bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Genom bl.a.databaser tillgängliga via Internet,faktablad och telefonservice finnslättillgänglig information både vadgäller bakgrund och aktuella frågor kringutvidgningsprocessen. Utskottet vill ävenpeka på den information som finnstillgänglig i olika betänkanden frånriksdagens utskott där utvidgningsfrågoroch olika aspekter av denna behandlas.Vidare noterar utskottet att regeringeninformerar om aktuell svensk EU-politiksåsom den presenteras vid olika möten ochförhandlingar. Varje departement hardessutom ett ansvar för att informeraallmänheten om EU-relaterade frågor på deegna sakområdena. Dessutom harInformation information omregeringens EU-arbete. Genom Interneterbjuds uppdaterad information om bl.a.utvidgningen. Även tryckt material finnstillgängligt såsom statliga offentligautredningar (SOU 1997:143, 149, 150,153, 156, 159 och 160) om utvidgningenskonsekvenser, Fakta ,tidskriften samt den årligaskrivelsen till om verksamheteninom EU.Utskottet konstaterar att regeringen,på initiativ, tillsatte enutredning om allmänhetens tillgång tillEU-relaterad information (SOU 2002:96). Iutredningens slutrapport framhålls bl.a.att det är en statlig uppgift attunderlätta för medborgarna att ta del avinformation i EU-relaterade frågor, t.ex.om utvidgningen. Utredningen föreslår enfortsatt statlig EU-upplysning medriksdagen som huvudman. Utredningenremissbehandlas under våren 2003.Utöver EU-upplysningen,utskott och Regeringskanslietinformerar ochEuropeiska kommissionensrepresentationskontor i omutvidgningen. Europeiska kommissionen harexempelvis en särskildkommunikationsstrategi för att stödjamedlemsländerna i deras ansträngningaratt informera sina medborgare omutvidgningen. Vidare bidrar även svenskamyndigheter och organisationer medinformation om utvidgningen ochrelaterade EU-frågor riktad tillmedborgare, medier, bibliotek, lärarem.fl.Utskottet kan således konstatera att detsom efterfrågas i motionen redan utförs ien omfattande utsträckning. Utskottet serdärför inget behov av något riksdagenstillkännagivande i frågan och avstyrkermotion 2002/03:U326 (c) yrkande 2.3.2.2 EU:s samarbete med de blivandegrannländerna i östCenterpartiet menar i partimotion2002/03:U326 (c) att det är positivt omEU har ett ekonomiskt, politiskt ochsäkerhetspolitiskt samarbete medRyssland. De begär i yrkande 4 ettriksdagens tillkännagivande om vad som imotionen anförts om unionens samarbetemed . I den enskilda motionenU240 (fp) konstateras att Nordiska rådetredan vid sin session i 1999antog ett uttalande om och dennordliga dimensionen. Motionären menaratt det samarbete som Nordiska rådetutvecklar med nordvästra kan blien katalysator i utvecklingen i dennordliga dimensionen. I yrkande 5 anförsatt det nordisk-ryska samarbetet skallunderstödjas vid genomförandet av EU:snordliga dimension. Motionärerna bakomkommittémotion 2002/03:U280 (kd) yrkande19 menar att det är av störstasäkerhetspolitiska betydelse att utvecklaförtroendefulla relationer till Ryssland.Som ovan konstaterats kommer unionenatt genomföra en omfattande utvidgning2004 och ytterligare länder kommer medstor sannolikhet att bli medlemmar underdet närmaste decenniet. Det är emellertidinte tillräckligt enligt utskottetsuppfattning att låta de positivaeffekterna av en ökad integration slutavid unionens yttre gränser. Det är avstor vikt att unionen utvecklar ett brettsamarbete med stater och regioner i dessnärhet, en aktiv närområdespolitik.Delar av en sådan existerar redan.Unionen har strävatefter utökade ekonomiska, politiska,sociala och kulturella förbindelser medländerna runt . Det har skettfrämst inom ramen för Medelhavssamarbetetoch Barcelonaprocessen. I anslutning tilldetta har ett antal Europa-Medelhavsavtalmellan Europeiska gemenskapen ochenskilda länder slutits. hartidigare godkänt ett flertal avtal medolika länder inom ramen förMedelhavssamarbetet. ett Europa-Medelhavsavtalmellan den Europeiska gemenskapen ochEgypten (prop. 2001/02:78, bet.2001/02:UU9, rskr 2001/02:169) och under2003 med (prop. 2002/03:115,bet. 2002/03:UU17, rskr. 2002/03:155).En annan viktig del i unionensnärområdespolitik utgörs avstabilitetspakten som har västra fokus. syftar tillatt underlätta handel och utbyte såvälmellan länder i regionen som mellan dessaoch EU och de stater som ingår isamarbetet erbjuds ett har både en ekonomiskdel som skall underlätta tillväxt ochutveckling och en politisk del som syftartill att skapa inre stabilitet i dessaländer och yttre stabilitet dem emellan.Enligt utskottets uppfattning utgörstabilitetspakten ett mycket värdefulltbidrag till fred och säkerhet på västaBalkan.I sammanhanget förtjänar även attframhållas Östersjösamarbetet och dennordliga dimensionen. Samarbetet inomdessa ramar utgör inte en del av EU-samarbetet men gemenskapen är en av fleraparter i detta samarbete. I övrigt ingårmedlemsländer, kandidatländer samt ländersom inte har ett medlemskapsperspektiv.Samarbetet har stor vikt både förunionens, medlemsländernas ochkandidatländernas relationer tillblivande EU-grannländer som ochVitryssland. Inom dessa samarbeten läggsgrunden för ett konstruktivt samarbetemellan unionen och dess blivande östligagrannländer även efter utvidgningen.Utskottet vill erinra om att har utvecklat ettsamarbete med nordvästra inomramen för den nordliga dimensionen,vilket utskottet ser som värdefullt.Utskottet menar att regionalaorganisationer i norra har enviktig roll som initiativtagare ochgenomförare av samarbetsprojekt inom deämnesområden som unionen i juni 2000beslutade inkludera i den handlingsplanför den nordliga dimensionen som dåantogs. Denna roll accentueras äntydligare i de riktlinjer för en nyhandlingsplan som antogs av EU:sutrikesministrar den 22 oktober 2002.Dessa riktlinjer, som återspeglar svenskauppfattningar, ligger till grund för detarbete som inletts för att utarbeta enandra handlingsplan som löper fr.o.m. den1 t.o.m. utgången av år2006.Nordiskt samarbete och samsynbeträffande genomförandet av den Nordligadimensionen är enligt utskottets meningviktigt. Minst lika viktigt är emellertidatt även de övriga medlemsländerna i EUkänner fortsatt ansvar för utvecklandetav de politiska, ekonomiska, sociala ochkulturella relationerna medpartnerländerna inom EU:s nordligadimension. Efter utvidgningen av unionenkommer denna del av unionens politiksannolikt att visa sig än viktigare somett av flera instrument förförbindelserna mellan unionen ochnordvästra . De regionalaorganisationerna i norra harenligt utskottets uppfattning en fortsattviktig roll att spela i detta samarbete.Av betydelse för utvecklingen ärförbättrade kommunikationer i detnordligaste . Detta lyfts fram i deantagna riktlinjerna för den nordligadimensionen och har också, enligt vadutskottet inhämtat, varit en viktig frågaför det svenska ordförandeskap iBarentsrådet som inleddes ochsom avslutas vid september månads utgång2003.Utskottet vill framhålla att unionensansträngningar att genom utvidgning bidratill att stärka demokrati, säkerhet ochstabilitet samt bättre marknadsvillkor,ökad tillväxt, högre välstånd och enhållbar utveckling i blivandemedlemsländer inte får stanna vidunionens gränser. Integrationens ochutvecklingens frukter bör även komma EU:sblivande grannländer i öster till del.Unionens blivande östgräns får inte blien fattigdomsgräns eller en gräns mellandemokratier och auktoritära politiskasystem. Nya skiljelinjer i måsteundvikas. Det finns enligt utskottetsuppfattning behov av en aktiv politikgentemot de blivande grannländerna såvälpå multilateral EU-nivå som på bilateralnivå.I det perspektivet ser utskottet mycketpositivt på det som kommit att kallas Nyagrannlandsinitiativet och Det utökadeEuropa. Förslaget lanserades i form avrådsslutsatser vid utrikesministrarnasråd , med som ettav de pådrivande länderna, ochkommissionen gavs i uppdrag att utredaförutsättningarna för en mer aktivgrannlandspolitik från EU:s sida gentemotde östliga grannländerna. I slutsatsernafrån Europeiska rådets möte i idecember 2002 omtalas att genomutvidgningen kommer förbindelserna medRyssland att stärkas. Europeiska unionenvill även stärka förbindelserna medUkraina, , och desödra på grundval av enlångsiktig strategi för att främjademokratiska och ekonomiska reformer,hållbar utveckling och handel, ochutarbetar nya initiativ i denna välkomnade kommissionensoch generalsekreterarens/den högerepresentantens avsikt att lägga framförslag i detta syfte.Kommissionen avlämnade sitt meddelandei under rubriken [KOM (2003) 104slutlig]. Meddelandet kom att bildautgångspunkten för fortsatta diskussionermellan medlemsländerna under det grekiskaordförandeskapet första halvåret 2003.Rådsslutsatser i ärendet kan förväntasförst vid möten i rådet för allmännafrågor och yttre förbindelser undersommaren 2003.Kommissionens meddelande syftar tillatt erbjuda de nya grannländernamöjlighet att delta i den europeiska inremarknaden och i en ytterligareintegration och liberalisering för attfrämja den fria rörligheten för personer,varor, tjänster och kapital.Vikten av att ha en klar vision för hursamarbetet med grannländerna skallutvecklas på medellång och lång sikt slåsfast. EU bör fokusera på två mål. Delsskapa ett område med delat välstånd ochgemensamma värderingar, dels erbjudakonkreta fördelar utifrån de framsteg somländerna uppvisar i form av ekonomiskaoch politiska reformer.Kommissionens meddelande innehållerflera förslag till att skapa ensammanhållen framåtsyftande politik.- Utvidgning av den inre marknaden,- förmånliga handelsförbindelser ochmarknadsöppning,- möjlighet till laglig invandring ochrörlighet för personer,- förstärkt samarbete för att förebyggaoch bekämpa hot mot den gemensammasäkerheten,- ökat politiskt engagemang från EU:ssida i konfliktförebyggande ochkrishantering,- ökade insatser för att främja demänskliga rättigheterna, främjakulturellt samarbete och öka denömsesidiga förståelsen,- integration i transport-, energi- ochtelekommunikationsnät och det europeiskaområdet för forskningsverksamhet,- nya hjälpmedel för främjande ochskydd av investeringar,- stöd till integrering i det globalahandelssystemet,- ökat bistånd, bättre anpassat tillbehoven samt- nya finansieringskällor.I meddelandet föreslår kommissionenutarbetandet av handelsplaner och menaratt genomförandet av dessa skulle kunnaske i tre steg:1) dialog inom de befintliga ramarnamed en gemensam analys,2) utarbetande av handlingsplan förvart och ett av länderna,3) årlig översyn av vilka farmsteg somgjorts i genomförandet avhandlingsplanen.Vad avser finansieringen av de åtgärdersom handlingsplanerna omfattar, föreslårkommission i meddelandet att det skallavspeglas i kommissionens kommandebudgetförslag.Arbetet kommer att bedrivas vidare irådets arbetsgrupper och i rådet, ochutskottet får anledning att återkommatill frågan i samband med föredragning iutskottet inför möten i rådet förallmänna frågor och yttre förbindelser.Utskottet vill emellertid isammanhanget framhålla att det är av viktatt unionen ökar sitt engagemang iförhållande till de blivandegrannländerna. När det gällerMedelhavsområdet finns redan lämpligainstrument i form av Medelhavssamarbete,Barcelonaprocessen och MEDA-biståndet.Det saknas dock motsvarande instrument iförhållande till de nya grannländerna iöster: , ochMoldavien.Utskottet vill även framhålla attunionens politik i förhållande till deblivande grannländerna ,och inte börutesluta ett medlemskapsperspektiv.Enligt unionsfördragets artikel 49 fårvarje europeisk stat som respekterar degrundläggande principer som anges ifördragets artikel 6.1 ansöka om att blimedlem i unionen.Inom ramen för unionens östpolitikmåste enligt utskottets uppfattningrelationerna med ägnas särskilduppmärksamhet. Som stor exportör avenergi och med en roll inom globalapolitiska frågor är det av särskild viktatt unionen ytterligare utvecklarförbindelserna med . Utskottetnoterar att det finns engemensam strategi för och ettpartnerskaps- och samarbetsavtal, vilketriksdagen godkände (prop.1996/97:177, bet. 1997/98:UU5, rskr.1997/98:1), men att dessa inte i alladelar har lett till de effekter somavsågs. Enligt utskottets uppfattning bören reviderad strategi utmyntas som ihögre grad kan bidra till att utveckla depolitiska och ekonomiska förbindelsernaoch bidra till tillväxt, välstånd ochhållbar utveckling och till att befästademokratin i . En integration avRyssland i europeiskt samarbete gagnarsäkerheten och stabiliteten i Europa.Strävan efter fördjupade relationer,både politiska och ekonomiska, och ettgenuint partnerskap är även ett centraltelement i förhållande tillRyssland. Politiken bör enligt utskottetsuppfattning var inriktad på samarbete menockså på tydlighet i frågor därutvecklingen i ger anledningtill oro.Genom bilateralautvecklingssamarbete med , sombl.a. har inriktats på stöd tillekonomisk omvandling, fördjupning avdemokratin, miljösamarbete och socialafrågor utvecklas samarbete medlandet. Stödet uppgår till knappt 300MSEK och inriktas främst motnordvästra delen av . I sambandmed att kandidatstaterna blirmedlemsstater kommerutvecklingssamarbetet med dessa länderatt fasas ut och fokus i än högre gradflyttas till nordvästra , Ukrainaoch . Utskottet välkomnardetta.Kaliningrad tillhör även Sverigesnärområde och erhåller, tillsammans medRysslands nordvästra regioner, omfattandestöd inom det svenskautvecklingssamarbetet. Sida har pågåendeprojekt i som uppgår till ca170 MSEK. Till följd av regionensgeografiska läge och ekonomiska ochsociala situation har stödet främstkoncentrerats till miljö, den ekonomiskaomvandlingen och skapandet av ett socialtskyddsnät. strävar även efter attengagera och EU i en gemensamplan för utveckling.Utskottet vill i fråga om Tjetjenienframhålla att inte ifrågasätterRysslands territoriella integritet ochrätt att bekämpa terrorism. Denna kampmåste emellertid föras i enlighet medrespekt för de mänskliga rättigheternaoch för den internationella humanitärarätten samt med medel som utesluterbryska metoder och som är förenliga meddenna. I grundfrågan menar utskottet attendast en politisk lösning kan bringakonflikten i till ettvaraktigt slut.När det gäller unionens långsiktigaförbindelser med är det avsärskild betydelse att utveckla handelnmed och att landet i högre gradfår tillgång till unionens marknad försin export. Det är i ett längreperspektiv ohållbart att unionenbegränsar export till unionengenom antidumpningsåtgärder och andrarestriktioner. En ökad rysk export är etteffektivt bidrag till att skapa tillväxti landet och därmed förutsättningar förökad tillväxt, högre välstånd och iförlängningen skapa grunder för en stabilpolitisk utveckling i landet. uppfattning bör motsvarandemotiv vara för handen för att utvecklarelationerna med , ochVitryssland.En övergipande målsättning för EU bordeenligt utskottets mening vara att detskapas ett frihandelsområde som på siktomfattar , ochde nya grannländerna , Vitrysslandoch . För att uppnå denna bör EUi första hand stödja grannländernas WTO-anslutningar, som innebär flera viktigasteg mot anpassning till EU-ländernaslagstiftning. Därefter kanbilaterala/regionala frihandelsavtal varaett sätt att ytterligare fördjupasamarbete.Vad gäller utgör regimensauktoritära karaktär och bristen påpolitiska och ekonomiska reformer hinderför att utveckla förbindelserna mellan EUoch den vitryska administrationen. Det ärdäremot fullt möjligt att bedrivaverksamhet i landet genom kontakter meddet civila samhället och den politiskaoppositionen. En central roll kan ävenenskilda organisationer från EU:smedlemsländer spela i att upparbetakontakter i och bidra medsitt kunnande om hur det är att verka iett demokratiskt samhälle där respektenför de mänskliga rättigheternaupprätthålls och pressfrihet råder. Detär väsentligt att kontakter utvecklasbåde bilateralt och multilateralt för attstödja de reformvänliga krafterna somfinns i Vitryssland.Utskottet finner att det som motionärernabakom motionerna 2002/03:U326 (c) yrkande4, 2002/03:U240 (fp) yrkande 5 samt2002/03:U280 (kd) yrkande 19 efterlyserredan är för handen och ser inget behovav ett tillkännagivande idetta sammanhang. Utskottet avstyrkerdärmed dessa motioner.I kommittémotion 2002/03:U237 (m) tarmotionärerna upp relationerna mellanblivande grannländer om gränsen samtidigtutgörs av en yttre gräns för EU. De menari yrkande 4 att och öppnahandel med bör kunnafortsätta när de blir EU-medlemmar. Iyrkande 5 anförs att unionens yttregränsskydd skall utformas med hänsyntagen till att människors traditionellakontakter, handel och rörlighet inte fårinskränkas på ett orimligt sätt.Den gemensamma handelspolitiken innebäratt nya medlemsländer måste ansluta sigtill EU:s avtal med tredje land. Rätthanterad innebär EU-utvidgningen enmöjlighet till utveckling förKaliningrad, när den inre marknadenflyttas till dess omedelbara gräns.Eftersom EU tillämpar lägre MGN-tullar/mest gynnad nation) gentemotRyssland än vad och görkommer villkoren för rysk export, vilketdven gäller för , attförbättras efter dessa staters EU-inträde.Regionens framtid ligger enligtutskottets uppfattning i att dra fördelav ekonomisk integration mellangrannländer. Det är viktigt att engageraRyssland i denna process och förmå landetatt se som en historiskutvecklingsmöjlighet. Enligt uppgörelsenfrån toppmötet den 11november 2002, har EU beredskap atttekniskt och finansiellt stödjaKaliningrads utveckling. har,enligt vad utskottet erfarit, inte någonegentlig diskussion mellan EU ochRyssland om en gemensam plan kommit tillstånd, men fäster fortsatt viktvid att främja regionens ekonomiska,sociala och miljömässiga utveckling.Enligt utskottets uppfattning skall denya medlemsländerna även kunna ingå iSchengensamarbetet när situationen såtillåter. De ny medlemsländernasanslutning till Schengen kommer att skeefter en särskild utvärdering om huruvidaländernas gränsskydd lever upp till s.k.Schengenkraven. Därefter fattas ettsärskilt rådsbeslut omSchengenmedlemskap.Som utskottet har redogjort förtidigare i detta betänkande pågår inom EUen diskussion om hur nya former församarbete och kontakt med nya grannar,främst , ochMoldavien, kan utvecklas. harvarit pådrivande i denna fråga.Vidare förtjänar det att uppmärksammasatt inom Phare 2003 har särskilda medelavsatts till ett s.k. Phare ExternalBorder Initiative till stöd för aktionerav gränsöverskridande karaktär över EU:sframtida yttre gränser. Sociala ochekonomiska aktiviteter i gränsregionerbör enligt initiativet bevaras ochytterligare stimuleras. Klyftorna mellanunionen och dess yttre gränser börreduceras. Initiativet möjliggörinvesteringar i regioner kring ländernasyttre gränser, bl.a. för stärktgränskontroll men även förgränsöverskridande samarbete. Därtillsyftar Phare External Border Initiative2003 till att hjälpa kandidatländerna attförbereda sig inför Interreg 2004-2006genom förbättring av den administrativakapaciteten hos lokala, ekonomiska ochsociala aktörer.Utskottet kan således konstatera attmycket har gjorts i de frågor somåberopas i motionen. Utskottet avstyrkerdärför motion 2002/03:U237 (m) yrkandena4 och 5.3.3 GUSP och ESFP(Skr. s. 53-55, 58-66 och s. 82-115)3.3.1 GUSPSamarbetet inom EU:s andra pelare benämnsden gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP). Det harinrättats som ett fördragsfäst samarbets-område med Unionsfördraget (även kallatMaastrichtfördraget) 1993.Unionsfördraget tillförde nya områdentill det etableradesamarbetet inom Europeiska gemenskapen(EG). De nya områdena som tillfördes 1993var utrikes- och säkerhetspolitik samtsamarbete i rättsliga och inrikes frågor.Samarbetet var således redan etableratnär trädde in som medlem i EU år1995.Målen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenMålen med GUSP är bl.a. att skyddaunionens gemensamma värden och intressen,stärka unionens säkerhet och främjainternationellt samarbete.Medlemsstaterna skall stödja unionensutrikes- och säkerhetspolitik i en andaav lojalitet och ömsesidig solidaritet.Samarbetet är mellanstatligt tillkaraktären. Beslutsordningen inom GUSP ärså utformad att grundbeslut fattas medenhällighet och tillämpningsbeslut fattasmed kvalificerad majoritet.GUSP under 2002Verksamheten inom GUSP präglades under år2002 av framsteg och ökat samarbete.Under året togs beslut om att upprättaEU:s första krishanteringsinsats, EU:spolismission i (EUPM). Samarbetet med FN utveckladesytterligare. Rådet enades om en närmaresamverkan med FN när det gällerutvecklings- och humanitära frågor. Enuppförandekod mot spridning avballistiska missiler lanserades inovember. verkade med framgångför ökad öppenhet i samarbetet kring EU:suppförandekod för vapenexport. Enväsentligt utökad årsrapportpresenterades. fortsatte attarbeta för ökat fokus pårättssäkerhetsfrågorna inom EU och FN.Rådet godkände mandatet inför kommandeförhandlingar för att anpassa EES-avtalettill den kommande utvidgningen. Inomramen för det nuvarande samarbetetlyckades och EU nå enöverenskommelse om marknadstillträde förjordbruksprodukter. Det bilateralaavtalet mellan EU och Efta-landet Schweizträdde i kraft den 1 juni.Under hösten antogs riktlinjer för enny handlingsplan för Nordligadimensionen. Inom ramen för det nuvarandesamarbetet lanserades en stödfond påmiljö- och kärnavfallsområdet med fokuspå Ryssland.EU och arbetade vidare med attetablera ett gemensamt europeisktekonomiskt område, och enades omvillkoren för resande mellan Kaliningradoch övriga efterkandidatländernas införande avviseringskrav i enlighet medSchengenregelverket. En diskussion om enny samarbetsform med , Ukrainaoch inleddes inom EU.Relationerna med var fortsattansträngda. EU enades om att utöka denpolitiska dialogen med länderna iCentralasien.På västra spelade EU en aktivroll i upprättandet av ett avtal om en nyoch lösare union mellan ochMontenegro och antagandet av enkonstitution . Detmultilaterala och bilaterala engagemangeti Kosovo var fortsatt omfattande, liksomäven uppföljningen av iMakedonien. EU uttryckte en beredskap attersätta Natoinsatsen i Makedonien.Förhandlingar om ett stabiliserings- ochassocieringsavtal () inleddes medAlbanien.Den politiska situationen iMellanöstern blev alltmer instabil underåret. EU var mycket aktiv iansträngningarna att avbryta våldet ochfå parterna att återgå tillförhandlingsbordet.Dialogen med södra länder(SADC) kom delvis att präglas avsituationen i . EU och SADC kundeinte nå enighet i frågan. Alltbiståndssamarbete med avbröts.Dock bidrog EU med omfattandehumanitärt bistånd med anledning av denallvarliga livsmedelskrisen i södraAfrika inklusive Zimbabwe.För var kampen mot terrorismen denhelt dominerande enskilda frågan i såvälmultilaterala som bilaterala sammanhang.Förhandlingar om ett avtal omstraffrättsligt samarbete mellan EU ochUSA inleddes . Kampen motterrorismen satte även sin prägel pådialogen med Kanada.EU:s stöd för fredsansträngningarna iColombia fortsatte även efterfredsprocessens sammanbrott i februari.Utvecklingen i gav fortsattanledning till oro.Fredsprocessen och återuppbyggnaden avAfghanistan stod fortsatt högt pådagordningen. Även den ökade spänningen ikonflikten mellan och Pakistanuppmärksammades kontinuerligt. EU:s stödtill försoningsprocessen på Koreahalvönuppvisade såväl framsteg som motgångar.EU reagerade med stor oro på uppgifterunder hösten om ett hemligt nordkoreansktprogram för att anrika uran i syfte attframställa kärnvapen. Ökat samarbete motterrorism och utvecklingen på Koreahalvönvar de övergripande frågorna vid åretsASEM-toppmöte. Terrorattentatet på ioktober gav upphov till utökade kontaktermellan EU och Indonesien.Kampen mot terrorism har fortsatt attstå högt på EU:s dagordning under året.En handlingsplan mot terrorism, sombeslutades av vid ettextra möte , harlegat till grund för arbetet. Dennaspänner över en mängd områden såsomutrikespolitik och sjö- och luftsäkerhet,men har sin tyngdpunkt på straffrättsligafrågor och polissamarbete. Tvåbetydelsefulla överenskommelser underåret var antagandet av rambesluten ombekämpande av terrorism och om deneuropeiska arresteringsordern.