bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Det handlar om genomgripandesystemförändringar som förutsätterlagändringar och administrativaanpassningar, vilket medför att det ärhelt orealistiskt att räkna med att ensådan förändring skulle kunna minskabelastningen på statsbudgeten annat än pånågra års sikt.Ett ofta framfört argument för en ökadegenfinansiering är att ett ökatkostnadsansvar verkar återhållande påalltför långtgående löneavtal i enbransch. Höga löneökningar leder tillökad arbetslöshet, vilket slår igenom påde försäkrades avgifter i den egna a-kassan. De fyra partiernas förslag göringen åtskillnad mellan de olika a-kassorna och motiverar således vare sigmedlemmarna i en a-kassa eller derasfackliga organisation att ta något ansvarför löneutvecklingen inom den egnakassans område. Som utskottet ser detfinns det ingen anledning att på dettasätt lyfta ut en kostnad frånstatsbudgeten för att i stället låta deförvärvsarbetande svara förfinansieringen med obligatoriskaavgifter, som är mycket lika en skatt.En annan variant på hur kostnader lyftsut från statsbudgeten för att i ställetfinansieras med obligatoriska avgifterföreslås av Moderata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna. Dessa partier vill föra överkostnaderna för trafikskador frånsjukförsäkringen till den obligatoriskatrafikförsäkringen, vilket förutsättskunna ske . I sinmotion tillgodoräknar sig Moderatasamlingspartiet full effekt av dettaförslag redan från årsskiftet.Omläggningen väntas enligt partiernasuppskattningar minska statsbudgetensutgifter med grovt räknat drygt 4miljarder kronor, ett belopp som istället förutsätts belasta bilisternagenom kraftigt höjda för denobligatoriska trafikförsäkringen. Värdetav de utlovade skattesänkningarnaurholkas alltså även av dessa avgifter.Och inte heller i detta fall redovisarpartierna något konkret förslag till hurdetta tekniskt och administrativt skakunna lösas på den korta tid som återstårtills förändringen ska vara fulltgenomförd. Än mindre förklarar de hur detär möjligt för försäkringsbolagen attbryta löpande trafikförsäkringsavtal föratt kunna ta ut de avgiftshöjningar somkrävs.Även i detta fall anvisar man alltså enfinansiering i flermiljardklassen sominte ter sig möjlig att uppnå, åtminstoneinte i det kortare perspektivet.RegeringenDen socialdemokratiska regeringensbudgetpolitik har resulterat i att deoffentliga finanserna snabbt förbättrats.På mindre än har väldigaunderskott vänts i stora överskott somsnabbt minskat de skulder det offentligatidigare dragit på sig.I mitten av 1990-talet genomförderegeringen ett omfattandekonsolideringsprogram med vars hjälpbalansen i den offentliga sektorn kundeåterställas på ett fördelningspolitisktgodtagbart sätt. Balansen var återställdredan 1998, och den gynnsammautvecklingen har därefter fortsatt.Fastlagda utgiftstak har hållits ochuppställda saldomål har fram tillkonjunkturavmattningen 2002 överträffatsmed bred marginal. motsvaradeöverskottet t.o.m. av BNP.Den förda budgetpolitiken harresulterat i att vi nu står starka medstabila överskott i de offentligafinanserna och att vi förmår möta ennågot svagare ekonomisk utveckling. Viskiljer oss i det avseendet frånflertalet andra EU-länder för vilka deoffentliga finanserna i några fallutvecklas på ett oroväckande sätt.Med sina nu redovisade förslagfullföljer regeringen denna politik.Redovisade prognoser visar att deoffentliga finanserna utvecklasplanenligt och i överensstämmelse med detlångsiktiga målet om ett överskott på 2 %av BNP.Vårpropositionen bygger på enöverenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. De tre partiernafullföljer därmed det samarbete de hadeunder den förra mandatperioden. Den nugjorda överenskommelsen innebär att detre partierna står bakom riktlinjerna förden ekonomiska politiken, budgetpolitikenliksom tilläggsbudgeten för 2003.Finansutskottet tillstyrker attbudgetpolitiken utformas iöverensstämmelse med regeringens och debåda samarbetspartiernas förslag.Utskottets samlade bedömningSammanfattningsvis anser utskottet alltsåatt de förslag till alternativ inriktningav budgetpolitiken som redovisas avModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna bör avstyrkas.Dessa partier har långtgående krav påskattesänkningar vilka i betydandeutsträckning finansieras genomförsämringar i grundläggandetrygghetssystem och i flera fall oprecistberäknade besparingar. Med en så svagfinansiering riskerar statsfinanserna attåter snabbt försvagas. De gångna årensmödosamma arbete med att återskapa sundastatsfinanser skulle därmed riskera attgå om intet.Regeringens förslag till inriktning avbudgetpolitiken ser utskottet som envidareutveckling av de gångna årensansvarsfullt utformade politik. Dennainriktning har enligt utskottets meninggoda förutsättningar att främja fortsattstabila statsfinanser.Med hänvisning till vad utskottet harframhållit i detta sammanhang tillstyrkerutskottet regeringens och de bådasamarbetspartiernas förslag tillinriktning av budgetpolitiken som denkommer till uttryck i punkt 2 ivårpropositionen. avstyrkerutskottet motionerna Fi14 (m) yrkande 2 idenna del, Fi15 (fp) yrkandena 2, 6 och8, Fi16 (kd) yrkandena 5 och 8 samt Fi17(c) yrkandena 3, 5 och 6.2.4 Utgiftstak för statenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till teknisk justering avutgiftstaket samtavstyrker förslag till alternativanivåer på utgiftstaket somframförs av Moderata samlingspartiet,liberalerna,och Centerpartiet.Jämför reservationerna 10 (m), 11 (fp),12 (kd) och 13 (c).Det statliga utgiftstaket omfattarutgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldräntor, utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten samt enbudgeteringsmarginal. Beslut omutgiftstak för de närmaste tre årenfattas av i sambandmed budgetpropositionen. Riksdagenbeslutade i samband medbudgetpropositionen om tekniskajusteringar av utgiftstaken för åren2002-2004. I budgetpropositionen anförderegeringen att valet inneburit attberedningstiden för ställningstagandetavseende den långsiktiga budgetpolitikeninte varit tillräcklig, varför den intehade möjlighet att lägga fram förslagtill utgiftstak . Regeringenaviserade att den i stället skulleeterkomma med sin bedömning av lämpligtutgiftstak för såväl 2005 som 2006 i 2003års ekonomiska vårproposition (prop.2002/03:1 s. 79).VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt4.1.1) föreslår regeringen en höjning avden tidigare fastlagda nivån påutgiftstaken för staten 2003 och 2004.Höjningen är en beräkningstekniskjustering föranledd av högre omslutning idet kommunala utjämningssystemet. Jämförtmed beräkningen i budgetpropositionen för2003 blir omslutningen 2,5 miljarderkronor högre 2003. Höjningen av detstatliga utjämningsbidraget till kommuneroch landsting motiverar en justering avutgiftstaket med motsvarande belopp, dvs.en uppräkning av utgiftstaket med drygt2,innevarande år. Även2004 beräknas utjämningsbidraget höjasmed drygt 2,5 miljarder kronor.Regeringen hänvisar i sammanhanget tilltidigare praxis i enlighet med vilkenutgiftstaket avrundas till hela miljarderkronor.Regeringen föreslår sålunda attutgiftstaken höjs med 3miljarder till 822 respektive 856miljarder kronor (punkt 3).Vårpropositionen innehåller ävenregeringens bedömning av utgiftstak för2005 och 2006. Regeringen avser att ibudgetpropositionen återkommamed förslag om utgiftstak och2006.MotionernaAv den redogörelsen framgår attsamtliga fyra oppositionspartier förordarandra nivåer på utgiftstaket för 2004.Formella förslag framförs av Moderatasamlingspartiet i motion Fi14 (yrkande3), liberalerna i motion Fi15(yrkande 5), i motionFi16 (yrkande 7) och imotion Fi17 (yrkande 4).Regeringens och de tvåsamarbetspartiernas respektive de fyraoppositionspartiernas förslag avseendeutgiftstaket framgår av följandesammanställning.Tabell 15. Förslag till utgiftstak förstaten 2004Miljarder kronorOppositionspartiernasavvikelser frånpropositionenPropositionen (m) (fp) (kd) (c)(s, v, mp)856 28 -4 -3 -38Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregåendeavsnittet (2.3) tillstyrkt regeringensförslag till inriktning avbudgetpolitiken. I ett annat betänkandemed anledning av vårpropositionentillstyrker utskottet i huvudsak ävenregeringens förslag tillanslagsförändringar i tilläggsbudgetenför (bet. 2002/03:FiU21).Med hänvisning till dessaställningstaganden tillstyrker utskottetregeringens förslag om höjning avutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet till 822 miljarderkronor och 856 miljarder kronor2004.De motionsyrkanden som är aktuella idetta sammanhang avstyrks. Det gällermotionerna Fi14 (m) yrkande 3, Fi15 (fp)yrkande 5, Fi16 (kd) yrkande 7 och Fi17(c) yrkande 4.3 Årsredovisning för staten och vissabudgetfrågor3.1 Årsredovisning för staten 2002 ochfinansiering av statliga åtagandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringensskrivelse /03:101 Årsredovisningenför staten läggs till handlingarna.Utskottet avstyrker med hänvisning tillbl.a. statsfinansernas utveckling ettmotionsyrkande om ofinansieradeåtaganden av regeringen.Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c).Regeringens skrivelse 2002/03:101Regeringen lämnade iskrivelse 2002/03:101 en redogörelse fördet ekonomiska utfallet i staten för2002. Skrivelsen omfattar uppföljning avde budgetpolitiska målen,resultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlaroch anslag . Vidare lämnas enredogörelse för statliga garantier,avgifter till och bidrag från EU, denstatliga sektorns tillgångar, skulder ochkapital samt utvecklingen av statligproduktion. ()iakttagelser i rapporter fråneffektivitetsrevisionen under åretredovisas och kommenteras i skrivelsen.Myndigheter som vid den årliga revisionenhar fått revisionsberättelse medinvändning omnämns och skälen förinvändningarna anges. Vidare lämnas enredogörelse för Europeiskarevisionsrättens granskning av EU-medel.MotionenI motion Fi13 av m.fl.(fp) föreslås med anledning avregeringens skrivelse Årsredovisning förstaten att tillkännagerför regeringen som sin mening attskrivelsen visar att redan gjordaåtaganden inte har finansierats medregeringens nuvarande politik. Denkonsoliderade resultaträkningen iårsredovisningen belyser enligtmotionärerna den underliggande svagheteni statsfinanserna. Det finns en storkänslighet i statens finanser för denekonomiska utvecklingen som visas av attden lägre ekonomiska tillväxten under2002 minskade intäkterna och ökadekostnaderna kraftigt. Kostnaderna växerdels med automatik, dels som följd av nyaåtaganden. Situationen kan också belysasmed material ur statens balansräkning,som visar att statens nettoförmögenhet ärnegativ (yrkande 1).BakgrundBudgetlagenEnligt lagen (1996:1059) om statsbudgetenska regeringen , docksenast efter budgetåretsutgång, lämna en årsredovisning förstaten till . Enligt lagen skaårsredovisningen innehållaresultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlaroch anslag (38 §). Lagen stadgar ocksåatt regeringen är redovisningsskyldiginför för statens medel ochövriga tillgångar som står tillregeringens disposition.Redovisningsskyldigheten omfattar ävenden verksamhet som bedrivs av staten samtstatens skulder och övriga ekonomiskaförpliktelser (44 §).Sedan 2001 lämnas årsredovisningen vidsamma tidpunkt som den ekonomiskavårpropositionen. Årsredovisningen kan påså sätt ingå i vårriksdagen där arbetetmed budgeten inriktas påriktlinjerna för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken.Statsfinansernas utvecklingI årsredovisningen för staten 2002presenteras en översikt över utvecklingenav statens finanser i olika avseenden1998-2002 (s. 37 f.). Statens intäkterhar ökat med 46miljarder kronor eller , men har bådeökat och minskat mellan åren. Huvuddelenav intäkterna är skatteintäkter. Denstörsta ökningen av skatteintäkternainträffade då deökade med eller 10 %.Statens kostnader har under sammafemårsperiod minskat med 6 miljarderkronor eller . Det är främst definansiella kostnader, som främst ärkopplade till statsskulden, som harminskat medan transfereringar ochdriftskostnader har ökat.Statens resultaträkning visar enligtårsredovisningen ett överskott för fjärdeeret i rad (s. 39). Vidare framgår attutvecklingen av statens totalanettoförmögenhet och statsskulden underden senaste femårsperioden har visat enstadig förbättring. Totalt har deförbättrats med 363 miljarder kronorrespektive 325 miljarder kronor.Budgetpolitiken är inriktadpå två övergripande och fleråriga mål.Det s.k. saldomålet innebär att denoffentliga sektorns finansiella sparandeska uppgå till av BNP i genomsnittöver en konsjunkturcykel. Överskottetsnivå fastställs i årsvisaöverskottsmål. Saldomålet innebär att denoffentliga nettoförmögenheten ska öka.Sedan saldomålet infördes har enligtårsredovisningen för statenöverskottsmålen överträffatsmed god marginal (s. 23). Under 2002understeg dock överskottetöverskottsmålet . Den allmännakonjunkturutvecklingen och den osäkerhetsom rådde 2002 gör enligt regeringen attavvikelsen är förenlig medöverskottsmålet. Utgiftstaket för statenger och regeringen förbättrademöjligheter till kontroll och styrningöver anvisade medel ochutgiftsutvecklingen. Det tydliggör bl.a.behovet av prioriteringar mellanutgiftsområden och förebygger enutveckling där skatteuttaget måste höjastill följd av bristfälligutgiftskontroll. Av årsredovisningen förstaten framgår att utgiftstaket förstaten har klarats samtliga år sedan detinfördes (s. 24).Finansutskottets tidigare synpunkter påårsredovisningenSedan 1997 lämnas årsredovisningen förstaten i en särskild skrivelse. Tidigarelämnades motsvarande redogörelse ibudgetpropositionen. Efter önskemål frånfinansutskottet läggs sedan 2001årsredovisningen fram som denekonomiska vårpropositionen. Syftet meddet är att den därigenom på ett bättresätt ska kunna utgöra ett underlag förriksdagens och riksdagspartiernas arbete(bet. 1999/2000:FiU1 s. 248).Finansutskottet har tidigare haftsynpunkter på årsredovisningen i olikaavseenden. Vid behandlingen avårsredovisningen uttaladeutskottet vissa önskemål avseenderedovisningen av de statliga garantierna(bet. 2000/01:FiU20 s. 189 f.). Vidbehandlingen av årsredovisningen förstaten framhöll utskottet att det ärvärdefullt att, som gjordes iårsredovisningen, utvecklingsfrågor kringden ekonomiska styrningen i statenbeskrivs, och utskottet uttalade att detför utskottet är angeläget att ävenfortsättningsvis närmare följa upp ochpåverka detta arbete (bet. 2001/02:FiU20s. 129 f.).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse till handlingarna.Statens finanser har under de senasteåren genomgått en väsentlig förbättring.Intäkterna har totalt sett ökat samtidigtsom kostnaderna totalt sett har minskat,och såväl statens nettoförmögenhet somstatsskulden har förbättrats stadigt.Trots att nedgången i ekonomin nu harvarat har debudgetpolitiska målen kunnat uppfyllas.Helt naturligt påverkas de offentligafinanserna i hög grad av hur ekonominutvecklas i och i omvärlden, menbl.a. till följd av utgiftstaketskonstruktion med en säkerhetsmarginal harosäkerheter i utgiftsutvecklingen kunnathanteras med bibehållen kontroll överstatens utgifter. På nu anförda grunderavstyrks motion Fi13 (fp) yrkande 1.I övrigt vad gäller årsredovisningenför staten 2002 kan utskottet konstateraatt det av den framgår att antaletrevisionsberättelser med invändningartill följd av anslagsöverskridanden ökat.Utskottet ser allvarligt på att alltflermyndigheter överskrider budgeteradeanslag för sin verksamhet, och särskildaåtgärder för att förbättra myndigheternasstyrning och kontroll kan behöva vidtas.Regeringen uttalar i årsredovisningen attden i budgetpropositionen underrespektive område kommer att lämnanärmare redogörelser för vilkabedömningar regeringen har gjort samtvilka åtgärder som regeringen harvidtagit eller avser att vidta i deenskilda fallen. Utskottet välkomnardetta.Vidare konstaterar utskottet attårsredovisningen till skillnad från desenaste åren inte innehåller enbeskrivning av utvecklingsfrågor kringden ekonomiska styrningen i staten.Utskottet har tidigare i samband med sinbehandling av årsredovisningen för statenuttalat att det för utskottet ärangeläget att närmare följa upp ochpåverka detta arbete. Utskottet finnerdet värdefullt att en sådan redovisninglämnas åtminstone en gång ,antingen eller hösten.Utskottet har tidigare också uttalatsig med anledning av regeringensredovisning av statliga garantier. Detnya sättet att hantera garantier i statensom infördes ställerkrav på kostnadstäckning och innebär attrisken i varje garantiengagemang ellergrupp av engagemang ska värderas. Utifråndetta bestäms en avgift för garantin, ochtill den del avgifter inte betalas avgarantitagaren är det fråga om en statligsubvention som ska belasta anslag. Ivilken utsträckning sådana subventionerförekommer framgår av årsredovisningen.Däremot framgår inte vilka anslag det ärsom belastas med dessa subventionsmedel.I fortsättningen bör även detta enligtutskottets mening framgå av redovisningenav statliga garantier i årsredovisningen.3.2 Årsredovisningen och den statligarevisionens rollNuvarande ordningEnligt nuvarande ordning finns tvårevisionsorgan i . Dessa är RRVunder regeringen och revisorerunder riksdagen.Någon revision av årsredovisningen förstaten sker inte enligt nuvarandeordning.RRV ska enligt sin instruktionöversiktligt granska underlaget tillårsredovisningen för staten avseende dedelar som upprättas avEkonomistyrningsverket. Granskningenomfattar de konsoliderade resultat- ochbalansräkningarna ochfinansieringsanalysen med tillhörandenoter och redovisningsprinciper.Därutöver granskas materialet avseendeutfallet på statsbudgetens inkomsttitlar.RRV:s granskningsutlåtande överunderlaget för årsredovisningen tjänarsom kvalitetssäkring.Vid några tillfällen i samband medfinansutskottets behandling avårsredovisningen för staten har utskottettidigare berett revisorertillfälle att avge yttrande överårsredovisningen. Senast detta skedde vari samband med utskottets behandling avårsredovisningen för staten 2000 (bet.2000/01:FiU20).Den nya granskning avårsredovisningen för statenDen bildas en ny myndighetunder , , meduppgift att granska den statligaverksamheten. I samband med bildandet avden nya myndigheten kommer RRV ochRiksdagens revisorer att avvecklas.Enligt lagen (2002:1022) om revision avstatlig verksamhet m.m., som träder ikraft , ska Riksrevisionengranska årsredovisningen för staten (3§). Senast efter den dagregeringen lämnat årsredovisningen förstaten till ska Riksrevisionenlämna en revisionsberättelse överårsredovisningen till regeringen ochriksdagen (11 §). I finansutskottetsbetänkande över årsredovisningen tasställning till revisionens synpunkter medanledning av iakttagelserna (jfr förs.1999/2000:RS1).Enligt lagen (2002:1023) medinstruktion för harRiksrevisionens styrelse, som utses avriksdagen, möjlighet att besluta omförslag och redogörelser till riksdagenmed anledning av bl.a.revisionsberättelserna överårsredovisningen för staten (12 §). Detankommer alltså på styrelsen att frittpröva om den därvid vill göra någonframställning till . För denhändelse att styrelseskulle avge skrivelse med kommentar ellerförslag till åtgärder med anledning avrevisionsberättelsen följer av 3 kap.13 § riksdagsordningen att motion fårväckas med anledning av skrivelsen;revisionsberättelsen ger däremot ingenmotionsrätt. Motionstiden är då somvanligt, dvs. från den dagförslaget eller redogörelsen anmäldes ikammaren. En konsekvens av en framställantill blir följaktligen attfinansutskottets behandling avårsredovisningen för staten måsteförskjutas framåt i tiden.Riksrevisionens rapportering tillregeringen och avrevisionsberättelsen överårsredovisningen för staten torde gå tillså att , genom denriksrevisor som ansvarar förrevisionsberättelsen överårsredovisningen för staten, genast efterundertecknandet av berättelsen lämnar dentill regeringen och därefter föredrar denför styrelse.Riksrevisionen, genom styrelsen, lämnarsedan revisionsberättelsen till riksdagentillsammans med eventuellt förslag ellerredogörelse (prop. 2001/02:190 s. 107).Finansutskottets bedömning avseenderegeringens framtida åtgärdsredovisningför riksdagenI årsredovisningen för staten redovisaroch kommenterar regeringen från flertaleteffektivitetsrevisioner under det gångnaåret. På motsvarande sätt behandlasrevisionsberättelserna från den årligarevisionen i den mån berättelsernainnehåller anmärkningar. Dessarevisionsberättelser kommenteras dock somregel av regeringen i budgetpropositionenunder berörd myndighet. Förfarandet ärinte författningsreglerat, men harpraktiserats sedan mitten av 1990-talet.Från och med den 1 juli 2003 införs enny bestämmelse i budgetlagen enligtvilken regeringen ska redovisaför vilka åtgärder den vidtagitmed anledning av Riksrevisionensiakttagelser. När och hur detta ska skeär inte författningsreglerat. Iproposition 2001/02:190 menar regeringenatt allmänna krav på överblickbarhet ochtillgänglighet talar för attredovisningen bör samlas i ett endadokument. Av praktiska skäl anserregeringen emellertid att den somhittills bör få avgöra omåtgärdsredovisningen ska lämnas iårsredovisningen för staten, ibudgetpropositionen eller på annat sätt(s. 137 f.).Finansutskottet vill betona vikten avatt regeringen även utförligtredovisar och kommenterar revisionensiakttagelser för . Sådanaredovisningar utgör bl.a. viktigaunderlag för riksdagsutskotten i derasarbete med uppföljning och utvärdering.Som följer av budgetlagen (fr.o.m. 2003-07-01) ska en redovisning lämnas tillriksdagen åtminstone en gång , ochenligt finansutskottets mening bör dennage en både samlad och fyllig bild avregeringens åtgärder med anledning avrevisionens iakttagelser. Ett naturligtsätt vore att lämna redovisningen i formav en skrivelse till , men denkan också lämnas i årsredovisningen förstaten eller budgetpropositionen.3.3 BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete och kommandeaktiviteter motionsyrkanden om behovetav utvärdering av budgetprocessen ochpå vilket sätt budgetprocessenfungerar.Jämför reservation 15 (m, fp, kd, c).MotionerI motion Fi272 av () föreslås att tillkännagerför regeringen som sin mening vad imotionen anförs om långsiktighet ochframförhållning i budgetarbetet.Motionären menar att det i vissa fall kanfinnas behov för staten att investera sigur kriser m.m., t.ex. för att möta svåraframtidsfrågor, såsom den demografiskautvecklingen, eller minska antaletsjukskrivningar. I sådana sammanhangönskvärda investeringar kan varakostsamma i ett kortare perspektiv menlönsamma på . Den nuvarandebudgetordningen medger enligt motionäreninte tillräckligt långsiktigt tänkande,och den bör därför göras om så att det ibudgetarbetet blir möjligt att se fleraår framåt och ha ett budgettak för ensådan längre period.I motion Fi273 av m.fl.(v) föreslås att beslutar attlåta utvärdera budgetprocessen ochdärefter pröva förslag till förändringari enlighet med vad som anförs i motionen.Motionärerna menar att erfarenheterna avden nya budgetlagen som trädde i kraftden har varit bådepositiva och negativa. En fördel med dennuvarande budgetprocessen är att denbidragit till att de offentligafinanserna nu är i betydligt bättre skickän när den infördes. Till nackdelarna hörbl.a. bristande flexibilitet vidkonjunktursvängningar. Det måste enligtmotionärerna vara möjligt att skapa enbudgetprocess som ger störrehandlingsutrymme utan att det geråterfall i det gamla systemets brister.Riksdagen bör nu efter de beslut omförändringar i budgetprocessen somfattats, och som fick genomslag i 2002års ekonomiska vårproposition, gå vidaremed en mer omfattande utvärdering somsammanställer det som redan gjorts (SOU2000:61, ochRiksdagskommitténs referensgrupp ombudgetprocessen).