bet · GR01UU4 · 2003-11-25 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker i detta betänkande proposition2003/04:25 Europeiska unionens utvidgning 2004.Utskottet betonar värdet av Europeiska unionensutvidgning. Anslutningsfördraget utgör en storframgång efter ett mångårigt och omfattande arbeteav förberedelser och förhandlingar för medlemskap.Utvidgningen innebär att en konstlad delning avEuropa är förbi och att Europeiska unionen blir enbredare europeisk samarbetsorganisation.Medlemsländernas samarbete ger möjlighet att skapabättre villkor för medborgarna.I frågan om arbetskraftens fria rörlighet delarutskottet regeringens uppfattning att den svenskaarbetsmarknaden inte kommer att drabbas av någrastörningar av att fri rörlighet för de nyamedlemsstaternas medborgare genomförs. Det kan, ävenom det är osannolikt, dock uppstå situationer dååtgärder behöver vidtas i syfte att undvika attmedborgare från de nya medlemsstaterna hamnar isituationer karakteriserade av ofrihet och tvång påarbetsmarknaden. Om regeringen bedömer att åtgärderbör vidtas skall dessa åtgärder, enligt utskottetsuppfattning, underställas genom skrivelseeller, om så är behövligt, proposition. Utskottetvill erinra om principen om likabehandling, dvs. attalla unionsmedborgare skall behandlas på samma sätt.Utskottet föreslår ett tillkännagivande i dennafråga.I betänkandet finns en motivreservation och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Godkännande av anslutningsfördragetRiksdagen godkänner Fördraget den 16 april 2003om Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken , RepublikenSloveniens och Republiken anslutningtill Europeiska unionen samt slutakten tillfördraget. Därmed bifaller proposition2003/04:25 punkt 1.2. Lag om ändring i lagen (1994:1500) medanledning av anslutning tillEuropeiska unionenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1500) med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen.Därmed bifaller proposition 2003/04:25punkt 2.3. Riksdagsprövning av åtgärder rörande frirörlighet för arbetstagareRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om att eventuellaåtgärder med anledning av arbetstagares friarörlighet skall underställas . Därmedbifalls delvis motion 2003/04:U13.Reservation (m) - motiv.Stockholm den 2 decemberPå utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), i (m), BerndtEkholm (s), (), (), (), (), AndersSundström (s), (), (), (), (), LottaN (), (), () och ().2003/04UU4Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet /04:25Europeiska unionens utvidgning samtföljdmotionen 2003/04:U13 av m.fl.(fp, m, kd, c, mp) om fri rörlighet för arbetskraft.Utskottet har berett socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över propositionen i dedelar som rör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde samt över följdmotionen yttrande återfinns ibilaga 3.I propositionen Godkännande av ändringar i EG:sregler om val till m.m. (prop.2002/03:97) har regeringen föreslagit en ändring i 4§ lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen. Propositionenavlämnades till den 22 maj 2003.Lagändringen hade vid avlämnandet av den nu aktuellapropositionen (prop. 2003/04:25) ännu inte beslutatsav . Med hänsyn härtill och mot bakgrund avatt det även i proposition 2003/04:25 föreslås enändring av samma paragraf inkluderar lagtexten iproposition 2003/04:25 även den tidigare föreslagnaändringen. har den 13 november 2003bifallit regeringens förslag om ändring i lagen(1994:1500) med anledning av anslutningtill Europeiska unionen (bet. 2003/04:KU2, rskr.32).Utskottet har genom kammarkansliet erhållit tvåfaktapromemorior med bäring på detta ärende. Ifaktapromemoria 2002/03:FPM82 behandlas förslag tillrådets förordning om en enhetlig utformning avdokument för förenklad transitering (FTD) ochdokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD).Enligt promemorian antog rådet för allmänna frågoroch yttre förbindelser förordningarna den 14 april2003. Faktapromemorian är daterad ochinkom till . Promemorian inkomsåledes till utskottet efter det att rättsakternaantagits och det saknas därmed möjlighet att påverkadessa frågor.Faktapromemoria 200/03:FPM91 rör kommissionensmeddelande om ett nytt grannskapsinstrument.Utskottet återkommer till frågan om är ett mellanstatligt avtalmellan de nuvarande 15 medlemsstaterna i EU och detio nya medlemsstaterna , , ,, , , , , Slovenienoch Slovakien.I mars år 2002 inleddes arbetet med att utformaden juridiska texten. Undertecknandet skedde den16 efter kommissionens formella yttrandeoch samtycke.Anslutningsfördraget träder i kraft den 1 maj 2004.Vid inträdet i unionen antar de nyamedlemsländerna i sin helhet, med deövergångslösningar och tekniska anpassningar som haröverenskommits under förhandlingarna. Dessaåterspeglas i fördraget.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänneranslutningsfördraget av omRepubliken , Republiken ,Republiken , Republiken , RepublikenLitauens, Republiken , Republiken ,Republiken , Republiken ochRepubliken anslutning till Europeiskaunionen samt slutakten till fördraget.Anslutningsfördraget träder i kraft den 1 maj 2004.Ett tillträde till anslutningsfördraget föranlederen ändring av lagen (1994:1500) med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen. Ipropositionen läggs fram förslag till en sådanlagändring. Vidare föreslås vissa ändringar i sammalag med anledning av att giltighetstiden förfördraget om upprättandet avEuropeiska kol- och stålgemenskapen har löpt ut.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 maj2004.Propositionen redovisar de olika politikområdena ianslutningsfördraget. Totalt består propositionen avnio delar. Anslutningsfördrag med anslutningsaktrespektive slutakten finns som bilaga 4 respektive 5i propositionen. Ett rättelseprotokoll finns ipropositionens bilaga 6.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänneranslutningsfördraget. Som en konsekvens däravföreslår utskottet att anslutningslagenändras.Utskottet betonar värdet av Europeiskaunionens utvidgning. Utvidgningen innebär atten konstlad delning av är förbi ochatt Europeiska unionen blir en bredareeuropeisk samarbetsorganisation.I frågan om arbetskraftens fria rörlighetdelar utskottet regeringens uppfattning attden svenska arbetsmarknaden inte kommer attdrabbas av några störningar av att frirörlighet för de nya medlemsstaternasmedborgare genomförs. Det kan, även om det ärosannolikt, dock uppstå situationer dååtgärder behöver vidtas i syfte att undvikaatt medborgare från de nya medlemsstaternahamnar i situationer karakteriserade avofrihet och tvång på arbetsmarknaden. Omregeringen bedömer att åtgärder bör vidtasska dessa åtgärder, enligt utskottetsuppfattning, underställas genomskrivelse eller, om så är behövligt,proposition. Utskottet vill erinra omprincipen om likabehandling, dvs. att allaunionsmedborgare ska behandlas på samma sätt.Utskottet föreslår ett tillkännagivande idenna fråga.Jämför motivreservation (m).Europeiska unionens utvidgning 2004Åren 19891990 föll det kommunistiskasamhällssystemet samman i ochen reformvåg svepte över länderna. efterBerlinmurens fall hade tio fria nationer iCentraleuropa lämnat in sina ansökningar ommedlemskap i , nämligen , , ,, , , , ,och Bulgarien.Malta och ansökte om medlemskap i juli1990. situation är speciell eftersom ön ärdelad sedan den turkiska invasionen . ÄvenTurkiet har ansökt om medlemskap. Av dessasammanlagt tretton kandidatländer har tio avslutatförhandlingarna. När det gäller ochBulgarien har förhandlingarna ännu inte avslutatsoch för del har förhandlingarna ännu inteinletts.Förutom själva omvälvningen i kanEuropeiska rådets möte i sessom startpunkten för österut. Vidmötet fastslogs villkoren för EU-medlemskap.Kriterierna är av politisk, ekonomisk respektiveadministrativ karaktär.De politiska kriterierna innebär att ettkandidatland, för att kunna bli medlem, skalluppvisa stabila institutioner som garanterardemokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter ochrespekt för och skydd av minoriteter.De ekonomiska kriterierna innebär att landet, föratt kunna bli medlem, skall vara en fungerandemarknadsekonomi samt ha förmåga att hantera denkonkurrens och de marknadskrafter som uppträder påunionens inre marknad.De administrativa kriterierna innebär att landet,för att kunna bli medlem, skall ha förmåga attfullgöra de skyldigheter som följer av medlemskap iEU. Kriterierna avser ländernas förmåga att övertaoch efterleva , vilket till stor delär beroende av deras administrativa förmåga ochnivån på deras rättsväsende.EU har gett kraftigt stöd till kandidatländerna ideras förberedelsearbete inför medlemskapet. Stödethar hjälpt kandidatländerna att anpassa sinanationella regler och sin inhemska administrationtill EU:s krav.Vid Europeiska rådets möte i i december2002 kunde de nuvarande medlemsländerna och de tiokandidatländerna avsluta förhandlingarna omanslutning till unionen.I frågan om arbetskraftens fria rörlighet kan enligtanslutningsfördraget avvikelser från EG-rättenaccepteras iförhållande till arbetstagare från ,, , , , ,och Ungern.De två första åren efter anslutningen skall denuvarande medlemsstaternas nationella lagstiftninggälla i stället för om arbetskraftensfria rörlighet. En medlemsstat skall dock i sinnationella lagstiftning kunna öppna sinarbetsmarknad i enlighet med EG:s regelverk.Arbetstagare från de nya medlemsstaterna fårenligt anslutningsfördraget inte ges sämre villkorän de som gäller vid undertecknandet avanslutningsfördraget, som ägde rum den 16 april2003. Det är således förhållandena den 16 april 2003som är referenspunkt, inte förhållandena den 1 maj2004.Senast den 30 april 2006 skall medlemsstaternaanmäla till kommissionen om de avser att fortsättaatt tillämpa den nationella lagstiftningen ellerinte. Anmälan behöver inte motiveras, men om denuteblir skall i fortsättningen gälla.En medlemsstat som tillämpat nationell lagstiftningt.o.m. får fortsätta att göra dett.o.m. om staten har ellerförutser allvarliga störningar på sin arbetsmarknad.Efter får det inte förekomma någranationella bestämmelser som inskränker den friarörligheten.Under övergångsperioden kommer de medlemsstatersom väljer att tillämpa i sinnationella lagstiftning att kunna använda sig av enskyddsklausul. Klausulen får åberopas om staten hareller förutser störningar på landets arbetsmarknadsom innebär ett allvarligt hot mot levnadsstandardeneller sysselsättningsnivån i en viss region ellervisst yrke. Även de nya medlemsstaterna har rätt atttillämpa skyddsklausulen.Regeringen anför i propositionen att en av de mestcentrala uppgifterna i europeisk politik måste ansesvara att återknyta banden mellan de europeiskastaterna. Det gemensamma målet inom unionen, attsäkra freden och säkerheten i och att skapagarantier för fortsatt demokrati i de europeiskastaterna, har skapat en stark vilja i stater, somännu inte deltar i samarbetet, att ansluta sig tillden politiska, ekonomiska och kulturella gemenskapsom svetsar samman medlemsstaterna i unionen.Ända sedan blev medlem i EU harregeringen varit pådrivande i utvidgningsprocessen.Utvidgningsförhandlingarna hade högsta prioritetunder det svenska ordförandeskapet . Ettgenombrott i förhandlingarna uppnåddes genom att deförsta uppgörelserna mellan EU och olika länderkunde träffas på flera politiskt svåra områden såsommiljön, arbetskraftens fria rörlighet och förvärv avjordbruksmark. kunde i ijuni 2001 bekräfta att tidtabellen förförhandlingarna förverkligats och i vissa fallöverträffats under vårt ordförandeskap.En historisk cirkel kunde slutas i och medEuropeiska rådets möte i i december 2002.Knappt efter det att kriterierna förEU-medlemskap presenterades i kunde denuvarande medlemsländerna och tio kandidatländeravsluta förhandlingarna om anslutning till unionen.Det innebar en stor framgång att efter ett mångårigtoch omfattande arbete kunna hälsa tio nya medlemmarvälkomna till unionen.I frågan om fri rörlighet för arbetskraft ärregeringens uppfattning att den svenskaarbetsmarknaden inte kommer att drabbas av någrastörningar av att fri rörlighet för de nyamedlemsstaternas medborgare genomförs. Ipropositionen anges vidare att regeringen ännu intehar tagit slutgiltig ställning till de förslag somlagts fram i SOU 2002:116 om ocharbetskraftens fria rörlighet, som harremissbehandlats under våren 2003.Det ankommer på att godkänna det nyafördraget. Enligt regeringens uppfattning finns godaskäl för att bör tillträda fördraget. Detkan i detta sammanhang också tilläggas att det genomhela utvidgningsprocessen funnits en bred politiskenighet om en positiv inställning till en utvidgadunion. Regeringen föreslår således att riksdagengodkänner anslutningsfördraget samt slutakten tilldetta fördrag.I tillämpas principen att ettinternationellt avtal som tillträtt inteomedelbart blir en del av den svenska rätten, utanmåste införlivas med svensk rätt för att bligällande inför svenska domstolar och andramyndigheter. Med hänsyn härtill krävdes någon formav nationell lagstiftning för att 1994 årsanslutningsfördrag, genom vilket bl.a. blevmedlem i EU, skulle kunna införlivas med svensk rätt(prop. 1994/95:19, del 1, s. 500). Övergripandebestämmelser om anslutning till EU hardärför tagits in i anslutningslagen, dvs. lagen(1994:1500) med anledning av anslutningtill Europeiska unionen.I anslutningslagen föreskrivs attanslutningsfördraget och de grundläggande fördragenm.m. gäller här i landet med den verkan som följerav fördragen (2 §). Vidare föreskrivs i 3 § i lagenatt gemenskapernas beslut gäller här i landet i denomfattning och med den verkan som följer av bl.a. defördrag som anges i 4 §. I 3 § kommer såledesöverlåtelse av beslutanderätt till gemenskapernatill uttryck. I 4 § räknas de fördrag och andrainstrument upp som avses i 2 och 3 §§. Sverigestillträde till såväl Amsterdamfördraget somNicefördraget föranledde ändringar i 4 §anslutningslagen på så sätt att dessa fördrag ladestill förteckningen i 4 §.Sveriges anslutning till det nu aktuellaanslutningsfördraget kräver följaktligen också enändring i 4 § anslutningslagen. Paragrafen börändras på det sättet att anslutningsfördraget läggstill förteckningen i denna paragraf. Detta innebäratt anslutningsfördraget införlivas med den svenskanationella rätten och blir gällande här i landet medden verkan som följer av fördraget.Anslutningsfördraget förutsätter inte någonöverlåtelse av beslutanderätt.Lagändringen bör träda i kraft vid fördragetsikraftträdande. Enligt artikel 2.2 i fördragetträder detta i kraft förutsatt attalla ratifikationsinstrument har deponerats före dendagen. Om ett kandidatland uteblir, ansluts deövriga till unionen på den bestämda dagen. Medhänsyn härtill bör den nu föreslagna ändringen avanslutningslagen träda i kraft den 1 maj 2004.Alltsedan anslutningslagens tillkomst harfördraget om upprättande avEuropeiska kol- och stålgemenskapen funnits med iförteckningen i 4 § anslutningslagen. Fördraget harhaft en giltighetstid . Hänvisningen till dettafördrag i förteckningen skall därför tas bort.Slopandet av detta fördrag ger också upphov tillvissa konsekvensändringar i förteckningen.Ändringarna skall träda i kraft den 1 maj 2004.I motion 2003/04:U13 av m.fl. (fp,m, kd, c, mp) begärs ett tillkännagivande om attSverige skall tillämpa fri rörlighet förarbetstagare från de nya medlemsländerna direkt frånanslutningsdagen och på samma villkor som förnuvarande EU-medborgare. Motionärerna anser att denfria rörligheten är en grundbult i det europeiskasamarbetet.Socialförsäkringsutskottet anser i sitt yttrande(SfU3y), i likhet med regeringen, att reglerna omfri rörlighet för arbetstagare utgör ettnyckelområde i kan också konstatera attregeringen har drivit frågan om att ävende nya medlemsstaternas medborgare redan frånanslutningstidpunkten fullt ut skall omfattas av denfria rörligheten. Regeringen bör dock noga följa ochbevaka att den fria rörligheten inte riskerar attleda till social dumpning och urholkning avanställningsvillkor, kollektivavtal ellerrättigheter på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrundfinner socialförsäkringsutskottet inte att riksdagenhar anledning att göra något uttalande med anledningav motionen.UtskottetUtrikesutskottet har betonatvärdet av Europeiska unionens utvidgning.Anslutningsfördraget utgör en stor framgång efterett mångårigt och omfattande arbete av förberedelseroch förhandlingar för medlemskap.Utvidgningen innebär att en konstlad delning avEuropa är förbi och att Europeiska unionen blir enbredare europeisk samarbetsorganisation.Medlemsländernas samarbete ger möjlighet att skapabättre villkor för medborgarna. Utvidgningen innebäräven att de nya medlemsländerna får tillgång tillEU:s inre marknad. Den inre marknaden växer kraftigtoch en ny grund för ekonomisk tillväxt skapas. Somregeringen anför i propositionen innebärutvidgningen ökad säkerhet för alla i Europa.Utvidgningen har haft högsta prioritet för Sverigealltsedan blev medlem i EU . I ljusetav slutsatserna från toppmötena i ochLaeken verkade för framsteg enligttidtabellen men också för viktigaförhandlingsprinciper såsom differentiering,framsteg på egna meriter och möjlighet att komma ikapp länder som inlett förhandlingar tidigare.Sverige fäste också vikt vid att överenskommelsersom nåtts med ett eller flera kandidatländer ävenskulle tillämpas för övriga kandidatländer medliknande förutsättningar. framhöll ävenvikten av fortsatta framsteg i kandidatländernasanpassning och tillämpning av ochbetydelsen av att följa färdplanen. Sverigesståndpunkter i förhandlingarna utgick frånen strävan att begränsa antalet och omfattningen avövergångslösningar för tillämpning av . Tidtabellens inverkan gjorde attförhandlingarna präglades av betydandeansträngningar från såväl medlemsstater somkandidatländer att finna förhandlingslösningar inomde flesta områden. Utskottet noterar medtillfredsställelse att deltog aktivt i dessaansträngningar. Det är en självklarhet att Sverigeskall fortsätta att arbeta för goda relationer medde nya medlemmarna också efter . Detio nya medlemsstaterna kommer självfallet att varaviktiga aktörer i EU och delta i samarbetet på sammagrundläggande villkor som övriga medlemmar.Utskottet vill vidare erinra om att utvidgningeninnebär att unionen får nya grannar. Kommissionensarbete med frågan om tar bl.a. sikte påatt öka och förbättra möjligheterna tillgränsöverskridande samarbete mellan det utvidgade EUoch dess nya grannar. Utskottet vill framhållavikten av att frågan om relationerna till unionensnya grannländer prioriteras.Utskottet tillstyrker således att riksdagengodkänner anslutningsfördraget samt slutakten tilldetta fördrag.Som regeringen anför kräver anslutning tilldet nu aktuella anslutningsfördraget en ändring ianslutningslagen. Vidare bör hänvisningen i lagentill fördraget om Europeiska kol- ochstålgemenskapen tas bort eftersom giltighetstidenhar löpt ut.Utskottet tillstyrker således den av regeringenföreslagna ändringen i anslutningslagen.Arbetskraftens fria rörlighet är enligt utskottetsuppfattning en viktig del av EU-samarbetet.Arbetsmarknaden för alla arbetstagare inomEuropeiska unionen skall i princip vara öppen ochgemensam. Den fria rörligheten gynnar Europeiskaunionens medborgare och bidrar till det övergripandemålet om fred och välstånd. Tillträde till andramedlemsstaters nationella arbetsmarknader innebärockså social, ekonomisk och kulturell integration ivärdlandet för de migrerande arbetstagarna och derasfamiljer.Utskottet delar regeringens uppfattning att densvenska arbetsmarknaden inte kommer att drabbas avnågra störningar av att fri rörlighet för de nyamedlemsstaternas medborgare genomförs. Det kan, ävenom det är osannolikt, dock uppstå situationer dååtgärder behöver vidtas i syfte att undvika attmedborgare från de nya medlemsstaterna hamnar isituationer karakteriserade av ofrihet och tvång påarbetsmarknaden. Om regeringen bedömer att åtgärderbör vidtas skall dessa åtgärder, enligt utskottetsuppfattning, underställas genom skrivelseeller, om så är behövligt, proposition. Utskottetvill erinra om principen om likabehandling, dvs. attalla unionsmedborgare skall behandlas på samma sätt.Vad utskottet anfört om att sådana eventuellaåtgärder skall underställas bör riksdagensom sin mening tillkännage för regeringen.Utskottets förslag ligger i linje med motionärernassyften och strider inte heller mot vad som anförs ipropositionen. Motion U13 kan därmed anses varatillgodosedd.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandemotivreservation. I rubriken anges vilket avsnittoch vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i motivreservationen.Riksdagsprövning av åtgärder rörande frirörlighet för arbetstagare, punkt 3 (m) motiveringenav i (m), ()och ().StällningstagandeArbetskraftens fria rörlighet är enligt våruppfattning en viktig del av EU-samarbetet.Arbetsmarknaden för alla arbetstagare inomEuropeiska unionen skall i princip vara öppen ochgemensam. Den fria rörligheten gynnar Europeiskaunionens medborgare och bidrar till det övergripandemålet om fred och välstånd. Tillträde till andramedlemsstaters nationella arbetsmarknader innebärockså social, ekonomisk och kulturell integration ivärdlandet för de migrerande arbetstagarna och derasfamiljer.Vi har uppfattningen att den svenskaarbetsmarknaden inte kommer att drabbas av någrastörningar av att fri rörlighet för de nyamedlemsstaternas medborgare genomförs. Däremot finnsdet frågetecken om negativa effekter kan uppstå påandra områden, t.ex. i utnyttjandet av svenskabidragssystem och socialförsäkringar. I likhet medvad som anförts i den avvikande meningen (m, fp, kd,c, mp) till socialförsäkringsutskottets yttrandeanser vi att problem som kan uppstå med exempelvisfiktiva anställningar, bidragsfusk elleröverutnyttjande av svenska socialförsäkringar skallmötas med översyn av regelsystemen i stället för medhinder för den fria rörligheten inom EU. Just därförär det ytterst anmärkningsvärt att regeringen ipropositionen inte lämnar någon som helstredovisning av vilka lagstiftningsåtgärder sombedöms erforderliga eller vilka förberedelser somhar vidtagits inom . Det enda somuttalas i propositionen är att regeringen inte hartagit ställning till de avvikelser från som har förordats i utredningsbetänkandetSOU 2002:116.Ännu när anslutningsfördraget skall godtas avriksdagen är det alltså oklart vilken uppfattningregeringen egentligen har i frågan om avvikelserunder den kommande tvåårsperioden från om arbetskraftens fria rörlighet. Detta ärdjupt otillfredsställande. Det måste ankomma påregeringen att skyndsamt återkomma till riksdagenmed en redovisning av sina ställningstaganden iförhandlingarna om en modernisering av rådetsförordning EEG 1408/71 om samordning av de socialatrygghetssystemen i EU samt med förslag till delagändringar beträffande svenska regelsystem som kanerfordras för att möjliggöra den fria rörlighetenför arbetstagare från de nya EU-staterna. Detta börriksdagen ge regeringen till känna. Därmed får ocksåsyftet med motion U13 anses vara tillgodosett.Särskilt yttrandeRiksdagsprövning av åtgärder rörande frirörlighet för arbetstagare, punkt 3 (v)() anser:Vänsterpartiets principiella uppfattning är attarbetskraft från de nya medlemsländerna skall hasamma fria rörlighet som alla EU-medborgare och attalla som lever och arbetar i skall ha sammarättigheter.Regeringen har tillbakavisat tanken påövergångsregler vad gäller arbetskraft från de nyaEU-länderna i , och . Nuhar däremot statsministern aviserat att han ser enrisk för att en våg av social turism skulle drabbaSverige i och med EU-utvidgningen och attdetta skulle medföra ett missbruk av de svenskatrygghetssystemen. Därför överväger nu regeringenatt införa regler avsedda att stoppa sådanteventuellt missbruk.