bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Europeiska konventet om EU:s framtid (skr.2003/04:13) SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /04:13 Europeiska konventet om EU:sframtid jämte motioner.Utskottet redogör i sina ställningstaganden förvad som enligt utskottets uppfattning bör varaSveriges utgångspunkter under den pågåenderegeringskonferensen. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner vad utskottet anfört och vadregeringen i övrigt anfört i skrivelsen. Regeringensskrivelse bör läggas till handlingarna.Utskottet framhåller att medlemskap iEuropeiska unionen är ett uttryck för en strävan atttillsammans med andra länder lösa gemensammaproblem. Frågor som är gränsöverskridande och därdet nationella beslutsfattandet inte räcker till föratt nå politiska mål behöver lösas i samverkan medandra länder. Det kan röra miljöfrågor och kamp motgränsöverskridande brottslighet. Europeiska unionenkommer tack vare utvidgningen med tio nyamedlemsstater att bli en bredare europeisksamarbetsorganisation.Utskottet anser att konventets arbete varitframgångsrikt. Konventets förslag innebär ettangeläget förtydligande av samarbetets natur ochomfattning genom att reglerna förs samman i ettsamlat och välstrukturerat fördrag. Konventetsförslag är en bra grund för regeringskonferensen ochkan med de förändringar som utskottet förordar idetta betänkande bilda en god helhet. Det ligger imedlemsstaternas och EU-medborgarnas intresse atthuvuddragen i konventets förslag förverkligas.En viktig utgångspunkt är att det är medlemsstaternasom är avtalsslutande parter i de grundläggandefördrag som reglerar EU:s verksamhet. EU är igrunden ett mellanstatligt samarbete som bygger påprincipen om tilldelade befogenheter. Det ärmedlemsstaterna själva som disponerar fördragen ochsom har det avgörande inflytandet över EU:sutveckling. Det nya konstitutionella fördragetbekräftar detta förhållande. Redan i artikel I-1sägs att Europeiska unionen tilldelas befogenheterav medlemsstaterna för att deras gemensamma mål skauppnås. I artikel I-9 anges att varje befogenhet sominte har tilldelats unionen i konstitutionen skatillhöra medlemsstaterna. Också i finansiellthänseende handlar det om tilldelad kompetens.Den fördragsändring som är aktuell, genom detnya konstitutionella fördraget, innebär i huvudsakatt området för gemensamt beslutsfattande i EUbekräftas. Samarbetsformerna för de frågor som idagens ligger i tredje pelaren(polissamarbete och straffrättsligt samarbete)förstärks genom ändrade beslutsformer och rättsligainstrument. Unionens yttre åtgärder ska stärkas ochsamordnas bättre.Riksdagens beslut med anledning av detta betänkandeska enligt utskottets mening vara styrande förregeringens förhandlingsarbete. Utskottetförutsätter således att regeringen driverförhandlingarna i enlighet med beslut.Utskottet välkomnar att regeringen eftersträvarbred politisk samsyn kring hur det framtidakonstitutionella fördraget ska utformas.Utskottet är väl medvetet om att förhandlingarkräver kompromisser. Regeringen måste iförhandlingsarbetet agera utifrån det mandat som gesgenom beslut. De kompromisser som i defortsatta förhandlingarna blir nödvändiga fårdiskuteras med och förankras hos partieri de former för samråd som gäller. Det är viktigtatt regeringen har handlingsutrymme iförhandlingarna så att regeringen kan agera iSveriges intresse.Huruvida det framtida fördraget bör bli föremål förfolkomröstning får prövas av den riksdag som har attta slutlig ställning till fördraget. Allmänt settvill dock utskottet erinra om att Europeiska unionenförblir ett i grunden mellanstatligt samarbete därvarje stats godkännande krävs för att förändra EU:skompetens på ett område. Europeiska unionen kan intesjälv ta sig beslutanderätt. Denna grundläggandeprincip, som var en av förutsättningarna vidfolkomröstningen om svenskt medlemskap, består.Konstitutionella frågorUtskottet delar regeringens uppfattning attprincipen om unionsrättens företräde är fastetablerad , men villframhålla vikten av att ett kompletterandeperspektiv tydliggörs. Unionen ska, enligt artikelI-5.1 i konventets förslag, respekteramedlemsstaternas nationella identitet, som kommertill uttryck i deras politiska och konstitutionellagrundstrukturer, inbegripet det regionala och lokalasjälvstyret. Unionen skall vidare respekteramedlemsstaternas väsentliga statliga funktioner,inbegripet funktioner vars syfte är att hävda derasterritoriella integritet, upprätthålla lag ochordning och skydda den inre säkerheten. Utskottetvill också erinra om artikel I-7.3 där det sägs attde grundläggande rättigheterna såsom de garanteras iEuropakonventionen, och såsom de följer avmedlemsstaternas gemensamma konstitutionellatraditioner, ska ingå i unionsrätten som allmännaprinciper.I syfte att göra förhållandet mellan unionsrättensföreträde och de nämnda reglerna tydligt förordarutskottet att artikel I-10.1 om unionsrättensföreträde kompletteras med en hänvisning tillartiklarna I-5.1 och I-7.3.Utskottet är medvetet om att det inom ramen förregeringskonferensen pågår en teknisk översyn avkonventets förslag. I det arbetet har förslag förtsfram om att artikel I-10.1 om unionsrättensföreträde ska placeras efter artikel I-5i konventets förslag. Utskottet finner ingenanledning att i detalj diskutera artiklarnasplacering, men vill understryka att det är angelägetatt innehållet i artiklarna I-5.1 och I-7.3framhålls i samma sammanhang som unionsrättensföreträde. Det kan ske genom en hänvisning i det somi konventets förslag är artikel I-10.1, men andralösningar som uppnår samma syfte kan vara möjliga.Utskottet föreslår att gör etttillkännagivande i denna fråga.I konventets förslag ges möjlighet att fatta beslutom övergång från en beslutsregel till en annan, des.k. Utskottet är kritiskt mot dennalösning. Ett syfte med ett nytt samlat fördrag äratt man i detta fördrag ska reglera framtidabeslutsformer. När alla frågor är uppe kan man taett samlat grepp och göra en enhetlig bedömning.Reglerna ska bara kunna ändras när fördraget ändras.Utskottet motsätter sig att skakunna fatta dessa beslut. Utskottet anser motbakgrund av det anförda att regeringen bör verka föratt passerellerna inte finns med iregeringskonferensens slutliga överenskommelse.Utskottet föreslår ett tillkännagivande i dennafråga.Unionens strukturUtskottet välkomnar den tydliga struktur påfördraget som konventet föreslår. Därmed kanmedborgarna lättare ta del av det regelverk som styrunionen. Avskaffandet av pelarstrukturen leder ocksåtill ökad tydlighet, även om skilda beslutsreglerfortfarande kan gälla för olika områden.Unionens värden och målUtskottet gör helhetsbedömningen att konventetsförslag innebär att öppenheten stärks i detkonstitutionella fördraget jämfört med gällandefördrag. Det hindrar inte att regeringen bör bevakaom öppenheten kan stärkas ytterligare underregeringskonferensen. En möjlighet vore i så fallatt verka för att principen om öppenhet nämnstidigare i fördraget.Utskottet välkomnar att jämställdhet återfinnsbland de värden som lyfts fram i detkonstitutionella fördraget. Utskottet anser attregeringen ska driva frågan så att det i samtligaspråkversioner framgår att jämställdhet mellankvinnor och män är inkluderat i jämlikhetsbegreppet.Arbetsmarknadsutskottet betonar i sitt yttrande tillutskottet att regeringen i regeringskonferensenkraftfullt måste verka för klara och tydligaskrivningar om att jämställdhet mellan kvinnor ochmän lyfts fram bland de grundläggande värdena.Utskottet förutsätter vidare att regeringen driverfrågan om folkhälsa i arbetet med det nya fördraget.Dock måste en sådan strävan beakta attfolkhälsopolitikens utformning är ett nationelltansvar.Grundläggande rättigheterUtskottet välkomnar att konventet föreslår attunionen ska ansöka om en anslutning tillEuropeiska konventionen om skydd för mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna.Utskottet kan, särskilt mot bakgrund av att EUska ansöka om anslutning tillEuropakonventionen och de förtydliganden avstadgan som gjorts under konventets gång,ställa sig bakom konventets förslag ominförlivande av EU:s stadga om de grundlägganderättigheterna.Unionens befogenheterUtskottet välkomnar konventets förslag omkompetensavgränsning. Konventets förslag innebär ettangeläget förtydligande jämfört med dagenssituation.När det gäller frågan om kompetensfördelningenmellan unionen och medlemsstaterna är det ocksåviktigt att erinra om artikel I-9, där det sägs attvarje befogenhet som inte har tilldelats unionen ikonstitutionen ska tillhöra medlemsstaterna. Någonnärmare reglering av vad som ligger påmedlemsstatsnivå vore direkt missvisande. Det ärmedlemsstaterna som överlämnar kompetens inombegränsade områden för att gemensamt fatta beslutinom dessa områden.InstitutionernaUtskottet vidhåller sin uppfattning (bet. 2002/03:KUU1 s. 21) att nackdelarna med ordförande i överväger. ordförande för skulle enligtutskottets uppfattning sannolikt rubba maktbalansenbåde mellan institutionerna och inom . Ett rotationssystem för ordförandeskapet och i ministerrådet har den mycketstora fördelen att det är helt rättvist och ger allastater den unika inblicken i EU:s inre verksamhetsom ordförandeskapet ger. Ordningen med roterandeordförandeskap för , eventuellt inågon form av gruppordförandeskap, bör enligtutskottets uppfattning bevaras. Utskottet föreslårett tillkännagivande i denna fråga.I frågan om kommissionärer anser utskottet att enordning med en kommissionär från varje medlemsstatoch som har rösträtt bidrar till legitimiteten förEU och för kommissionen. Det ligger inte minst i desmå ländernas intresse att alla kommissionärerdeltar i kommissionskollegiet på samma villkor.Utskottet föreslår ett tillkännagivande i dennafråga.När det gäller säte kanutskottet dela den irritation som framförs i någramotioner över den rådande ordningen där parlamentetdelar sin verksamhet mellan och Strasbourg.Utskottet förutsätter att regeringen stöder allasträvanden att parlamentets permanenta flyttningmellan två orter upphör.Utskottet tar avstånd från konventets förslag omett särskilt lagstiftningsråd.Regeringen bör driva kravet på ökadkvinnorepresentation i olika EU-organ inom ramenbåde för regeringskonferensen och i andrasammanhang.Nationella parlamentUtskottet välkomnar den stärkta roll som konventetföreslår för nationella parlament. Utskottet slårfast att det är viktigt att regeringen iregeringskonferensen verkar för att konventetsförslag i denna del upprätthålls eller t.o.m.skärps.Särskilt den nya subsidiaritetsmekanismen innebären gentemot regeringarna egen och oberoende roll förparlamenten. Om nationella parlament är aktiva i EU-frågorna kan det demokratiska inflytandet ochlegitimiteten öka. Utskottet delar regeringensuppfattning att det är viktigt att roll isubsidiaritetsprövningen utformas på ett sätt somöverensstämmer med kompetensfördelningen mellanriksdag och regering. EU-frågornas speciellakaraktär, dvs. att det kan röra frågor som annarsskulle ha beslutats av nu avgörs av EU:sministerråd och , innebär attriksdagens roll blir mer central än i traditionellutrikespolitik.Öppenhet och demokratiUtskottet välkomnar de framsteg som gjorts inomkonventet rörande öppenheten. Det är t.ex. positivtatt öppenhetsreglerna utsträcks till att gällasamtliga institutioner. Vidare är det av stor viktatt rådets sammanträden ska vara offentliga närlagstiftningsförslag diskuteras och antas. Lagar skastiftas offentligt. Regeringen bör överväga huröppenheten i rådets arbetsgrupper ochförlikningskommittéerna mellan rådet och parlamentetkan öka.Utskottet förutsätter att regeringen noga bevakaratt konventets förslag upprätthålls och om möjligtförstärks. Öppenheten är central för möjligheten attutkräva ansvar av politiker och tjänstemän.Utskottet framhåller vikten av meddelarskydd. Densvenska erfarenheten visar att yttrandefrihet ochmeddelarskydd motverkar ineffektivitet ochkorruption. Öppenhet och insyn befrämjar en godförvaltning.Utskottet kan inte ställa sig bakom konventetsförslag om s.k. medborgarinitiativ på EU-nivå.Ordningen med medborgarinitiativ på EU-nivå kan geintryck av att EU, med stöd av ettmedborgarinitiativ, kan agera på nya områden därfördraget inte ger kompetens.Övriga utskotts yttrandenEtt område med frihet, säkerhet och rättvisaJustitieutskottet framhåller att konventets förslaginnehåller en rad olika åtgärder som syftar till attförstärka samarbetet mot den gränsöverskridandebrottsligheten. I stora delar innebär förslagen attredan enligt fördraget gällande eller i praxistillämpade regler överförs till det nyakonstitutionella fördraget. I en del fall innebärförslagen en vidareutveckling av en redan tillämpadordning och i några fall utvidgas unionens kompetensgenom skapandet av nya rättsliga grunder.Justitieutskottet ställer sig i huvudsak positivttill inriktningen på förslagen även om mankommenterar en del förslag, särskilt sådana frågordär motioner föreligger.Socialförsäkringsutskottet delar regeringensuppfattning att den gemensamma asyl- ochinvandringspolitiken ska ha en hög nivå vad avserhumanitet, tillämpning av asylrätt ochinternationella åtaganden. Även om rådet kommer attfatta beslut med kvalificerad majoritet på sättkonventet föreslagit kan det förmodas att det kommeratt ta innan en sådan gemensam politikföreligger. Det är en svår avvägning hur situationendessförinnan bör hanteras, inte minst med hänsyntill vad som framkom vid utfrågningen om att detfinns såväl fördelar som nackdelar med nuvarandeminiminormer. Utskottet stannar därför för att godtaden avvägning regeringen, i avvaktan på riksdagensställningstagande, gjort inför de fortsattaförhandlingarna och som bl.a. innebär att enmedlemsstat vid tillskapandet av den gemensamma ochenhetliga politiken ska kunna tillämpa de bättrevillkor som följer av statens nationella lagar.Yttre åtgärderNär det gäller unionens yttre åtgärder ställer sigsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetbakom den grundläggande analysen ochproblemformuleringen från konventet, nämligen attdet finns utrymme för ökad politisk samordning ochsamverkan i EU:s yttre agerande. Konventets förslaginnebär tydliga möjligheter till förstärkt samverkanavseende dessa aspekter och därmed en förstärkningav den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Detta ligger i intresse. Genom att Sverigekan agera genom unionen stärks röst ivärlden. Inget av förslagen påverkar Sverigesmöjligheter att fortsätta föra en militärtalliansfri politik. Utskottet noterar att det ikonventets slutdokument inte finns något förslag omömsesidiga försvarsgarantier. Enligt utskottetsmening skall EU inte utvecklas till en militärallians med bindande försvarsgarantier.Försvarsutskottet anför att förslaget om ensolidaritetsklausul ligger väl i linje med Sverigesvidgade syn på säkerheten, för att kunna möta ettbredare spektrum av hot . Utgångspunktenär att stödet precis som skall varafrivilligt och ges efter de regler för insatsbeslutsom redan gäller.Övriga politikområdenFinansutskottet anför att ett mål för regelverketavseende EU-budgetens utgifter bör vara att deninstitutionella balansen behålls.Kulturutskottet konstaterar att EU:s möjligheteratt agera på kulturområdet har varitbegränsade och kulturutskottet utgår från att såförblir fallet också om det nya fördragsutkastetantas av regeringskonferensen.Socialutskottet erinrar om att man vid fleratillfällen har uttalat sin principiella ståndpunktatt tobaksodling inte bör stödjas med medel ur EU:sbudget. arbetar aktivt med frågor omtobaksprevention och anser att det i första hand ären folkhälsofråga.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning börregeringen i regeringskonferensen söka vinna gehörför en reglering i fördraget av rätten tillgränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder.Trafikutskottet betonar att väl fungerandetransporter inom EU utgör en viktig förutsättningför den inre marknadens funktion. Regelverket pådetta område utgör därmed en av hörnstenarna ifördraget.För att riksdag och regering skall kunna driva eneffektiv ekonomisk politik är det enligtskatteutskottets mening en förutsättning att enoinskränkt rådighet över beslut som rör skatterfinns kvar på den nationella nivån.I enlighet med yttrandet från miljö- ochjordbruksutskottet föreslår sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet etttillkännagivande i frågan om ett protokoll omhållbar utveckling. Det vore värdefullt om målet omhållbar utveckling kunde lyftas fram i ett protokolltill det nya fördraget. Regeringen bör därförnärmare pröva förslaget.Ett par motionsyrkanden tillstyrks med anledning avde tillkännagivanden som utskottet föreslår och somredovisats ovan. Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats reservationer frånsamtliga sju partier. Sex partier (m, fp, kd, v, coch mp) har också lämnat särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Samarbete i Europeiska unionenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K288yrkandena 3, 4 och 7, 2002/03:K432 yrkandena 1och 4, 2003/04:K8 yrkande 5, 2003/04:K10yrkandena 13, 2003/04:K12 yrkande 1,2003/04:K353, 2003/04:K416 yrkande 2 samt2003/04:K419 yrkandena 1 och 3.Reservation 1 (v)Reservation 2 (c)Reservation 3 (mp)2. KonventsmetodenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K432yrkande 8 samt 2003/04:K416 yrkande 6.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (v, mp) motiv.3. Tidsschemat för regeringskonferensenRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 75.Reservation 6 (v, mp)4. MandatRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 4.5. FolkomröstningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K1yrkandena 2 och 3, 2003/04:K9 yrkande 31 och 2003/04:K13 yrkandena 76 och77.Reservation 7 (v, mp)Reservation 8 (c) - motiv.Konstitutionella frågor6. Yttrande från LagrådetRiksdagen avslår motion 2003/04:K9 yrkande 3 idenna del.Reservation 9 (v, mp)7. Unionsrättens företrädeRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om unionsrättens företräde.Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:K2 yrkande 21 samt 2003/04:K10 yrkandena11 och 43.Reservation 10 (v, mp)8. Förenlighet med svensk grundlagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K1 yrkande1, 2003/04:K9 yrkande 3 i denna del och2003/04:K13 yrkande 74.Reservation 11 (v, mp)9. Övergångsmöjligheter rörandebeslutsregler (passerellerna)tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om passerellerna. Därmedbifaller delvis motionerna 2003/04:K2yrkande 23 i denna del, 2003/04:K8 yrkande 8,2003/04:K9 yrkande 3 i denna del, 2003/04:K10yrkande 16, 2003/04:K12 yrkande 8 i denna del,2003/04:K13 yrkande 15 samt 2003/04:K416 yrkande 11.10. FlexibilitetsklausulenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande23 i denna del, 2003/04:K8 yrkande 6, 2003/04:K9yrkande 3 i denna del, 2003/04:K12 yrkande 8 idenna del samt 2003/04:K13 yrkande 14.Reservation 12 (fp, kd, v, c, mp)Unionens struktur11. Fördragets strukturRiksdagen avslår motion 2003/04:K416 yrkandena1 och 18.Reservation 13 (mp) - motiv.12. EuratomRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande2 och 2003/04:K13 yrkande 50.Reservation 14 (v, mp)13. Unionen som juridisk personRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K431yrkande 2, 2003/04:K13 yrkande 29 och2003/04:K416 yrkande 4.Reservation 15 (mp)Unionens upprättande, värden och mål14. Värden och målRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande3 och 2003/04:K10 yrkande 8.Reservation 16 (kd)15. Federalismens principerRiksdagen avslår motion 2003/04:K2 yrkande 1.Reservation 17 (c)Reservation 18 (fp) - motiv.16. Unionens symbolerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande1 och 2003/04:K13 yrkande 27.Reservation 19 (v, mp)17. ÖppenhetenRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 23.Reservation 20 (mp)18. Kristendomen i ingressenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande1 och 2003/04:K416 yrkande 7.Reservation 21 (kd)19. JämställdhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K3,2003/04:K9 yrkande 28 och 2003/04:K13 yrkande 25.Reservation 22 (mp)20. FolkhälsaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K6 i dennadel, 2003/04:K7 och 2003/04:K12 yrkande 20.Reservation 23 (fp, kd, c, mp)21. Barns rättigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 26.Reservation 24 (mp)22. DjurskyddRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 24.Reservation 25 (v, mp)23. Socialt och ekologiskt hållbarutvecklingRiksdagen avslår motion 2003/04:K9 yrkande 30 idenna del.Reservation 26 (v, mp)Grundläggande rättigheter24. Anslutning till EuropakonventionenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K271yrkande 7 och 2003/04:K416 yrkande 8.25. Stadgan om grundläggande rättigheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande4, 2003/04:K10 yrkande 9, 2003/04:K13 yrkande 28och 2003/04:K416 yrkande 3.Reservation 27 (v)Reservation 28 (mp)Unionens befogenheter26. Principen om tilldelade befogenheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande4 och 2003/04:K10 yrkande 5.27. Återtagande av befogenheterRiksdagen avslår motion 2003/04:K2 yrkande 22.28. BefogenhetskategorierRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande20, 2003/04:K10 yrkande 12 och 2003/04:K416yrkande 10.Reservation 29 (m)29. Beslut inom kategorin stödjandeåtgärderRiksdagen avslår motion 2003/04:K2 yrkande 15.Reservation 30 (c, mp)Unionens institutioner30. Parlamentarism eller maktdelningRiksdagen avslår motion 2003/04:K10 yrkande 13.Reservation 31 (m)Reservation 32 (fp) - motiv.31. ordförande för rådetRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om vald ordförande . Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:K2 yrkande 7,2003/04:K8 yrkande 9, 2003/04:K9 yrkande 7,2003/04:K10 yrkandena 6 och 14, 2003/04:K12yrkandena 3 och 4 samt 2003/04:K13 yrkande 1.Reservation 33 (s)32. Arbetet i Europeiska rådetRiksdagen avslår motion 2003/04:K2 yrkandena 8och 9.Reservation 34 (c)33. Kommissionens sammansättning ochtillsättningRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om kommissionens sammansättningoch tillsättning. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:K2 yrkande 10,2003/04:K8 yrkande 13, 2003/04:K10 yrkande 17,2003/04:K12 yrkande 2, 2003/04:K13 yrkande 4 samt 2003/04:K416 yrkande 17.34. Röstregler i rådetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K431yrkandena 8 och 9, 2003/04:K2 yrkande 13,2003/04:K8 yrkande 7, 2003/04:K9 yrkande 9,2003/04:K12 yrkande 9, 2003/04:K13 yrkande 2 samt2003/04:K416 yrkandena 15 och 16.Reservation 35 (kd)Reservation 36 (c)Reservation 37 (v, mp)35. ställningRiksdagen avslår motion 2003/04:K9 yrkande 5.Reservation 38 (v)36. namnRiksdagen avslår motion 2003/04:K13 yrkande 9.Reservation 39 (v, mp)37. säteRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K202,2002/03:K291, 2002/03:K431 yrkande 10, 2003/04:K210 och 2003/04:K416yrkande 19.38. Kommissionens roll och initiativrättRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K288yrkande 6, 2002/03:K432 yrkande 6, 2003/04:K2yrkandena 11, 14 och 16, 2003/04:K9 yrkande 6samt 2003/04:K13 yrkandena 3, 5, 8 och 12.Reservation 40 (v)Reservation 41 (c)Reservation 42 (mp)39. Ordförandeskap för ministerrådetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande10 och 2003/04:K10 yrkande 15.40. LagstiftningsrådRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande11 och 2003/04:K9 yrkande 12 i denna del.41. Kvinnor i institutionernaRiksdagen avslår motion 2003/04:K9 yrkande 29.Reservation 43 (v, mp)De nationella parlamentens roll42. De nationella parlamentens rollRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K431yrkandena 6 och 7, 2002/03:K432 yrkande 7 i dennadel, 2003/04:K2 yrkandena , 2003/04:K8yrkande 2, 2003/04:K9 yrkande 10, 2003/04:K10yrkande 10, 2003/04:K12 yrkandena 5 och 6,2003/04:K13 yrkandena 7073 samt 2003/04:K416yrkandena 13 och 14.Reservation 44 (v, mp)Reservation 45 (c)Instrument och beslutsprocedurer43. Rättsliga instrumentRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande11 och 2003/04:K416 yrkande 12.44. Delegerad normgivningRiksdagen avslår motion 2003/04:K9 yrkande 12 idenna del.Reservation 46 (v, mp)Öppenhet och demokrati45. Öppenheten i EURiksdagen avslår motionerna 2002/03:K431yrkande 11, 2003/04:K2 yrkandena 2 och 6,2003/04:K8 yrkande 15, 2003/04:K10 yrkande 19,2003/04:K13 yrkandena 11, 16 och 17, 2003/04:K276samt 2003/04:K416 yrkande 24.Reservation 47 (v, mp)46.