bet · GQ01SKU10 · 2003-03-04 00:00:00 — Stödet föreslås tillprojekt som påbörjas mellan ochden och som bidrar till ettlångsiktigt hållbart byggande. Behovet av ökatbyggande av äldrebostäder bör övervägas ytterligare.Promemorian har remissbehandlats och ärendet beredsnu inom Regeringskansliet.Frågan om momseffekterna på vissa byggtjänster,och om åtgärder bör vidtas för att eliminera dessaeffekter, är således under beredning inomRegeringskansliet och regeringen har aviserat ettställningstagande . På grund härav anserutskottet att man bör avvakta också med ettställningstagande till de frågor som väckts i deaktuella motionerna. Utskottet avstyrker därfördessa.FastighetsskötselUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om slopadmervärdesskatt på fastighetsskötsel i egenregi.Jämför reservationerna 14 (kd) och 15 (c).MotionenI motion Sk250 av och (s) begärs ett tillkännagivande om attslopa mervärdesskatten på fastighetsskötsel i egenregi eller ändra beloppsgränsen för när skatt skalltas ut.Utskottets ställningstagandeFastighetsskötare skall, även om verksamheten inte iövrigt är momspliktig, uttagsbeskattas om han ellerhon i egen regi utför vissa tjänster som avserfastigheten eller skötseln därav. De tjänster somskall beskattas är bl.a. underhåll, lokalstädning,fönsterputsning, renhållning och annanfastighetsskötsel. Bakgrunden till bestämmelsen äratt många fastighetsförvaltande företag, bl.a.bostadsförvaltningsföretagen, inte är skyldiga attta ut mervärdesskatt i sin verksamhet och därförinte heller kan dra av den skatt som friståendefastighetsskötare debiterar. För att undvika attbostadsförvaltarna och andra momsbefriade företag avskatteskäl helt går över till fastighetsskötsel iegen regi har sådan egenregiverksamhet belagts medmoms om kostnaden överstiger . Regelntillkom i samband med skattereform (prop.1989/90:11).Beskattningen syftar således till att förhindrakonkurrenssnedvridande effekter av denmervärdesskattefrihet som gäller förbostadsförvaltare och vissa andrafastighetsförvaltare, och utskottet är inte berettatt tillstyrka att denna beskattningsregel slopas.Utskottet avstyrker med det anfördamotionsyrkandet.Omvandling av lokaler till bostäderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att jämkning avingående mervärdesskatt inte skall ske isådana fall då en fastighetsägare omvandlarlokaler, där momspliktig verksamhet bedrivs,till bostäder.Gällande bestämmelserVid inkomstbeskattningen medges ettvärdeminskningsavdrag för den förslitning som entillgång undergår. När en näringsidkare har använttillgången så länge att den ekonomiskt är värdelösskall tillgången vara helt avskriven. Vidmervärdesbeskattningen medges i princip avdrag föranskaffning av en tillgång, fastighet eller maskinerm.m., . Utgångspunkten är att tillgångenskall användas i den skattepliktiga verksamheten.Det finns dock en s.k. jämkningsregel som är tillför att korrigera avdragen så att de motsvarar entillgångs användning i skattepliktig verksamhet.Korrigeringen kan ske antingen som en ökning av ettavdrag eller som minskning av ett tidigare medgivetavdrag.Det är ändrad användning eller överlåtelse av eninvesteringsvara som föranleder jämkning.Bestämmelserna kan framför allt bli tillämpliga vidöverlåtelser av fastigheter, som används iskattskyldig verksamhet, och vid förändringar iuthyrningsförhållanden.Av 8 a kap. 1 § ML framgår att avdrag för ingåendemoms hänförlig till förvärv eller import avinvesteringsvaror skall jämkas om användningen avvaran ändras efter förvärvet eller om varanöverlåts.Som investeringsvaror enligt ML räknas bl.a.· fastigheter som varit föremål för ny-, till-eller ombyggnad, om den ingående momsen påkostnaden uppgår till ,·· bostadsrätt eller hyresrätt till en lokal, ombostadsrättsinnehavaren eller lokalhyresgästenutfört ny-, till- eller ombyggnad av lokalen ochom skatten på kostnaden för denna åtgärd uppgårtill minst 100 000 kr.·Eftersom omsättning av fastigheter är undantagenfrån skatteplikt är det endast då ny-, till- ellerombyggnad gjorts som jämkning kan komma i fråga.Korrigeringstiden för fastigheter, hyresrätter ochbostadsrätter är och beräknas för varjebyggåtgärd om momsen på kostnaden för sådanaåtgärder uppgår till efter densammanläggning som i vissa fall skall ske.Jämkning skall ske av den ingående moms som kananses belöpa på den återstående korrigeringstidenefter en ändrad användning eller en överlåtelse (8 akap. 7 § ML). Denna jämkning skall antingen skeårligen eller för alla återstående åren på en gång,beroende på vilken åtgärd som föranlett ändringen.MotionenI motion Sk315 av () begärs etttillkännagivande om en ändring avmervärdesskattelagen så att ingen jämkning avingående moms behöver göras i de fallfastighetsägaren omvandlar lokaler där momspliktigverksamhet bedrivs till bostäder.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser inte något skäl att ändra nuvaranderegler om jämkning av ingående mervärdesskatt på detsätt som förordas i motionen. Tvärtom skulleinförandet av en sådan skattefavör riskera att ledatill oönskad skatteplanering och annatskatteundandragande. Motionen avstyrks.Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunalteller av ideell föreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande omändringar i mervärdesskattelagen för attåstadkomma samma villkor för föreningsägdaidrottsanläggningar och motsvarande kommunalaverksamheter med hänvisning till pågåendearbete inom Regeringskansliet.Jämför reservation 16 (m).Gällande bestämmelserAllmännyttiga föreningar, som bedriver verksamhetsom de inte behöver betala inkomstskatt för, skallenligt 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (ML) hellerinte betala någon moms för omsättningar som görs idenna verksamhet. På motsvarande sätt sombeträffande inkomstskatten för rörelseinkomstergäller således för en sådan förening att moms inteskall tas ut vid försäljningen av varor ochtjänster, som har ett naturligt samband med denallmännyttiga verksamheten eller av hävd harutnyttjats som finansieringskälla för ideelltarbete.Detta innebär i sin tur att sådana allmännyttigaideella föreningar, som är befriade fråninkomstskatt och moms, saknar - liksomprivatpersoner - möjlighet att dra av momsen på sinainköp. Kommunerna har inte heller någon avdragsrättför kostnader som är hänförliga till skattefriverksamhet men kan i många fall få kompensation inomramen för systemet enligt lagen (1995:1518) ommervärdesskattekonton för kommuner och landsting,det s.k. kommunkontosystemet. Kommunerna får dockbetala en avgift till systemet för att finansierauttagen.Undantaget från skatteplikt inom idrottsområdet i 3kap. 11 a § ML infördes som en mosvarighet tillartikel 13 A.1 m i det sjättemervärdeskattedirektivet. Avgifter för tillträdetill idrottsliga evenemang eller för att utövaidrottslig verksamhet undantas därför frånskatteplikt. Vidare undantas tjänster som haromedelbart samband med utövandet av den idrottsligaverksamheten. (Omsättning av varor omfattas inte avundantaget från skatteplikt. )Undantagen gäller endast sådan verksamhet somtillhandahålls av staten, kommun, landsting eller enförening i de fall verksamheten inte skall anses somyrkesmässig enligt 4 kap. 8 § ML. För motsvarandeverksamhet som bedrivs av annan gäller en reduceradskattesats om 6 %.UtredningMervärdesskatteutredningen (dir. 1999:10) som påuppdrag av regeringen gjort en översyn av reglernaom skattskyldighet i mervärdesskattelagen, m.m. harsärskilt analyserat hur ideella föreningarsverksamhet överensstämmer med EG-direktivetsverksamhetsinriktade undantag från skatteplikt förorganisationer utan vinstintresse samt hur nuvarandesvenska regler påverkar konkurrensneutraliteten iallmänhet och i förhållande till små och medelstoraföretag i synnerhet.Utredningen föreslår i betänkande SOU 2002:74,Mervärdesskatten i ett EG-rättsligt perspektiv, attundantaget från skatteplikt inom idrottsområdetskall - såvitt gäller annan än stat eller kommun -gälla för tjänster som omsätts av organisationerutan vinstintresse. Härigenom kommer undantaget attavse i princip samma krets av subjekt som tidigare,dvs. de allmännyttiga ideella föreningarna.Utredningen föreslår varken några förändringarbeträffande de tjänster som skall omfattas avundantaget från skatteplikt eller begränsningar avundantaget från skatteplikt med hänsyn till riskenför konkurrenssnedvridning. Betänkandet är nuföremål för remissbehandling.Skattesatsutredningen (dir. 2002:141) skall seöver tillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna och undantagen från beskattning inommervärdesskatteområdet. Utredningen skall bl.a.belysa skattens påverkan på konkurrenssituationenmellan och inom olika branscher. Förslag skalllämnas med beaktande av EG-reglerna på området.MotionenI motion Kr297 yrkande 14 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om lika villkorbeträffande mervärdesskatt för idrottsanläggningarsom drivs av föreningar och sådana som drivskommunalt.Utskottets ställningstagandeI betänkande SOU 2002:74 som är utepå remiss behandlas som nämnts olika frågor somhar betydelse för konkurrensförhållandet mellanmervärdesskatteskyldiga organisationer och ickemervärdesskatteskyldiga. Innan resultatet avberedningsarbetet föreligger är utskottet därförinte berett att ta ställning till om några åtgärderbör vidtas med anledning av de konkurrensfrågor somaktualiseras i motionen. Utskottet vill dessutomerinra om att även de kommersiellt drivnaanläggningarnas skattesituation bör uppmärksammas idetta sammanhang. Om idrottsevenemang anordnas påsådana anläggningar beskattas de normalt med 6 %.Detta förhållande kan emellertid komma att ändrassom en följd av arbete. Detfinns således skäl att avvakta även denna utredning.Motionsyrkandet avstyrks.Momsbefrielse för små ideellaföreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ideellaföreningars och trossamfunds framtidaskattskyldighet med hänvisning till pågåendearbete inom Regeringskansliet.Gällande bestämmelser, m.m.I det sjätte direktivet finns inte någon regel somspecifikt tar sikte på aktiviteter bedrivna avideella organ. De allmänna reglerna i direktivet,inklusive undantagsbestämmelserna i artikel 13,gäller även sådana subjekt.Enligt ML kan aktiviteter som bedrivs avallmännyttiga ideella föreningar och registreradetrossamfund omfattas av både den särskilda regeln 4kap. 8 § och ett undantag från skatteplikten i 3kap.Mervärdesskatteutredningen föreslår i betänkandeSOU 2002:74, Mervärdesskatten i ett EG-rättsligtperspektiv, att den särskilda regeln som på ettgenerellt sätt undantar allmännyttiga ideellaföreningar och registrerade trossamfund frånmervärdesbeskattning slopas. Dessa subjekt kommerdärför att omfattas av de föreslagna bestämmelsernaom beskattningsbar person. Det innebär attföreningarna och trossamfunden är beskattningsbarapersoner om de självständigt utför någon form avekonomisk aktivitet. Om de i denna egenskap omsättervaror eller tjänster, kan de bli föremål förmervärdesbeskattning såvida inte något undantag frånskatteplikt är tillämpligt eller intäkterna frånskattepliktig omsättning m.m. understiger 90 000 krper år.För att den ideella sektorn även fortsättningsvisskall få en positiv särbehandling föreslårutredningen att sjätte mervärdesskattedirektivetsmöjligheter att undanta ideella aktiviteter frånskatteplikt utnyttjas. Nya bestämmelser om undantagfrån skatteplikt föreslås därför förtillhandahållande av personal för själavård. Detkrävs dock att själavården ges inom ramen för vissaaktiviteter som undantas från mervärdesskatteplikt.Vidare föreslås nya bestämmelser om undantag frånskatteplikt för omsättning av tjänster, samt varormed nära anknytning till omsättningen av tjänsterna,som tillhandahålls medlemmar av vissa organisationerutan vinstintresse.Inom kultur- och idrottsområdet och det socialaområdet föreslås en utvidgning av nuvarandebestämmelser och undantag från skatteplikt.För att underlätta finansieringen av deundantagna, ideella eller sociala aktiviteternaföreslås vidare ett undantag från skatteplikt föromsättning av varor eller tjänster inom ramen förs.k. penninginsamlingsevenemang.MotionerI motion Sk346 yrkande 1 av och () förordas att ideella föreningar med enårsomsättning om högst bör befriasfrån moms.I motion Sk357 av och () begärs ett tillkännagivande om atttrossamfund och ideella föreningar även i fortsätt-ningen skall vara momsbefriade.I motion Sk372 av () kritiserasMervärdesskatteutredningens förslag om attförsamlingar skall bli momsredovisningsskyldiga fören rad varor och tjänster som församlingarna säljer,t.ex. böcker, tidskrifter och kyrkkaffe. Motionärenbegär ett tillkännagivande om att trossamfund ochideella föreningar även i fortsättningen skall ståutanför momssystemet.Utskottets ställningstagandeMervärdesskatteutredningens uppdrag har bl.a. varitatt lämna förslag till förändringar imervärdesskattelagen i syfte att harmonisera debegrepp som reglerar frågor om skattskyldighet ochyrkesmässig verksamhet i sjätte momsdirektivet. Denövergripande målsättningen med arbetet har varit attförbättra förutsättningarna för en tolkning ochtillämpning av mervärdesskattelagen i konformitetmed direktivet.Utredningens förslag är föremål försedvanlig remissbehandling och skall därefterberedas inom . Utskottet anser attresultatet av regeringens överväganden skallavvaktas innan ställning tas till de frågor somväcks i motionerna. Utskottet avstyrker därmedmotionerna.Stöld och rånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om reduceradmervärdesskatt för förlust av kontanta medelgenom stöld eller rån.Jämför reservation 17 (c).Gällande bestämmelserEnligt 1 kap. 1 § mervärdesskattelagen skallmervärdesskatt betalas vid omsättning av varor ochtjänster om omsättningen är skattepliktig och sker iyrkesmässig verksamhet. Bestämmelser om hur och påvilket underlag skatten skall beräknas finns i 7kap. Normalt beräknas skattensom en procentsats på priset för varan ellertjänsten (beskattningsunderlaget). Enligt ensärskild bestämmelse får den skattskyldige minskabeskattningsunderlaget om det uppkommer en förlustpå en fordran avseende ersättning för en vara elleren tjänst, s.k. kundförlust. Minskningen får ske medett belopp som motsvarar förlusten.Mervärdesskattelagen innehåller i övrigt intenågon bestämmelse om att hänsyn skall tas tillförluster i en verksamhet. En skattskyldig ärsåledes skyldig att redovisa mervärdesskatt även omden ersättning han eller hon har uppburit föromsättningen har förlorats genom exempelvis stölde.d. Det är endast vid kundförlust sombeskattningsunderlaget får minskas.De nu redovisade reglerna i mervärdesskattelagenstämmer överens med bestämmelserna i . EG-direktivet medger inteatt beskattningsunderlaget får ändras därför attvederlaget för en eller flera omsättningar förlorasgenom t.ex. stöld.Från och med 1999 års taxering föreligger en vissavdragsrätt vid inkomstbeskattningen för förlusterav kontanta medel i näringsverksamhet genom brott.Enligt den aktuella propositionen (prop. 1996/97:154s. 35 f.) övervägde regeringen att också föreslåregler som skulle göra det möjligt att ändraunderlaget vid mervärdesbeskattningen när förlusteruppkommit genom brott, t.ex. stöld. Enligtregeringens bedömning tydde emellertid en genomgångav EG-rätten på att gemenskapslagstiftningen intemedgav att införde regler för ändring avbeskattningsunderlaget i sådana fall då vederlagetför en omsatt vara eller tjänst stulits. Dessutomansåg regeringen att ett införande av en rätt tilländring av beskattningsunderlaget skulle strida motmervärdesskattelagens grundläggande principer.Regeringen föreslog därför inte några sådana regler.Skatteutskottet, som beträffande denna fråga varenigt, avvek inte från regeringens bedömning(1997/98:SkU2). Detta ställningstagande har senarevidhållits av utskottet, senast i betänkande2001/02:SkU18.MotionerI motion Sk282 av och () begärs att regeringen återkommer medförslag som ger avdragsrätt för mervärdesskatt påbelopp som förlorats genom rån eller stöld.I motion N306 yrkande 28 av m.fl.(c) begärs en översyn av mervärdesskattelagensregler i syfte att förhindra att den enskildeföretagaren tvingas betala moms på vederlag somförlorats genom t.ex. stöld eller rån.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till den ovan lämnade redogörelsenöver vad som förekommit rörande den nu aktuellafrågan vidhåller utskottet sin uppfattning att ettinförande av en rätt till reducering avbeskattningsunderlaget för mervärdesskatt på detsätt som motionärerna begär skulle strida mot såvälgällande EG-regler som grundläggande principer förmervärdesskatteredovisningen. Ett tillmötesgående avmotionärernas önskemål skulle dessutom ge upphovtill problem, t.ex. då det gäller hanteringen avgjorda avdrag för mervärdesskatt, försäkringsfrågorm.m. Utskottet avstyrker därför motionerna.Ersättningar till gode män ochförvaltareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet.Gällande bestämmelserUppdrag som god man omfattas inte av något av de iML uppräknade undantagen från skatteplikt.MotionenI motion Sk206 av () begärsändringar i mervärdesskattelagen. Motionären anseratt om en kommun väljer att förskottera arvoden ochkostnadsersättningar till gode män/förvaltare samterlägger vederbörliga arbetsgivaravgifter, ochdärefter fakturerar huvudmannen på utbetalt belopp,bör tjänsten inte vara belagd med moms.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare behandling av en motionmed samma innehåll som den nu aktuella funnit attvad som anförs inte ger anledning att överväga någonändring av mervärdesskattelagens bestämmelser omskattepliktiga tjänster eller skattskyldighet tillmervärdesskatt, inte heller när det gäller uppdragetsom god man/förvaltare. Utskottet vidhåller dettaställningstagande och avstyrker därmed motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skattesatser, e-handel, m.m. (punkt 1) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse: ger som sin meningregeringen till känna vad i reservationen anförs omsänkt mervärdesskatt. bifaller därmedmotion 2002/03:Sk417 yrkandena 19 och 21 samt avslårmotionerna 2002/03:Sk228 och 2002/03:L319 yrkande 5.StällningstagandeSverige har, jämte , den högstamervärdesskatten i . Detta ställer tillallvarliga konkurrensproblem för svenska företag,och problemen växer efter hand som den inremarknaden utvecklas. Den stora skillnaden påskattenivåerna mellan å ena sidan och åandra sidan länderna söder om försätter desvenska företagen i ett mycket besvärligt konkur-rensmässigt underläge. Särskilt påkapitalvarumarknaden (bilar, vitvaror, elektroniskavaror m.m.) blir det allt svårare att konkurrera medmotsvarande handlare på kontinenten, vilka kanerbjuda mycket lägre priser på grund av den lägrenivån på mervärdesskatten. Den är t.ex. 9procentenheter lägre i Tyskland.Även när det gäller e-handeln, särskilt handelnmed digitala produkter och tjänster som levererasvia Internet, utgör den höga svenska momsen ett pro-blem. Är köparen en privatperson i ochsäljaren också finns i ett skall säljaren taut moms enligt sitt hemlands momssystem, dvs. Detta innebär en klarnackdel för svenska e-handelsföretag i konkurrensenmed andra EU-företag med lägre hemlandsmoms.Eftersom EG-rätten inte tillåter ett land att införanedsatt moms på e-handel och andra tjänster därursprungslandsprincipen tillämpas kan inteinföra specialmoms på dessa områden för atteliminera konkurrenssnedvridningen. Dennaomständighet visar ytterligare på behovet av attsänka den generella momsnivån här i landet. Skulledessutom ett framtida momssystem inom EU helt byggapå beskattning i ursprungslandet kommer det att varahelt omöjligt för att tillämpa en frånövriga kraftigt avvikandemervärdesskattenivå. Vi tillstyrker således motionSk417 i dessa delar.Vi anser att det är angeläget att sänkaskattetrycket i av flera skäl. Därvid böräven övervägas en allmän sänkning avmervärdesskatten till europeisk nivå bl.a. för attstärka konkurrensförutsättningarna för svenskaföretag och minska behovet av kontrollåtgärder pådetta område. Mot bakgrund av det anförda anser viatt bör rikta ett tillkännagivande tillregeringen om att den bör inrikta sig på en sänkningav mervärdesskatten till en nivå som är merkonkurrenskraftig.2. Skattesatser, e-handel, m.m. (punkt 1) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad i reservationen anförs om moms på elektroniskhandel. bifaller därmed motion2002/03:L319 yrkande 5 och avslår motionerna2002/03:Sk228 och 2002/03:Sk417 yrkandena 19 och 21.StällningstagandeHandel över Internet skapar nya möjligheter förkonsumenten. Genom Internet blir den gemensammamarknaden i EU tillgänglig för människor oavsett varde bor. För att konsumenten verkligen skall kunnadra nytta av de möjligheter som e-handeln ger upphovtill krävs att denna fungerar smidigt på den globalamarknaden.Nuvarande regler innebär bl.a. att ett EU-företagsom säljer musik, spel, programvaror samt andratjänster som distribueras elektroniskt tillprivatpersoner inom EU alltid måste ta ut moms viden sådan försäljning. Motsvarande tjänster som säljsöver nätet av ett företag utanför EU till kunderinom gemenskapen blir inte beskattade i EU. Dennakonkurrenssnedvridning måste självfallet rättastill. Vi anser dock att det beslut som fattades avEkofinrådet och som innebär attelektroniska tjänster skall beskattas inom EU om dekonsumeras i EU, inte är rätt väg att gå.Medlemsländerna måste i stället ges möjlighet attinföra nollskattesats på e-handeln till dess enrejäl genomgång gjorts av momsreglerna för icke-elektroniska varor och tjänster och OECD-ländernakommit överens om en gemensam syn på beskattningenav e-handeln.Vad vi nu anfört bör med anledning avmotion L319 som sin mening ge regeringen till känna.3. Vissa varu- och tjänsteomsättningar(punkt 2) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad i reservationen anförs om enhetliga momssatser.Riksdagen bifaller därmed motion 2002/03:Sk382yrkande 27 och avslår motionerna 2002/03:K333yrkande 8, 2002/03:Sk207, 2002/03:Sk219,2002/03:Sk224, 2002/03:Sk249, 2002/03: Sk263,2002/03:Sk287, 2002/03:Sk289, 2002/03:Sk303,2002/03:Sk314, 2002/03:Sk344, 2002/03:Sk345,2002/03:Sk392, 2002/03:Sk401, 2002/03: Sk411,2002/03:N226 yrkande 2 och 2002/03:N391 yrkande 9.StällningstagandeEnligt vår mening leder de olika differentieringarnaav mervärdesskatten till en oroande urholkning avskattebasen. Dessutom styrs människors konsumtionefter statsmakternas politiska prioriteringar på ettolyckligt sätt. Undantagen från normalskattesatsenuppgår nu till en sådan omfattning att den skullekunna sänkas till om inte alla undantagfunnes. Vi vill därför betona vikten av att den avriksdagen initierade översynen av reglerna omreducerade mervärdesskattesatser m.m. snarastgenomförs så att vägen mot en enhetlig moms ånyo kaninledas. bör med bifall till motion Sk382yrkande 27 rikta ett tillkännagivande tillregeringen härom. Övriga motioner ochmotionsyrkanden som behandlas under detta avsnittavstyrks.4.