bet · GQ01KU15 · 2003-03-20 00:00:00 — Det kanenligt med fog hävdas att , somvårt lands centrala politiska forum, rimligen måstemedge sina ledamöter långt gående yttrandefrihet. Enlösning skulle kunna vara att tillåta ett nyttyrkande men hänvisa det för beredning till utskottettillsammans med en återremiss av ärendet. Återremissenligt 4 kap. 9 § skulle fordra beslut av entredjedel av de röstande, vilket innebär ettberoende av andra ledamöters uppfattning.Professor vid universitetsstatsvetenskapliga institution anser däremot att detär rimligt att de aktuella yrkandena i kammaren, somnumera är ytterst få, kan avvisas i den mån de integrundas på det aktuella utskottsbetänkandet.Beredningstvånget bör värnas som garanti mot attbeslut fattas utan att implikationerna noga kunnatövervägas.Universitetslektor vid juridiskafakultetsstyrelsen, avstyrker denföreslagna regleringen i fråga om yrkanden underöverläggning. Det är enligt enprincipiellt viktig rätt att även ledamöter som intedeltagit i den direkta behandlingen skall kunnaframställa yrkanden. Politiska "vildar" ochgrupperingar av ledamöter utanför dem som ärrepresenterade i utskotten bör kunna markera sinståndpunkt på detta sätt. Ledamoten har ettpersonligt ansvar för sitt agerande i . Detfaktum att möjligheten nästan aldrig utnyttjats ärinte ett starkt skäl för avskaffande. En förnuftiganvändning av återremiss skulle enligt universitetetinte medföra några väsentliga praktiska olägenheterav en möjlighet att framföra nya yrkanden.I remissvaret pekas också på att någon förändringinte föreslagits vad avser bruket av "proposition" itvå betydelser (se t.ex. 5 kap. 5 §), vilket iblandleder till missförstånd.Chefsjustitieombudsmannen föreslår vissa ändringarav redaktionell karaktär. Från sidaredovisas vissa redaktionella iakttagelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker förslaget att det iriksdagsordningen skall införas en uttrycklig regelom att utskottsbetänkande skall anmälas i kammaren.Den föreslagna bestämmelsen när det gällertillåtna yrkanden kan sägas ha karaktär avordningsregel och överensstämmer med vad som haransetts vara gällande ordning. Bestämmelsen svarardessutom mot den viktiga principen omberedningstvång som finns i svensk parlamentariskordning. För enskilda riksdagsledamöter och gruppersom inte har utskottsrepresentation gäller att dekan yrka avslag eller bifall på utskottets förslagoch därigenom på de motionsförslag de själva lagtäven om det inte ges utrymme för särskildamarkeringar härutöver. Utskottet anser attövervägande skäl talar för den föreslagna ordningenoch tillstyrker i huvudsak den föreslagnabestämmelsen i 5 kap. 3 §. Utskottet anser dock attförsta stycket bör förtydligas så attyrkandemöjligheten bör gälla förslag till beslut sombehandlas i betänkandet.Utskottet föreslår också vissa andra ändringar avredaktionell karaktär (5 kap. 4, 10 och 11§§ samttilläggsbestämmelserna 5.10.1 och 5.12.1). Förslagetsåvitt avser 5 kap. tillstyrks i övrigt.Interpellationer och frågor tillstatsråd (6 kap.)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsensförslag, som bl.a. innebär att talmannen gesbefogenhet att avvisa en interpellation ellerskriftlig fråga om talmannen finner att deninte håller sig inom ramen förregeringsformens regler och att frågan kanhänvisas till förslutligt avgörande om kammaren har en annanuppfattning än talmannen.Gällande reglerEnligt 6 kap. 1 § riksdagsordningen skallinterpellation ha ett bestämt innehåll och varaförsedd med motivering. Fram till den 1 februari1996 krävdes tillstånd för att framställainterpellation. Talmannen kunde besluta att eninterpellation fick framställas. Om talmannen villemotsätta sig att en interpellation väcktes fickfrågan föras till kammaren för beslut. Bestämmelsentillämpades sällan men kan ha haft en inte obetydligpreventiv effekt.Enligt tilläggsbestämmelsen 6.1.1 första stycketskall interpellation, egenhändigt undertecknad,inges till kammarkansliet och av talmannen delgesstatsrådet och anmälas vid följandekammarsammanträde. Enligt andra stycket bestämmertalmannen tidpunkten för när interpellationer senastfår avges. Enligt 6.1.2 bestämmer statsråd närstatsrådets svar skall lämnas. Svaret på eninterpellation får delas ut i förväg.Tilläggsbestämmelsen 6.1.3 reglerar tiden föranföranden under interpellationsdebatt. I 2-4 §§ medtilläggsbestämmelser finns bestämmelser om frågoroch frågestunder.FörslagetI förslaget pekas på att det inom kammarkanslietsker en granskning av att interpellationer ochskriftliga frågor håller sig inom ramen förregeringsformens regler. Om granskningen geranledning till konstitutionella invändningar tasdetta upp med interpellanten eller frågeställaren. undantagsfall det inte nås någon överenskommelseförs frågan upp till talmannen. Talmannen har dockinte någon formell möjlighet att motsätta sig att eninterpellation eller en skriftlig fråga ställs. Iförslaget framhålls att talmannen bör ha befogenhetatt avvisa en interpellation eller skriftlig frågaom talmannen finner att den inte håller sig inomramen för regeringsformens regler. På samma sätt somär fallet när det gäller en propositionsvägran avtalmannen kan frågan tas upp i kammaren om någonledamot begär det. Om kammaren då beslutar attbegära att interpellation skall få framställashänvisas frågan till förslutligt avgörande. Den föreslagna ordningenföranleder kompletteringar till 1 §, 6.1.1, 4 § och6.4.1. I tilläggsbestämmelsen 6.1.1 föreslås ocksåen ändring som innebär att det föreskrivs attinterpellationer skall redovisas i riksdagensprotokoll.Förslaget innebär vidare att det i 1, 3 och 4 §§görs tydligt att interpellationer och muntligarespektive skriftliga frågor skall besvaras avstatsråd.RemissvarenProfessor vid universitetsstatsvetenskapliga institution anser att det intefinns något att erinra mot att talmannen geslagstadgad rätt att avvisa interpellationer som interör det interpellerade statsrådets ämbetsområde. Vidoenighet mellan talmannen och interpellanten avgörkonstitutionsutskottet frågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslagsåvitt avser 6 kap.Gemensamma val inom (7kap. )Utskottets förslag korthetUtskottet tillstyrker i huvudsakriksdagsstyrelsens förslag. Utskottetföreslår dock att det förs in ytterligareogiltighetsgrunder när det gällerföreskrifterna om valsedlar vid val avperson, nämligen när namnet är överstruketoch när det inte klart framgår vem som avses.Utskottet föreslår inte någon förändring isak när det gäller suppleanters tjänstgöringmen påpekar värdet av att ledamöter i ettutskott i början av valperioden enas omvilken ordning som skall gälla försuppleanters inträde i annan ledamotsutevaro.Gällande regler m.m.Riksdagsordningens 7 kap. innehåller 14 paragraferoch en rad tilläggsbestämmelser. Enligt 1 § gällerbestämmelserna i 2-12 §§ val som ankommer påkammaren. Vidare föreskrivs att bestämmelserna omatt valen bereds av valberedning (2 § förstastycket), om tidpunkten för förrättande av vissa val(6 §), om suppleanter (8 och 9 §§), om behörighet(10 §) och om kompletteringsval (12 §) bara skalltillämpas om inte föreskrivit annat.I 7.1.1 anges de val skall företa utöverde val som förrättar enligtregeringsformen och riksdagsordningen.Regler om valberedningen finns i 2 § ochtilläggsbestämmelser. I 7.2.2 anges attvalberedningen bereder alla val utom en rad angivnaoch hänvisas till andra paragrafer där det finnsföreskrifter om beredning av vissa val.I 3 § finns bestämmelser om förrättande av val ochi 4 och 5 §§ med tilläggsbestämmelser om val medslutna sedlar respektive om överklagande. 6 §reglerar valens tidpunkt och giltighetstid. I 7 §finns bestämmelser om omval. Suppleantval ochsuppleanternas tjänstgöring regleras i 8 och 9 §§.Frågan om skyldighet att avgå från ett uppdragregleras i 10 §. Bestämmelser om skyldighet att åtasig uppdrag, om ersättare, om ordförandeval och omval inom ett riksdagsorgan finns i 11 och14 §§.Riksdagen har (bet. 2002/03:KU12,rskr. 2002/03:22) antagit förslag till ändringar iriksdagsordningen med anledning av inrättandet den 1juli 2003 av den nya . Ändringarnagäller bl.a. 7.2.2 om valberedningens uppgifter.FörslagetEnligt förslaget utvidgas innehållsdeklarationen i 7kap. 1 § första stycket till att omfatta även deåterstående paragraferna 13 och 14 §§. Bestämmelserom möjlighet för att besluta en annanordning än enligt huvudregeln flyttas tillrespektive bestämmelse, dvs. 2 §, 8-10 §§ och 12 §.Tilläggsbestämmelsen 7.1.1, som anger de val somskall förrättas utöver de som anges iregeringsformen och riksdagsordningen, föreslåsutgå. Bestämmelserna om val av ledamöter tillinternationella delegationer och till RiksbankensJubileumsfond föreslås överföras till 8 kap.Förslaget innebär också att regeln i 3 § om denminoritet som kan påkalla val med slutna sedlarformuleras om för att överensstämma meduttryckssättet i 2 § lagen (1992:339) omproportionellt valsätt.Enligt förslaget kan termen "parti" som används i4 § första stycket missförstås trots att dendefinieras i lagtexten. Enligt bestämmelsen behöverpartier vid val med slutna sedlar inte varariksdagspartierna utan begreppet kan avse t.ex.flera riksdagspartier som uppträder under särskildbeteckning i en valkartell. Förslaget innebär attuttrycket "grupperingar av riksdagsledamöter"används.I förslaget framhålls att det saknas en uttryckligbeslutsregel om vem som är vald vid val med slutnasedlar. Enligt förslaget till 4 § sista stycket ärden vald som har fått flest röster i de fall bara enperson skall utses.I tilläggsbestämmelsen 7.4.1 föreslås attbestämmelsen om att namn skall anses obefintligt påvissa grunder flyttas till bestämmelserna omproportionella val i 7.4.2. Vidare föreslås attbestämmelsen i 7.4.1 om att en valsedel som saknargiltigt kandidatnamn är ogiltig ersätts avbestämmelser dels i 7.4.2, dels i 7.4.3 sominnehåller regler om val av en person.I 7.4.2 föreslås ändringar med innebörd attuttryckssättet i 18 kap. 39 § vallagen används,inklusive lottningsbestämmelsen, som inte harnågon motsvarighet i 7.4.2.I 5 § föreslås en komplettering med innebörd attdet i enlighet med vad som sägs i förarbetena tillriksdagsordningen bara är riksdagsledamöter som kanöverklaga val i med slutna sedlar.Enligt förslaget bör bestämmelsen i 7.8.1 omökning av antalet suppleanter överföras tillhuvudbestämmelsen i 8 § som ordet "öka"ersätts av ordet "förändring" för att täcka densituationen att antalet suppleanter först ökas ochsedan minskas igen.10 § och tilläggsbestämmelsen 7.10.1 föreslås fårubriken . I 10 § föreskrivs att den somblir talman eller statsråd eller lämnar riksdagenskall avgå från uppdrag för vilket det krävsledamotskap av och som han eller hon valtstill av kammaren. I tilläggsbestämmelsen hänvisastill att föreskrifter om behörighet att ingå i olikaorgan finns i skilda angivna bestämmelser.Bestämmelsen i 12 § om att ersättare får utsestill suppleant i utskott med ett förenklatförfarande föreslås flyttas till 8 §.RemissvarenValprövningsnämnden anser att det itilläggsbestämmelsen 7.2.2 för samtliga val som intebereds av valberedningen bör anges var det finnssärskilda föreskrifter.Valprövningsnämnden anser vidare att genomförslaget till 4 § med tilläggsbestämmelser (val medslutna sedlar) uppstår en oklarhet om vad som gällervid personval då namnet på en valsedel äröverstruket eller det inte klart framgår vad somavses. Förhållandet bör enligt Valprövningsnämndenregleras, eftersom det inte bör lämnas öppet för entolkning av vilket valbart namn som avsetts med envalsedel.Från sida görs iakttagelsen attrubriken inte täcker den föreslagnatilläggsbestämmelsen som handlar om behörighet.Utskottets ställningstagandeTilläggsbestämmelsen 7.2.2 handlar om beredning avval. I bestämmelsen föreskrivs dels vilka val sominte bereds av valberedningen, dels hänvisas tillandra bestämmelser om beredning av val. För val avriksföreståndare, vice riksföreståndare, person somskall inträda som tillfällig riksföreståndare,talman, vice talmän och kammarsekreterare finns ingabestämmelser om beredningen av valen. mening skulle det mot denna bakgrundinnebära att tilläggsbestämmelsen onödigtvis tyngdesom det infördes hänvisningar till samtligabestämmelser som gäller val som inte bereds avValberedningen. Utskottet gör i denna del såledesinte någon annan bedömning än riksdagsstyrelsen. Medhänsyn till inrättandet av den nya för lön till riksrevisorerna bör dockhänvisningarna till föreskrifter om beredning av valkompletteras med hänvisning också till den beslutadenya bestämmelsen om beredning av val av riksrevisor,förutom den bestämmelse om beredning av val till riksrevisorerna som gällersedan den 1 januari 2003 (8.12.1 respektive 8.5.1).Valprövningsnämnden har föreslagit en reglering avfrågan om vad som gäller vid personval då namnet äröverstruket eller det inte klart framgår vem somavses. Riksdagsstyrelsens förslag när det gällerproportionella val innebär att sådana omständighetergör att namnet skall anses obefintligt. När detgäller val av person innebär förslaget att envalsedel är ogiltig endast om den innehåller tvåeller flera kandidatnamn, namnet på en kandidat sominte är valbar eller beteckning på en gruppering avledamöter. Enligt utskottets mening talarövervägande skäl för att valsedel vid val av personbör vara ogiltig även när namnet är överstruketeller det inte klart framgår vem som avses.Utskottet föreslår att dessa båda punkter förs insom nya punkter (3 och 4) i tilläggsbestämmelsen7.4.3, liksom en hänvisning till vissa föreskrifterom val.När det gäller den föreslagna nyatilläggsbestämmelsen 7.8.3, vari hänvisas till andrabestämmelser om suppleantval, har lydelsen enligtutskottets mening fått en något missvisandeformulering. Det anges att föreskrifter omsuppleantval för vissa organ finns i vissa angivnabestämmelser. Emellertid anges i två av dessabestämmelser, nämligen 8 kap. 4 § förStatsrådsarvodesnämnden och 8 kap. 12 § (8 kap. 15 §i utskottets förslag) för krigsdelegationen attsuppleanter inte skall utses. Det finns enligtutskottets mening ett värde i att det i samband medhuvudregeln redovisas var bestämmelser som avvikerfrån huvudreglerna finns. Detta syfte uppnås enligtutskottets mening på ett bättre sätt om orden"föreskrifter om suppleantval" ersätts med orden"föreskrifter om suppleanter". Med anledning avinrättandet av till riksrevisorernaoch införandet av en ny bestämmelse om val avnämnden bör hänvisningen också omfatta dennabestämmelse (8 kap. 5 §).När det gäller 9 § om suppleanters tjänstgöringföreslås inte någon ändring i sak. Enligtbestämmelsen gäller för det fall att av riksdagenvald ledamot i ett organ är frånvarande att hansplats, om det kan ske, intages av suppleant som hörtill samma partigrupp. I övrigt gäller enligtparagrafen att suppleanterna har företräde i denordning i vilken de har valts eller, om valet harförrättats med gemensam lista, i den ordning ivilken de har förts upp på listan.Utskottet har övervägt om det behövs en närmarereglering eftersom det i paragrafen inte finnsföreskrifter om att suppleant kan inträda i ledamotsställe för det fall företrädare för ett parti med enfrånvarande önskar att suppleanter för ett visstannat parti skall träda in i den frånvarandesställe.En suppleant kan avstå från tjänstgöring tillförmån för annan suppleant från samma partigrupp medsämre placering i turordningen och ändå samtidigtvara närvarande vid sammanträdet. Paragrafenförutsätter att om suppleant från partigruppen intekan inträda så fyller suppleant från annat parti denlediga platsen. Grundlagberedningen sade sig dockinte syfta till ändring i praxis i t.ex. utskottenenligt vilken suppleanter underlåter att besättaplatser vid bordet, fastän suppleant från denordinarie ledamotens eget parti inte är närvarande(SOU 1972:15 s. 294).Inom det kommunala området gäller att fullmäktigeskall besluta om ersättarnas tjänstgöring inämnderna. Det naturliga är att turordningen görs isamband med valet. I lagen (1992:339) omproportionellt valsätt beskrivs i vilken turordningersättarna kallas in till tjänstgöring om de utsettsgenom proportionella val. Den ersättare som harutsetts från en valsedelsgrupp med samma beteckningsom den grupp från vilken ledamoten är vald, harföreträde framför andra ersättare. Av andraersättare har den företräde som har utsetts från engrupp med högre röstetal.Om ersättarna inte väljs proportionellt skallfullmäktige bestämma i vilken ordning ersättarnaskall tjänstgöra. Det finns olika principer attfölja, t.ex. att i stället för ordinarie ledamotskall i första hand tjänstgöra de ersättare somtillhör samma parti, i viss angiven ordning, ellerden eller de ersättare som bor i samma del avkommunen som den ordinarie ledamoten. Turordning sominnebär att suppleant (ersättare) i första handskulle tjänstgöra som personlig ersättare förvederbörande ledamot, i andra hand för annan ledamotinom samma partigrupp med inkallande i den ordningsuppleanterna blivit valda och i sista hand ensuppleant som tillhör en annan partigrupp hargodtagits.Hösten 2000 framhöll utskottet, med anledning aven motion i frågan, att reglerna om suppleantsinträde i ordinarie ledamots ställe underutskottssammanträde i och för sig ger utrymme förviss flexibilitet. Om det inte finns någon suppleantnärvarande som hör till den frånvarandes partigruppkan den frånvarande ledamotens plats stå tom ellerden inträda som står överst i tur på listan förinvalet i utskottet. Enligt utskottets mening kandet självfallet förutsättas att strävan i utskottenär att nå en sammansättning vid beslutsfattandet sominnebär att arbetet i kammaren med anledning avutskottets förslag inte försvåras onödigtvis. Frågankan också komma upp under talmannens samråd medutskottsordförandena i ordförandekonferensen.Utskottet ansåg att det mot denna bakgrund inte varnödvändigt att ändra riksdagsordningens regler omsuppleants inträde i frånvarande ledamots ställe(bet. 2000/01:KU4).Enligt utskottets mening är det emellertid intetillfredsställande att det för utskottsledamöternaoch suppleanterna kan råda osäkerhet om i vilkenordning suppleanter avses träda in i stället förordinarie ledamöter i ett visst utskott. Utskottetanser därför att ett lämpligt sätt att hanterafrågan är att utskotten i början av varje valperiodenas om i vilken ordning suppleanter skall träda ini ordinarie ledamots ställe. De suppleanter från ettannat parti som enligt bestämmelsen iriksdagsordningen har rätt att träda in kan avståfrån detta till förmån för suppleant från ett tredjeparti om detta förutsätts i den gjordaöverenskommelsen. Mot denna bakgrund behövs enligtutskottets mening inte någon annan lydelse av 7 kap.9 § än den riksdagsstyrelsen föreslagit, även ombestämmelsen måste tillämpas enligt sin ordalydelseom det begärs. Utskottet tillstyrker förslaget idenna del.Den föreslagna tilläggsbestämmelsen 7.13.1 somhänvisar till särskilda regler för vissaordförandeval bör justeras så att hänvisningen ocksåomfattar de nya bestämmelserna om val av ordförandei till riksrevisorerna ( 8 kap. 5 §)och val av ordförande och vice ordförande iRiksrevisionens styrelse (8 kap. 14 §). Hänvisningentill revisorer (8 kap. 11 §) bör utgå.Utskottet tillstyrker i övrigt förslaget såvittavser 7 kap., dock med den ändringen att ordet"mandatperiodens" i 12 § första stycket avkonsekvensskäl ersätts med ordet "valperiodens" ochmed andra ändringar av redaktionell karaktär i 4 §och i tilläggsbestämmelsen 7.10.1.Vissa befattningshavare och organ (8kap. )Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker i huvudsakriksdagsstyrelsens förslag. När det gällervalperioden för svenskadelegation föreslås att valperioden skallgälla från det år val tillriksdagen äger rum i stället för den 1januari året därpå. Utskottet föreslår ocksåatt föreskrifterna angående valperioden förriksdagens ombudsmän anpassas till praxis ochatt samma ordning skall gälla förriksrevisorerna.Gällande regler m.m.I 8 kap. finns bestämmelser om val av talman ochvice talmän (1 §), ersättare för ordföranden iValprövningsnämnden (2 §), riksföreståndare och viceriksföreståndare, m.fl. (3 §),(4 §), tillriksrevisorerna (5 §), riksbanksfullmäktige (6 §)och (7 §). Bestämmelser omUtrikesnämndens arbete finns i 8 och 9 §§ medtilläggsbestämmelser, om ombudsmän i 10 §med tilläggsbestämmelser, om revisorer i11 § och om krigsdelegation i 12 § medtilläggsbestämmelser. I 13 § föreskrivs attriksdagen får meddela närmare bestämmelser förriksdagens organ. I tilläggsbestämmelsen 8.13.1föreskrivs att fastställer stadgar förRiksbankens jubileumsfond.Riksdagen har (bet. 2002/03:KU12,rskr. 2002/03:22) beslutat om vissa ändringar iriksdagsordningen med anledning av inrättandet den1 av den nya . Ändringarnainnebär bl.a. att det införs en rad nya paragraferom riksrevisorerna och deras uppgifter, om val avriksrevisor, om skiljande av riksrevisor frånuppdraget och om (11-13 §,8.13.1).FörslagetAvsikten med 8 kap. var enligt Grundlagberedningenatt den skulle innehålla bestämmelser om val avbefattningshavare, knutna till eller utsedda avriksdagen, och av riksdagsorgan samt om förfarandeti riksdagsorganen. Vissa riksdagsorgan och flertaletbefattningshavare lämnas emellertid helt utanförregleringen i regeringsformen och riksdagsordningen.Andra organ, såsom utskotten, regleras på andra hålli riksdagsordningen. Kapitlet ägnades i sinursprungliga lydelse åt att ge ytterligare regler omriksdagsorgan vars grundläggande bestämmelser finnsi regeringsformen. I sin nuvarande utformning bryterkapitlets bestämmelser om Statsrådsarvodesnämndenmot denna princip. Förslaget innebär att även reglerom internationella delegationer får sinplats i 8 kap. liksom bestämmelserna om styrelsenför Stiftelsen bakgrund av att hänvisningar till berördalagrum i regeringsformen är god hjälp vid läsningenav bestämmelserna föreslås att sådana hänvisningarinförs i en rad bestämmelser, nämligen 1-3, 6 och 7,10 och 12 §§ samt tilläggsbestämmelsen 8.8.2.Förslaget innebär vidare att det införs en ny 5 §som endast syftar till att möjliggöra en reglering itilläggsbestämmelser när det gäller valet avdelegationer till mellanfolkliga organ som följer avinternationella överenskommelser. I förslaget angesatt det av konstitutionella skäl inte är lämpligtatt den regleringen sker i huvudbestämmelser.De föreslagna bestämmelserna i 8.5.1-8.5.3 gällerNordiska rådets svenska delegation, Europarådetssvenska delegation respektive den svenskadelegationen till Organisationen för säkerhet ochsamarbete i , och är överflyttade från 7.1.1.I tilläggsbestämmelserna föreslås också bestämmelserom att delegationerna skall lämna en årligredogörelse till i enlighet med vad somredan sker beträffande ochEuroparådets svenska delegationer samt StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond. Redogörelserna grundarmotionsrätt.I tilläggsbestämmelsen 8.6.1 införs regler somgäller hinder mot behörighet att vara ledamot avriksbanksfullmäktige. Sådana bestämmelser finnsockså i 2 kap. 1 § riksbankslagen (1988:1385).Bestämmelserna i tredje stycket, som handlar om attriksdagen skall entlediga en ledamot som tagitanställning eller ett uppdrag som gör honom ellerhenne olämplig för uppdraget, föreslås kompletterademed en bestämmelse om att det är finansutskottet somskall ha uppgiften att föreslå ettentledigande. I förslaget framhålls att för attutskottet skall kunna fullgöra uppgiften krävs attfullmäktigeledamöterna lämnar uppgifter tillriksdagen om sina anställningar och uppdrag.I 12 § föreslås att beteckningen riksdagenskrigsdelegation ersätts av krigsdelegationeneftersom det bättre svarar mot uttryckssättet i 13kap. regeringsformen.Valbestämmelsen för styrelsen för StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond föreslås överflyttas tilltilläggsbestämmelsen 8.13.1 från 7.1.1. Samtidigtförtydligas bestämmelserna så att det framgår hurmånga ledamöter väljer. Valmetoden ochvalperioden anges genom en hänvisning tillstiftelsens stadgar.