bet · GQ01BOU5 · 2003-02-18 00:00:00 — Undersökningarhar visat på stora brister vad gäller inomhusmiljön.Det gäller bl.a. fuktproblem, dålig ventilation ochdåligt ljudklimat. har under senare årandelen barn med allergier och annan överkänslighetökat påtagligt. Orsakerna till detta är till en delbyggnadsrelaterade. För att bryta denna utvecklingmåste bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden m.m.kvalitetssäkras. Ett av skälen till att så intealltid är fallet är att kravspecifikationer förhälsa, miljö och social funktion ofta saknas ikommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor.Undermålig ventilation, nya oprövade bygg- ochinredningsmaterial, stress , fukt-och mögelskador har bidragit till att nära en halvmiljon människor upplever besvär och lidandenorsakade av inneklimatet. Därför behövsmiljömärknings- och värderingssystem,byggvarudeklarationer och olika typer avmiljöcertifiering.Arbetsmiljölagen omfattar alla skolelever. Trotsdet är innemiljön i skolor på många håll mycketsämre än i kontorsmiljöer och industrilokaler. Detär mycket angeläget att våra barn har möjlighet attvistas i hälsosamma förskolor och skolor. Genom attintegrera folkhälsoarbete med Agenda 21-arbetet förmiljön kan förekomsten av astma och allergierminska.Mot den beskrivna bakgrunden vill jag betonavikten av att bygga rätt, att finna goda metoder fördeklaration av bostäder, att använda hälsovänligamöbler och att utveckla forskningen om påverkan frånlågfrekvent buller.Sammantaget leder det jag nu anfört tillslutsatsen att de komplexa innemiljöproblemen endastkan lösas genom att ett övergripande grepp tas. Ienlighet med förslaget i motion 2002/03:Bo291 (kd)yrkande 22 bör regeringen därför få i uppdrag attomedelbart ta initiativ till ett nationellthandlingsprogram för inomhusmiljöfrågor. Dettainnebär att även förslaget i motion 2002/03:Bo267(c) yrkande 42 får anses vara tillgodosett.7. Regler för ventilationssystem (punkt 11) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo267 yrkande 41.StällningstagandeEn god ventilation är av avgörande betydelse för engod inomhusmiljö. Trots detta välkända faktum är detalltför vanligt med bostäder och lokaler som har ettundermåligt inomhusklimat. Enligt min mening ärdetta helt onödigt. Det finns goda kunskaperom ventilationssystem som har visat sig vara mereffektiva, hälsosamma och mindre kostnadskrävande ändagens så vanliga mekaniska ventilation. Självdrageller naturlig ventilation är en väl beprövadventilationsprincip i äldre hus. Med ny teknik ärdet fullt möjligt att utvecklasjälvdragstekniken så att den svarar mot dagensenergi- och komfortkrav. Ett hinder för detta ärdock att gällande bestämmelser och tillämpningen avdessa bestämmelser inte ger utrymme för enutveckling som leder till en jämn och godventilation med låg energiförbrukning och litenmaterialåtgång. Förutsättningar bör dessutom skapasför att på olika sätt kombinera naturlig ochmekanisk ventilation för att därigenom främja hälsaoch åstadkomma energibesparingar.De slutsats som måste dras är att utvecklingen påventilationsområdet inte primärt leder till en godoch resurssnål mänsklig miljö, utan snarare tillgoda villkor för ventilationsindustrin. För attkomma till rätta med problemen bör en översyn avgällande bestämmelser för ventilation göras i syfteatt lyfta fram naturlig ventilation som enförstahandslösning. Som en del i detta arbete börBoverkets arbete inom ventilationsområdet ingåendegranskas av ett opartiskt organ.Ventilationsindustrins påverkan på utvecklingen moten allt högre grad av mekanisk ventilation börsamtidigt utredas.Vad jag nu med anslutning till förslaget iCenterpartiets partimotion Bo267 yrkande 41 anförtom att ge regeringen i uppdrag att belysa olikaaspekter på mekanisk och naturlig ventilation samtföreslå åtgärder så att dessa två system kansamverka bör som sin mening ge regeringentill känna.8. Urinseparerande avloppssystem (punkt 12)(mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo264.StällningstagandeKvävebelastningen i våra havsvatten är betydande.Även grundvattnet är påverkat av kväveutsläpp. En avorsakerna till dagens situation är den heltförhärskande avloppsteknik, som innebär attfekalier och urin blandas och därefter transporterasi färskvatten till reningsverken. I dessareningsverk är det sedan svårt att klarakvävereningen till rimliga kostnader och på ettmiljövänligt sätt.En lösning på dagens problem är att införa enurinseparerande avloppsteknik. Genom att dennateknik motverkar kväveläckage bidrar den också tillstora miljövinster. Vid urinseparering kan upp till90 % av kvävet fångas upp. Genom förädling kan detkomma till användning som gödselmedel i jordbruket.Det indunstade fekalieavfallet kan blandas med askafrån bioenergiverk och återföras till skogen för attmotverka den försurning som virkesuttaget ger.På detta sätt åstadkoms ett kretslopp mellansamhället och jord- och skogsbruket.Urinseparerande avloppssystem finns redanutvecklade, och de prövas också på flera orter. Dehittillsvarande erfarenheterna visar dessutom attdessa system fungerar mycket bra som alternativ tilldagens enskilda avlopp i såväl glesbygd, som i mångastadsnära miljöer. Det är därför introduktionen avurinseparerande system som är problemet.Sammanfattningsvis kan jag konstatera atturinseparerande avloppssystem är en viktigutvecklingslinje för en långsiktigt hållbarutveckling. Det är därför angeläget att staten, ienlighet med vad som föreslås i motion 2002/03:Bo264(s), medverkar till att på olika sätt stödja ochpåskynda insatserna för en utbyggnad av denna nyaavloppsteknik. Detta bör som sin meningtillkännage för regeringen.9. Barnsäkerheten i äldre bostäder (punkt 13)(kd, v, c, mp)av (), (), RigmorStenmark (c), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo232 yrkande 2.StällningstagandeUnder en lång rad år har det i motioner föreslagitsatt åtgärder skall vidtas för att förebyggabarnolycksfall i våra bostäder. Bostadsutskottetsoch majoritet har avvisat dessa förslagmed hänvisning till pågående överväganden ellergenomförda informationskampanjer. Några merpåtagliga åtgärder för att förbättra barnsäkerheteni det befintliga bostadsbeståndet har emellertidinte vidtagits. har ett skrämmande stortantal barnolycksfall understrukit behovetav ytterligare åtgärder för en ökad barnsäkerhet.Regler som syftar till att förhindrabarnolycksfall infördes i byggnadslagstiftningen förnybyggda hus 1973 och för ombyggnader . Detinnebär med stor sannolikhet att bl.a. större delenav miljonprogrammets bostäder inte från börjanförsetts med sådan utrustning. Även om vissakompletteringar i efterhand kan ha gjorts i delar avdet äldre bostadsbeståndet finns det förmodligen ettmycket stort antal lägenheter i områden med en högandel barnfamiljer som helt saknarsäkerhetsutrustning.De undersökningar som bl.a. ()gjort av barnolycksfall utgör en sorglig bekräftelsepå detta förhållande. BO:s undersökningar har visatatt nästan alla dödsolyckor där barnfallit ut från fönster och balkonger har inträffat ihus byggda . BO har konstaterat att mångaav olyckorna hade kunnat undvikas om krav påsäkerhetsanordningar funnits även för dessa årgångarav hus. BO har också föreslagitatt barnsäkerhetskraven i byggregler ävenskall gälla fastigheter byggda . Boverketföreslog samma sak redan 1993.Under en följd av år reagerade regeringen intealls på de förslag som myndigheterna fört fram. Nuhar regeringen till slut tillsatt enbarnsäkerhetsdelegation med uppgift att se överfrågor om säkerhet och förebyggande av skador ibarns och ungdomars miljö. Delegationen skall bl.a.beskriva hur olycksmönstret ser ut i olika delar avbyggnadsbeståndet och överväga behovet av ändradlagstiftning. Som framgått ovan finns emellertidredan såväl kunskap om olycksmönstret som färdigaförslag om åtgärder framtagna. Vi anser därför attdet är hög tid att regeringen nu agerar och snarastlägger fram ett förslag för . I den mån detanses erforderligt med ytterligare överväganden omden konkreta utformningen av lagändringen kan dettaarbete ske inom och i så fall geshögsta prioritet.Vi föreslår att med bifall till motion2002/03:Bo232 (v) yrkande 2 som sin meningtillkännager för regeringen vad vi ovan anfört ombarnsäkerheten i äldre bostäder.10. Brandvarnare (punkt 15) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo217, 2002/03:Bo218, 2002/03:Bo240 och 2002/03:Bo307.StällningstagandeVarje år dör över 100 människor till följd avbränder. Den vanligaste dödsorsaken är förgiftningav brandröken och inte själva elden. Trots detsaknar var fjärde hyresgäst brandvarnare. Det ärinte nog med att bränder förorsakar stora mänskligatragedier, de medför också stora samhällskostnader.Erfarenheterna har visat attbrandvarnare är ett billigt och effektivt sätt atttidigt upptäcka bränder och undvika att de fårallvarliga konsekvenser. Detta är också bakgrundentill att det enligt byggnadslagstiftningen i dagkrävs att nya bostäder skall vara utrustade medbrandvarnare eller motsvarande utrustning. Däremotråder det stor oklarhet om vad som gäller förbefintliga bostäder. Enligt Räddningsverketstolkning av räddningstjänstlagen kan visserligenkrav på brandvarnare i princip ställas för allabostäder men olika tolkningar i olika kommuner harsnarast skapat förvirring om lagens innebörd.Det är inte rimligt att användningen avbrandvarnare som blir beroende av attkommunernas räddningstjänst, med eller utan lagstöd,anmodar folk att sätta in brandlarm. Det är heltuppenbart att det krävs en tydlig lagreglering påmotsvarande sätt som för nya bostäder. Ett tydligtkrav på automatiskt larm och brandvarnare börsåledes gälla för alla bostäder.Vi anser att regeringen bör ta initiativ tillöverväganden som kan leda fram till att ettlagförslag kan presenteras för inom ensnar framtid. En möjlighet som kan prövas är att gePBL-kommittén i uppdrag att ta fram ett förslag tillsådana regler i byggnadslagstiftningen. Ett annatalternativ är att det aviserade förslaget till nyräddningstjänstlag ges en sådan utformning attkravet på brandvarnare klart framgår.Vad vi ovan anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen. Detta innebär i principen anslutning till samtliga de behandlade motionerna2002/03:Bo217 (s), 2002/03:Bo218 (s), 2002/03:Bo240(c) och 2002/03: Bo307 (s).11. Krav på tillgänglighet (punkt 17) (fp, kd,c)av (), (), LarsTysklind (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo267 yrkande 29,2002/03:So362 yrkande 3 och 2002/03:So457 yrkande 3och avslår motion 2002/03:Bo279.StällningstagandeTrots att flera förändringar har skett ibyggnadslagstiftningen med syfte attförbättra tillgängligheten i den byggda miljön kanvi konstatera att det fortfarande tillkommerbyggnader och hela bostadsområden som har storabrister i tillgänglighet och användbarhet. Det kanvidare konstateras att arbetet med att åtgärda deomfattande brister som finns i det äldrebyggnadsbeståndet inte drivs på önskvärt sätt.Den diskriminering mot stora delar av befolkningensom en bristande tillgänglighet innebär får intefortgå utan att kraftfulla åtgärder sätts in. Detkan inte accepteras att elever utestängs från sinaskolor, att funktionshindrade inte kan besökabutiker eller andra serviceinrättningar eller attäldre tvingas lämna sina invanda boendemiljöer närrörligheten minskar.Enligt vår mening finns det ett fortsatt behov avatt skärpa och förtydliga lagkraven såväl för nyasom äldre byggnader och utemiljöer. Det finns ocksåett uppenbart behov av att i högre grad ta vara påden kunskap som bl.a. äldre och funktionshindradebesitter om hur en fungerande bebyggelse ochutemiljö skall vara utformad. Självbestämmandet iboendet måste omfatta livets alla skeden ochförutsättningar. Förslag om ett fortsatt arbete meddenna inriktning läggs fram i de aktuella motionerna(fp), (kd) och (c).Plan- och bygglagen bör således ses över medinriktning på att all nybyggnation skall varaanpassad eller enkel att anpassa tillfunktionshindrades behov. Det finns sannolikt ocksåett behov av att ytterligare skärpa kraven påanpassningsåtgärder i äldre byggnader och annaninfrastruktur. Regeringen bör återkomma medlagförslag med denna inriktning.Vad vi ovan anfört med anledning av motionerna2002/03:Bo267 (c) yrkande 29, 2002/03:So362 (fp)yrkande 3 och 2002/03:So457 (kd) yrkande som sin mening tillkännage för regeringen.I den mån övriga motionsyrkanden inte kan ansestillgodosedda med det anförda avstyrks de.12. Behovet av hissar (punkt 18) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo283 och bifaller delvismotion 2002/03:Bo280.StällningstagandeBåde andelen och antalet äldre i den svenskabefolkningen kommer att öka kraftigt under denärmaste årtiondena. Det är därför hög tid att nuanpassa våra bostadshus efter denna utveckling. Enförutsättning för att många äldre skall kunna bokvar i sina invanda bostadsmiljöer är attflervåningshus förses med hiss. gergivetvis hissarna bättre förutsättningar förfunktionshindrade att själv välja boende. Hissarunderlättar också vardagslivet för barnfamiljer ochandra grupper. Sammantaget ger en installation avhiss förutsättningar för många personer att levaett aktivt liv med god livskvalitet.Jag anser mot denna bakgrund att regeringen skalllåta utreda och redovisa hur stort det samladebehovet av hissar i alla typer av hyreshus är.Redovisningen bör också omfatta de ekonomiska ochtekniska förutsättningarna för hissinstallationer. Idetta sammanhang bör det också övervägas om detbehövs ett utökat statligt stöd på detta område.Regeringens överväganden bör utmynna i att enkonkret plan för ökad tillgängligheten ihyresbostäder läggs fram för riksdagen.Vad jag ovan anfört med anledning av motionerna2002/03:Bo280 (s) och 2002/03:Bo283 (c) börriksdagen som sin mening tillkännage för regeringen.13. Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga(punkt 20) (kd, v, c, mp)av (), (), RigmorStenmark (c), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo268 yrkande 12002/03:So361 yrkande 6 samt avslår motion2002/03:Bo268 yrkande 6.StällningstagandeElsanering av bostäder har visat sig vara en verksammetod för att göra det möjligt för elöverkänsligaatt bo kvar i sina bostäder och ha ett någorlundadrägligt liv. har vid fleratillfällen uttalat sitt stöd för elsanering, bl.a. isitt betänkande 1996/97:BoU12. Där uttalarbostadsutskottet bl.a. följande:Möjligheten att få stöd vid elöverkänslighetskall naturligtvis inte vara avhängig av i vilkenkommun den som drabbas är bosatt. Det får enligtutskottets mening förutsättas att kommunernafortsättningsvis agerar på mer likartat sätt ochatt detta agerande baseras på den positivaattityd som många kommuner uppvisat. Skulle såinte vara fallet finns det anledning attåterkomma till frågan.Trots utskottets uttalande lämnar många kommunerfortfarande inte bostadsanpassningsbidrag förelsanering. Orsaken står troligen att finna iBoverkets handledning av vilken det framgår attbidrag inte lämnas för s.k. elsanering. Det ärenligt vår mening därför nu hög tid att återkommatill frågan. bör en gång för alla fastslåatt elsanering skall berättiga tillbostadsanpassningsbidrag. Skulle dettaställningstagande förutsätta en lagändring börregeringen skyndsamt återkomma till medett förslag i frågan.Vad vi nu med anslutning till motionerna2002/03:Bo268 (s) yrkande 1 och 2002/03:So361 (c)yrkande 6 anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen. Motion 2002/03:Bo268 (s)yrkande 6 avstyrks.14. Bullerbegränsande åtgärder i lokaler(punkt 21) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:A239 yrkande 22.StällningstagandePå många arbetsplatser och i lokaler där barn vistasär ljudnivåerna oacceptabelt höga. De ständigtbullriga miljöerna leder till stress och till attrisken för fysiska skador ökar. Olika undersökningarvisar också att risken för att drabbas av tinnitusinom förskolan har ökat kraftigt. Orsaken till dettakan vara att större barngrupper vistas i lokaler sominte är avsedda för detta antal barn. Vidare kanvalet av byggnadsmaterial påverka resonansen ilokalerna.Liknande problem som inom barnomsorgen finns inomandra områden av den offentliga sektorn. Jag anserdärför att det nu måste tas ett samlat grepp pådessa problem. Ett program för bullerdämpandeåtgärder i lokaler som används för offentligverksamhet bör utformas. Detta är givetvis en frågasom berör såväl statens som kommunernasansvarsområden. Det bör därför ankomma påregeringen att ta de initiativ till samverkan somkan behövas vid utarbetandet av programmet.Vad jag nu med anledning av motion 2002/03:A239(c) yrkande 22 föreslagit bör tillkännageför regeringen som sin mening.15. Bullerbegränsande utförande avinstallationer (punkt 22) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo204 yrkande 4.StällningstagandeBuller kan ha störande effekter som inte enbart harmed ljudstyrkan att göra. De gränsvärden och normersom finns gäller ljudnivåer som har bevisats geskador eller svårare sömnstörningar. När det gällerljud som utan att ha en hög volym påverkarlivskvaliteten saknas däremot normer. Denna typ avljud kommer ofta från fläktar och andra typer avtekniska installationer som förekommer på de flestaarbetsplatser och i många bostäder.För att komma till rätta med denna typ av bullerär det rimligt att krav på låg ljudnivå ställs redanvid upphandling. Innan en installation genomförs bördet krävas att en undersökning görs om t.ex. enfläkt eller annan utrustning finns i utförande medlägre ljudnivå. Jag anser att regeringen bör vidtade åtgärder som är nödvändiga för att ge deakustiska frågorna större genomslag i alla typer avbyggnation.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sinmening vad jag nu anfört men anledning av motion2002/03:Bo204 (mp) yrkande 4 om bulleraspekten somett kvalitetskrav på produkter vid upphandling.16. Direktverkande elvärme (punkt 23) (v, c,mp)av (), (), StenLundström (v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo226 yrkande 3 och2002/03:Bo267 yrkande 40.StällningstagandeElektricitet är en högkvalitativ energi som böranvändas på bästa sätt. av Sverigesproducerade elenergi används till uppvärmning ochluftkonditionering av bostäder och lokaler.I en- och tvåbostadshus är det fortfarande möjligtatt installera direktverkande elvärme om byggnadenhar särskilt goda energiegenskaper. Det gäller försåväl nybyggnation som ombyggnation.Boverket har i uppdrag att genomföra en analys avkonsekvenserna av ett förbud mot direktverkandeelvärme i nya byggnader. Det är emellertid redanuppenbart att elanvändningen för uppvärmningsändamålmåste minska kraftigt. Ett tungt vägande skäl ärgivetvis att kärnkraften skall avvecklas; menhuvudskälet är att elenergin skall användas i mertekniskt komplicerade sammanhang än uppvärmning. Ensignal till byggbranschen och bostadskonsumenter äratt nu ta bort direktverkande eluppvärmning somuppvärmningsalternativ. Detta bör gälla både vidnybyggnation och vid större ombyggnationer. Enstakafritidshus bör fortfarande stå utanför dessabestämmelser.Vi anser mot denna bakgrund att börbegära att regeringen senast i början av hösten 2003återkommer med ett förslag om förbud motdirektverkande elvärme med den inriktning som viförordat. har också det avBoverket framtagna underlaget för ett sådant förslagpresenterats.Det som ovan anförts om direktverkande elvärme medanledning av motionerna 2002/03:Bo226 (v) yrkande 3och 2002/03:Bo267 (c) yrkande 40 bör somsin mening tillkännage för regeringen.17. Byggande i trä (punkt 26) (fp, kd, c)av (), (), LarsTysklind (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo267 yrkande 12 och2002/03:N233 yrkande 3 samt bifaller delvis motion2002/03:Bo319 yrkandena 1, 2 och 8.StällningstagandeVi har i omfattande skogstillgångar somdessutom är av hög kvalitet. Trots den godatillgången på träråvara finns det en stor outnyttjadpotential för trä som byggnadsmaterial. Byggandet avoffentliga lokaler och flervåningshus är två viktigaområden som uppvisar en låg träandel. I stället ärdet stål och betong som dominerar. Givetvis är dettaanmärkningsvärt mot bakgrund av det faktum attSverige är ett av världensstarkaste exportländer av trävaror. I fleraeuropeiska länder har det tagits initiativ för ettökat byggande i trä. Det gäller inte baratraditionella träproducenter som och Norgeutan också länder som och . Det ärnu hög tid att en motsvarande satsning kommer tillstånd i Sverige.Det är nödvändigt att staten initialt tar ettansvar för satsningen på ett ökat byggande i trä.Detta kan ske på flera olika sätt. Staten står självsom byggherre i en rad stora projekt som skullekunna tjäna som goda exempel på det svenskaträkunnandet. Stöd bör ges till ett forsknings- ochutvecklingsarbete på området. Olika regelsystem börses över så att inte trä som byggmaterialmissgynnas. Arbetet måste vara inriktat på att träsom byggnadsmaterial skall bli ettkonkurrenskraftigt alternativ som också bidrar tillpressade produktionskostnader.För att få byggsektorn - som är heltinriktad på byggande i traditionell betong- ochstålbyggnadsteknik - att på allvar implementeraträbyggnadstekniken i större skala, krävs politiskainitiativ. Det var mot denna bakgrund som riksdagenföregående år fattade beslut om att ett nationellthandlingsprogram för byggande i trä skallgenomföras. Det kan konstateras att regeringen nufattat vissa beslut som kan ses som en början på ettsådant handlingsprogram. Vi ser således positivt påatt regeringen utsett en förhandlare för kontaktermed byggbranschen om åtgärder för ett ökat byggandei trä. Detta kan emellertid inte anses varatillräckligt. Det gäller nu att snabbt ta fram ettbrett program för vilka åtgärder som måste vidtas.Handlingsprogrammet för ett ökat byggande i trä fårinte bli en pappersprodukt. bör därför iett tillkännagivande understryka att programarbetetsnabbt måste leda fram till konkreta åtgärder medinriktning på att trä kan användas i byggandet ibetydligt större utsträckning än i dag.Vad vi ovan anfört med anledning av motionerna2002/03:Bo267 yrkande 12 och 2002/03:N233 yrkande 3bör som sin mening tillkännage förregeringen.