bet · GQ01NU13 · 2003-06-03 00:00:00 — Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag till åtgärder för attstärka den finansiella ställningen i (prop. 2002/03:86).Bakgrunden är att SJ har förbrukat mer än hälften av det regi-strerade aktiekapitalet. I enlighet med bestämmelser i aktie-bolagslagen måste aktiekapitalet vara återställt senast den 15september 2003. De föreslagna åtgärderna omfattar bl.a. etttillskott om högst och en låneram iRiksgäldskontoret om under perioden2004-2007.Liksom trafikutskottet - som har yttrat sig i ärendet - delarnäringsutskottet regeringens bedömning att åtgärder måstevidtas för att reda upp den ekonomiska krisen i SJ. Framtids-utsikterna för järnvägen som sådan får sägas vara goda, ochdärmed bör det finnas förutsättningar för att SJ som företagskall kunna få en gynnsam utveckling, anför utskottet. Medhänvisning till den s.k. marknadsekonomiska investerarprin-cipen anser regeringen att de föreslagna åtgärderna inte är attbetrakta som statsstöd i EG-fördragets mening. Utskottet fin-ner ingen anledning att ifrågasätta denna bedömning. Syftetmed åtgärderna är ju att SJ - när företagets finansiella ställ-ning har stärkts - skall ge utdelning till staten. Staten ageraralltså på motsvarande sätt som en privat investerare med enlångsiktig syn på sitt ägande skulle ha agerat. När det gällerfrågan om risken för att de föreslagna åtgärderna leder tillkonkurrenssnedvridning understryker utskottet att SJ själv-fallet inte skall inta någon särställning på de marknader därandra tågoperatörer är verksamma - SJ och andra transportfö-retag omfattas av samma strikta konkurrensregler. Avkast-ningskraven skall upprätthållas.Det föreslagna kapitaltillskottet är avsett att finansieras ge-nom den ekonomiska vårproposition (prop.2002/03:100) föreslagna ramen för kapitalinsatser i av statenhel- eller delägda aktiebolag. har i sitt nyligenjusterade betänkande 2002/03:FiU21 tillstyrkt förslaget medvissa modifieringar. väntas fatta beslut i sistnämn-da ärende innan det här aktuella betänkandet blir föremål förbeslut i kammaren. Utskottet utgår från att den kapitalstrukturfrån vilken tillskottet till SJ skall finansieras är beslutad avriksdagen när beslut rörande åtgärderna för att stärka denfinansiella ställningen i SJ skall fattas.I en reservation (m, fp, kd, c) föreslås att propositionenskall avslås. Det av regeringen presenterade beslutsunderlagetär, enligt reservanternas mening, otillräckligt som grund förett riksdagsbeslut. Problem- och konsekvensanalyser saknas iprincip helt, effekterna för andra aktörer berörs inte, någondiskussion av alternativa handlingsvägar eller om de före-slagna åtgärderna kan förväntas innebära en hållbar lösningpå SJ:s problem förs inte heller, och frågan om förenlighetenmed EU:s konkurrens- och statsstödsregler behandlas endastsummariskt, sägs det i reservationen. Företrädarna för Mode-rata samlingspartiet, , ochCenterpartiet deltar sedan inte i det konkreta beslutet om åt-gärder för att stärka den finansiella ställningen i SJ - i sär-skilda yttranden redovisas hur de anser att den akuta situatio-nen i SJ borde ha hanterats.När det gäller frågan om en fortsatt avreglering av järn-vägsmarknaden, som berörs i motionerna, konstaterar ut-skottet att denna fråga inte är föremål för något förslag tillriksdagsbeslut i propositionen och att den inte heller tillhörnäringsutskottets (utan trafikutskottets) beredningsområde.Järnvägsutredningen bedriver ett utrednings-arbete på detta område, varvid utredaren bl.a. - med utgångs-punkt i konsumentintresset - skall beskriva förutsättningarnaför och analysera effekterna av en fortsatt utveckling av kon-kurrensen inom den nationella persontrafiken på järnväg.Utredaren skall analysera olika modeller för en utveckladkonkurrens samt förorda ett alternativ. Utskottet anser - ilikhet med trafikutskottet - att det är självklart att beslut omeventuell fortsatt avreglering av järnvägsmarknaden måstebaseras på ett gediget utredningsunderlag. Järnvägsutred-ningen skall lämna sitt slutbetänkande , var-efter sedvanlig beredning kommer att ske. Att riksdagenskulle föregripa detta arbete och fatta beslut rörande denframtida utvecklingen på järnvägsmarknaden skulle vara an-svarslöst, påpekar utskottet. I två reservationer (m, fp, c; kd)redovisas respektive partiers ståndpunkter i frågan.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N13 yrkande 1,2002/03:N14 yrkande 1, 2002/03:N15 yrkande 1 och2002/03:N16 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Åtgärder för att stärka den finansiellaställningen i SJ ABRiksdagen bemyndigar regeringena) att tilldela ett kapitaltillskott om högst1 ,b) att besluta om att lån inom en ram av 2 000 000 000kronor får tas upp i för SJ AB:s räk-ning för ,c) att vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att stärkaden finansiella ställningen i i enlighet med vadsom anges i propositionen.Därmed bifaller proposition 2002/03:86 ochavslår motionerna 2002/03:N13 yrkandena 2-4, 7 och 8,2002/03:N14 yrkandena 2, 3 i denna del och 4,2002/03:N15 yrkandena 2-4, 6 och 7 och 2002/03:N16yrkandena 2 och 3, det sistnämnda i denna del.3. Fortsatt avreglering av järnvägsmarknadenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N13 yrkandena 5och 6, 2002/03: N14 yrkande 3 i denna del, 2002/03:N15yrkande 5 och 2002/03:N16 yrkande 3 i denna del.Reservation 2 (m, fp, c)Reservation 3 (kd)den 3 juni 2003På näringsutskottets vägnarMikael OdenbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ()*, (), (), ()*, (), (), (), (),()*, (), ÅsaTorstensson (c)*, (), (),(), ()*, ()* och ()*. * Har avstått från att delta i beslutet under punkt 2.2002/03NU13Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlasdels proposition 2002/03:86 om åtgärder för att stärka denfinansiella ställningen i ,dels 4 motioner som väckts med anledning av propositio-nen.Trafikutskottet har yttrat sig i ärendet. Yttrandet(2002/03:TU7y) återfinns i bilaga 2 i betänkandet.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att skall bemyndiga reger-ingen dels att tilldela SJ ett kapitaltillskott om högst , dels att ge SJ en låneram i Riksgäldskontoretom för och delsatt vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att stärka denfinansiella ställningen i SJ.Utskottets övervägandenReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Avslag på propositionen (punkt 1)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:1. avslår proposition 2002/03:86. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:N13 yrkande 1, 2002/03:N14yrkande 1, 2002/03:N15 yrkande 1 och 2002/03:N16 yrkande1.StällningstagandeVi anser - i likhet med vad som anförs i motionerna2002/03:N16 (m), 2002/03:N15 (fp), 2002/03:N13 (kd) och2002/03:N14 (c) - att propositionen bör avslås. Respekten förden demokratiska beslutsordningen kräver att det underlagsom regeringen presenterar i en proposition är av sådan ka-raktär att det självständigt kan ligga till grund för ett riks-dagsbeslut. Brister i underlaget kan inte kompenseras av attdepartementet i efterhand ställer sekretessbelagt ärendemate-rial till förfogande för utskottet. I det här aktuella fallet inne-bar detta att utskottet först före motionstidens ut-gång fick tillgång till ytterligare underlagsmaterial i ärendet.Det av regeringen i propositionen presenterade beslutsun-derlaget är, enligt vår mening, otillräckligt som grund för ettriksdagsbeslut. Problem- och konsekvensanalyser, som enligtgällande riktlinjer skall ingå i en proposition, saknas i principhelt i den här aktuella propositionen. Effekterna för andraaktörer berörs inte. Någon diskussion om alternativa hand-lingsvägar eller om de föreslagna åtgärderna kan förväntasinnebära en hållbar lösning på SJ:s problem förs inte heller.Frågan om förenligheten med EU:s konkurrens- och stats-stödsregler behandlas summariskt i ett avsnitt i propositionen.Där konstateras - lakoniskt -att regeringen anser att den s.k.marknadsekonomiska investerarprincipen gäller och att detinte är fråga om statsstöd. Någon information om den djupareinnebörden av denna princip eller om hur regeringen avser atthantera frågan i förhållande till redovisasinte. Regeringen har dock lämnat in ett underlag tillkommissionen, ett sekretessbelagt underlag som utskottet,med fortsatt sekretessbeläggning, fått tillgång till.I detta sammanhang finner vi skäl att beröra Näringsde-partementets närmast slentrianmässiga sätt att hantera hem-ligstämpling. I det material som regeringen sände till kom-missionen förseddes även missivskrivelsen med hemligstäm-pel - dessutom med hänvisning till fel sekretessparagraf. De-partementet tycks rutinmässigt ha satt hemligstämpel på varjepapper som har varit aktuellt i ärendet, ett förfarande som intestår i överensstämmelse med den vilja till öppenhet som när-ingsminister gav uttryck för i den tidigareredovisade interpellationsdebatten om öppenheten i de statli-ga företagen.Sammantaget anser vi - i likhet med vad som anförs i enavvikande mening (m, fp, kd, c) i trafikutskottets yttrande -att beslutsunderlaget i propositionen är undermåligt och intekan ligga till grund för ett riksdagsbeslut. Propositionen bördärför avslås. Därmed blir de aktuella motionsyrkandena till-godosedda och tillstyrks.2. Fortsatt avreglering av järnvägsmarknaden (punkt 3)av (), (), (), (), () och OlaSundell (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 2. Därmed bifaller motio-nerna 2002/03:N14 yrkande 3 i denna del, 2002/03:N15 yr-kande 5 och 2002/03:N16 yrkande 3 i denna del och bifallerdelvis motion 2002/03:N13 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeVi anser - i likhet med vad som anförs i motionerna2002/03:N16 (m), 2002/03:N15 (fp) och 2002/03:N14 (c) -att en fortsatt avreglering av järnvägstrafiken medför storafördelar och måste genomföras för att öka järnvägens attrak-tivitet och konkurrenskraft. bör en tillfredsställandetrafikförsörjning i hela landet säkras. Konkurrens gynnarkunderna, och främjas en modernisering av sektorn.Självfallet måste höga krav på säkerhet och tillförlitlighetställas på de operatörer som skall trafikerabannätet. Långsiktiga spelregler för landets tågoperatörer äravgörande för en rättvis konkurrens och för att järnvägenskall kunna behålla och utveckla sin roll i transportsystemet.Det är nödvändigt att regeringen vidtar åtgärder som säker-ställer att den svenska järnvägsmarknaden får långsiktiga ochrättvisa spelregler. I längden är en situation där statliga bolagoavsett skötsel får kapitaltillskott ohållbar. Privata företagsom missköts kan inte automatiskt räkna med tillskott frånägarna utan kan som en konsekvens av bristande affärsman-naskap eller olönsam affärsidé bjudas ut till försäljning elleravvecklas på annat sätt. Erfarenheterna av konkurren-sen vid länstrafikhuvudmännens upphandling är att trafik-kostnaderna kunnat sänkas avsevärt till nytta för såväl skatte-betalarna som resenärerna. Nya operatörer har också kunnatetablera sig, och ett stelt monopolsystem har kunnat ersättasmed flexibilitet och modernare företagsformer. Regeringenbör redovisa och belysa villkoren och inriktningen för denframtida svenska järnvägsmarknaden både vad gäller person-och godstransporter.SJ:s trafikeringsrätt ger företaget monopol på persontrafikpå alla lönsamma järnvägslinjer. Förutom detta har SJ möj-lighet att dels bedriva med upphandlad trafik parallell, kon-kurrerande trafik, dels återta trafikeringsrätten efter att av-talstiden för upphandlad trafik löpt ut genom att hävda atttrafiken åter kan bedrivas på kommersiella grunder. För när-varande är endast de olönsamma järnvägslinjerna konkur-rensutsatta. Därför måste SJ:s monopol på stambanenätetavskaffas helt och konkurrensutsättningen omfatta även lön-sam järnvägstrafik. bör därför uttala sig för enavreglering av all gods- och persontrafik på järnväg. Banver-ket bör i sin policy sträva efter att främja konkurrens på järn-vägarna genom att se till att fördelning av tåglägen genom-förs på ett neutralt sätt. Vårt ställningstagande ligger i linjemed det som gjorts i tre avvikande meningar (m; fp; c) i tra-fikutskottets yttrande.Riksdagen bör alltså genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder för att åstadkomma en avregle-ring av järnvägstrafiken i enlighet med vad som här anförs.Därmed blir de nämnda motionerna helt tillgodosedda i be-rörda delar och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkan-den blir också i sak tillgodosedda.3. Fortsatt avreglering av järnvägsmarknaden (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följan-de lydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 3. Därmed bifaller motion2002/03:N13 yrkandena 5 och 6 och bifaller delvis motioner-na 2002/03:N14 yrkande 3 i denna del, 2002/03:N15 yrkande5 och 2002/03:N16 yrkande 3 i denna del.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i motion2002/03:N13 (kd) - att det bör ske en fortsatt avreglering avden svenska järnvägsmarknaden. Jag ser fram emot slutbetänkande som skall redovisas i no-vember 2003 och hoppas att regeringen så snart som möjligtefter remissbehandlingen lämnar ett förslag till hur en avreg-lering av den svenska järnvägsmarknaden kan ske under ord-nade former. En förutsättning för att det skall kunna skapasen väl fungerande järnvägsmarknad är att staten även i fram-tiden tar ansvar för säkerheten och den grundläggande infra-strukturen samt att de gemensamma funktioner där det finnsstordriftsfördelar inte bryts upp. Detta kan ske antingen ge-nom att funktionerna behålls i statlig ägo eller att de olikatågoperatörerna åläggs att samarbeta kring exempelvis bil-jettbokning. Jag tror på en framtida järnvägsmarknad där oli-ka operatörer konkurrerar om resenärerna på lika villkor, var-vid en modell med s.k. slottider kan vara en möjlig lösning.Troligtvis måste en sådan modell kombineras med någon typav koncessioner som ger hel eller delvis ensamrätt till en ope-ratör på sträckor som kan vara företagsekonomiskt lönsammamen som inte har så stora resandeunderlag att flera operatörerkan trafikera samma sträcka.Regeringens förslag till åtgärder riskerar att omöjliggöra ensund utveckling av järnvägsmarknaden och en fortsatt avreg-lering, genom att konkurrensen hämmas och att inte någraåtgärder vidtas för att komma till rätta med de strukturpro-blem som finns på den svenska järnvägsmarknaden, främstnär det gäller fordonsförsörjningen. Eftersom en fortsatt av-reglering kan antas betyda att tågoperatörerna kananskaffa fordon genom utländska vagnbolag, riskerar SJ attbli stående med en gammal, dyr och outnyttjad fordonspark.Detta faktum kommer att på ett påtagligt sätt försvåra en fort-satt avreglering, eftersom en sådan avreglering skulle skapanya finansiella problem för statens eget operatörsbolag, SJ.Det alternativ för lösning av SJ:s akuta ekonomiska krissom har föreslagits i den nyssnämnda motionen skulle där-emot lägga den erforderliga grunden för en fortsatt avregle-ring. Av detta skäl anser jag att det är befogat att i dettasammanhang relativt utförligt redovisa huvuddragen i motio-nen, trots att flera av de formella förslagen till riksdagsbeslutinte behandlas i den här aktuella beslutspunkten. Förslagen imotionen är utformade utifrån att åtgärderna skall uppfyllaföljande kriterier: vara konkurrensneutrala, eliminera såmånga som möjligt av nuvarande affärsrisker för SJ, skapabättre förutsättningar för fordonsförsörjningen, bidra till attförbättra arbetsförhållandena för de anställda inom järnvägs-sektorn, skapa goda förutsättningar för en fortsatt avregleringav järnvägsmarknaden samt vara förenliga med EU:s reglerom statsstöd.SJ:s kapitalbrist borde avhjälpas genom en eftergift av heladen hyresskuld som SJ har gentemot staten genom affärsver-ket , bundet till att SJ återlämnar samtligahyrda fordon till affärsverket. Härigenom skulle SJ ha gettsen soliditet på , som bolaget skulle be-frias från den största nuvarande affärsrisken. I och med attfordonen skulle återlämnas till affärsverket skulle affärsver-ket komma att framöver ansvara för de affärs- och restvärdes-risker som är förknippade med fordonen. För affärsverketsräkning skulle transaktionen innebära att det uppstår ett ne-gativt eget kapital om . Detta ka-pital motsvaras av den överbelåning som finns på de hyrdafordonen och är en kostnad som, oavsett vilken lösning somväljs för att komma tillrätta med SJ:s nuvarande finansiellaproblem, måste betalas antingen via den hyra som debiterastågoperatörerna eller via kapitaltillskott till antingen SJ elleraffärsverket.Den nyssnämnda lösningen skulle vara att föredra framförregeringens förslag, eftersom den skapar möjligheter att vidtanödvändiga strukturförändringar och att överväga hur stor delav kostnaden för överbelåningen som skall finansieras avstaten och hur stor del som staten bör försöka finansiera viauthyrningsverksamhet. Förslaget skulle även skapa konkur-rensneutralitet mellan tågoperatörerna och inte ge SJ någotförsteg, vilket blir fallet om bolaget ges ett kapitaltillskott föratt amortera av på de skulder som enbart belastar de fordonSJ använder i egen trafik. Genom att de hyrda fordonen åter-lämnades till affärsverket skulle SJ:s balansomslutning mins-ka jämfört med den nuvarande nivån och med un-gefär jämfört med nivån enligt regeringens förslag.För att förbättra lönsamhet borde bolaget vidare över-lämna fler än de två olönsamma trafikeringsåtaganden somregeringen föreslår. Den analys som gjortav bolagets trafikeringsåtaganden visar att det i princip är tvååtaganden som bär upp hela SJ under affärsplaneperioden.Undersökningar visar även att det är möjligt att överlämnatrafikeringsåtagandena tidigare än vad regeringen har före-slagit. Följande olönsamma trafikeringsåtaganden som förnärvarande bedrivs på kommersiella villkor borde överläm-nas för upphandling så att trafikstart kan ske i och med tidta-bellsskiftet : , Stock-holm-Östersund-Duved/, Stockholm-Borlänge-Falun, samt nattåget /Stock-holm-Östersund-Storli-en.I och med att den största delen av de fordon som finns till-gängliga för persontrafik på den svenska järnvägsmarknadenenligt förslaget i motionen skulle återlämnas till affärsverketStatens järnvägar skulle förutsättningar skapas för en lösningav de nuvarande problemen med fordonsförsörjningen. Allabolag skulle - på lika villkor och till samma kostnader - fåtillgång till fordon, som SJ inte skulle behöva bärakostnader för outnyttjade fordon ifall det överskott på fordonskulle uppstå som regeringen befarar i och med att trafikhu-vudmännen ges ett investeringsbidrag på 4 500 miljoner kro-nor. Den ökade restvärdesrisk som statsbidraget skulle kunnaskapa i den befintliga vagnparken skulle i så fall komma attbäras av staten.Förslagen i motionen skulle även bidra till att skapa förut-sättningar för bildandet av ett från tågoperatörerna oberoendevagnbolag. Regeringen borde i så fall överväga ifall delar avdet kapital som finns i den nuvarande fordonsparken skullekunna användas som aportemission vid bildandet av ett så-dant bolag. För att ytterligare förbättra fordonsförsörjningenoch öka tillgången på nya fordon borde Rikstrafiken gesmöjlighet att - som en av förutsättningarna när trafik skallupphandlas - ange att vissa på förhand bestämda fordon skallanvändas. Rikstrafiken borde även ges möjlighet att ställa utgarantier till vagnbolag att de fordon som en operatör villhyra för ett visst trafikavtal skall nyttjas för ytterligare eneller flera upphandlingsperioder. En ökande andel nya fordonär nödvändigt för att öka järnvägens konkurrenskraft och påså sätt få en tillväxt av antalet resenärer som väljer det säkraoch miljövänliga transportalternativ som järnvägen är.Rikstrafiken är den statliga myndighet som ansvarar för attupphandla sådan trafik som inte är företagsekonomiskt lön-sam men som ändå anses vara samhällsekonomiskt viktig. upphandlingar som gjorts har priset för upphand-lingen varit den enda avgörande faktorn för vem som vinnerett anbud. Eftersom förutsättningarna vad gäller turtäthet ochliknande är bestämda från början och alla operatörer i prakti-ken är hänvisade till att hyra fordon av SJ till av Rikstrafikenavtalade hyror, finns det endast ett fåtal variabler som opera-törerna kan påverka för att pressa sina kostnader och på såsätt vinna ett anbud. Ofta har löntagarna på ett olyckligt sätthamnat i kläm vid upphandlingar, eftersom de anställdas lö-ner och förmåner samt personaltätheten är de stora rörligafaktorer som kan påverka operatörernas kostnader. För attöka kvaliteten i upphandlingarna och för att på ett bättre sättkunna tillgodose personalens berättigade krav på en bra ar-betssituation bör Rikstrafiken vid framtida upphandlingar inteenbart ställa krav på ett lågt pris utan även väga in sådanafaktorer som service, kvalitet, personaldimensionering ochpersonalens behov av kompetensutveckling. Dessutom börRikstrafiken försäkra sig om att anbuden bygger på i bran-schen gällande kollektivavtal och att de krav som ställs i detsystematiska arbetsmiljöarbetet får genomslag i upphandling-arna.När Rikstrafiken ges ett utökat uppdrag måste även deekonomiska förutsättningarna förändras. Detta kan ske an-tingen genom att det via statsbudgeten anslås mer resurser tillRikstrafiken eller genom att Rikstrafiken undersöker möjlig-heten att utfärda koncessioner för trafiken på de nya sträckorsom myndigheten föreslås få ansvar för. Den operatör somvinner en koncession skulle mot en avgift under en på för-hand bestämd tidsperiod ges ensamrätt att trafikera en visssträcka. Vidare behövs en översyn av anbudstiderna för upp-handlad trafik, som generellt sett har varit för korta. För attskapa goda ekonomiska förutsättningar och öka möjligheter-na för investeringar i fordon bör anbudstiderna vara fem med möjlighet till viss förlängning.Jag anser - med hänvisning till det anförda - att riksdagengenom ett tillkännagivande bör anmoda regeringen att ome-delbart vidta åtgärder för att åstadkomma en avreglering avjärnvägstrafiken och ändringar i den framtida upphandlingenav järnvägstrafik i enlighet med vad som här anförs. Därmedblir den nämnda motionen helt tillgodosedd i de delar somhär är föremål för riksdagsbeslut och tillstyrks. Övriga häraktuella motionsyrkanden blir också i sak tillgodosedda.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskil-da yttranden. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJAB (punkt 2)av , och (allam).Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, Folk-partiet liberalerna, och har ien gemensam reservation yrkat avslag på propositionen.Emellertid finns det en majoritet i utskottet, bestående avföreträdarna för Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet, som ställer sig bakom propositionen, varför dennyssnämnda reservationen kan förväntas bli avslagen av riks-dagen. Därav följer att vi inte deltar i beslutet under punkt 2om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJ. Idetta särskilda yttrande redovisar vi kortfattat hur vi anser attsituationen i SJ borde ha hanterats. För en utförligare pre-sentation hänvisas till motion 2002/03:N16 (m) och till tidi-gare motionsreferat i betänkandet.Vi utesluter inte att SJ:s akuta problem kräver ett kapi-taltillskott från staten, men för att bedöma detta hade detkrävts ett ordentligt beslutsunderlag och regeringen hade fåttåterkomma till . En lösning av den akuta krisen förSJ måste dock följas av en strategi för företaget och för tåg-trafiken. Förslaget om kapitaltillskott till SJ riskerar att ce-mentera den existerande strukturen.