bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — De hänvisar till enundersökning som låtit genomföra; häri hade det framkommit att justdet höga priset var ett allvarligt hinder för ökad integration iÖresundsregionen.I motion 2003/04:T275 av () betonas vikten avatt gällande, ursprungliga avtal hålls; syftet är att likvärdig konkurrensmellan bro och färja på skall garanteras även i fortsättningen. Detförslag om höjda farledsavgifter på färjetrafiken som en utredning lagtfram kritiseras av motionären; enligt hennes uppfattning skulle en effektbli att trafiken mellan och drabbas avmångmiljonbelopp i ökade kostnader för denna trafiklänk. Detta skulle i sintur försvåra konkurrensen med brotrafiken på sträckan . Honanser att ett ensidigt stöd till - eller minskat stöd förfärjetrafiken - gör att målet att säkra två transportlänkar över äri fara. Alla förslag som ensidigt försvårar för färjetrafiken ochunderlättar för broalternativet bör därför avvisas.I motion 2003/04:T447 av m.fl. (fp) sägs att desamhällsekonomiska fördelarna med nolltaxa respektive halverade avgifter påÖresundsbron bör utredas. Likaså bör möjligheterna till skattefinansieringav utredas. Motionärerna hävdar att har blivit enbesvikelse för dem som hoppats på ökat utbyte mellan och ,och ett skäl är de höga broavgifterna. Försöken med blygsamt sänktaavgifter under olika perioder har visat att en avgiftssänkning kan varaekonomiskt försvarbart, eftersom intäkterna vid lägre avgifter ökar, anförmotionären. De anser vidare att det är positivt att försök med sänktavägavgifter nu genomförs.Ulf m.fl. (fp) har även i motion 2003/04:T449 berört kostnadernaför resor över , men här med en fokusering på studenternassituation. Motionärerna hänvisar till det samarbete som utvecklas mellantolv universitet på båda sidor om under namnetÖresundsuniversitetet. Det går ut på att utöka utbyte och samarbete mellanstudenter och forskare; det skall inte vara svårare att under studietidenväxla mellan en dansk och en svensk högskola än det är att växla mellanolika universitet inom respektive land.I motion 2003/04:T512 av () begärs ett uttalande avriksdagen om prissättningen av biltrafiken på ; de högapriserna för biltrafiken anges vara ett hot mot integrationen i regionen.Motionären kritiserar det förhållandet att prissättningen är reglerad i ettmellanstatligt avtal. I stället bör ansvaret för finansieringen av bronföras ned till Øresundsbrokonsortiet, som således bör ges rätten att självtavgöra den prisnivå som är lämplig för att optimala intäkter skall nås.Utskottets ställningstagandeFrågan om avgifterna på har tidigare behandlats av ;senaste gången (bet. 2002/03:TU1). Utskottet har sedan dessinte ändrat uppfattning. Enligt gällande transportpolitiska principer ärdet inte statens uppgift att bestämma biljettpriserna. Utskottetkonstaterar ånyo att broavgifterna skall utformas med beaktande av deriktlinjer som gemensamt har lagts fast av och . För enförändring av dessa grundläggande förutsättningar för prissättningen krävsett nytt avtal med . Utskottet utgår från att Øresundsbrokonsortietnoga följer utvecklingen av trafiken och intäkterna av broavgifterna.Skulle det finnas skäl till förändringar är det konsortiet som har att tainitiativ till sådana. I detta sammanhang vill utskottet understryka detangelägna i att integrationen i utvecklas i positivriktning, på så sätt som också var ett syfte med Örsundsförbindelsen. Motden nu angivna bakgrunden avstyrks här aktuella motionsförslag.JärnvägarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om bl.a. låneram för ,ekonomiska förpliktelser för samt finansiella befogenheter föraffärsverket Statens järnvägar.Utskottet avstyrker motionsförslag om att bolagisera Banverketsproduktionsverksamhet med hänsyn till att påbörjade arbete medkonkurrensutsättning liksom avregleringens effekter först bör utvärderas.Jämför reservation 5 (m).Avsnittets innehållI detta avnitt behandlar utskottet fyra budgetförslag från regeringen inomverksamhetsområdet (prop. 2003/04:1 utgiftsområde 22 punkterna 6-9). Regeringen föreslår att riksdagen6. godkänner att regeringen för får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 15 för för denförsta, den andra och den tredje utbyggnadsetappen av mellanNyland och ,7. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:4 Banverket:Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 14 500 000 000kr ,8. bemyndigar regeringen att för ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst 25 ,9. bemyndigar regeringen att ge , samt de verksamheter somnumera bedrivs i aktiebolag, finansiella befogenheter i enlighetmed vad regeringen förordar.Vidare behandlar utskottet följande motion:- 2003/04:T530 yrkande 8 av m.fl. (m).Låneram för m.m.Regeringens förslagByggandet av och upprustning av mellan ochUmeå är av väsentlig regionalpolitisk betydelse. har lämnatregeringen bemyndiganden att godkänna ett avtal om byggandet av Botniabananmellan staten, kommun, , kommun,kommun, och länslandsting (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Förändamålet har ett bolag, , bildats. Botniabanankostnadsberäknades i avtalet till i prisnivå den 1januari 1997. Kostnaderna för utbyggnaden har efter avtalets ingångberäknats bli ca högre i prisnivå den 1 januari 2001.Utbyggnaden skall finansieras genom lån i som skallåterbetalas på högst . skall Banverketårligen erlägga hyra för till . När hyrestidenlöpt ut skall överta till en kostnad av 1 miljonkronor.Utvidgad låneramRiksdagen har bemyndigat regeringen att ta upp lån inom enlåneram på för . Denna låneram börutvidgas så att den täcker finansieringen av hela mellan Nylandoch . Regeringen bör därför bemyndigas att låta lånaut högst till för utbyggnaden avBotniabanan på hela sträckan . Av den föreslagna låneramen avser10 produktionskostnader och 4 100 miljoner kronorfinansiella kostnader och indexuppräkning.Kostnadsberäkningen är gjord innan regeringen beslutade om tillåtlighetenligt för den avslutande etappen mellan och Umeå.Under hösten 2003 färdigställs en ny kostnadsberäkning för Botniabananbaserad på att alla tillåtlighetsbeslut har fattats. Det kan bli aktuelltför regeringen att återkomma till i frågan om Botniabanansfinansiering.Sammanfattningsvis föreslår regeringen att regeringen får besluta om enlåneram i om högst för BotniabananAB för den första, den andra och den tredje utbyggnadsetappen av Bot-niabanan mellan och om ekonomiska åtagandenDen verksamhet som bedriver innebär att ingårlångsiktiga avtal som medför ekonomiska förpliktelser framåt itiden. I propositionen begärs mot denna bakgrund bemyndiganden om att ingåekonomiska förpliktelser. För byggandet av begär regeringenbemyndigande på . Bemyndigandet avser delsproduktionskostnaden om ca , dels den totalaräntekostnaden om ca 10 000 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeKostnadsredovisningRegeringen har 2001 ochbudgetpropositionerna för samt 2003 behandlat olika frågor när det gäller organisation, planeringoch finansiering av järnvägsprojektet redovisningarna framgår bl.a. att regeringen bemyndigades i juni 1998att godkänna ett avtal om byggandet av , från norr omKramfors till via . Byggandet av , som omfattar19 mil järnväg med 140 broar och tunnel, påbörjades hösten1999.Botniabanan kostnadsberäknades i avtalet till iprisnivå den 1 januari 1997.Tillåtlighetsprövning enligt som trädde i kraft den 1 januari1999 var inte förutsatt när avtalet om ingicks . I juni2001 beslutade regeringen om tillåtlighet enligt förBotniabanans etapp 2 . lämnade BotniabananAB en rapport till regeringen om projektets fortskridande. Botniabanan ABberäknade att tidsplanen för färdigställande skulle komma att förlängas för etapp 1 och för etapperna 2 och 3.Botniabanan AB:s rapport redovisar också en fördyring av projektet på istorleksordningen jämfört med den kostnadsberäkningsom fanns vid tecknandet av . Enligt bolagetberodde kostnadsfördyringen till största delen på en mer omfattandeplaneringsprocess än vad som tidigare förutsatts. En bidragande orsak tilldetta har bl.a. varit miljölagstiftningens ändrade prövningsförfarande förjärnvägsutbyggnader. Även ändrade normer för att bygga järnvägar hadebidragit till kostnadsfördyringen.I budgetpropositionen för tog regeringen upp behovet av ökade medeltill utbyggnaden av och beräkningen av den hyra som Banverketskall betala fr.o.m. att banan tas i drift. Regeringen föreslog attfinansieringen löstes för resterande utbyggnadsdel av etapp 1mellan och , för etapp 2 mellan och Örnsköldsviksamt för fortsatt planeringsarbete. Regeringen borde därför bemyndigas attlåta låna ut högst tillBotniabanan AB. beslutade i enlighet med detta.I maj 2002 beslutade regeringen om tillåtlighet enligt förBotniabanan etapp 3, delen , vilket inte inkluderats i avregeringen tidigare föreslagna låneramar för utbyggnaden av Botniabanan.I budgetpropositionen för begärde regeringen ett bemyndigande förbyggandet av på . Bemyndigandet bestod avtvå delar. fick av staten rätt att ta upp lån iRiksgäldskontoret för att finansiera utbyggnaden. Totalt beräknadesbyggkostnaden till ca , inkl. räntor , i prisnivå 2004. När är färdigställd skall Botniabanan ABhyra ut banan till . Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnadenpå hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen.Lånen skall amorteras . Med en antagen räntenivå på blirräntekostnaden ca . Denna kostnad, liksom amorteringar på lånen, kommer att belasta anslag. Detbegärda bemyndigandet avser dels produktionskostnader om ca 15 miljarderkronor, dels den totala räntekostnaden om ca 10miljarder kronor. beslutade i enlighet med regeringens förslag.I tilläggsbudget för godkände att regeringen får beslutaom en låneram i Riksgäldkontoret om högst förBotniabanan AB för de första och andra etapperna mellan ochHusum respektive och , för den tredje utbyggnadsetappenpå delen samt för planeringsarbeten för den återståendedelen av den tredje utbyggnadsetappen Nordmaling-Umeå.I budgetpropositionen för föreslår regeringen, som framgått, attriksdagen godkänner en låneram om högst för den första,andra och tredje utbyggnadsetappen av mellan och ett bemyndigande om begärs, vilket avser - ilikhet med - dels produktionskostnader om , delsräntekostnader om 10 miljarder kronor.Som framgått ovan är kostnadsberäkningen gjord innan regeringen beslutadeom tillåtlighet enligt för den avslutande etappen mellanNordmaling och . färdigställs en ny kostnadsberäkningför baserad på att alla tillåtlighetsbeslut har fattats. Detkan bli aktuellt för regeringen att återkomma till i frågan omBotniabanans finansiering.Från och med år 2009 kommer att debiteras hyra för Botniabanan.StällningstagandeUtskottet vill framhålla att byggandet av utmed Norrlandskustenmellan och är av betydelse från såväl ett nationellt somregionalpolitiskt perspektiv. Det handlar bl.a. om betydligt kortarerestider mellan orterna längs den aktuella sträckan som gör attarbetsmarknaden kan vidgas, att tillgängligheten till högre studier kanökas och att näringslivet kan ges möjlighet till mer effektiva långvägagodstransporter.Utskottet anser det vara av största vikt att genomförs ienlighet med uppställda ekonomiska och tidsmässiga planer. Det rör sig ommycket omfattande belopp. Utskottet har därför nogsamt tagit del avregeringens utförliga redovisningar i bl.a. budgetpropositionerna för åren2002, 2003 och 2004.Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis noggrant följerprojektet och liksom regelbundet återkommer till med enfortlöpande redovisning av framåtskridandet och det ekonomiska läget förbyggandet av Botniabanan.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vad regeringen i propositionenföreslår om låneram för eller bemyndigandet om ekonomiskaförpliktelser rörande byggandet av Botniabanan.Ekonomiska förpliktelser för BanverketRegeringens förslagDen verksamhet som bedriver innebär att ingårlångsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser framåti tiden. Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande driftoch underhåll. har också regeringens uppdrag att lämna bidrag förolika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagarennormalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. I propositionenbegär regeringen därför ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser.Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag därfleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) omstatsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser internaresultatenheter eller externa leverantörer. För dessa ändamål begärregeringen ett bemyndigande om 14 500 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen i propositionen förslårom bemyndiganden rörande ekonomiska förpliktelser för ramanslaget 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter.Banverkets produktionsverksamhetMotionsförslagI motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) framhålls att enbolagisering av konkurrensutsatta verksamheter krävs för att tydliggöraBanverkets olika roller. En effektivisering och besparing är, enligtmotionärernas mening, möjlig att uppnå genom att upphandla hela Banverketsproduktion. Alla anläggnings- och underhållsarbeten skall då upphandlas ikonkurrens. Staten bör som ägare av infrastrukturen utvecklas till attuppträda som en kompetent upphandlare av tjänster. Projektering ochbyggande bör upphandlas och byggas i konkurrens mellan marknadens aktörer (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande om Banverketsproduktionsverksamhet (bet. 2002/03:TU1, s. 52) framhöllutskottet bl.a. att genom ett beslut i är delar avBanverkets produktion konkurrensutsatta . Banverketsverksamhet bygger på en tydlig rollfördelning mellan förvaltande ochproducerande enheter.Utskottet vill återigen framhålla att år2001 handlar upp all projektering, ny- och ombyggnadsverksamhet ikonkurrens i enlighet med bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling.Det innebär att den verksamhet som bedrivs av Projektering ochIndustridivisionen är fullt konkurrensutsatt. Utskottet vill erinra om attBanverket även delvis upphandlar drift- ochunderhållsverksamheten på motsvarande sätt.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av rationaliseringaroch effektiviseringar för att vidmakthålla och utveckla järnvägsnätet.Utskottet har dock förståelse för att konkurrensutsättning av vissamarknader kan kräva särskilda hänsynstaganden när det gäller trafiksäkerhet, arbetsmiljö m.m. En stegvis utveckling av konkurrensutsättningen påsådana områden kan därför ge värdefull kunskap och erfarenhet, så attoönskade effekter av en avreglering minimeras eller undviks. Utskottet villi sammanhanget erinra om att för vissa delar av den i Storbritannienavreglerade järnvägssektorn har staten sett sig nödsakad att återtakontrollen.Mot bakgrund av vad utskottet nu uttalat ser utskottet positivt på attregeringen uppmärksammat frågor om avregleringens effekter. Således harnäringsminister i svar på fråga (fr.2002/03:1271) om en utvärdering av avregleringens effekter bl.a. anfört attregeringen anser det vara av värde att få en samlad bild av resultatet avde utvärderingar som gjorts över de avreglerade sektorerna och avser därförunder hösten initiera att en sådan översyn görs.Med hänsyn till vad utskottet ovan redogjort för anser utskottet att enkonkurrensutsättning och bolagisering av produktionsverksamhet ienlighet med vad som förordas i motionen inte kan tillstyrkas. Erfarenheterav påbörjade konkurrensutsättning av vissa verksamheter liksomavregleringens effekter på andra statliga infrastrukturområden bör förstutvärderas. Motion 2003/04:T530 (m) yrkande 8 avstyrks således.Finansiella befogenheter för affärsverket Statens järnvägarRegeringens förslagUppdraget för affärsverket är att förvalta den egendomoch ansvara för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick iaffärsverket Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes tillaktiebolag /2001 eller som därefter avvecklats ellerförts över till myndigheter eller aktiebolag. Den nuvarande personalen iaffärsverket kommer att minska ytterligare under år 2003till ca 110 personer.I propositionen (prop. 2002/2003:86) Åtgärder för att stärka denfinansiella ställningen i föreslog regeringen bl.a. att SJ AB:såtagande att förse Rikstrafiken med fordon tas bort på så sätt att fordonsom används i av staten upphandlad trafik överlämnas till affärsverketStatens järnvägar, som hyr ut fordonen till Rikstrafikens operatörer.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringenatt ge affärsverket finansiella befogenheter ienlighet med vad som förordas i propositionen. Det gäller att få tecknaunderuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt och placera medel enligtgällande finanspolicy.Enligt riksdagsbeslut har Statens järnvägars hittillsvarande behov av medeltäckts genom egen finansiering och upplåning på kapitalmarknaden, däriblandhos . har tidigare godkänt enfinansieringsplan för . Efter omvandlingen till aktiebolaghar regeringen ansett att långsiktig upplåning för de nya bolagen i principhelt bör ske på den öppna kreditmarknaden. Med tanke på den komplexabolagiseringsprocessen har regeringen dock konstaterat att en omedelbarupplåning på den öppna kreditmarknaden skulle innebära en finansiellbelastning och en ökad risk för det eller de nya aktiebolagen. Utlåningfrån till andra än affärsverk och statliga myndigheterkräver godkännande.Riksdagen har i budgetpropositionen godkänt en låneram om totalt16 för affärsverket och de nya SJ-bolagens totala upplåning i och utanför och i samband därmed bemyndigat regeringen attbesluta om hur denna skall fördelas. Låneramen var utnyttjadför leasing- och leaseholdåtaganden på och för lån iRiksgäldskontoret på dvs. till totalt 14 071 miljonerkronor. har genom beslutet avseende prop. 2002/2003:86 Åtgärderför att stärka den finansiella ställningen i godkänt att SJ AB:slåneram i uppgår till 2004-2007.Med tanke på den komplexa bolagiseringsprocessen och attomstruktureringsarbetet har tagit än beräknat även för övriganybildade bolag har regeringen konstaterat att bolagen haft svårigheter attfinansiera sig på den öppna kreditmarknaden.Regeringen föreslår därför att övriga bolag, dvs. Euromaint, ,Jernhusen och Swedcarrier får en låneram i somuppgår till totalt . Regeringen föreslår vidare attden får bemyndigande att fördela ramen mellan bolagen.Affärsverket föreslås få en låneram i Riksgäldskontoretpå och en låneram för sina leasing- ochleaseholdåtaganden på 10 000 miljoner kronor.Staten ansvarar för de leasing- och leaseholdåtaganden avseendejärnvägsmateriel som förvaltas av affärsverket och därmaterielen hyrs av , och AB.Till följd av beslut att stärka den finansiella ställningen i SJAB kommer uthyrning att ske från till ytterligare ettantal tågoperatörer. skall för statens åtagande betala enriskavspeglande avgift som fastställs av . För att täckaaffärsverkets kostnader för denna tas en avgift ut av respektive berörtbolag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen i propositionen föreslårom bemyndiganden rörande finansiella befogenheter för ,samt de verksamheter som bedrivs i aktiebolag.Utskottet kan i övrigt konstatera att beslutade om enny budgetlag. Den nya lagen (1996:1059) om statsbudgeten medförde bl.a. atten ny modell infördes för statliga garantier. Syftet med den nya modellenär dels att göra verksamheten finansiellt självbärande så att risken förstora oförutsedda budgetbelastningar minimeras, dels att synliggöra dekostnader som de statliga garantierna utgör i form av finansiella risker.Detta syfte uppnås bl.a. genom att en riskbaserad avgift tas ut för varjegarantiobjekt. Avgiften förs till en garantireserv i somkommer att belastas vid ett eventuellt infriande av garantin. Verksamhetenförutsätts således bli finansiellt självbärande på lång sikt.SjöfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyra budgetförslag från regeringen inomverksamhetsområdet (prop. 2003/04:1 utgiftsområde 22 punkterna 10-13). Regeringen föreslår att riksdagen10. godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigarregeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet förSjöfartsverket i enlighet med vad regeringen förordar,11. bemyndigar regeringen att för ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringen förordar,12. godkänner förslaget till investeringsplan för för 2004-2006,13. godkänner att av inflytande farledsavgifter år 2004får lämnas i bidrag till Handelsflottans kultur- och fritidsråd.Vidare behandlar utskottet följande 23 motioner med 32 yrkanden:Investeringsplan för Sjöfartsverket- 2003/04:T208 av ()Handelsflottans kultur- och fritidsråd- 2003/04:T530 yrkande 18 av m.fl. (m)Sjöfartsstöd och internationell sjöfartspolitik- 2003/04:T429 av ()- 2003/04:T493 av och ()- 2003/04:T530 yrkande 13 av m.fl. (m)- 2003/04:T562 yrkande 16 av m.fl. (fp)- 2003/04:MJ408 yrkande 5 av m.fl. (kd)Handelssjöfartens kostnadsansvar m.m.- 2003/04:T285 av och (båda m)- 2003/04:T299 av ()- 2003/04:T322 av ()- 2003/04:T366 av ()- 2003/04:T377 av ()- 2003/04:T441 yrkandena 2, 4 och 5 av m.fl. (kd)- 2003/04:T453 yrkande 4 av m.fl. (m)-2003/04:T530 yrkandena 16 och 17 av m.fl. (m)- 2003/04:T544 av och (båda s)Vänersjöfarten samt övrig insjö- och kustsjöfart- 2003/04:T343 av ()-2003/04:T397 av m.fl. (s)- 2003/04:T436 av ()- 2003/04:T441 yrkande 6 av m.fl. (kd)- 2003/04:T495 av och (båda c)- 2003/04:T562 yrkande 4 av m.fl. (fp)- 2003/04:T564 yrkande 42 av m.fl. (c)Konkurrenssituationen i hamnar- 2003/04:T530 yrkande 14 av m.fl. (m)- 2003/04:T562 yrkande 17 av m.fl. (fp)Fritidsbåtsregister- 2003/04:T340 av ()- 2003/04:T467 yrkande 1 av m.fl. (v)- 2003/04:T511 av ()Karensdag för personal i inrikes sjöfart- 2003/04:T386 av ().Ekonomiska mål m.m. för SjöfartsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om ekonomiska mål förSjöfartsverket eller bemyndiganden om fastställande av utdelning ochskattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar.Regeringens förslagSjöfartsverket skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås.Detta skall ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning.Sjöfartsverket har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efterskattemotsvarighet) för om . Vidare skall verket haen soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller attverkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat fr.o.m. år1995.Regeringen anser att med tanke på att verket genomför en samhällsekonomisktviktig investering i farlederna in till hamn, vilket under enperiod kommer att ge högre kostnader och en sämre resultatutveckling förverket, är räntabilitetskravet om rimligt. Regeringen anser därföratt räntabilitetskravet om även fortsättningsvis skall gälla, men medskillnaden att det bör gälla över en konjunkturcykel i stället för entreårsperiod. Skälet till denna förändring är att en konjunkturcykel är merändamålsenligt då verkets huvudintäkter är helt beroende avkonjunkturutvecklingen. Det långsiktiga målet för nivån på räntabilitetenär att den skall vara företagsekonomiskt motiverad, och därför avserregeringen att noggrant följa lönsamhetsutvecklingen hos Sjöfartsverket.Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet för soliditeten pålägst skall kvarstå och att farledsavgifterna får öka med högstnettoprisindex räknat . Beträffande utdelningskravet anserregeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat somresultatet efter skattemotsvarighet.Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställasslutligt av regeringen i samband med bokslutet.Regeringen lämnar också - i likhet - en redovisning avSjöfartsverkets tvist med skattemyndigheten.