bet · GQ01SOU5 · 2003-03-13 00:00:00 — Mot bakgrund av pågåendediskussioner på området bör ävenavslå en motion om drogmissbruket iÖresundsregionen.Jämför reservationerna 4 (m, fp, c) och 5 (m,fp, c).MotionerI motion K432 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om åtgärder mot bl.a.narkotikamissbruk (yrkande 18 delvis). Motionärernaanför att inte får förlora kampen iEuropaparlamentet när det gäller denarkotikapolitiska frågorna. Vidare framhålls viktenav att gör sin röst hörd på den politiskaarenan samt för ut korrekt information om sinnarkotikapolitik och om de resultat den har gett.Sverige måste visa att all icke-medicinsk användningav narkotika är och förblir förkastlig. Vi måsteockså kräva en internationell statistik därutgångspunkterna är gemensamma och ger möjlighettill rättvisande jämförelser mellan bl.a.Nederländerna och , anförs det.I motion So442 av andre vice talmannen m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande omSveriges arbete med narkotikafrågor inom EU (yrkande2). I motionen framförs samma synpunkter som i denovannämnda motionen K432 (fp) yrkande 18 delvis.I motion So443 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att inom EU aktivtskall verka för att övriga EU-länder inför enrestriktivare narkotikapolitik (yrkande 10).Motionärerna anser att i första hand skallprioritera frågor som rör illegal europeiskproduktion samt förebyggande insatser.I motion So396 av och () begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om behovet av en samsyn mellan svenska ochdanska myndigheter vad gäller åtgärder för attminska narkotikamissbruket i Öresundsregionen.Motionärerna kritiserar bl.a. den öppnagatuförsäljningen av narkotika i ochanser att regeringen bör ta upp fråganmed den danska regeringen.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Ett enigt utskott har under desenaste åren redovisat sin inställning när detgäller insatser mot narkotikan påinternationell nivå. I det av godkändabetänkandet /1999:SoU10 uttryckte utskottet sinoro för den globala utveckling av narkotikahandelnsom pågår och den påverkan utvecklingen har förSveriges del, framför allt vad gäller dagensungdomar. Utskottet anförde att Sverigesinternationella narkotikapolitik måste vara tydlig,konsekvent och långsiktig. Det påpekades attSveriges restriktiva narkotikapolitik ligger tillgrund för det internationella engagemanget och attSverige deltar mycket aktivt i detinternationella samarbetet på detta område.Utskottet vidhöll att det är synnerligen angelägetatt regeringen med kraft fortsätter att bekämpa allakrav på legalisering av narkotika och liberaliseringav narkotikapolitiken, såväl nationellt som på detinternationella planet. måste fortsätta attaktivt driva sin inställning i narkotikafrågorinternationellt, bl.a. inom FN, , EU ochi det nordiska samarbetet. En nödvändigförutsättning för framgång i det internationellaarbetet är att våra insatser nationellt ärframgångsrika och att vi kan visa på en enigrestriktiv inställning i frågan, anfördes det (s.12).Utskottet vidhöll detta uttalande i betänkande1999/2000:SoU10.Utskottet behandlade senast liknande motionsyrkanden som de nuaktuella i betänkande 2001/02:SoU15. Utskottetkonstaterade att åsikterna i motionernaöverensstämde såväl med vad regeringen anfört ipropositionen som med vad ett enigt utskott vidflera tillfällen framförtrörande det internationella narkotikaarbetet.Motionerna ansågs tillgodosedda och avstyrktes (s.59; res. kd, c och fp; sä. m).Av budgetpropositionen (utg.omr. 9 s. 59)framgår att aktivt deltar i FN:snarkotikakontrollprogram UNDCP, men även iEuroparådets samarbetsgrupp för narkotikafrågor, dens.k. Pompidougruppen, En strategi förnarkotikabekämpning inom EU antogs vid i . Vid toppmötet i juni 2000antogs en särskild handlingsplan för att genomföraEU:s narkotikastrategi. Ett särskilt rambeslut omminsta maximistraff för narkotikabrott har antagitsoch förhandlingar inletts om ett särskiltnarkotikapreventionsprogram.Regeringen anför (s. 67) att en ökning avnarkotikaanvändningen bland ungdomar och ett ökattryck från många länder att liberaliseranarkotikapolitiken kräver intensifierade insatser pånarkotikaområdet. Det internationella samarbetetinom FN, och EU har utvecklats när detgäller insatser som syftar till att minskaefterfrågan på narkotika. Det är enligt regeringenangeläget att också i fortsättningen har enframträdande roll i det internationella samarbetetför att kraftfullt driva frågan om ettnarkotikafritt samhälle.Statsrådet besvarade den 5 mars2003 en fråga i om det internationellanarkotikaarbetet (fråga 2002/03:598). Statsrådetframhöll att måste motverka det omfattandearbete som pågår för att legalisera narkotika. Genomatt visa att det går att påverkanarkotikasituationen genom en restriktiv och välgenomförd narkotikapolitik kan utgöra ettföredöme för andra länder. Statsrådet anförde vidareatt måste fortsätta sitt engagemang i olikainternationella organisationer för att stödja andraländer i deras utvecklingsarbete samt vara aktivt iden internationella debatten. äger FN:sministermöte om de internationella narkotikafrågornarum. Mötet skall utvärdera de globala insatsernasedan generalförsamlingens särskilda möte omnarkotika . Många av de liberalaorganisationerna koncentrerar sitt arbete till dettamöte. Enligt statsrådet är det därför viktigt attSverige för fram sina synpunkter och erfarenhetervid detta tillfälle och förhindrar eventuellaangrepp på FN:s narkotikakonventioner. Statsrådetredogjorde även för de ministermöten på nordisk ochpå europeisk nivå som kommer att hållas under åretoch som kommer att ge tillfälle till argumentationför den svenska narkotikapolitiken.Samma dag besvarade statsrådet en fråga rörandestatistik över bl.a. narkotikarelaterade dödsfallfrån för kontroll av narkotika ochnarkotikamissbruk (ECNN) (fråga 2002/03:573). Avsvaret framgår att problemet med statistik påområdet härrör från hur medlemsländerna samlar insina data. Det är mycket komplicerat att harmoniseradatainsamling på området, och statistikens kvalitetpåverkas bl.a. av sådana faktorer som enskildaläkares diagnoser, obduktionsfrekvenser m.m. har ECNN i de senaste årsrapporterna valtatt presentera data om narkotikarelaterad död på ettsådant sätt att det inte skall vara möjligt att göraoseriösa jämförelser.Rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälsa ochkonsumentfrågor behandlade vid sitt möte den 2-3december 2002 ett förslag till rådsrekommendation omförebyggande och begränsning av risker i samband mednarkotikamissbruk. Önskemål framfördes därvid om endeklaration till stöd för s.k. injektionsrum.Sverige ansåg att den föreliggande texten kunde gestöd även för en restriktiv narkotikapolitik. Vidarebetonade bl.a. att man bestämt tar avståndfrån vissa typer av skadereducerande insatser, t.ex.injektionsrum, eftersom dessa bedömskontraproduktiva.De nordiska länderna har samarbetatinom narkotikaområdet. Narkotikafrågorna blev etteget sakområde i 1997 ochMinisterrådet för narkotikafrågor konstituerades. Enplan för nordiskt samarbete på narkotikaområdet åren2001-2005 har antagits. Vid ettnarkotikaministermöte antogs ennarkotikapolitisk strategi för samarbete även med debaltiska länderna och nordvästra . Vid mötetdiskuterades även narkotikahandeln i ,mot vilken den danska regeringen har aviserathårdare tag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller självfallet sin tidigareredovisade inställning när det gäller Sverigesinsatser mot narkotika på internationell nivå.Utskottet konstaterar att åsikterna i motionernaSo442 (fp) yrkande 2, So443 (c) yrkande 10 och K432(fp) yrkande 18 (delvis) överensstämmer medutskottets tidigare gjorda uttalanden, liksom medregeringens uppfattning i frågan. Motionerna fårdärmed anses tillgodosedda.Såvitt utskottet har erfarit förekommer diskussionermellan företrädare från respektive Danmarknär det gäller drogmissbruket i Öresundsregionen,bl.a. Utskottetutgår från att samtalen fortsätter även utan någotinitiativ från sida och avstyrker därmedmotion So396 (s).MetadonbehandlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner ommetadonbehandling i avvaktan på resultatet avpågående arbete på området.Jämför reservation 6 (m).MotionerI motion So251 av () begärs etttillkännagivande om kriterier för att få ta del avdet s.k. metadonprogrammet (yrkande 8). Motionärenanser att kriterierna bör ändras och bli merflexibla för att bättre kunna se till enskildamissbrukares situation och behov.I motion So312 av () begärs etttillkännagivande om att låta undersöka ommetadonbehandling bör utvidgas förheroinmissbrukare. Motionären förespråkar attmetadonbehandling skall kunna ges på fler platser ilandet än i dag.Bakgrund och tidigare behandling, m.m.Metadonbehandlingen i regleras avSocialstyrelsens föreskrifter 1990:16 ommetadonunderhållsbehandling och förskrivning avopiater på indikation narkomani. Metadonbehandlingges vid enheter inom allmänpsykiatrin i ,, och till högst 800 personersamtidigt. För att komma i fråga förunderhållsbehandling med metadon skall patientenenligt föreskrifter ha ett minstfyraårigt dokumenterat intravenöst opiatmissbruk, haprövat drogfri behandling, ha fyllt , inte hanågot avancerat sidomissbruk samt inte varaanhållen, häktad, dömd till eller intagen ifängelse. Enligt en utvärdering från Socialstyrelsengjord minskar dödlighet, missbruk ochkriminalitet i behandling.I betänkande 2001/02:SoU15 avstyrkte utskottetmotioner bl.a. om en utvidgning av kriterierna föratt komma i fråga för metadonbehandling. Utskottethänvisade till att nationella riktlinjer förfarmakologisk behandling av opiatberoende var underutarbetande i samarbete mellan ,och representanter förläkarprofessionen och (s. 37; res.fp; sä. m).Enligt uppgift från pågår detovannämnda arbetet med riktlinjer på området. Dethar utarbetats en kunskapsöversikt omläkemedelsassisterad behandling av opiatberoende,vilken har remissbehandlats.Socialstyrelsen har vidare gjort enhemställan hos regeringen om att regeringen delsskall upphäva de nu gällande föreskrifterna ommetadonbehandling, dels skall ge Socialstyrelsenbemyndigande att meddela närmare föreskrifter omverksamheter som får bedriva farmakologiskbehandling av opiatberoende. Socialstyrelsenkonstaterar att det behövs en ny reglering, bl.a.mot bakgrund av att ett nytt läkemedel påindikationen opiatberoende, Buprenorfin (Subutex),inregistrerats . Vidare påpekarSocialstyrelsen att harheroinmissbruket spritt sig och opiatberoendet ökatäven i andra delar av än i Skåne- ochStockholmsregionen. Styrelsen anser därför attläkemedelsassisterad behandling bör kunna ges medbättre geografisk spridning.Enligt vad utskottet erfarit är ärendet underberedning i Socialdepartementet.Utskottets ställningstagandeSocialstyrelsen har hos regeringen begärtbemyndigande att utfärda nya föreskrifter om bl.a.metadonbehandling. Ärendet bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottet bör resultatetav detta arbete avvaktas. Motionerna So251 (m)yrkande 8 och So312 (s) avstyrks.Narkotikaklassificering av kemiskapreparatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att ettkemiskt preparats verkan skall vara avgörandeför om preparatet skall narkotikaklassas.Riksdagen bör vidare avslå en motion om ettsnabbare förfarande när det gäller attförbjuda nya droger.Jämför reservationerna 7 (c) och 8 (c).MotionerI motion Ju249 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om vikten av en fungerandenarkotikabekämpning (yrkande 24 delvis).Motionärerna påpekar att GHB ärnarkotikaklassat men att ämnet redan fåttefterföljare som inte är narkotikaklassade.Motionärerna anser att det är preparatets verkan somskall avgöra när olika kemiska preparat skallnarkotikaklassas.Även i motionerna So299 av ochBirgitta () yrkande 1 och So443 av KennethJohansson m.fl. (c) yrkande 11 begärstillkännagivanden om att verkan av drogen och inteden kemiska sammansättningen skall ligga till grundför narkotikaklassningen.I motion So299 (c) begärs vidare ett tillkännagivande om attmycket snabbare klassa och förbjuda olika kemiskasubstanser som används i droger (yrkande 2).Motionärerna anmärker bl.a. att sedan lagen(1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varorträdde i kraft har inga nya substanser omfattats avlagen, trots att nya syntetiska oklassade drogerdykt upp på missbruksmarknaden.Bakgrund och tidigare behandling, m.m.Den 1 januari 1999 infördes förändringar avnarkotikadefinitionen i 8 § narkotikastrafflagen(1968:64). Uttrycket "starkt vanebildandeegenskaper" byttes ut mot "beroendeframkallandeeffekter". Vidare utvidgades definitionen till attockså omfatta varor med euforiserande effekter.Samtidigt infördes lagen (1999:42) om förbud motvissa hälsofarliga varor, vilken ger möjlighet attingripa mot varor som på grund av sina inneboendeegenskaper - utan att utgöra narkotika,dopningsmedel eller godkända läkemedel - medför faraför människors liv eller hälsa och som används ellerkan antas användas i syfte att uppnå berusning ellerannan påverkan.I förordningen (1999:58) om förbud mot vissahälsofarliga varor föreskriver regeringen på vilkavaror lagen skall tillämpas.Statens folkhälsoinstitut () ansvarar förutredningen av behovet av narkotikaklassificering avdroger som saknar medicinsk användning, liksombehovet av klassificering av varor som bör omfattasav lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor.Bland annat polisen, hälso- och sjukvården och desociala myndigheterna är skyldiga att rapporteratill institutet när de i sin verksamhet träffar pånya medel som används för missbruksändamål. Syftetmed rapporteringsskyldigheten är att snabbare kunnage regeringen ett underlag för beslut omklassificering av nya droger.I samband med att detta system infördes övervägdesvilka ytterligare lagstiftningsåtgärder som skullekunna vidtas för att möjliggöra en mer skyndsamreaktion från samhällets sida mot nya droger (prop.1997/98:183 s. 36 f.). En fråga som aktualiseradesvar om det skulle vara möjligt att inom ramen förnarkotikabegreppet använda sig av en s.k. analogdefinition. En vara anses som analog om denväsentligen liknar en redan narkotikaklassificeradvara vad gäller struktur och effekt. att en analog definition medför betydandeoklarheter och att inte ens en kemist kan förutsesamtliga de varor som kan komma att anses somanaloga. Det skulle fordras att experter måsteuttala sig om drogernas kemiska struktur m.m. iolika brottmål och att det därvid skulle kunna görasolika bedömningar av samma substans. Regeringenansåg att analoga definitioner inte kunde övervägasför svensk del.Motioner om att ett preparats verkan, inte desskemiska sammansättning, skall vara avgörande för ompreparatet skall klassificeras som narkotikabehandlade utskottet senast i betänkande2001/02:SoU15. Utskottet påpekade att redan i dagkan läkemedel eller hälsofarliga varor som harberoendeframkallande egenskaper eller euforiserandeeffekter narkotikaklassificeras. Utskottet kundedäremot av rättssäkerhetsskäl inte godta ett systemmed s.k. analoga definitioner. Utskottet avstyrktemotionerna (s. 65; res. c).Statsrådet besvarade den 29 januari2003 en fråga i om nya droger (fråga2002/03:443). Statsrådet uttryckte sin oro för dekonsekvenser för hälsan som missbruk av olikapreparat medför, oavsett om dessa preparatnarkotikaklassificerats eller ej. Statsrådetframhöll att har ett internationellt settmycket välfungerande system som medför att preparatnarkotikaklassificeras ovanligt snabbt. Att göra densvenska beslutsordningen ännu snabbare bedömdestatsrådet inte vara möjligt av såvälrättssäkerhetsmässiga som praktiska skäl.Regeringen har fattatbeslut om att klassificera en vara som hälsofarlig,nämligen bensylpiperazin, även kallat A 2.Av budgetpropositionen (utg.omr. 9 s. 59)framgår att har genomförtkartläggningar av flera ämnen, bl.a. GHB och GBL,inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidigupptäckt av nya syntetiska droger. FHI har vidareutvecklat nätverk och databaser för atteffektivisera datainsamlingen rörandenarkotikautvecklingen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin inställning att ett systemmed s.k. analoga definitioner av rättssäkerhetsskälinte kan accepteras. Motionerna So299 (c) yrkande 1,So443 (c) yrkande 11 och Ju249 (c) yrkande 24 delvisavstyrks därmed.I motion So299 (c) yrkande 2 efterlyses ett snabbareförfarande när det gäller att förbjuda olika kemiskasubstanser. Utskottet instämmer med motionärerna attdet är angeläget att kunna ingripa mot nya droger iett tidigt skede men vill betona atträttssäkerhetskraven inte får frångås. Utskottet serpositivt på det internationella samarbete som pågårpå området och på Statens folkhälsoinstitutsåtgärder för att effektivisera datainsamlingenrörande narkotikautvecklingen. Utskottet utgår frånatt regeringen noga följer utvecklingen på områdetäven utan något initiativ från sida.Motionsyrkandet avstyrks.Avslutningsvis bör nämnas att social- ochjustitieutskotten kommer att anordna en internutfrågning , varvid informationbl.a. kommer att ges om syntetiska droger och omklassificeringsförfarandet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Den narkotikapolitiska inriktningen ochförebyggande arbete m.m. (punkt 2)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motion 2002/03:So251 yrkandena 1 och 4 samtavslår motionerna 2002/03:So369, 2002/03:So431,2002/03: So443 yrkande 12, 2002/03:Ju249 yrkande 24delvis och 2002/03:Ub554 yrkande 3.StällningstagandeFöräldrar och andra närstående är oftast de som harstörst möjlighet att upptäcka om något inte stårrätt till med de egna barnen. Vi vill framhållavikten av att föräldrar har goda kunskaper om hurman upptäcker narkotikabruk på ett tidigt stadium.Detsamma gäller för lärare och annan personal iskolan. Eftersom de flesta barn tillbringar mycketav sin tid i skolan har denna ett stort ansvar. Detär viktigt att uppmärksamma elever som beter sigkonstigt eller annorlunda i klassrummet, men ävenelever som skolkar eller uppvisar tecken påvantrivsel och problematiska hemförhållanden måsteerbjudas stöd. Goda familjeförhållanden får dockinte tas till intäkt för att det inte föreliggernågra risker. Skolans roll och det generellavuxenansvaret är därför enligt vår mening oerhörtviktiga delar i det narkotikaförebyggande arbetet.Vi anser att familjepolitiken måste förändras.Vi vill också betona frivilligorganisationernasbetydelse på narkotikaområdet. De är en underskattadresurs som skulle kunna användas mycket mer , bl.a. för utbildning och upplysning. De hargenerellt sett stor kompetens och ett förtroende hosallmänheten.Vad vi nu anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening.2. Den narkotikapolitiska inriktningen ochförebyggande arbete m.m. (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So443 yrkande 12 och2002/03:Ju249 yrkande 24 delvis samt avslårmotionerna 2002/03: So251 yrkandena 1 och 4,2002/03:So369, 2002/03:So431 och 2002/03: Ub554yrkande 3.StällningstagandeI kampen mot narkotika är det viktigt att allasvenska partier står enade. Det är nödvändigt attmed kraft förhindra att de liberala tendensernasprids ytterligare och att fortsätta informera omnarkotikans negativa effekter. Vi vill framhållaskolan som den viktigaste arenan för drogpreventioneftersom man här når alla kategorier av ungdomar. Iskolan finns också de bästa förutsättningarna föratt tidigt observera avvikande beteenden och vidtaåtgärder. Uppföljningen av drogundervisningen måsteförbättras och positiva exempel lyftas fram.När det gäller insatser mot utbudet av narkotikavill vi peka på problemet med att det på Internetförmedlas adresser och annonseras öppet om fleraolika droger som kan beställas med leverans inom 48timmar. Det krävs enligt vår mening ettintensifierat samarbete, inte minst internationellt,för att motverka drogförsäljning över Internet. Detmåste också göras en översyn av de varor som erbjudsi annonserna och lagstiftas om vad som är lagligtoch inte. Vi anser också att tullen måste fåtillräckligt med resurser. måste detsjälvklart också finnas resurser till vård ochbehandling för dem som är fast i beroende.Vad vi nu anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening.3. Etappmål för narkotikaarbetet (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2002/03:442 yrkande 1.StällningstagandeVi delar självfallet uppfattningen att skalleftersträva ett narkotikafritt samhälle. För attefter kunna avläsa om vidtagna åtgärder varittillräckliga eller inte bör emellertid ett etappmålställas upp inom ramen för det övergripande målet.Detta etappmål bör förslagsvis vara attnarkotikamissbruket skall minska tredjedel av vad det är i dag.Vad vi nu anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening.4. Insatser på internationell nivå (punkt 4)av (), KerstinHeinemann (fp), (), KennethJohansson (c), () och MaritaAronson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So442 yrkande 2,2002/03:So443 yrkande 10 och 2002/03:K432 yrkande 18delvis.StällningstagandeSveriges internationella engagemang pånarkotikaområdet bör enligt vår meningintensifieras. Strategier för att minska problemenmed narkotikaanvändning bör utvecklas tillsammansmed andra länder. Inom EU bör , utöver frågorsom rör illegal europeisk produktion ochförebyggande insatser, arbeta för stärkta tull- ochpolisresurser vid EU:s gränsövergångar för att ocksåminska inflödet av narkotika till EU. Vidare anservi det angeläget att på ett betydligt merintensivt sätt än arbetar för att föra utSveriges narkotikastrategi i . Det får inteanses förhandlingsbart att införa en mer tillåtandenarkotikapolitik i . Det är viktigt att desvenska Europaparlamentarikernas enighet idrogpolitiken bevaras. måste göra sin rösthörd på den politiska arenan samt föra ut korrektinformation om sin narkotikapolitik och om deresultat den gett. Vi måste också fortsätta kräva eninternationell statistik där utgångspunkterna ärgemensamma och ger möjlighet till rättvisandejämförelser mellan t.ex. och Sverige.Vad vi nu anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening.5. Drogmissbruket i (punkt 5)av (), KerstinHeinemann (fp), (), KennethJohansson (c), () och MaritaAronson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallerdärmed motion 2002/03:So396.StällningstagandeFrån hela åker människor till föratt köpa narkotika. Genom invigningen avÖresundsbron blev det ännu lättare att ta sig översundet och ännu svårare att kontrollera inflödet avbl.a. Vi anser det mycket viktigt att detsnabbt skapas en samsyn mellan svenska och danskamyndigheter och politiker om hur drogproblemet iÖresundsregionen skall bemötas. Åtgärder måstevidtas för att minska tillgängligheten tillnarkotika i regionen. Det gäller inte minst fråganom den öppna gatuförsäljningen i , bl.a. iChristiania. Vi vill framhålla vikten av att desvenska och danska regeringarna fortsätter attdiskutera dessa frågor.Vad vi nu anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening.6. Metadonbehandling (punkt 6)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6.