bet · GQ01FIU13 · 2003-03-13 00:00:00 — Jämställdhet i denstatliga förvaltningen är en av de frågor som analyseras inom ramenför utredningen, i enlighet med riktlinjerna från denförvaltningspolitiska propositionen Statlig förvaltning i medborgarnastjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294).Regeringen förbereder ett tilläggsdirektiv tillutredningen, enligt vilket uppdraget ska redovisas i slutet av 2003.Dessutom vill utskottet framhålla att regeringen har inrättat enstyrgrupp för jämställdhetsarbetet med särskilt ansvar för attintegrera ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden.Styrgruppen ska leda arbetet med att ta fram en plan för genomförandeav jämställdhetsintegrering i . Planen omfattar denjämställdhetspolitiska styrningen, utbildningsinsatser iRegeringskansliet, utprovning av metoder för jämställdhetsanalysersamt samordning och uppföljning av arbetsformerna på respektivefackdepartement. Utskottet vill här betona regeringens målsättning attstyrgruppens arbete ska leda till att jämställdhet genomsyrar såvälregeringens arbete som styrning av myndigheterna och att denutarbetade planen bidrar till måluppfyllelse av jämställdhetspolitikenbåde i statsförvaltningen och i andra samhällssektorer.Utskottet anser att det är av största vikt att regeringen verkar föratt bryta den könsrelaterade lönediskrimineringen samt motverka bådediskriminerande värderingar av olika arbeten och negativa effekter avden segregerade arbetsmarknaden. Det är i detta sammanhang värt attnotera att regeringen, som direkt följd av tillkännagivandetill regeringen (bet. 2001/02:FiU27, rskr. 2001/02:327), iregleringsbrevet uppdragit åt att senastden rapportera hur löneskillnaderna mellan kvinnor ochmän utvecklas i staten. I löneförhandlingarna har parterna på detstatliga området därutöver kommit överens om att genomföra en gemensamstudie av den lokala lönebildningen och lönesättningen. I studien skasärskilt belysas vilket gemensamt ansvar som lokala parter tar för attförhindra osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor. Dessutom harman kommit överens om att starta ett utvecklingsarbete med målet attnå en jämn könsfördelning i samtliga befattningskategorier inomstaten.Dessa insatser ryms inom ramen för det arbete som i enlighet med dennya jämställdhetslagen åläggs alla arbetsmarknadsparter för attåtgärda osakliga löneskillnader. Utskottet vill erinra om attregeringen via JämO och följer parternas arbete pådetta område. Utfallet av detta arbete kommer attvara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder, bl.a. skärptlagstiftning.Vidare uppmärksammar utskottet att regeringen i budgetpropositionenför 2003 (prop. 2002/03:1) understryker behovet av ytterligare aktivaåtgärder för att åstadkomma samma möjligheter till utveckling ochbefordran för kvinnor och män samt för att minska löneskillnadernamellan könen. Utskottet ser positivt på att regeringen även somarbetsgivare är villig att ta på sig en ledande roll i det praktiskajämställdhetsarbetet. I nya handlingsplan förjämställda löner ingår en lönerevision i syfte att åtgärda dekvarstående osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män anställdai . Lönerevisionen ska genomföras så snart sommöjligt och senast , i enlighet med jämställdhetslagen.Samtidigt ska medel också avsättas för en fortsatt omfattandejämställdhetsutbildning av chefer i arbetsledande ställning inomRegeringskansliet.Utskottet konstaterar att ytterligare insatser för att stärkajämställdhetsarbetet och utveckla jämställdhetsanalysen både i denstatliga förvaltningen och hela den offentliga sektorn är underberedning inom . Enligt information frånPersonalpolitiska enheten på avser regeringen attuppdra till att redovisa vissa statistiskauppgifter avseende pensionering av anställda inom statsförvaltningen.Uppgifterna kommer att analyseras bl.a. utifrån genusperspektiv.Dessutom ska en ny regeringsskrivelse om jämställdhetspolitikenutkomma . Utskottet vill erinra om tidigaretillkännagivande att regeringen härvid lämnar en utförlig redovisningav hur kvinnorepresentationen bland myndighetschefer, ambassadörer ochstatliga utredare ska öka och vad som ytterligare kan göras för attutjämna obefogade löneskillnader i den offentliga sektorn.Det är utskottets mening att jämställdhet mellan könen ska råda i heladet svenska samhället, så även i statsförvaltningen. Den statligaarbetsgivarpolitiken måste därför få ett ännu tydligarejämställdhetsperspektiv för att kunna bryta det maktmönster somdiskriminerar kvinnor i deras karriärmöjligheter, löneutveckling ochmakttillgång endast därför att de är kvinnor. Jämställdheten måste blien fråga med högsta prioritet. Utskottet förutsätter att regeringensinsatser för att integrera och fullfölja jämställdhetsmålen istatsförvaltningen praktiskt tillämpas vid utvecklingen av jämställdarbetsgivarpolitik i samtliga statliga verksamheter.Utskottet har i det ovan anförda kunnat konstatera att regeringenredan har initierat en rad åtgärder som motsvarar de av motionärernaframförda kraven. handlingsplan för jämställdalöner samt överenskommelserna i löneförhandlingarna på detstatliga området syftar till att på ett operativt respektivestrategiskt sätt ta itu med osakliga löneskillnader i den statligasektorn. Den nya jämställdhetslagen ålägger dessutom samtligaarbetsmarknadsparter - alltså även parterna på det offentliga området- att och senast åtgärda osakligalöneskillnader. Utvecklingen av de förvaltningspolitiska målen ochkraven på jämställdhetsarbete inom myndigheterna analyseras dessutomingående av såväl Utredningen för en översyn av verksförordningen somregeringens styrgrupp för jämställdhetsarbetet.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslår förslagen imotionerna A319 (v) yrkande 3 och A366 (c) yrkande 12.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken,punkt 2 (v) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2002/03:A319 yrkande 3 och avslår motion2002/03:A366 yrkande 12.StällningstagandeSverige är , trots formell jämställdhet mellan kvinnor och män,ett samhälle som systematiskt underordnar kvinnor och överordnar män.Vi har haft en jämställdhetspolitik . Det harförvisso lett till framgångar inom exempelvis politisk representation,men det finns fortfarande alltför många samhällssfärer som förblivitopåverkade av jämställdhetspolitiken. Politiken, även den statligaarbetsgivarpolitiken, måste enligt min mening på allvar ta till sig enfeministisk analys och utifrån detta integrera en ny strategi somsyftar till reella förändringar av de rådande strukturerna.Statliga myndigheter utgör en viktig länk i jämställdhetsarbetet.Förutom verksförordning styrs myndigheternas verksamhet och inriktningvia instruktioner och regleringsbrev. Ett sätt att utvecklajämställdhetsarbetet i feministisk riktning är således genom att ändradirektiv för verksamhetsmål och prioriteringar i dess regleringsbrev.Riksrevisionsverket granskade, på regeringens uppdrag,jämställdhetsperspektivet i myndigheternas regleringsbrev och huråterrapporteringen från myndigheterna skedde. Resultatet av dennagranskning visade övergripande och generella brister i regeringensstrategi för jämställdhetsarbetet.Jag instämmer i bedömning att regeringen behöverförtydliga målbeskrivningar och verksamhetsmål samt förbättra dialogenmellan departement och myndigheter i budgetarbete och regleringsbrev.Regeringen har förvisso initierat flera vällovliga åtgärder för attåstadkomma detta, men de är enligt min mening fortfarande för otydligaför att förändra den rådande könsmaktsordningen som existerar såväl iden statliga arbetsgivarpolitiken som i samhället i stort. Jag anserdärför att mer resurser behöver prioriteras till externtjämställdhetsarbete.I detta sammanhang vill jag också erinra om att Vänsterpartietsjämställdhetsmotioner ofta besvarats med positiva skrivningar om vadregeringen gjort och vad regeringen avser att ytterligare göra inomjämställdhetsområdet. Jag kan konstatera att många av de aviseradeåtgärderna inte blivit genomförda. Jämställdhetsarbetet är högtprioriterat i regeringens politiska förklaringar men dessa följsalltför sällan av konkreta handlingar. Det räcker inte med attintegrera jämställdhetsperspektiv i alla politikområden. Det behövsockså konkreta åtgärder för att ändra de rådande könsmaktsstrukturernai bl.a. den statliga arbetsgivarpolitiken där diskriminering i lön,arbetsmiljö och karriärmöjligheter blir de synliga resultaten.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag har framfört om jämställdheten i den statliga förvaltningen.Detta innebär att bifaller motion A319 (v) yrkande 3 ochavstyrker motion A366 (c) yrkande 12.2. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken,punkt 2 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2002/03:A366 yrkande 12 och avslår motion2002/03:A319 yrkande 3.StällningstagandeJag anser att arbetsmarknad är en av de mest könssegregeradei västvärlden. Över hälften av alla yrkesverksamma kvinnor, men baraen av tio män, återfinns i den offentliga sektorn där politiskaförsamlingar är den direkta arbetsgivaren. Trots detta politiskainflytande har utvecklingen i den offentliga sektorn inte entydigtgått mot mer rättvisa löner för kvinnor och män.Att åstadkomma rättvisa löner mellan kvinnor och män är enligt minmening en nyckelfråga för att förbättra jämställdheten på den svenskaarbetsmarknaden. Jag ser dock att arbetet för ökad jämställdhet ilönesättningen inte visar på några entydiga framgångar. I kommunerna,där de flesta offentliganställda arbetar, tjänar kvinnor igenomsnitt av de kommunanställda männens lön, mot . har kvinnornas löner i landstingen sjunkitfrån av männens genomsnittslön . Även istatsförvaltningen har kvinnornas löner sjunkit jämfört med männenslön, från . Lönegapet mellanoffentliganställda kvinnor och män tycks alltså inte minska.Det är inte svårt för mig att förstå svårigheten med att politisktkomma till rätta med dessa löneskillnader eftersom svensk ekonomi, ochdärmed skatteinkomsterna i kommuner och landsting, utvecklatslångsammare än omvärldens. har regering och riksdag alltförofta lagt nya, helt eller delvis ofinansierade uppgifter på kommuneroch landsting. Denna utveckling har varit särskilt tydlig under desenaste åren av socialdemokratiskt samarbete med Vänsterpartiet.Jag är övertygad om att rättvisa löner kan uppnås på den svenskaarbetsmarknaden utan nedskärningar i skolan, vården och omsorgen. Fördetta krävs enligt min mening tre grundförutsättningar - ennäringsvänlig tillväxtpolitik, en respekt för det kommunalasjälvstyret och en starkare skattebas för kommunernas och landstingensintäkter. Det är regeringens ansvar att säkra dessa förutsättningaroch därigenom garantera att de offentliga arbetsgivarna får möjlighetatt bli föregångare i arbetet med jämställda löner.Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att regeringen bör åläggasatt genomföra en lönerevision i den statliga verksamheten och arbetamed intern arbetsvärdering i syfte att utjämna löneskillnader mellanlikvärdigt arbete. Denna lönerevision bör göras i samarbete medKommun- och Landstingsförbundet.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag har framfört om jämställdheten i den statliga förvaltningenoch i övriga delar av den offentliga sektorn. Detta innebär attriksdagen bifaller motion A366 (c) yrkande 12 och avstyrker motionA319 (v) yrkande 3.3. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken,punkt 2, motiveringen (m) av (), () och CeciliaWidegren (m).Vi anser att utskottets ställningstagande borde ha följande lydelse:StällningstagandeJämställdhet handlar om alla människors lika värde och varje människasrätt till respekt för sin person, sina val och sina känslor. Det är enfråga om rättvisa att ingen ska särbehandlas negativt på grund av sittkön eller av andra orsaker. All form av diskriminering ochgeneralisering måste motverkas. Människor har rätt att betraktas somindivider och inte som delar av en viss grupp som godtyckligttillskrivs vissa egenskaper.Vi anser att staten ska behandla män och kvinnor likvärdigt och genomen öppen och modern arbetsgivarpolitik bidra till en mer jämställdarbetsmarknad. Staten ska vara ett föredöme när det gäller attutveckla de enskilda medarbetarnas förmåga och möjligheter. Detinnebär både att underlätta för såväl män som kvinnor att utvecklas påsin arbetsplats och att vara lika öppen för den förmåga och kompetenssom den enskilde besitter oavsett kön. På det viset bryts gamlaattityder och underlättas för fler kvinnor i ledande positioner. Idetta arbete bör föregå med gott exempel.Mot denna bakgrund vill vi framhålla att attitydförändringar i synenpå kvinnors roll på arbetsmarknaden kräver att kvinnor synliggörs -inte att de kvoteras in i olika verksamheter eller på annat sättutsätts för positiv särbehandling. När en kvinna särbehandlas baradärför att hon är kvinna, begås samma fel som när en man särbehandlasbara därför att han är man. En orättvisa ersätts av en annan orättvisaoch segregeringen består. Det är enligt vår mening viktigt attunderstryka att matematisk omfördelning inte leder till ökadjämställdhet i verkligheten eller utifrån den enskilda medarbetarensperspektiv.Mot denna bakgrund föreslår vi att avslår förslagen imotionerna A319 (v) yrkande 3 och A366 (c) yrkande 12.4. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken,punkt 2, motiveringen (fp, kd) av (), () och ().Vi anser att utskottets ställningstagande borde ha följande lydelse:StällningstagandeLönediskrimineringen, som innebär att kvinnor och män får olika lönför lika eller likvärdigt arbete, måste övervinnas. För att brytalönediskrimineringen behövs ändamålsenliga metoder såsom statistik ochbättre modeller för arbetsvärdering. Genom sådana verktyg kandiskriminerande löneskillnader synliggöras.Vi vill särskilt peka på att undersökningar från bl.a. visar attkvinnor och män som utför samma arbete på samma arbetsplatsfortfarande kan ha stora löneskillnader, som inte kan motiveras medjuridiskt hållbara sakliga argument. Nyutexaminerade kvinnor inom dejuridiska och ekonomiska områdena har t.ex. lägre ingångslöner än sinamanliga jämnåriga kolleger. Detta missförhållande har uppmärksammatsäven inom . Vi förutsätter att staten somarbetsgivare följer den lagstiftning fattat beslut om. Deskärpningar av jämställdhetslagen som genomförts måste förutsättas fåfullt genomslag.Lönediskrimineringen utgör dock bara en del av de storalöneskillnaderna, där branschsegregation och arbetsgivarsegregationutgör andra orsaker. Löneskillnaderna är också utslag av samma bristersom består i att många kvinnor har en arbetssituation som innebärmindre makt och inflytande över arbetets utförande och arbetstidenslängd och förläggning.Kommunerna, landstingen och staten måste bli avsevärt bättre somarbetsgivare. De måste föregå med gott exempel när det gäller rättvisalöner, flexibla arbetstider och inställning till familjeansvar ochföräldraledighet, liksom att utse kvinnor på ledande positioner. I dagär situationen i hög utsträckning den motsatta. Staten somarbetsgivare måste gå före och själv agera på det sätt man vialagstiftning, styrmedel och opinionsbildning vill förmå resterandearbetsmarknad. Regleringsbrev och instruktioner till myndigheterbehöver tydligare genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Dettaframkommer inte minst i den granskning som Riksrevisionsverketgenomfört.Mot denna bakgrund föreslår vi att avslår förslagen imotionerna A319 (v) yrkande 3 och A366 (c) yrkande 12.BilagaFörteckning över behandlade förslagFörslag 2002/03:RR2Förslag 2002/03:RR2 revisorers förslag angående Statenspersonalpolitik:1. tillkännager för regeringen som sin mening attregeringen preciserar och konkretiserar den arbetsgivarpolitiskadelegeringen (avsnitt 2.3).2. tillkännager för regeringen som sin mening attregeringen i sitt arbete med det statliga chefskapet uppmärksammarkravet på saklighet och tydlighet och att regeringen begär enredovisning av personalpolitiska konsekvenser i myndigheternasbudgetunderlag (avsnitt 2.4).3. tillkännager för regeringen som sin mening attregeringen ser över dagens system för uppföljning av personalpolitikenoch därvid särskilt beaktar de små myndigheternas situation, hanteringav risksituationer och överväger behovet av en särskild stabsmyndighet(avsnitt 2.5).Motioner från allmänna motionstiden /03:A319 av m.fl. (v):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om högre prioritering av jämställdhetsarbete ibudgetdialog och regleringsbrev.2002/03:A366 av m.fl. (c):12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en lönerevision i den statliga verksamheten i syfteatt utjämna löneskillnader mellan likvärdigt arbete.