bet · GQ01MJU15 · 2003-05-22 00:00:00 — Enmotsvarande följdändring föreslås i bestämmelserna om vad etttillståndsbeslut skall innehålla.MotionenEnligt motion MJ19 (mp) yrkande 1 skall avfallet vara sorterat så attde nationella återvinningsmålen uppnås, och detta kontrolleras genomstickprov med plockanalyser. Det är angeläget att minska mängdenavfall till förbränning bl.a. genom att stimulera sortering och genomatt införa skatt på förbränning av avfall. Mot bakgrund härav börregler införas i om att avfall till förbränning skall varaså väl sorterat att de nationella återvinningsmålen uppnås.Utskottets övervägandenSom regeringen påpekar måste enligt direktiv /76/EG(avfallsförbränningsdirektivet) de tillstånd som lämnas tillverksamheter med förbränning av avfall innehålla vissa preciseradeuppgifter (artiklarna 4.4, 4.5 och 13.1). Eftersom det saknasuttryckliga svenska bestämmelser om att ett tillstånd till enverksamhet med förbränning av avfall skall innehålla de specifikauppgifter som krävs enligt direktivet föreslår regeringen en särskildparagraf, 22 kap. 25 b §, med de precisa krav som följer avavfallsförbränningsdirektivet och som inte redan framgår av deallmänna kraven i 22 kap. 25 §. De specifika uppgifterna skall ocksåanges när en annan myndighet än domstol beviljar tillstånd. Därförföreslår regeringen att bestämmelserna i 19 kap. 5 § miljöbalkenkompletteras med en hänvisning till den nya paragrafen. Utskottetinstämmer i regeringens bedömning och tillstyrker förslagen i dennadel.När det gäller motion MJ19 (mp) yrkande 1 vill utskottet påpeka attenligt 19 § andra stycket avfallsförordningen (2001:1063) fårNaturvårdsverket meddela närmare föreskrifter om sortering avbrännbart avfall. Föreskrifter om hantering och sortering av avfallhar utfärdats i föreskrifter om hantering avbrännbart avfall (NFS 2001:17). Utskottet avstyrker motionen i berörddel.Åtalsprövningsregel i m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa enåtalsprövningsregel i och avstyrker därmed ett yrkande(mp) om avslag på propositionen i den delen. Vidare avstyrkerutskottet ytterligare två motionsyrkanden (c) med anslutande krav påförändringar i straffregler. Jämför reservationerna 2 (c)och 3 (mp).PropositionenRegeringen föreslår att en åtalsprövningsregel införs i miljöbalken.Den innebär att när miljösanktionsavgift kan tas ut och gärningen intekan antas föranleda annan påföljd än böter, får åtal väckas endast omdet är påkallat från allmän synpunkt.MotionernaI motion MJ19 (mp) yrkande 2 yrkas avslag på regeringens förslag omatt införa en åtalsprövningsregel i och föreslås att manavvaktar med en sådan regel. Motionärerna anför att de inte är heltemot åtalsprövningsregeln, men vill invänta övriga förslag frånMiljöbalkskommittén och ta ställning till dem i ett sammanhang.Avkriminalisering av miljöbrott bör ske med största försiktighet medtanke på de signaler det kan ge allmänhet och olika samhällsaktörer.Enligt motion MJ18 (c) yrkande 3 är den åtalsprövningsregel somföreslås i propositionen ett steg i rätt riktning, men intetillräcklig. Bagatellartade överträdelser kommer fortfarande att varakriminella i lagens mening. har också uttalat attavkriminalisering av vissa överträdelser gentemot skullekunna bidra till ett bättre tillsynsklimat och till att sparatillsynsmyndigheternas resurser.I motion MJ428 (c) yrkande 31 (delvis) efterlyses tilläggsdirektivtill . Enligt motionen har över hälften av allautdömda miljöbrott i bedömts som ringa brott, dvs. mindreförseelser såsom nedskräpning, för sent inlämnade miljörapporter etc.Alltmer resurser går åt till utredningsarbeten hos åklagare och polis,eftersom tillsynsmyndigheten vid blotta misstanken om miljöbrott måsteanmäla detta. Dessutom måste en miljösanktionsavgift påföras den somgjort en lagöverträdelse. Denna dubbelbestraffning gäller oavsettgrovhet i överträdelsen. måste omarbetas så att denbetraktar både näringslivs- och miljöintressen. Ekologi och ekonomimåste förenas på ett sunt sätt i strävan mot en hållbar utveckling.Miljöbalken måste utformas så att rimlighetsbedömning kan göras i detenskilda fallet. I många fall är sanktionsavgift mer rimligt änåtalsanmälan. Miljöbrotten måste få konsekvenser i proportion tillbrottets art. Dessutom bör dubbelbestraffningen avskaffas vid småförseelser.Utskottets övervägandenSom regeringen påpekar är miljörättens sanktioner av två olika slag.För miljösanktionsavgift räcker det att konstatera att en miljöregelhar överträtts oavsett om någon straffbar handling begåtts. För straffdäremot krävs att en fysisk person har begått en brottslig gärning. samma handling eller underlåtelse kan alltså komma attsanktionernas med både en avgift och ett straff. Det är när en fysiskperson för en sådan aktivitet eller inaktivitet träffas av både avgiftoch straff som han eller hon kan uppleva sig vara utsatt för onödig"dubbelbestraffning". Utskottet anser i likhet med regeringen attstarka skäl talar för att denna effekt av sanktionssystemet mildras.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i denna del ochavstyrker därmed motion MJ19 (mp) yrkande 2.Regeringen påpekar i propositionen att en förutsättning för att enåtalsprövningsregel skall vara tillämplig är att överträdelsen kanbeivras med en miljösanktionsavgift och att åtal skall väckas om engärning sannolikt kommer att medföra en strängare påföljd än böter. Idet senare fallet kan nämligen en miljösanktionsavgift inte anses varatillräcklig som sanktion. När en åtalsprövningsregel är tillämplig,är, som regeringen påpekar, utgångspunkten att åtal inte skall väckas.Vid prövningen av frågan om åtal skall väckas eller inte måste enhelhetsbedömning av samtliga omständigheter göras. För gärningar därsanktionsavgift faktiskt har ålagts, eller kommer att åläggas, och förvilka straffvärdet inte är högt bör åtal inte väckas. Utskottet delarregeringens uppfattning att straffvärdet får anses lågt exempelvis närgärningen begåtts av oaktsamhet och oaktsamheten varit ringa. Ävenandra omständigheter i det enskilda fallet kan göra att straffvärdetär lågt. Som exempel nämner regeringen underlåtenhet att lämna inmiljörapporter . I fall då det vore uppenbart oskäligt att ta utmiljösanktionsavgift torde det, som regeringen påpekar, inte hellerfinnas anledning att väcka åtal. Med hänvisning till vad regeringenanför avstyrker utskottet motion MJ428 (c) yrkande 31 (delvis) såsom ihuvudsak tillgodosedd. Utskottet avstyrker jämväl motion MJ18 (c)yrkande 3.Övriga straffrättsliga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (s, m, kd, v) med krav bl.a.på införande av en möjlighet att utdöma företagsbot i miljöbalken.Jämför reservation 4 (v).MotionernaI motion MJ218 (kd) yrkande 2 föreslås att det utarbetas enträffsäkerhetsanalys i de åtalsärenden som berör . I motionMJ264 (v) yrkar motionärerna en lagändring i syfte att kunna ställajuridiska personer till svars för miljöbrott. Enligt motionärerna imotion MJ353 (m) yrkande 2 behövs ses över ur etträttssäkerhetsperspektiv. Slutligen efterlyser motionärerna i motionMJ249 (s) utökade möjligheter att utdöma företagsbot.Utskottets övervägandenMiljöbalksutredningen påpekar i sitt delbetänkande underutveckling (SOU 2002:50) att i kan endast fysiska personerbegå brott och straffas. Enbart människors handlingar ochunderlåtenheter kan utgöra straffbara handlingar. Som utredningenpåpekar innebär detta att om straffansvaret avser att regleraverksamhet i ett företag, såsom är fallet vid många av de verksamhetersom faller under straffregler, uppkommer svårigheter vidtillämpningen. På miljörättens område är problemen att finna den somskall bära det straffrättsliga ansvaret vid överträdelse som begåttsinom ramen för en juridisk person mycket stora. Detta kan enligtutredningen bero på många faktorer. Ansvarsfördelningen mellan depersoner som verkar inom den juridiska personen kan vara oklar utanatt man därför kan lasta ledningen för företaget för detta.Anledningen till att en skada eller risk för skada har uppstått kanbero på att flera personer varit inblandade som inte varit heltaktsamma. Vad var och en gjort kan kanske inte anses så oaktsamt atthans eller hennes gärning är straffbar, även om den samladeoaktsamheten kan vara betydande. Utredningen påpekar att det harpresenterats ett förslag om ändringar i reglerna om företagsbot(Företagsbot Ds 2001:69) som innebär att förutsättningarna för attålägga företagsbot görs mindre begränsade. Om detta förslag antas kanen stor del av miljöbrotten komma att träffas av företagsbot, ocksåsådana överträdelser som är belagda med miljösanktionsavgifter.Utredningen anser att det finns behov av att utreda hur de nubefintliga sanktionerna kan påverka olika rättssubjekt inom ramen förden utvärdering som skall ske. Det kan enligt utredningen också finnasanledning att ta ställning till hur reglerna om miljösanktionsavgiftskall förhålla sig till företagsbot. Miljöbalksutredningenargumenterar för att det finns skäl som talar för en generell lösningav frågan om vem som skall bära det straffrättsliga ansvaret för brottsom begås i företagsverksamhet, men att vissa miljöbrott har en sådanutformning att det ligger nära till hands att överväga en särskildlösning inom miljöstraffrätten. Frågan har stor betydelse förmöjligheterna att beivra brott mot straffbestämmelserna i miljöbalken.Mot bakgrund härav avser att ytterligareöverväga dessa frågor. I avvaktan på resultatet härav avstyrkerutskottet motionerna MJ249 (s) och MJ264 (v). Utskottet avstyrkerdessutom motionerna MJ218 (kd) yrkande 2 och MJ353 (m) yrkande 2.Sänkning av lägsta beloppet för miljösanktionsavgiftUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att sänka det lägstabeloppet för miljösanktionsavgiften. avstyrker utskottet sexmotionsyrkanden (m, kd, c) med krav som anses i huvudsak tillgodoseddagenom regeringens förslag. Slutligen avstyrker utskottet fyramotionsyrkanden (m, c, mp) om att anpassa miljösanktionsavgiften tillföretagens omsättning m.m. Jämför reservationerna 5 (c) och 6 (mp).PropositionenRegeringen föreslår att det lägsta beloppet för miljösanktionsavgiftsänks från till 1 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ18 (c) yrkande 1 bör reglerna i främjasamarbete, inte utgöra ett hinder. Motionärerna anser det därförrimligt att jämställa en sent inkommen miljörapport med en sentinkommen deklaration. På grund härav anser de att det bör införas enförseningsavgift som ersättning för miljösanktionsavgiften vidtriviala förseelser. Vidare begär motionärerna i motionens yrkande 2ändringar av systemet med miljösanktionsavgifter så att avgifterna tarhänsyn till företagens storlek, graden av miljöfara samt uppsåt. Deanför att en stor del av miljösanktionsavgifterna inriktar sig på attkomma åt standardöverträdelser. Med standardöverträdelser menas sådanasom är enkla att uppdaga, oavsett om företagaren har haft ett uppsåteller om det funnits fara för människors hälsa eller miljön.Sanktionsavgifterna är i de flesta fall fasta och anpassas alltså intetill företagens omsättning eller storlek. En liknande uppfattningkommer till yttryck i motion MJ218 (kd) yrkande 3. Enligt motionenmåste sanktionsåtgärderna stå i proportion till det inträffade.Motionärerna anser därför att miljösanktionsavgiften borde ta hänsyntill graden av miljöfara, uppsåt och företagets storlek. Även i motionMJ302 (kd) efterlyses en sådan förändring av , vilkenenligt motionärerna bör revideras för att sanktionsbestämmelsernaskall bli tydliga och verklighetsförankrade. Lagar som stiftas skallvara möjliga att efterleva, och om inte något uppsåt att bryta motbestämmelser föreligger skall det finnas en möjlighet att sätta nedavgiften, anser motionärerna.Också i motion MJ428 (c) yrkande 31 (delvis) framförs åsikten att ensent inkommen miljörapport bör behandlas på samma sätt som en sentinkommen deklaration. Vidare anser motionärerna att reglerna försanktionsavgifter bör anpassas efter företagens omsättning. Regeringenbör därför ge ett tilläggsdirektiv till i dessasyften. Också enligt motion MJ429 (m) yrkande 8 efterlysesförändringar av i så måtto att rättsäkerheten för enskildaoch företagare säkerställs. Enligt motionärerna måste det vara rimligaproportioner mellan överträdelser och sanktioner. Sanktionsavgifternamåste därför sänkas kraftigt och reglerna förändras, anförs det.Enligt motion MJ437 (m) måste anpassas till de småföretagens villkor. De höga miljösanktionsavgifterna är orimliga ochmåste sänkas. Utgångspunkten måste vara att hjälpa företagen. Sammauppfattning kommer till uttryck i motion N227 (m) yrkande 7 (delvis).Enligt motion MJ19 (mp) yrkande 3 är det inte rimligt attsanktionsavgifterna är lika höga för små företag med låg omsättningsom för företag som omsätter miljardbelopp. Miljösanktionsavgifternabör därför anpassas till företagens omsättning.Utskottets övervägandenUtskottet har i likhet med regeringen erfarit att det nuvarande lägstabeloppet för miljösanktionsavgiften upplevs som anmärkningsvärt högtvid överträdelse av bestämmelser av administrativ karaktär. På de skälsom regeringen anför tillstyrker utskottet därmed förslaget om ensänkning av miljösanktionsavgiften. Utskottet avstyrker i enlighethärmed motionerna MJ218 (kd) yrkande 3, MJ302 (kd), MJ429 (m) yrkande8 och MJ437 (m) i den mån dessa inte kan anses tillgodosedda medregeringens förslag.Miljöbalksutredningen behandlar i sitt delbetänkande underutveckling (SOU 2002:50) frågan om en förseningsavgift skall införasför rapporter som kommit in för sent i stället för straff ellermiljösanktionsavgift. Enligt utredningen är fördelen medförseningsavgifter att den enskilde skulle uppleva det som meracceptabelt att drabbas av en sådan än av straff ochmiljösanktionsavgifter. Det finns enligt utredningen dock en rad skälmot att införa ett nytt system med förseningsavgifter. Ett skäl är attdet redan finns ett system med avgifter och att det inte finns någotsom talar för att ett system med förseningsavgifter skulle bli enklareeller billigare än ett system med miljösanktionsavgifter.Bestämmelserna om miljösanktionsavgift kan ändras så att det ges ettstörre utrymme för differentiering av beloppen, vilket är enklare änatt införa ett helt nytt system. Utredningen påpekar dessutom attnamnet sannolikt inte har någon större betydelse om det lägstabeloppet för miljösanktionsavgiften sänks som regeringen nu föreslår.Avgiften får därmed karaktär av förseningsavgift. I likhet med vadMiljöbalksutredningen anför anser utskottet att nackdelarna med attinföra ytterligare avgiftssystem utöver de redan befintliga imiljöbalken överväger de fördelar som kan vinnas. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna MJ18 (c) yrkande 1 och MJ428 (c) yrkande 31 ibehandlad del.I propositionen påpekar regeringen att det under arbetet framkommitförslag om att miljösanktionsavgiften bör sättas i relation tillverksamhetens omsättning, i likhet med vad som föreslås i motionernaMJ18 (c) yrkande 2, MJ19 (mp) yrkande 3, MJ218 (kd) yrkande 3(delvis), MJ428 (c) yrkande 31 (delvis) och N227 (m) yrkande7 (delvis). Utskottet anser i likhet med regeringen att om en sådanlösning väljs frångås några av huvudtankarna bakom den nuvarandekonstruktionen av miljösanktionsavgifter, dvs. att systemet skall varaenkelt, tydligt, schabloniserat och handläggningen snabb. En kopplingtill verksamhetens omsättning förutsätter att ytterligare uppgiftermåste hämtas in av beslutsmyndigheten och att bedömningar måste görasi denna del. När det gäller de mera allmänna kraven på enföretagarvänlig miljöbalk vill utskottet framhålla attMiljöbalkskommittén i syfte att anpassa miljölagstiftningen även tillde minsta företagen genomgående har att beakta konsekvenserna för småoch medelstora företag samt redovisa förslag som kan förenklamiljöprövningen för dessa företag (dir. 2003:61). Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet de nu behandlade motionsyrkandena.Redaktionella rättelserUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om vissa rättelser imiljöbalkens regelverk.PropositionenRegeringen föreslår att straffbestämmelsen i 29 kap. 8 § 21 amiljöbalken upphävs. Straffbestämmelserna i 29 kap. 8 § första stycket25, 27 och 28 samt 9 § första stycket 11 uppdateras ifråga om de upplysningar som där lämnas om senast gjorda ändringar iangivna EG-förordningar.Utskottets övervägandenDe rättelser regeringen föreslår är endast av redaktionell art.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Skydd av områden m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker 18 yrkanden (s, m, fp, kd, c) med olika förslagtill förändringar i reglerna om strandskydd. Utskottet hänvisar i detsammanhanget till den beredning som pågår i Regeringskansliet.Dessutom avstyrker utskottet en motion (kd) om att införa lagreglerför naturskyddsförrättning, också den med hänvisning till pågåendeberedning. Jämför reservationerna 7 (m, c) och 8 (kd).MotionernaEtt stort antal motioner tar upp frågan om strandskyddsreglerna. Imotion MJ233 (m) förespråkas en generell rätt att bygga strandnära.Några motionärer föreslår i motionerna MJ250 (m), MJ280 (m), N304 (m)yrkande 9 och Bo223 (m) yrkande 7 att strandskyddsreglerna ses övermed sikte på att den enskilde markägaren ges större utrymme att frittförfoga över sin egendom. Därför bör det generella förbudet attbebygga mark nära stränder och vattendrag upphävas. Inskränkningarmåste dock göras om det är motiverat av hänsyn till känsligt djur- ochväxtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång till bad- ochfriluftsliv. Det skall i sådant fall ske genom att kommunerna antar endetaljplan för området där strandskydd är motiverat. Genom ett sådantförfarande ges förutsättningar för att de lokala och allmännaintressen som finns sammanvägs på bästa sätt. I motion MJ232 (fp)föreslås en decentralisering av beslut beträffande strandskyddet tillkommunal nivå. Enligt motion Bo265 (kd) yrkande 2 bör rätten att medgeundantag från strandskyddsbestämmelserna överföras frånlänsstyrelserna till kommunerna och länsstyrelserna i stället erhållaprövningsrätt. Motionärerna anför att det generella strandskyddet imiljöbalken visserligen skall gälla för hela landet men att dispenserbör ges på nivå. Motionärerna påpekar dock att det är avstörsta vikt att undantag ges endast under förutsättning atttillgängligheten till strandlinjen inte äventyras för kommandegenerationer. I motion MJ236 (c) framförs en liknande uppfattning omatt kommunerna bör ansvara för strandskyddsbesluten. Länsstyrelsernabör ges den roll som har, dvs. attkunna överklaga strandskyddsbeslut. Motionärerna anser dessutom attmöjligheten att bygga strandnära bör öka (yrkande 1). Dessa frågor börgranskas av en parlamentarisk utredning (yrkande 2). Också i motionMJ239 (c) framförs åsikten att regeringen bör lägga fram förslag tillsådan ändring i strandskyddsreglerna att strandskyddet utformas påkommunal nivå. Samma uppfattning kommer till uttryck i motionerna N345(c) yrkande 23 och MJ390 (c). Också i ett antal socialdemokratiskamotioner tas frågan om strandskyddsreglerna upp. I motion MJ345 (s)efterlyses en differentierad strandskyddslagstiftning som tar hänsyntill faktorer som möjligheten att öka attraktiviteten i glesbygdengenom möjligheter att bygga strandnära och intresset av skydd avnatur, bad- och friluftslivet i de mer tätbefolkade delarna av landet.I motion MJ382 (s) anförs att det finns anledning att betona attdispenser från strandskyddet skall medges endast om synnerliga skälfinns och detta gagnar allmänheten. I motion MJ416 (s) anförs att detförslag lämnat till ändring avstrandskyddsbestämmelserna inte tillgodoser behovet av flexibilitetvid tillämpning av reglerna. Motionärerna efterlyser en moderniseringav strandskyddsbestämmelserna. Motionärerna i motion MJ438 (s) anseratt kommunerna bör avgöra var strandskydd skall råda i sin fysiskaplanering. I motion MJ466 (s) framförs uppfattningen att kommuner iglesbygd skall ges rätt att undanta vissa områden frånstrandskyddsbestämmelser. Slutligen tas i motion MJ473 (s)strandskyddets betydelse för allemansrätten upp.I motion MJ213 (kd) föreslås att lagregler om naturskyddsförrättningbör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan skeenklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler germöjlighet till.Utskottets övervägandenI gav regeringen i uppdrag att kartläggatillämpningen av strandskyddsbestämmelserna och att överväga omtillämpningen leder till att syftet med strandskyddet nås samt vidbehov föreslå åtgärder. Vidare skulle utredaförutsättningarna för och konsekvenserna av dels ett stärktstrandskydd i tätortsnära områden med högt bebyggelsetryck, dels vissalättnader i glesbygdsområden för att underlätta regional utvecklingsåsom turism och friluftsliv. Uppdraget redovisades i april 2002.Naturvårdsverket lämnade förslag till såväl lättnader som skärpningarav strandskyddsreglerna så att stränderna kommer att få treskyddsnivåer. Enligt förslaget bör de minsta sjöarna och vattendragenundantas från det generella strandskyddet. Vidare börstrandskyddsområdet för vattendrag som är bredaminskas från strandlinjen. Härutöver föreslogNaturvårdsverket att under vissa förutsättningar i denorra delarna av landet (målområde 1 enligt ) skallfå upphäva strandskyddet för att stimulera den regionala utvecklingen.Länsstyrelsen skall enligt förslaget dessutom få utvidgad rätt attföreskriva att undantag från strandskyddet inte behöver sökas förvissa komplementbyggnader m.m. De skärpningar som Naturvårdsverketföreslog omfattar en möjlighet för att förordna förområden att det skall gälla synnerliga skäl i stället för särskildaskäl för dispens om det behövs för att strandskyddets syften skallkunna upprätthållas . Vidare skall ett förordnande om upphävtstrandskydd i ett område med detaljplan omprövas om gällandedetaljplan ändras eller ersätts. I områden där strandskyddet upphävsgenom detaljplan skall planen, om möjligt, alltid omfatta fri passageför allmänheten mellan strandlinjen och den bebyggelse eller de andraanläggningar som planen avser. föreslår dessutom attdispensbesluten för nationalparker, statliga naturreservat ellerNatura 2000-områden inte får delegeras till en kommun. Vidare föreslåsatt anmälningsplikt införs för byggnader eller anläggningar för deareella näringarnas behov inom strandskyddat område. Slutligenföreslår att reglerna som underlättar att uppföraenklare fritidshus i kustområden av riksintresse för naturvården ochfriluftslivet i 4 kap. 4 § avskaffas i närheten av destora tätortsregionerna. Utskottet har erfarit att Naturvårdsverketsförslag har remitterats till 130 olika instanser och att det förnärvarande bereds inom . Utgången avberedningsarbetet bör enligt utskottet avvaktas. Utskottet avstyrkerdärför motionerna MJ232 (fp), MJ233 (m), MJ236 (c) yrkandena 1 och 2,MJ239 (c), MJ250 (m), MJ280 (m), MJ345 (s), MJ382 (s), MJ390 (c),MJ416 (s), MJ438 (s), MJ466 (s), MJ473 (s), N304 (m) yrkande 9, N345(c) yrkande 23, Bo223 (m) yrkande 7 samt Bo265 (kd) yrkande 2.Frågan om lagregler för naturreservatsbildning m.m. har varit föremålför och gemensamma arbete.Resultatet presenterades i rapporten förgenomförande av områdesskydd enligt (2000:11,Rapport 5133) och grundar sig på en flerårigdiskussion verken emellan kring bl.a. formerna för genomförande avbeslut om naturreservat. Rapporten innehåller förslag till ändringar imiljöbalken och anläggningslagen (1973:1149) samt till en ny lag omnaturskyddsförrättning. Syftet med förslagen är enligt författarna attåstadkomma ett effektivare genomförande av vissa beslut omområdesskydd enligt 7 kap. , med bl.a. regler om ersättningoch inlösen i anslutning till naturreservat, kulturreservat,biotopskyddsområde och vattenskyddsområde genom enlantmäteriförrättning. Rapporten har remissbehandlats och är föremålför beredning.