bet · GQ01LU17 · 2003-05-20 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2002/03:49 Nyaförmånsrättsregler jämte sju motioner med tolv motionsyrkanden som väcktsmed anledning av propositionen.I propositionen lägger regeringen fram förslag till en ny lag om företags-inteckning som skall ersätta den nuvarande lagen om företagshypotek. Denföreslagna företagsinteckningen skall ge allmän förmånsrätt och gälla i hälf-ten av värdet av all gäldenärens egendom som återstår sedan borgenärer medbättre förmånsrätt fått betalt. Vidare föreslås lagändringar som innebär attförmånsrätten för skatter och avgifter avskaffas. I propositionen föreslåsockså att det maximala beloppet för lönegarantin höjs till fyra prisbasbelopp,att den maximala tiden under vilken lönegaranti kan utgå förlängs till åttamånader och att löneförmånsrätten beloppsbegränsas till tio prisbasbelopp.Samtidigt begränsas förmånsrätten i viss utsträckning. Propositionen inne-håller även lagförslag som rör ett konkursbos ansvar för hyra och uppsäg-ningslön.Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre företagshy-potek kommer att fortsätta att gälla under en övergångsperiod.De övergripande syftena med lagförslagen är att underlätta för företag attgenomföra företagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs och attförbättra arbetstagarnas löneskydd i konkurs.I en motion yrkas avslag på propositionen i dess helhet medan det i tremotioner framställs yrkanden om avslag på propositionen såvitt gäller deföreslagna ändringarna av företagshypoteket. Motionsspörsmålen gäller iövrigt förbudet mot återvinning av betalning av skatter och avgifter, lönega-ranti vid företagsrekonstruktion, lönegarantisystemets förhållande till för-månsrättsordningen samt uppföljning och utvärdering av den föreslagna lag-stiftningen.Utskottet föreslår att skall anta regeringens lagförslag, dock medden ändringen i 11 § förmånsrättslagen att en företagsinteckning skall gälla i55 % av värdet av all gäldenärens egendom i stället för i av värdet.Med bifall till ett motionsyrkande förordar utskottet vidare ett tillkännagi-vande som gäller återvinningsförbudet avseende betalning av skatter ochavgifter. Övriga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns fyra reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. LagförslagenRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om företagsinteckning,2.3. lag om ändring i ärvdabalken,4.5. lag om ändring i jordabalken,6.7. lag om ändring i utsökningsbalken,8.9. lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, somköparen låter i säljarens vård kvarbliva,10.11. lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen hand-ling,12.13. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,14.15. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) med den ändringenatt i 11 § ordet "hälften" skall bytas ut mot "55 procent",16.17. lag om upphävande av lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m.,18.19. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskriv-ningsmyndigheter,20.21. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),22.23. lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning iskatteärenden,24.25. lag om ändring i lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kvä-veoxider vid energiproduktion,26.27. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskonto-medel m.m.,28.29. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande ochhandräckning,30.31. lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisio-nens och radions område,32.33. lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497),34.35. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga ford-ringar m.m.,36.37. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift,38.39. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift,40.41. lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. medanledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek,42.43. lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion,44.45. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tungafordon,46.47. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).48.Därmed bifaller delvis motion 2002/03:L9 yrkande 1 och av-slår motionerna 2002/03:L5 yrkandena 1 och 2, 2002/03:L9 yrkande 2,2002/03:L10 och 2002/03:L11.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (c)2. Uppföljning och utvärdering av reformenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L6, 2002/03:L7 och 2002/03:L8yrkande 1.3. Lönegaranti vid företagsrekonstruktionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L5 yrkande 3 och 2002/03:L8yrkande 3 i denna del.Reservation 3 (m, fp,c)4. Lönegarantisystemets utformningRiksdagen avslår motion 2002/03:L8 yrkande 3 i denna del.Reservation 4 (m, fp)5. Återvinning av skatter och avgifterRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört.Därmed bifaller motion 2002/03:L8 yrkande 2.Stockholm den 20 maj 2003På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), TassoStafilidis (v), (), (), Rezene Tesfazion (s),(), (s), (),(), (), (), () och ().2002/03LU17Redogörelse för ärendetBakgrundEfterlevnaden av civilrättsliga regler om betalningsskyldighet regleras i sistahand av att en gäldenärs egendom tvångsvis genom konkurs eller utsökningkan användas för att tillgodose fordringsägarna. De väsentligaste bestämmel-senrna om konkurs finns i konkurslagen (1987:672). Konkursförfarandet, somutgår från att gäldenären är på obestånd eller insolvent, har karaktär av gene-ralexekution där i princip all gäldenärens egendom tas i anspråk.Den ordning i vilken betalningsanspråken skall tillgodoses vid konkurs ochutmätning regleras i förmånsrättslagen (1970:979) och i utsökningsbalken.Utgångspunkten är att alla fordringar har samma rätt. I förmånsrättslagenfinns dock en uppräkning av de fordringar som har bättre rätt än andra, dvs.förmånsrätt, och vilken ordning som gäller mellan dessa s.k. prioriteradefordringar. I lagen görs skillnad mellan dels särskilda förmånsrätter, somavser enbart viss egendom och som gäller både i konkurs och vid utmätning,dels allmänna förmånsrätter, som avser all gäldenärens egendom och somgäller enbart i konkurs.Särskild förmånsrätt följer bl.a. av panträtt i viss egendom (4 §), försäk-ringstagares fordran hos försäkringsföretag (4 a §), fordran på hyresgästoch arrendator på grund av hyres- eller arrendeavtal (5 § 1) ochföretagshypotek (5 § 2). Bland de allmänna förmånsrätterna kan nämnas vissakostnader som uppkommit i samband med inledande av konkurs och försök attgenomföra företagsrekonstruktion (10 §), fordran på skatt och allmän avgift(11 §) samt, i viss omfattning, arbetstagares fordran på lön och pension(12 och 13 §§). Därefter utgår betalning till borgenärer utan förmånsrätt,s.k. oprioriterade borgenärer (18 §). Dessa har lika rätt till betalning.Vid sidan av konkurs finns numera enligt lagen (1996:764) om företagsre-konstruktion ett särskilt insolvensrättsligt förfarande inom vars ramaråtgärder kan vidtas för att rekonstruera sådana företag i kris som bedömsha utsikter till en fortsatt lönsam verksamhet (prop. 1995/96:5 och1995/96:115, bet. En sådan rekonstruktion kan innefatta såvälåtgärder som förbättar rörelsens resultat som en uppgörelse medborgenärerna.I det insolvensrättsliga regelsystemet ingår även lönegarantilagen(1992:497) som en väsentlig del. Lagen syftar till att säkerställa att arbetsta-gare skall få betalning för sin lönefordran mot en arbetsgivare som försätts ikonkurs. Lagen innebär sammanfattningsvis att staten garanterar prioriteradefordringar på lön och pension samt att staten övertar fordringarna - medmotsvarande förmånsrätt - och inträder i konkursen som borgenär på respek-tive löntagares plats.Ärendet och dess beredningTill grund för propositionen med förslag till lag om företagsrekonstruktion lågInsolvensutredningens slutbetänkande (SOU 1992:113) Lag om företagsre-konstruktion. Utredningen föreslog bl.a. att statens förmånsrätt för vissaskatte- och avgiftsfordringar skulle avskaffas samt att vissa lönefordringarskulle ges förmånsrätt framför fordringar med säkerhet i företagshypotek. Dethuvudsakliga motivet bakom dessa förslag var att på olika sätt förbättra möj-ligheterna att genomföra företagsrekonstruktioner. I propositionen gjordedock regeringen den bedömningen att förslagen måste utredas ytterligare.Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté, , vars huvuduppgifter var att ta ställning till om statensförmånsrätt för skatter och avgifter borde slopas, om företagshypoteket bordeges en annan ställning och om arbetstagarnas löneskydd vid arbetsgivarenskonkurs kunde förbättras. Kommittén fick genom tilläggsdirektiv våren 1997även i uppdrag att utreda frågan om en gäldenär under företagsrekonstruktionborde ges rätt att säga upp ett avtal (dir. 1997:26). samma årfick kommittén genom ytterligare tilläggsdirektiv i uppdrag att analyseraolika möjligheter för hur statens kostnader för lönegarantin kunde minskasmed och lägga fram förslag till en sådan besparing(dir. 1997:82).Förmånsrättskommittén redovisade sitt uppdrag i huvudbe-tänkandet (SOU 1999:1) Nya förmånsrättsregler. Kommitténs förslag innebari huvuddrag att förmånsrätten för skatter och avgifter skulle avskaffas, attlöneförmånsrätten och lönegarantin skulle reformeras och att företagshypote-ket skulle omvandlas till en ny företagsinteckning med allmän förmånsrätt.Tilläggsuppdraget såvitt avser gäldenärens rätt att säga upp avtal i förtidredovisades i betänkandet (SOU 2001:80) Gäldenärens avtalvid insolvensförfaranden, som bereds inom Regeringskansliet.Våren 2002 behandlade lagutskottet ett antal motioner med yrkanden bl.a.om att samtliga eller delar av förslag borde genom-föras. I det av godkända betänkandet 2001/02:LU26 ställde sigutskottet bakom motionskraven och uttalade att regeringen, redan under hös-ten 2002, borde återkomma till med lagförslag i enlighet med vadFörmånsrättskommittén föreslagit (rskr. 303).I propositionen föreslår regeringen - efter hörande av Lagrådet - att riksda-gen skall anta det i propositionen framlagda förslaget till lag om företagsin-teckning samt besluta ändringar i en rad andra lagar, bl.a. förmånsrättslagen,konkurslagen och utsökningsbalken.Till grund för propositionen ligger huvudbetän-kande (SOU 1999:1) Nya förmånsregler. Betänkandet har remissbehandlats.Regeringens förslag återfinns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propositionen har väckts sju motioner med tolv yrkan-den. I en motion yrkas avslag på propositionen i dess helhet medan det i tremotioner framställs yrkanden om avslag på propositionen såvitt gäller deföreslagna ändringarna av företagshypoteket. Motionsspörsmålen gäller iövrigt återvinningsförbudet avseende betalning av skatter och avgifter, löne-garanti vid företagsrekonstruktion, lönegarantisystemets förhållande till för-månsrättsordningen samt uppföljning och utvärdering av den föreslagna lag-stiftningen.Förslagen i motionerna återges i bilaga 1.Företrädare för , , , och har inför utskottet framfört synpunkter på de i propositio-nen framlagda lagförslagen. I ärendet har vidare inkommit ett tjugotal skrivel-ser från olika organisationer och kommuner.Lagutskottet har inhämtat yttrande från näringsutskottet beträffande proposi-tionen och de med anledning av propositionen väckta motionerna. Yttrandetåterges i bilaga 3.Utskottets övervägandenNya förmånsrättsreglerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens lagförslag, dock med den ändringenatt en företagsinteckning skall gälla i av värdet av all gäldenä-rens egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrättfått betalt i stället för i av värdet av egendomen (11 § för-månsrättslagen). Övriga motionsyrkanden i denna del bör avslås.Jämför reservation 1 (m, fp) och 2 (c).BakgrundEnligt lagen (1984:649) om företagshypotek kan en näringsidkare genominskrivning i ett särskilt register beviljas företagsinteckning i sinnäringsverk- samhet. Som bevis för inskrivningen utfärdas ettföretagshypoteksbrev, vilket sedan kan överlämnas till en borgenär somsäkerhet för en fordran. Borgenä- ren har därmed säkerhet i form avföretagshypotek och förmånsrätt till betal- ning ur den egendom som utgörunderlag för företagshypoteket. Ett företags- är inte knutet tillviss bestämd egendom utan gäller i den lösa egen- dom som tillhörnäringsidkaren och verksamheten, egendom som alltså kan skifta från tidtill annan. Tanken är att näringsidkarens rörelseegendom skall kunnautnyttjas som säkerhet utan krav på besittningsövergång. Underlaget förföretagshypoteket omfattar inte bl.a. kassa- och banktillgodohavanden,aktier, obligationer samt förlagsbevis och liknande skuldebrev. En annankategori av tillgångar som undantas från inteckningsunderlaget är egendomsom kan vara föremål för panträtt på grund av inteckning, exempelvistomträtt, skepp och luftfartyg. Som huvudregel beviljas företagsinteckningi all näringsverksamhet som näringsidkaren utövar i landet. Inteckningenkan dock begränsas till viss verksamhet. Om näringsidkaren överlåterverksam- heten eller en gren av denna i vilken företagshypotek harupplåtits, gäller företagshypoteket också hos förvärvaren under viss tid,s.k. Företagshypoteket ger särskild förmånsrätt enligt 5 §förmånsrättslagen och gäller alltså både vid både konkurs och utmätning.Det har i princip företräde framför allmänna förmånsrätter.Som nämnts inledningsvis har statens fordringar på skatt och allmänna av-gifter enligt 11 § förmånsrättslagen allmän förmånsrätt. Av lagen (1971:1072)om förmånsberättigade skattefordringar m.m. framgår att skatteförmånsrättenligt 11 § följer med fordran på skatt eller tull om inget annat föreskrivs.Förmånsrätten har med tiden kommit att utvidgas mer och mer och omfattar bl.a. inkomstskatt, förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och mervärdesskatt.Den gäller efter de särskilda förmånsrätterna och den allmänna förmånsrättenför nya fordringar under rekonstruktionsförsök.Efter skatteförmånsrätten följer allmän förmånsrätt för fordringar avseendelöntagares lön och annan ersättning på grund av anställningen, bl.a. uppsäg-nings- och semesterlön. Eftersom det är fråga om en allmän förmånsrätt krävsatt arbetsgivaren försätts i konkurs för att förmånsråtten skall kunna görasgällande. Lönefordringen måste vidare vara skälig. Någon annan beloppsbe-gränsning finns inte. Däremot begränsas förmånsrätten . Sålunda krävs attfordringen dels har förfallit till betalning avarbetstagarens anställningstid hos arbetsgivaren eller därefter, dels inte harförfallit tidigare än dess att konkursansökningen kom in tilltingsrätten.Staten svarar för förmånsberättigade lönefordringar hos arbetsgivare somförsatts i konkurs enligt vad som följer av lönegarantilagen. Lönegarantin är , utöver vad som följer av skälighetskravet i förmånsrättslagen, begränsadtill ett högsta belopp om för varje arbetstagare. När staten harbetalat lönegaranti till en arbetstagare övertar staten dennes lönefordran motarbetsgivaren och inträder som borgenär på arbetstagarens plats i konkursenenligt förmånsrättslagen.PropositionenI propositionen föreslår regeringen en reform som sammanfattningsvis inne-bär att statens förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffas, att löneförmånsrätten och lönegarantin i viss mån förändras och att företagshypoteket ersättsmed en ny företagsinteckning som ger allmän förmånsrätt i hälften av värdetav all gäldenärens egendom.Utgångspunkten för regeringens förslag är att förmånsrättsordningen skallge så goda förutsättningar som möjligt för rekonstruktion av livskraftigaföretag. Detta får dock inte innebära att förmånsrättsordningen anpassastill enbart krisdrabbade företag och deras borgenärer.Förmånsrättsordningen måste i stället, anförs det i propositionen, utformasmed hänsyn till behovet av en effektiv kreditgivning i allmänhet och medbeaktande av behovet av såväl krediter med god säkerhet som krediter av merriskfylld natur. Även om en utgångspunkt alltså bör vara attförmånsrättsordningen kan bidra till lyckade företagsrekonstruktioner därsådana är motiverade bör reglerna , framhålls det i propositionen,utformas på ett sådant sätt att de kan gynna företagande i allmänhet ochsamhällsekonomin i stort.Enligt regeringens uppfattning kan företagshypoteket i dess nuvarande ut-formning ha en negativ roll vid kreditgivning. Sålunda kan en kreditgivarelita alltför mycket till ett företagshypotek som säkerhet och därmed intetillräck- ligt ingående pröva återbetalningsförmågan, vilket i sin tur kanmedföra att krediter styrs till företag som inte har tillräcklig lönsamhetmen som däremot kan erbjuda säkerheter. Företagshypoteket kan också, anserregeringen, ha negativa konsekvenser för uppföljningen av en kredit på såsätt att kreditgiva- ren i alltför stor grad litar på den goda förmånsrättsom hypoteket ger och inte tillräckligt aktivt bidrar till att ett företagi ekonomiska svårigheter rekonstru- eras. Rekonstruktionsförsök kan inledasför sent, och i fall rekonstruktion övervägs utgår bedömningen inte alltidfrån vad som är bäst för företaget. En annan följd av det nuvarandeföretagshypoteket är, anförs det i propositionen, att kreditriskernafördelas ojämnt mellan borgenärerna. Lagstiftningen bör således, framhållsdet i propositionen, sammanfattningsvis vara utformad så att kreditgivningi första hand grundas på återbetalningsförmågan och att rekonstruktion kanunderlättas. En mindre god säkerhet för kreditgivaren skulle gekreditgivaren skäl att dels fokusera mer på kredittagarens möjlighet attåterbetala, dels ingripa tidigare och vara mer aktiv, vilket enligtregeringen bör underlätta företagsrekonstruktioner.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det nuvarande företagshypote-ket skall omvandlas till en ny företagsinteckning. Denna skall ge allmänförmånsrätt och gälla i hälften av värdet av all gäldenärens egendom somåterstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt. Vidareföreslås att den s.k. förföljelserätten skall avskaffas liksom möjlighetenatt inteckna rörel- se av ett visst slag eller rörelse inom ett visstbegränsat område.I propositionen föreslås även att förmånsrätten för skatter och allmännaavgifter skall avskaffas. Den sålunda försämrade ställningen för sådana ford-ringar kommer, menar regeringen, att öka statens intresse av att medverka tillföretagsrekonstruktioner.Den tredje delen av reformen rör löneskyddet i konkurs. I denna del inne-bär lagförslagen i huvudsak att det maximala beloppet för lönegarantin höjsfrån till fyra prisbasbelopp medan förmånsrätten för lönefordring-ar beloppsbegränsas till tio prisbasbelopp. Den tid under vilken lönegarantimaximalt kan lämnas föreslås även bli förlängd från till åttamånader. Propositionen innehåller också förslag som sammanfattningsvis gårut på att lön under vidaredrift skall betalas av konkursboet.Enligt regeringens bedömning kommer den nu föreslagna reformen sam-mantaget att medföra att intressegemenskapen mellan borgenärerna ökar, attkonkurrensförhållandena mellan konkursbon och andra företag blir mer lik-ställda och att förutsättningarna för att nå rekonstruktionslösningarförbättras. Därtill kommer, anförs det i propositionen, att kreditgivningoch kreditupp- följning ytterligare kan inriktas på ett projektslönsamhetsutsikt och att oprio- riterade borgenärer kan få bättre utdelningi konkurs. Viktigt är också, fram- hålls det, att arbetstagarnas löneskyddi konkurs i vissa avseenden kan förbätt- ras väsentligt. I propositionenframhålls att det för att dessa positiva effekter skall kunna uppnås krävsatt de framlagda förslagen hålls samman i en gemensam reform.Vidareunderstryks att lagändringarna utgör grunden för en planerad generellreform av kredit- och insolvensrätten.MotionernaI motion L10 av m.fl. (mp) anförs att de föreslagna föränd-ringarna vad gäller företagshypoteket innebär stora risker försmåföretagen. Dessa företag kommer, särskilt i glesbygd, att få svårare atterhålla kredit i bank. Nuvarande krediter kommer också, enligtmotionärerna, att underställas granskning på ett sätt som leder till attlivskraftiga företag inte kan fortsätta sin verksamhet. Motionärerna anseratt förslagets effekter för småföretag inte har utretts på ett acceptabeltsätt och att en sådan analys måste göras innan en så pass omfattande reformgenomförs. I motionen yrkas avslag på propositio- nen.Enligt vad som anförs i motion L5 av m.fl. (c) är syftetbakom propositionen vällovligt. Motionärerna anser dock att de föreslagnaförändringarna av företagshypoteket kommer att leda till sådana försämringarav möjligheterna för mindre företag att skaffa krediter och ökade krav påannan säkerhet att nackdelarna med reformen vid en samlad bedömning över-väger fördelarna. I motionen yrkas därför avslag på propositionen i denna del(yrkande 1). I samma motion anförs att effekterna av den föreslagna ändring-en av företagshypoteket vad gäller finansieringsfrågan för de mindre företa-gen måste analyseras ytterligare (yrkande 2).Ulla () stöder i motion L11 i huvudsak propositionen. Motionä- renanser dock att förslaget att omvandla företagshypoteket till en företagsin-teckning med allmän förmånsrätt inte har analyserats tillräckligt. Dengjorda analysen har vidare alltför teoretiska utgångpunkter och avserendast större företag. Motionären delar vissa remissinstansers farhågor attförslaget i denna del kommer att medföra att små och medelstora företag fårsvårare att erhålla krediter, vilket i sig leder till hinder för bildandeoch utvecklande av nya företag. Detta gäller i synnerhet i glesbygd därkapitaltillgången är begränsad. Frågan om förändringar avföretagshypoteket bör beredas ytterli- gare och i motionen yrkas avslag påpropositionen i denna del.Också i motion L9 av () kritiseras den föreslagna för-ändringen av företagshypoteket. En sänkning av värdet på företagshypotekettill hälften av värdet av gäldenärens egendom är, menar motionären, oaccep-tabel och kommer att få synnerligen negativa konsekvenser för kapitalbild-ningen för ett stort antal företag, särskilt i de regioner där det redanföreligger brist på kapital. I motionen yrkas avslag på propositionen i nuaktuellt avse- ende (yrkande 1). Motionären begär också i samma motion etttillkännagi- vande om behovet av att utreda tillgången till riskkapitalinnan en förändring av företagshypotekets värde genomförs (yrkande 2).Gunilla Tjernberg (kd) står i motion L7 bakom propositionen i huvudsak,dock inte när det gäller förändringarna av företagshypoteket. Motionärenbefarar att förändringen kommer att försämra riskkapitalmarknaden för småoch medelstora företag, särskilt i glesbygd. I motionen efterlyses en noggrannkonsekvensanalys av förslaget.I motion L8 av m.fl. (fp) framhålls att det är allvarligt omden föreslagna lagstiftningen leder till en försämring av små ochmedelstora före- tags möjligheter att erhålla krediter. Om det vid enuppföljning av reformen visar sig att så är fallet krävs, menarmotionärerna, andra insatser, exempelvis åtgärder för att förbättrariskkapitalförsörjningen för sådana företag. I motio- nen begärs etttillkännagivande om vikten av en noggrann utvärdering av lagstiftningenseffekter för kreditgivningen till små och medelstora företag (yrkande 1).Karl och (båda s) anser i motionL6 att det finns anledning att rikta kritik mot underlaget till propositioneneftersom inte i tillräcklig grad har beaktat effekternaav den föreslagna lagstiftningen för mindre företags tillgång till krediter.Enligt motionärerna är regeringens förslag äventyrligt, sett ur ett regionalpo-litiskt perspektiv. Motionärerna begär ett tillkännagivande om vikten av attregeringen noga utvärderar reformens regionalpolitiska konsekvenser ocheffekter för små och medelstora företag samt vidtar kompensatoriska åtgärderom lagstiftningen visar sig leda till negativa effekter.Utskottets ställningstagandeKonkursinstitutet är nödvändigt i ett utvecklat och dynamiskt samhälle ochkan ses som en integrerad del av en fungerande marknadsekonomi.