tas upp i de här behandlademotionerna. Det gäller exempelvis de allmännavillkoren för turistnäringen, fisketurism ochekoturism. Framtidsprogrammet innehåller ocksåsatsningar på forskning om turism samt inom områdetinfrastruktur och turism. Även natur-, kultur-,landsbygds- och konferensturismen är föremål förolika insatser. finner inga skältill att genom särskilda uttalanden skallföregripa den pågående genomförandeprocessen.Avslutningsvis vill utskottet upprepa sinståndpunkt angående pornografi i TV-utbudet på hotell och konferensanläggningar.Utskottet anser att frågan främst är en angelägenhetför berörda företag, men att det finns möjlighet förriksdag, regering och myndigheter att föregå medgott exempel genom att välja anläggningar som intetillhandahåller pornografi. Utskottet ser ocksåpositivt på det arbete som bedrivs inomRegeringskansliet för att se över möjligheterna atti upphandlingssammanhang ställa särskilda krav påhotell och konferensanläggningar vad gäller TV-utbudet.Med det anförda avstyrker utskottet här aktuellamotioner i berörda delar.Företagsetablering ochföretagsnedläggningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om företagsetablering ochföretagsnedläggning. Jämför reservationerna11 (m, fp, kd, c) och 12 (v, mp).MotionernaI motion 2002/03:N218 (s) önskas en kartläggning avproblem och åtgärder i samband med utländskaföretags etablering i . Det hävdas i motionenatt konfrontationen med våra arbetsmarknadsreglerkan leda till kulturkrockar vid sådana tillfällen. Imånga länder har man inte samma önskan omöverenskommelser och samsyn mellan den fackligaorganisationen och arbetsgivaren, vilket kan ledatill problem. Enligt motionären är en kartläggningav dessa problem liksom vilka åtgärder som behövervidtas en angelägen fråga.Under de senaste 30 åren har inga nya storföretagstartats och stannat kvar i landet, sägs det imotion 2002/03:N225 (kd). Idéer som vuxit fram iSverige förverkligas i andra länder, och storaföretag flyttar allt oftare till länder som är merföretagsvänliga. Det är av stor vikt att svenskastorföretag får likvärdiga villkor med konkurrenteri andra EU-länder. Det gäller såväl ekonomiskagarantier som handläggningstider. Får storföretagsämre förmåner riskerar vi att förlora åtskilligaarbetstillfällen i landet, anförs det. Motionärernaexemplifierar problemet med långsam handläggninggenom att beskriva Saabs ansökan omriskkapitalfinansiering för deltagande i det s.k.Airbusprojektet . Det tog enligt motionärerna ca20 månader innan fick besked från regeringen iärendet. Mot bakgrund av detta begär motionärernatvå tillkännagivanden. Det ena gäller ett uttalandeom att ge svenska företag samma villkor som deraskonkurrenter i andra EU-länder. Det andra avser ettuttalande om betydelsen av att företagen gesekonomiska garantier och att beslut fattas såskyndsamt att företagen stannar kvar i landet.I motion 2002/03:N330 (v) begärs att riksdagenlägger fram förslag till nya lagar eller reviderarbefintliga lagar för att tydliggöra regelverket vidnedläggning av företag eller företagsenheter. Vidarebegärs att regeringen låter utreda frågan om enlagstiftning som ökar de anställdas förutsättningaratt förvärva ett företag eller en enhet som skallläggas ned samt föreslår åtgärder som gör ett sådantövertagande praktiskt möjligt. Motionären anser attdet under har fokuseratsmindre på vad som produceras och mer på totalvinstmaximering. Inte ens mycket lönsamma enhetereller företag kan känna sig säkra. I motionenexemplifieras detta med processen kringnedläggningen av stålverket i . Det äruppenbart att det svenska regelverket vidnedläggning av fungerande och lönsamma företag ellerenheter måste ses över, anser motionären ochefterlyser förslag från regeringen som tydliggör ochskärper företagens ansvar gentemot anställda ochberörda orter. Inriktningen skall också vara attstärka de anställdas rättigheter och inflytande vidbeslut om nedläggning. Regeringen bör överväga enlagstiftning som ger de anställda rätt att förvärvaett företag eller en enhet, som hotas av nedläggningoch föreslå åtgärder som gör sådana övertagandenmöjliga, t.ex. genom statliga lånegarantier ellerstatligt medägande direkt eller indirekt. En sådanlag skulle dessutom minska risken för företagsköp,som syftar till att begränsa konkurrensen genomnedläggning. Motionären anser att ägandetsrättigheter måste begränsas och de anställdasrättigheter utökas.Åtgärder för att möjliggöra övertagande avnedläggningshotade företag begärs även i motion2002/03:N261 (mp). Orter som drabbas avfabriksnedläggningar drabbas hårt. Inget företagskall, enligt motionären, ha rätt att lägga ned enenhet utan att först bjuda ut den till försäljningtill, i tur och ordning, enhetens arbetare, ortensbefolkning och den allmänna marknaden.Försäljningssummans storlek skall lagregleras ochvara skälig. Utrustning som krävs för att drivaenheten vidare skall undantas från försäljning.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2001 behandlade näringsutskottet en motion medi stort sett likalydande innehåll som i motion2002/03:N218 (s). Utskottet (bet. 2000/01:NU7), somdelade motionärens uppfattning att det är positivtmed utländska företags investeringar i , fanndet självklart att utländska företag skallrespektera de lagar och bestämmelser som gäller påolika områden. Vidare framhöll utskottet vikten avatt konkurrensneutrala villkor gäller för utländskaföretags investeringar i olika länder och noterademed tillfredsställelse det arbete med direktivbeträffande arbetstagarinflytande som bedrevs inomEU. Ett enigt utskott avstyrkte den aktuellamotionen.Angående förköpsrätt för anställda m.fl. som nämnsi motionerna 2002/03: N330 (v) och 2002/03:N261 (mp)kan noteras att liknande yrkanden behandlades avutskottet (bet.1994/95:NU18). Utskottet avstyrkte yrkandet medmotivet att den typ av reglering av företagensverksamhet som förordades skulle kräva genomgripandeförändringar av lagstiftningen, främst avseendeaktiebolagen. När liknande förslag framfördes avMiljöpartiet under /99 ansåg utskottetdet vara viktigt att möjligheten ökas för dem somarbetar i ett företag - arbetare, tjänstemän ochföretagsledning - att ta över ägandet om företagetskall säljas (bet. 1998/99:NU6). Utskottetförespråkade en mångfald i ägandet och utgick frånatt regeringen hade ett likartat synsätt.Motionsyrkandena avstyrktes.Våren 2002 behandlade arbetsmarknadsutskottet(bet. 2001/02:AU6) en motion med liknande innehållsom i motion 2002/03:N330 (v).Arbetsmarknadsutskottet konstaterade att regeringenmot bakgrund av ett ökat antal varsel viddriftsinskränkningar hade ansett det vara nödvändigtatt kartlägga vilka regler som finns inom EU:smedlemstater om arbetsgivarens ansvar vidföretagsnedläggelser. , ,fick sedermera ett sådant uppdrag.Arbetsmarknadsutskottet hänvisade också till att ensärskild utredare hade fått i uppdrag att bl.a. seöver effekterna av s.k. omställningsavtal (dir.2000:55). Utskottet avstyrkte motionen medhänvisning till att dessa utredningar bordeslutföras innan utskottet tog närmare ställning.Slutsatsen från AMS kartläggning var bl.a. att EU-medlemsstaternas regelsystem som gäller vidföretagsnedläggningar uppvisar vissa gemensammadrag, som beror på att staternas regleringar utgårfrån samma minimikrav enligt internationellaarbetsorganisationen () och EG-direktiv.Samtidigt finns det också många skillnader somförklaras av staternas olika syn på arbetsrättensoch arbetsmarknadsmyndigheternas roll ochfunktionssätt i samhället.Utskottets ställningstagandeI två av de här aktuella motionerna föreslåsåtgärder för att underlätta övertagande avnedläggningshotade företag eller enheter. Utskottethar tagit ställning till liknande yrkanden tidigareoch då, utan att förorda ett särskilttillkännagivande, understrukit vikten av en mångfaldi ägandet. Vidare har utskottet framhållit attmöjligheten bör ökas för dem som arbetar i ettföretag, arbetare, tjänstemän och företagsledning,att ta över ägandet om företaget skall säljas.Utskottets står fast vid denna uppfattning ochförutsätter att regeringen fortlöpande prövar omkompletterande åtgärder erfordras för att främjasådant övertagande.Vidare vill utskottet instämma i vad som anförs imotion 2002/03:N225 (kd) om vikten av likvärdigakonkurrensvillkor för svenska företags agerande påden europeiska arenan. Till skillnad frånmotionärerna menar utskottet dock att de svenskaföretagen i allt väsentligt har minst lika godaallmänna villkor som aktörer från andra EU-länder.Enligt utskottets mening kan det exempel sombeskrivs i motionen inte tas som intäkt förförekomsten av ett generellt problem när det gällerexempelvis långa handläggningstider. Därutöver villutskottet framhålla att det pågår ettregelförenklingsarbete som ytterligare kommer attförbättra de svenska företagens konkurrenssituation.Beträffande vad som anförs i motion 2002/03:N218(s) om utländska företags etablering i villutskottet upprepa sin tidigare ståndpunkt i frågan.Utskottet finner det självklart att utländskaföretag skall respektera de lagar och bestämmelsersom gäller på olika områden samt att det är viktigtatt konkurrensneutrala villkor gäller för utländskaföretags investeringar. Till detta kan även fogasatt utskottet inte uppfattar att de problem sombeskrivs i motionen är av sådan art eller omfattningatt den föreslagna kartläggningen kan anses varamotiverad.Med det anförda avstyrks samtliga här behandlademotioner i berörda delar.Företagare och anställdaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till bl.a. enpågående rättsprocess avslå motioner omföretagare och anställda.MotionernaDet finns all anledning att se positivt påmöjligheterna att använda okonventionella metoderför att finna nya verksamhetsidéer i bl.a.avfolkningsbygder, anförs det i motion 2002/03:N247(v). I orter med en ensidig näringslivsstruktursaknas ofta traditionen att starta företag, påpekarmotionären och förordar därför en bolagsform däridéer kan prövas som den enskilde kanbehålla sin A-skattsedel och därmed betraktas somformellt anställd. skall det bedömas omidén kan ligga till grund för en självständigverksamhet. Motionären föreslår att regeringensamlar information om den här typen av verksamhetinom ramen för det förenklingsarbete avseendesmåföretag som pågår och sedan föreslår erforderligaförbättringar.I motion 2002/03:N377 (c) anförs att svenskaföretagare är omgärdade av en omfattande byråkrati.De minsta företagen är särskilt drabbade. Mot denbakgrunden förespråkar motionären ett pilotprojektsom grundar sig på företagsmodellen Bolagsbolaget.Modellen bygger på att enskilda entreprenörer hyrsin arbetsgivare: . Den enskilde får enanställning i som genom sin F-skattsedel ansvarar för redovisning av skatter ocharbetsgivaravgifter. Bolagsbolaget hanterar ävenfakturering, bokföring m.m. Bolagsbolaget har ocksåfått betydelse för dem som är i arbetsmarknadsåtgärdefter långtidsarbetslöshet. De arbetslösasmotivation till eget företagande har ökat då de harkunnat erhålla kompletterande ersättning under dentid de prövar sina idéer i Bolagsbolagets hängd.Invandrare som har ambitionerna att bliegenföretagare eller anställda, kan genomBolagsbolaget lära sig den svenska företagskulturenoch prova sig fram, visa sina färdigheteroch "sälja in sig" på marknaden. Bolagsbolagetsverksamhetsmodell har många fördelar och måste sessom ett komplement till andra företagsmodeller ochutbildningsformer. Mot denna bakgrund önskastillkännagivanden om att företagsmodellenBolagsbolaget skall utses till pilotprojekt under enbegränsad tidsperiod, om att Bolagsbolagetsverksamhet kan betraktas som en lärande organisationför enskilda blivande företagare samt om attBolagsbolagets modell utgör ett utbildningsforum förinvandrare där de kan få kunskap om den svenskaföretagskulturen och möjlighet till integrering isamhället på ett naturligt sätt. En begäran om ettfjärde tillkännagivande saknar närmare motiveringar.Lydelsen är endast att direktiven tilllänsstyrelserna, skattemyndigheterna ocharbetslöshetskassorna skall vara enhetliga.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande Bolagsbolaget kan det noteras attNäringsdepartementet vid uppvaktningar har fått tadel av de idéer som återges i motionen. Enligtuppgift har departementets näringslivsenhet settförhållandevis positivt på Bolagsbolagetsverksamhet, medan större tveksamhet har funnits hosarbetsmarknadsenheten. Detta bottnar huvudsakligen ihur de s.k. bolagsbrukarna utnyttjararbetslöshetsförsäkringen.Skattemyndigheten i beslutade ifebruari 2001 att återkalla ett Bolagsbolags F-skattsedel. Skälet var bl.a. att bolagetsredovisningsrutiner stred mot bestämmelserna ibokföringslagen. Enligt skattemyndighetensammanhängde detta bl.a. med bolagetsverksamhetsidé. menade också attbolaget missbrukat sin F-skattsedel genom att gå insom betalningsmottagare i stället för den person somhade utfört arbetet. Detta ansågs strida motbestämmelserna i skattebetalningslagen. Beslutetöverklagades till länsrätten som i en dom i februari2003 gick på skattemyndighetens linje. Länsrättensbeslut har sedermera överklagats till kammarrätten.Utskottets ställningstagandeUtskottet har en positiv inställning till nytänkandesom kan stimulera framväxten av nya företag ocharbetstillfällen. Inte minst gäller detta sådanainitiativ som innebär att människors kreativitet pålokal och regional nivå tas till vara. uppfattning bör den ovan beskrivnarättsliga prövning som pågår avvaktasinnan tar eventuella initiativ till attförändra aktuella regler eller för att tillse attokonventionella företagsmodeller utreds närmare. Detkan under den pågående rättsliga processen inteheller anses lämpligt med några uttalanden frånriksdagens sida som har direkt bäring på denverksamhet som är föremål för den rättsligaprövningen. Med det anförda avstyrker utskottet härbehandlade motioner i berörda delar.Skogs-, trä- och stålindustrinUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete bör avslåmotionsyrkanden om skogs-, trä- ochstålindustrin. Jämför reservation 13 (m, fp,kd, c).MotionernaI motion 2002/03:N362 (s) anförs attförädlingsgraden borde kunna öka på det virke somtas ut från skogarna i . Genom ökadeFoU-insatser skulle detta vara möjligt att uppnå.Enligt motionärerna kan skogen i större utsträckningbidra till ökad sysselsättning, ökade inkomster ochett mer ekologiskt hållbart samhälle. Motionärernaframhåller också att det mesta av det som producerasinom stålindustrin i lämnar länet medalltför låg vidareförädlingsgrad. Därför måste enökad satsning på utvecklingsinsatser i samarbetemellan industrin och högskolan komma till stånd.Ökad vidareförädling stärker basindustrin och bidrartill ökad sysselsättning, sägs det i motionen.I motion 2002/03:N269 (m) framhålls skogsbruketsoch skogsindustrins betydelse som en viktigbasnäring. Staten har ett delansvar att skapaförutsättningar för att skogsbruk och skogsnäringkan utvecklas, sägs det i motionen. Skogspolitikenmåste breddas för att kunna medverka till attuppfylla de övergripande målen för den ekonomiskapolitiken samt för regional-, arbetsmarknads- ochmiljöpolitiken. Enligt motionärerna måste staten merbeslutsamt än tidigare analysera vilka åtgärder sombehövs för att skogsklustret skall kunna spela denroll det har gjort. Motionärerna anservidare att staten måste ta ansvar för attforskningen inom den trätekniska sektorn ges ökaderesurser. Det begärs ett tillkännagivande om densvenska skogsnäringens betydelse för den svenskaekonomin och om en satsning på vidareutveckling avträanvändning.I motion 2002/03:MJ425 (kd) betonas vikten av attVetenskapsrådet harmoniserar den grundläggandeforskningen och tillämpade innovationer.Industriforskningsinstitutens statligagrundfinansiering är en förutsättning för långsiktigforskningsverksamhet där näringen tillskjuterhuvuddelen av medlen. Ett tillkännagivande begärs omatt regeringen måste prioritera forskningen kringträ och träanvändning.Det finns stora förutsättningar att ökavidareförädlingsgraden inom skogsbranschen, anförsdet i motion 2002/03:N233 (c). En högrevidareförädlingsgrad skulle stärka näringenytterligare, vidareutveckla landets viktigasteexportnäring och ge ett tillskott av värdefullaarbetstillfällen. Motionärerna konstaterar attriksdagen beslutade om ett program förökad träanvändning i . För att bryta dagensutveckling och ge byggande, träanvändning ochförädling ett nytt avstamp krävs enligt motionärernaatt detta program utformas till ett kraftfulltinstrument för arbete och utveckling, inte minst iskogslänen. Motionärerna önskar även etttillkännagivande om vikten av att skapa regionalaträcentrum/utvecklingscentrum. Det behövs, enligtmotionärerna, regionala program för att utvecklaskogsnäringen och vidareförädlingen av skogsråvarani berörda områden.Vidareförädling av trä behandlas också i motion2002/03:N285 (c). Även i denna motion erinras om attriksdagen har antagit ett nationellthandlingsprogram för vidareförädling av trä. Enligtmotionärerna bör det eftersträvas en ökadvidareförädling. Helst bör förädlingen ske så näraväxtplatsen som möjligt för att minimeramiljöskadliga transporter. Med ökad förädling iSverige skapas också nya arbetstillfällen. Vidarepläderas för en ökad satsning på trädesign iVästernorrlands och län.Trä är en förnyelsebar resurs och i ett ekologiskthållbart samhälle måste trä ersätta plast imånga produkter, anförs det i motion 2002/03:N302(mp). Skogsråvaran borde kunna skapa betydandemervärden om den förädlades i högre grad än ,hävdas det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterTräUtskottet behandlade motionsyrkanden på tematvidareförädling av trä (bet.2001/02:NU12). Beredningen resulterade i attriksdagen på förslag av utskottet gjorde etttillkännagivande i syfte att driva på regeringens dånyligen initierade arbete med att ta fram ettnationellt träprogram. Utskottet framhöll ocksåskogsindustrins stora betydelse för den ekonomiskautvecklingen i , bl.a. genom dess ansenligabidrag till exportnettot, och genom dess betydelseför sysselsättningen på vissa orter.Med hänvisning till tidigare uttalanden upprepadeutskottet uppfattningen att det borde vara möjligtför den svenska skogsindustrin att ökaförädlingsgraden i de produkter som exporteras. Enökad vidareförädling vore, enligt utskottet, bra försvensk ekonomi, sysselsättning och miljö. Utskottetfann det även positivt att ett arbete hadeinitierats inom i syfte att ökaträanvändningen i byggandet. Med referens till det iden regionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4) aviserade programmet för utveckling avdet nationella träklustret betonade utskottet detcentrala i näringslivets medverkan i framtagandetoch genomförandet av programmet.När utskottet behandlade den ovan nämndaregionalpolitiska propositionen och tog ställningför den satsning på ett program för hållbar tillväxtinom det nationella träklustret som där föreslogs,underströk utskottet (bet. 2001/02: NU4) detangelägna i att stimulera en snabb utveckling inomskogs- och träbranschen. Motivet till detta varbl.a. den ökande konkurrensen från nyaträvaruleverantörer i bl.a. östra och ävenfrån nya material.Nutek har sedermera, i samråd med ochDelegationen för utländska investeringar i (), utarbetat insatsområdet träkluster inom ramenför ett nationellt program för utveckling avinnovationssystem och kluster. Träklusterprogrammetomfattar totalt under åren 2003och 2004. Programmet delfinansierar projekt tillföretagsnätverk/kluster inom den trärelateradeindustrin av projektens kostnader.Syftet är att främja samverkan mellan företag genomsådana affärsmässiga relationer som leder tillutveckling och tillväxt utöver vad företagen ochandra aktörer var för sig kan åstadkomma. Målet äratt programmet skall medverka till attföretagsnätverk tillsammans med aktörer inom denträrelaterade industrin möjliggör nya kommersiellaaktiviteter på nationella och internationellamarknader.Under år 2002 genomförde en utvärdering avde olika strategiska insatser som gjorts för attstimulera utvecklingen av svensk skogsnäring (.Bland slutsatserna kan nämnas att en utveckling avbyggsystem som baseras på massivträ ochlättbyggnadsteknik har initierats. Samarbetet mellanträleverantörer och byggnadsföretag har utvecklatsså att fungerande demonstrationsprojekt hartillkommit. Problemet inom trä-, bygg- ochmöbelprogrammet tycks dock främst ha varit bristandemarknadsbearbetning och avsaknad av egnainternationella marknadskanaler. Rapportförfattarnaframhöll vikten av att de uppnådda resultaten underde kommande åren omsätts i affärsmässig verksamhet.De betonade även värdet av att berörda myndighetersamordnar sina insatser mot en gemensam mål- ochhelhetsbild.Utvärderingen låg sedermera bl.a. till grund förVinnovas verksamhetsplanering för perioden2003-2007. Av denna framgår att myndigheten haridentifierat arton prioriterade tillväxtområden.Inom dessa tillväxtområden kraftsamlar föratt öka den tekniska forskningen. Ett avtillväxtområdena är trämanufaktur. Målet förverksamheten inom det tillväxtområdet är attvidareförädlingen av trä på nationell nivå skallfördubblas . Främstskall detta ske inom modulära träbaserade byggsystemoch interiöra, funktionella lösningar med högtinnehåll av vidareförädlat trä.I december 2002 tillkallade regeringen enförhandlare för att tillsammans med trä- ochbyggsektorn utarbeta en långsiktig strategi för attmoderna träbaserade byggsystem skall bli bättreetablerade på marknaden. Strategin skall innehållaen plan med förslag till åtgärder för statenrespektive näringslivet. Förhandlaren ansvarar föratt olika intressenter aktivt involveras i arbetetoch bidrar till att utforma förslagen. Senast den 1december 2003 skall förhandlaren redovisa sittarbete.När det gäller forskning på träområdet kan noterasatt utskottet har uttalat vikten av FoU-insatser inom den svenska skogsindustrin. Utskottethar också framhållit att skogsindustrin tillhör deområden som bör prioriteras av och i sambandmed omstruktureringen avindustriforskningsinstituten. haräven betonat vikten av en hög kunskapsnivå inomskogsindustrin (bet. 2001/02:NU5).På det skogsindustriella området finns tvåindustriforskningsinstitut, Institutet förträteknisk forskning (Trätek) och (). STFI har nyligenslagits ihop med (Packforsk). Detta sägs ge större möjligheter tilluppbyggnad av en kvalificerad skogsindustriellforskning som inkluderar flera förädlingsled. ÄvenTrätek har uttryckt önskemål om att integrera framåti förädlingskedjan.För att utveckla svensk träindustri inleddes år2000 en treårig försöksverksamhet med s.k.industriella utvecklingscentrum för träindustrin(IUC-Trä). Som tidigare nämnts har statens roll iförhållande till IUC behandlats av Utredningen omstatens regionala insatser för företagsutveckling.Regeringen kommer att ta ställning till utredningensförslag efter den remissomgång som löpte ut i slutetav februari 2003.StålNär det gäller vidareförädling av stål kan nämnasatt regeringen i propositionen om FoU och samverkani innovationssystemet (prop.