bet · GQ01NU5 · 2003-03-11 00:00:00 — Sådana systembör dock prövas inom ramen för WTO:s regelverk.Med hänsyn till den utveckling som pågår inom EUrörande såväl WTO-förhandlingarna som den inremarknadens funktionssätt anser utskottet att detinte är påkallat med något uttalande idessa frågor. De aktuella motionsyrkandena avstyrksdärmed.EU:s förbud mot försäljning av snusUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande EU:s förbud mot försäljning avsnus med hänvisning till att de redan ärväsentligen tillgodosedda.MotionernaI motion 2002/03:N382 (s) anförs att export- ochförsäljningsförbudet för snus inom EU inte ärförenligt med principen om den fria rörligheten förvaror. När EU:s förbud mot försäljning av snusinfördes , fanns det en misstanke omsamband mellan användning av snus och cancer. Trotsmånga vetenskapliga undersökningar, såvitt gällersvenskt snus, har ett sådant samband inte kunnatpåvisas. En väl fungerande inre marknad är särskiltviktig för som är ett litet ochexportberoende land, sägs det i motionen.Också i motion 2002/03:So314 (m) riktas kritik motförbudet och hävdas att kraftfullt bör ageraför att EU:s snusförbud skyndsamt avskaffas.Förbudet är illa underbyggt enligt motionärerna. Ettflertal undersökningar visar att snus fungerarmycket bra som hjälpmedel för människor som slutarröka. Vidare har det inte gått att påvisa någotsamband mellan användningen av snus och cancer. Omfler rökare i tillåts byta ut cigaretternamot svenskt snus kommer detta att förlänga deras livoch förbättra deras hälsa. En utgångspunkt förmotionärerna är om fri rörlighet förvaror.Vissa kompletterande uppgifterInom EU gäller ett förbud mot försäljning av tobakför användning i munnen, dvs. Detta följer avdirektiv /622/EEG och senare ändringar genomdirektiv /41/EEG, vilka sedermera har ersatts avdirektiv /37/EG om tillverkning, presentationoch försäljning av tobaksvaror.Vid inträde i EU förhandlades ianslutningsfördraget fram ett permanent undantagfrån direktivet för svensk del, ochförsäljningsförbudet gäller således inte i Sverige.Förutom det permanenta undantaget frånförsäljningsförbudet innehåller anslutningsfördragetäven förpliktelser som innebär att åtagitsig att se till att svenskt snus inte släpps ut påmarknaden i andra EU-länder, därförsäljningsförbudet gäller fullt ut. Reglernainnebär således att utförsel av snus från Sverigetill andra medlemsstater är förbjuden. Förbudetgäller dock inte utförsel för personligt bruk.Under år 2001 var det då gällande tobaksdirektivetföremål för översyn i hälsorådet. Vidomförhandlingen diskuterades en eventuell förändringav försäljningsförbudet. Den svenska regeringengjorde bedömningen att det varken i rådet eller iEuropaparlamentet var möjligt att få majoritet fören ändring av förbudet. Enligt uppgift finns detingen omständighet som talar för att bedömningenskulle bli annorlunda i dagsläget.Vid översynen av tobaksdirektivet prioriteradeSverige andra tobaksfrågor, bl.a. att sänkamaximinivåerna för tjära, nikotin och kolmonoxid icigaretter, att förbjuda användningen av begrepp sommild, light etc. och att skärpa reglerna förvarningstexter på tobaksprodukter. I dessahänseenden nådde framgång.En negativ användning av snuset är när det användsav ungdomar som en förstagångsprodukt för att senareföljas av cigaretter etc. Det svenska snuset användsemellertid också i samband med rökavvänjning, dvs.en positiv användning.Det svenska snusets långsiktiga effekter är intefullständigt utredda. Experimentella studier hartidigare visat att snus kan framkalla cancer hosförsöksdjur. har i enkonsensusrapport (97:11)visat att cancereffekt inte kan påvisas.Socialstyrelsen underströk att rapporteninte kan tas till intäkt för att snus inte skulle hacancereffekt och att ytterligare forskning krävs föratt undersöka hälsoeffekter av snus.I juni 2002 besvarade statsrådet och nuvarandenäringsministern en interpellation(ip. 2001/02:424) angående försäljningsförbudet motsvenskt snus. Statsrådet beskrev den svenskapositionen på följande sätt:Per menar att tobaksdirektivet snedvriderkonkurrensen. Jag har förståelse för hansinvändningar mot att svenskt snus inte får säljastill andra medlemsstater i unionen. Det ärologiskt att försäljning av snus är förbjuden iövriga EU, medan ett antal andra produkter som ärmer hälsovådliga får cirkulera fritt på den inremarknaden. Principerna om den fria rörligheten avvaror, tjänster, personer och kapital är av storbetydelse för förverkligandet av en gemensam inremarknad. En väl fungerande inre marknad ärsärskilt viktig för som ett litet ochexportberoende land. Som exportfrämjare hållerjag med Per om att ett försäljningsförbudavseende snus inte är förenligt med principen omden fria rörligheten av varor. Vid fjolåretsomförhandling av tobaksdirektivet valderegeringen att flytta fram positionerna i andrafrågor och bedömde det som utsiktslöst att drivasnusfrågan. Den bedömningen ligger i dagslägetfast. Men kan jag väl tänka mig attförhållandena kan ändras så att det kan blimöjligt att mildra eller slopa exportförbudet.Statsrådet ansåg att det ligger i intresseatt denna fråga kan redas ut. Det handlar också omEU:s anseende och respekt, uttalade statsrådet. Vidtillfället ansågs dock en sådan strävan vara ettslöseri med svenska resurser; EU-arbetet måsteinriktas på områden där resultat kan åstadkommas,menade statsrådet. bör arbeta föratt förståelsen för frågan ökas och attbetingelserna ändras . Då skulle snusetkunna utvecklas till att bli en lönsam ochsysselsättningsskapande exportnäring enligtstatsrådets mening.För närvarande pågår en prövning av frågan omsnusexport inom EU i . Bakgrunden är attsvenskt snus har exporterats till , vilketlett till att myndigheterna i en tysk delstatutfärdat förbud mot att yrkesmässigt saluföra sådanatobaksvaror. Företaget överklagadedetta beslut till en tysk domstol. Denna vände sig isin tur till i för att få ettförhandsavgörande enligt artikel 234 i EG-fördraget,medan målet förklarades vilande.Den tyska förvaltningsdomstolen ifrågasätter bl.a.om artikel 8 i ovannämnda direktiv /37/EG ärförenlig med överordnad gemenskapsrätt. Artikel 8har följande lydelse: Medlemsstaterna skallförbjuda utsläppandet på marknaden av tobak föranvändning i munnen utan att det påverkartillämpningen av bestämmelserna i artikel 151 iAnslutningsakten för , ochSverige.Sverige kan yttra sig till senast den13 mars (exklusive en anståndsfrist ).Inför ett eventuellt svenskt yttrande harUtrikesdepartementet gett i uppdragatt närmare utreda och ge sin syn på de frågor somden tyska domstolen vilandeförklarat och hänskjutittill för förhandsavgörande.Kommerskollegiet har i sitt yttrande ()till i korthet kommit fram tillföljande. Förbudet mot snus i artikel 8 i direktiv2001/37/EG kan enligt kollegiets åsikt inteförsvaras med hjälp av artikel 30 i EG-fördraget (omskydd för människors hälsa och liv). Kollegiet anseratt ett totalförbud inte är nödvändigt för att uppnåen hög hälsoskyddsnivå. Hälsoaspekten borde kunna tillgodoses på ettmindre ingripande sätt, t.ex. genommärkningsbestämmelser och informationsinsatser. Kollegiet anser att snusförbudet utgör endiskriminering gentemot andra tobaksvaror såsomcigaretter och tuggtobak som inte kan motiverasutifrån folkhälsoaspekter. Enligt kollegiets bedömning bör direktiv2001/37/EG kunna förklaras som delvis ogiltigt pågrund av formella brister i motiveringen tillartikel 8. Oavsett om kommer att bedömaartikel 8 som ogiltig eller inte finns, enligtkollegiets bedömning, starka skäl för attgemenskapslagstiftaren bör ändra förbudet till enmindre inskränkande bestämmelse.Utskottets ställningstagandeSom ovan redovisats finns det ett antal olikaaspekter på det nuvarande förbudet för attexportera snus inom EU. Det rör sig omhälsoaspekter, konkurrensaspekter gentemot andratobaksprodukter, snus som sysselsättningsbringandeoch lönsam exportnäring och inte minst omgemenskapsrättens grunder. Den fria rörligheten avvaror, tjänster, personer och kapital är avavgörande betydelse för förverkligandet av engemensam inre marknad. Att den inre marknadenfungerar väl är särskilt viktigt för små ochutrikeshandelsberoende länder. Ett förbud motförsäljning av snus över gränserna inom unionen ärinte förenligt med principen om den fria rörlighetenav varor.Det är fullständigt ologiskt att snusförsäljningär förbjuden i övriga EU, medan ett antal produktersom är långt mer hälsovådliga kan cirkulera fritt påden inre marknaden. Utskottet har erfarit attSverige kommer att yttra sig till iärendet.Sveriges regering bör därför, med stöd avyttrandet från samt medutgångspunkt i EU:s fyra friheter, i yttrandet tillEG-domstolen kraftfullt argumentera motsnushandelsförbudet och även i övrigt verka för attEU:s illa underbyggda förbud skyndsamt avskaffas.Utskottet har förhoppningen att domen i EG-domstolenkommer att gå till mötes.Med hänsyn till att frågan prövas av EG-domstolenoch att alla de ingående aspekterna noggrant kommeratt vägas i ett gemenskapsperspektiv anser utskottetatt de båda behandlade motionerna tillgodosetts ochdärför bör avstyrkas.Handel och miljö m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om handeloch miljö m.m. med hänvisning till pågåendeutveckling inom och utanför WTO. Jämförreservation 4 (m, fp, kd).MotionernaI motion 2002/03:N388 (s) anförs att börföregå med gott exempel och verka pådrivande inombåde FN och EU för att skapa internationelltbindande regler för transnationella företag. Enligtmotionärerna bör regeringen studera hur ett sådantregelverk skulle kunna se ut både nationellt ochinternationellt. Frivilliga uppförandekoder kanbidra till att företag agerar mer ansvarsfullt, mende rymmer en rad begränsningar eftersom deär frivilliga och enbart vilar på moralisk grundeller på ett konsumentperspektiv.Motionärerna i motion 2002/03:U262 (kd) anser attregeringen bör utöka sitt samarbete med näringsliveti syfte att uppmana och stödja företagen attutarbeta etiska uppförandekoder och ocksåsäkerställa god kontroll och uppföljning av koderna.Statsminister initiativ i fråga omGlobalt ansvar är enligt motionärerna lovvärt menbehöver vidareutvecklas och bli mer ambitiöst. Detbör dessutom tas initiativ till en dialog påeuropeisk nivå.I motion 2002/03:U296 (kd) framhålls att WTO:sdagordning måste breddas för att inkludera mänskligarättigheter (MR). I motionen sägs vidare att detfinns en klar risk att MR-frågor används somsvepskäl för fortsatt protektionism från i-ländernamot u-världen. Om mänskliga rättigheter skall tas ini WTO:s agenda måste det därför, enligtmotionärernas uppfattning, finnas tydliga regler sominte lämnar utrymme för sådant missbruk och somsyftar till dialog snarare än bestraffning.Vänsterpartiet framhåller i motion 2002/03:U293att det behövs bindande regler för transnationellaföretag. Enligt motionärerna måste företag kunnahållas ansvariga för brott mot mänskligarättigheter, fackliga rättigheter och miljöreglervar brotten än begås i världen. Initiativ somGlobalt ansvar och FN:s Global compact, vilka byggerpå frivillighet, är enligt motionärerna fullständigtotillräckliga. Det krävs regleringar medsanktionsmöjligheter och inte bara dialog ochfrivillighet. anser att regeringenbör ta initiativ på detta område, bådeinternationellt och nationellt.I motionerna 2001/02:N311 (v), 2002/03:N321 (c)och 2002/03:N240 (mp) beskrivs att det i mångaländer är svårt att utkräva ansvar avtransnationella företag för eventuellt begångnabrott. Bland annat är begränsningar i lagstiftningoch bristande resurser skäl till att rättsprocesserinte bedrivs. Enligt motionärerna är det nödvändigtatt ta nya initiativ för att få till stånd bindanderegler med möjlighet till sanktioner om reglernabryts för transnationella företag.Motionärerna anser att skall geregeringen till känna att bör varapådrivande inom både FN och EU för att skapainternationellt bindande regelverk förtransnationella företag. Regeringen bör omgåendeutreda och föreslå ett nationellt ochinternationellt regelverk. Målsättningen är attföretagen skall leva upp till globalt accepteradeuppföranderegler.Vikten av rättvis handel framhålls i motion2002/03:U263 (mp). Syftet med rättvis handel är atthandelsrelationer med producenter i fattiga länderskall fungera så att arbetsförhållanden,livsmiljö och miljön i övrigt förbättras.Uppförandekoderna har blivit viktiga redskap förföretag som vill garantera att sociala ochmiljömässiga krav uppfylls i den egna såväl som iunderleverantörernas verksamhet. Problemet är attkoderna ofta är vaga och att underleverantörskedjorär svåra att kontrollera. Uppförandekoderna i sigkan inte åstadkomma en socialt och miljömässigthållbar utveckling men de kan vara ett sympatisktkomplement till internationell lagstiftning för attåstadkomma en sådan utveckling, sägs det i motionen.I motion 2002/03:N396 (mp) anförs att det ärviktigt att branschernas principer (koder) förföretagens uppförande blir lagligt bindande. Enligtmotionären har uppförandekoderna blivit viktigaredskap för företag som vill garantera att socialaoch miljömässiga krav uppfylls såväl i den egna somi underleverantörernas verksamhet.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen har välkomnat att ett ökat antal företaghar börjat arbeta med sociala, miljömässiga ochmänniskorättsfrågor på frivillig basis somdet finns behov av bindande regler. Internationellaregler finns genom de mellanstatliga avtalenoch konventionerna, t.ex. ()deklaration om mänskliga rättigheter ochInternationella arbetsorganisationens ()konventioner inom arbetslivsområdet. Enligt uppgiftkan det dock finnas behov av att förbättragenomförandet av existerande avtal och konventioner.Utvecklingen har inneburit flera ansatser inom olikaforum: FN:s Global compact, riktlinjer för multinationella företag, Globalt ansvar, som initierats i Sverige.FN:s Global compact är ett FN-initiativ somlanserades av FN:s generalsekreterare år1999. Syftet är att främja ett ansvarskännandeföretagandeskap så att näringslivet kan varadelaktigt i lösningarna när det gällerglobaliseringens utmaningar. Global compact byggerpå nio principer inom områden som mänskligarättigheter, arbetslivet och miljön. Individuellaföretag tar själva initiativ till att bli medlemmari nätverket, som bl.a. diskuterar policyfrågor ochdriver projekt. Global compact innebär interegelverk och kontroll utan vilar påansvarskännande, öppenhet, företagens egna intressenoch samhällets initiativ. Sekretariatet finansierasgenom frivilliga bidrag från medlemsländerna, varvidSverige är den största bidragsgivaren.OECD:s riktlinjer för multinationella företag ärgemensamma rekommendationer till företag från 36regeringar. Genom den senaste revideringen år 2000breddades riktlinjerna för företagen; de omfattar nu(summariskt) följande områden: respekt för mänskliga rättigheter, god information om verksamheten, respekt för de anställdas fackliga rättigheter, skydd för miljö, hälsa och säkerhet, policy att inte ge mutor, rutiner för att lösa konsumenttvister, strävan att överföra teknik och kunskaper tillvärdlandet, policy att inte samarbeta med konkurrenter, erläggande av skatter i rätt tid. (För en utförlig beskrivning av riktlinjerhänvisas till betänkande 2000/01:NU9 s. )Riktlinjerna går på vissa områden längre än FN:sGlobal compact; bl.a. nämns korruption uttryckligen.OECD:s riktlinjer innehåller dessutom enuppföljningsmekanism, som innebär att brott motriktlinjerna kan anmälas till en nationellkontaktpunkt. Genom instrumentet med nationellakontaktpunkter har medlemsländerna åtagit sig attfrämja att riktlinjerna används. Kontaktpunkten ärskyldig att undersöka en anmäld fråga och genomdiskussion försöka förmå företaget i fråga att följariktlinjerna. Den svenska kontaktpunkten leds frånUtrikesdepartementet och har representanter förflera departement, fackliga organisationer ochnäringslivet. Den svenska kontaktpunkten har endasthaft befattning med två anmälda fall sedan år 1979.Globalt ansvar (Swedish partnership for globalresponsibility) initierades av regeringen 2002. Initiativet innebär ett samarbete mellanregeringen (i samverkan medfrämst Närings- och Miljödepartementen) och detsvenska näringslivet. Globalt ansvar bygger påOECD:s riktlinjer för multinationella företag ochprinciperna i FN:s Global compact. Avsikten är attsvenska företag skall bli ambassadörer för mänskligarättigheter, grundläggande ekonomiska och socialavillkor, en bättre miljö samt korruptionsbekämpningm.m. Detta föreslog regeringen i ett öppet brev tillnäringslivet. Globalt ansvar skall kunna hjälpaföretag att hantera problem i olika delar avvärlden, t.ex. konflikter, korruption och brott motmänskliga rättigheter. har sex storaföretag i ställt sig bakom initiativet,vilket innebär att de stöder riktlinjer ochFN:s Global compact. Inom ramen för initiativethålls seminarier och följs aktuell forskning påområdet. I sammanhanget kan nämnas att två studierpågår som berör frågeställningen om bindande regleroch frivillighet.Även inom EU pågår arbete kring frågor som rörföretags utvidgade sociala ansvar ochuppförandekoder. Enligt uppgift deltar Sverigeaktivt i detta arbete och välkomnar ansträngningarnaatt samarbeta inom EU kring dessa frågor. Ipraktiken har det visat sig svårt att se till attetiska uppförandekoder för företagen efterlevs ialla delar av ett företags leverantörskedja. Exempelpå hur detta problem kan lösas utgörs av ettbrittiskt initiativ (Initiative),som inleddes och innebär ett samarbetemellan företag, enskilda organisationer ochfackföreningar i syfte att kartläggaleverantörskedjor.De frivilliga miljömärkningssystem som finnsgrundas på information om hur en produkt påverkarmiljön under hela sin livslängd. Avsikten är attstyra konsumtion och produktion mot varor som harmindre negativ miljöpåverkan. En rad i WTOhar uttryckt stark oro för att även dessa frivilligasystem i praktiken kan fungera som handelshinder somförsämrar konkurrensmöjligheter. EG:smärkning för ekologiska livsmedel (i KRAV-märkning) upplevs av många somhandelshindrande, främst på grund av attproduktionen, för att kunna omfattas av systemet,måste kontrolleras av organ i importlandet. Enligtuppgift från ser regeringenmiljömärkning som ett viktigt instrument i miljö-och konsumentpolitiken, som det finns enförståelse för framför allt oro. Enligtministerdeklarationen från har WTO:s kommittéför handel och miljö fått mandat att särskilt se pådetta område och till den femte ministerkonferenseni utreda om det finns behovav att klargöra förhållandet mellanmiljömärkningssystemen och reglerna i WTO samt lämnaförslag till framtida verksamhet, inklusiveeventuella behov av förhandlingar på området.Frivillig social märkning är ett sätt att geinformation till konsumenterna om under vilkaarbetsförhållanden en vara är tillverkad. Det finnsför närvarande flera olika system för detta. Liksombeträffande miljömärkningen har uttrycktstor oro för att dessa frivilliga system i praktikenkan fungera som handelshinder för . EnligtRegeringskansliet stöder insatser som syftartill att hjälpa producenter i att förbättraproduktionsförhållandena och därmed leva upp tillkriterier för social märkning, bl.a. i samarbete medILO.När det gäller arbetsrättsliga frågor kan nämnasatt en världskommission, tillsatt av , startadesitt arbete . Under ledning av presidenter skall kommissionen arbetamed frågan om den sociala dimensionen avglobaliseringen. och EU agerar för att dennakommission skall bli början på en utveckling mot ettstående forum i samarbete med bl.a. WTO och ILO.Frågan är dock kontroversiell eftersom u-ländermisstänker i-länder för att vilja använda arbetsrättsom en ursäkt för att stoppa deras export. Därför ärSverige och EU noggranna med att arbetsrätt inteskall genomdrivas genom handelssanktioner.I linje med meddelande om handeloch arbetsrätt beslutade EU:sministerråd att ge sänkta tullartill stater som främjar mänskliga rättigheter iarbetslivet och dra tillbaka dessa sänkningar om detvisar sig att staterna inte håller vad de lovat.Detta stöddes av den svenska regeringen.Enligt uppgift håller Sida som huvudansvarig påatt utarbeta en strategi (tillsammans medRegeringskansliet) för Sidas framtida samarbete medILO i syfte att öka det svenska engagemanget förILO:s arbete. Rättighetsperspektivet ärgrundläggande för arbetet. Särskilda områden somkommer att prioriteras är barnarbete, tvångsarbeteoch hiv-bekämpning på arbetsplatsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet är medvetet om att frågan om handel ochmiljö är känslig i förhållandet mellanindustriländer och utvecklingsländer och att detföreligger svårigheter att hitta en balanseradlösning. Många utvecklingsländer ser de krav somreses från industriländernas sida beträffandemiljöhänsyn mer som förtäckta protektionistiskasträvanden än som verklig omsorg om miljövärdena.Enbart WTO kan inte skapa tillräckligaförutsättningar för mänskliga rättigheter, rättvisaoch social utveckling i enskilda länder. Dessaförutsättningar måste i första hand åstadkommasnationellt. WTO och frihandel med stabila ochrättvisa spelregler är däremot betydelsefulla medelför att uppnå de bredare utvecklingsmålen.Förhandlingarna i WTO innebär också en möjlighet attutveckla ett brett regelverk som svarar mot de nyakrav som globaliseringen ställer. Utskottet stöderinriktningen att WTO-förhandlingarna skall bidratill en hållbar ekonomisk, social och ekologiskutveckling för jordens alla länder.Resultatet av ministermötet i utgjorde ettpolitiskt genombrott för miljöfrågorna inom WTO.FN:s Global compact och riktlinjer förmultinationella företag är av stor vikt för attfästa uppmärksamheten på problemen iskärningspunkten mellan handel och miljö respektivemänskliga rättigheter. Vidare välkomnar utskottetinitiativet Globalt ansvar som innebär nya vägar attangripa problemen. Angreppssättet betyder attfrågorna konkretiseras ned på företagsnivå. Svenskaföretag kan som ambassadörer på ett konkret sättförmedla till andra länder hur ser påmänskliga rättigheter och ett gott arbetsliv. Genomatt enskilda svenska företag tar problemen på allvaroch visar att de är socialt och etiskt medvetna kande också skaffa sig konkurrensfördelar. Företagensegna engagemang är av stor vikt anser utskottet.Detta innebär dock inte att frivillighet kan ersättaväl fungerande lagar och regler. Förutsättningarnaför bindande regler kan vara värt att pröva på fleraområden.Internationella regelverk på områden som mänskligarättigheter, grundläggande rättigheter i arbetslivetoch en hållbar miljö föreligger genom mellanstatligaavtal och konventioner såsom FN:s deklaration ommänskliga rättigheter och konventioner. sätt att se är det inte fråga om en bristpå internationella ramverk utan brist på politiskvilja hos många länder.En förutsättning för att inte industriländernaskrav på förbättrade arbetsvillkor även iutvecklingsländerna skall upplevas som en form avprotektionism är en närmare dialog mellan WTO ochILO. bör inom EU:s ram stödja den ovannämnda utvecklingen i riktning mot ett stående forumför samarbete mellan bl.a. WTO och . En viktiguppgift vid de kommande förhandlingarna blir attundanröja den atmosfär av misstänksamhet som nuomgärdar detta område. Ökade allmänna kunskaper ifråga om handelsreglerna är enligt utskottetsuppfattning positivt. Vidare bör det uppmärksammasatt konsumentkraven i industriländerna kan fungerasom ett instrument för att driva fram bättrearbetsvillkor i de multinationella företag som harverksamhet i utvecklingsländerna.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motionsyrkanden.ExportkreditfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omexportkreditfrågor med hänvisning tillExportkreditnämndens reviderade miljöpolicy.Jämför reservationerna 5 (v, mp) och 6 (kd).MotionernaKristdemokraterna förordar i motion 2002/03:MJ432 enordning där en obligatorisk miljöprövning föregåralla beslut om statliga exportkrediter. Miljöhänsynmåste vara ett av de viktigaste kriterierna närfinansiering av projekt i utvecklingsländerna skallbeslutas.