bet · GQ01FIU21 · 2003-05-27 00:00:00 — 2002/03:RR13) samt demotioner som under beredningen av ärendethar överlämnats från trafikutskottet.Enligt 5 kap. 12 § fjärde stycketriksdagsordningen får beslut om anslagför löpande budgetår som innebär att enutgiftsram påverkas inte fattas innanbeslut om godkännande av ändradutgiftsram fattas. I utskottets förslagtill riksdagsbeslut tas således förslageni propositionen och motionerna om ändraderamar och anslag upp i en punkt, punkt31. I denna punkt behandlas också deförslag till lagändringar, bemyndigandensamt anslagsvillkor som påverkaranslagen. Övriga frågor behandlas somegna punkter i utskottets förslag tillriksdagsbeslut, vilket markeras med ensammanfattningsruta med utskottetsförslag till riksdagsbeslut.Omstrukturering av statliga företagEn förbättrad kapitalstruktur i statligabolagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att särskildaåtgärder vidtas för att underlättafinansiella omstruktureringar inom denstatliga bolagssfären. Utskottet anseratt inflytande överetgärderna bör tydliggöras iförhållande till regeringens förslag.Vidare redovisar utskottet hurförslaget bör kunna inordnas iriksdagens rambeslutsmodell förhanteringen av budgetpropositionen. Deaktuella motionerna avstyrks medhänvisning till de förtydligandenutskottet förordar av regeringensförslag.Jämför reservationerna 1 (m, fp, c) och2 (kd).PropositionenRegeringen framhåller att den harstora möjligheter att påverka storlekenpå de statliga bolagens utdelningar tillstatsbudgeten. Dess möjligheter attåterföra medel till bolagen när dettabehövs är däremot begränsade. Dettabegränsar ägarens handlingsmöjligheter påett, enligt regeringens mening, olämpligtsätt. Regeringen saknar en privatföretagsägares möjlighet att fördela resurser mellan olika företag. Därför kanden inte sätta in medel i statliga bolagför att få bättre förutsättningar attjustera bolagens finansiella strukturgenom extra utdelningar. Den kan inteheller vidta de åtgärder som kan krävas istatliga företag med ekonomiska problem.Vidare har delägda företag ofta hembudsavtal av olika slag som regeringen intekan fullfölja utan särskiltriksdagsbeslut. Sammantaget gör detta attstatens företagsförvaltning hämmas tillnackdel för företagens utveckling.Regeringen föreslår att man i sambandmed en översyn av kapitalstrukturen istatligt ägda bolag ska besluta om extrautdelningar på somtillförs ett särskilt konto iRiksgäldskontoret för insatser i avstaten hel- och delägda aktiebolag.Insatserna kan vara aktieägartillskott iolika former, lån eller avse andra avriksdagen beslutade ändamål. Insatsernaska vara avsedda för att vidareutvecklaen väl fungerande verksamhet som kräverytterligare kapital eller för att kunnautnyttja hembudsavtal som redan tecknats.EU:s regelverk för stöd i enlighet meds.k. market investor principle skabeaktas vid eventuella kapitalinsatser.Det föreslagna beloppet har bestämtsmed hjälp av en uppskattning att det ärmöjligt att genomföra engångsutdelningarpå utan att destatliga bolagens finansiella ställningskadas. De extra utdelningarna förutsesbli beslutade under 2003.I normalfallet ska riksdagensgodkännande för en kapitalinsats inhämtasinnan den görs. Regeringen föreslåremellertid att den i undantagsfall, därbeslut inte kan vänta, t.ex. underriksdagens sommaruppehåll, bemyndigasavseende mindre belopp att utan dröjsmålgöra nödvändiga kapitalinsatser. I dessafall ska medgivande inhämtas iefterhand.MotionernaModerata samlingspartiet motsätter sig imotion Fi18 regeringens förslag omförbättrad kapitalstruktur i statligabolag (yrkande 2). Motionärerna anser attförslaget är demokratiskt tvivelaktigteftersom det skulle leda till attriksdagen - som företräder bolagensägare, dvs. medborgare - fårbegränsad handlingsfrihet avseendeanvändningen av skattebetalarnas pengarför kapitaltillskott i statligaaktiebolag. Vidare riskerar förslaget attskada de företag som ska tvingas till enextra utdelning av kapital. Det ärsamtidigt oklart om regeringens förslagstår i överenskommelse med . Motionärerna framhåller attden föreslagna ordningen kan leda tillsnedvriden konkurrens på de marknader därstatligt ägda företag verkar vid sidan omprivata företag.I motion Fi23 framhållerKristdemokraterna att regeringens förslagom förbättrad kapitalstruktur i statligabolag inte är förenligt med 17 och 18 §§lagen (1996:1059) om statsbudgeten.Motionärerna anser att omfördelning avstatliga tillgångar måste ske inomstatsbudgeten (yrkande 3). Att finansieraförändringar av kapitalstrukturen istatligt ägda bolag utanför statsbudgetenbidrar enligt motionärerna till attminska öppenheten avseende finansiellaförbindelser mellan offentligamyndigheter och offentliga företag.Motionärerna förordar därför attriksdagen stiftar en lag som avgränsaranvändningen av det gemensammaomstruktureringskontot iRiksgäldskontoret och beskriver hur demedel som använts ska redovisas istatsbudgeten, detta för att ökaöppenheten samt inordna modellen förförändringar i statliga bolagskapitalstruktur i statsbudgeten. En sådanlag bör tydligt avgränsa regeringensbefogenhet att göra kapitalinsatser utanatt i förväg ha inhämtat riksdagensgodkännande (yrkande 4).Även redovisar i sinmotion Fi17 att man avstyrker regeringensförslag att flytta medel mellan statligabolag utanför statsbudgeten. Någotformellt yrkande förs dock inte fram pådenna punkt.RegeringsformenRegeringsformens bestämmelser omfinansmakten är inte särskiltdetaljerade. Av regeringsformen framgåremellertid att statens medel inte fåranvändas på annat sätt än harbestämt (9 kap. 2 § första stycket) ochdet sker främst genom budgetregleringen(9 kap. 2 § andra stycket). Tekniskt settgår det till på så sätt att riksdagenanvisar anslag till angivna ändamål(9:3).Riksdagen får emellertid enligt 9 kap.2 § andra stycket bestämma att statsmedelska tas i anspråk i annan ordning ängenom budgetreglering. Som illustrationkan här nämnas s.k. specialdestination. Iförarbetena till regeringsformen skildeman mellan tre slag avspecialdestination:1. Vid sidan om statsbudgeten(t.ex. ATP).2.3. I anslutning till statsbudgeten(t.ex. affärsverken).4.5. Inom statsbudgeten.6.Den första formen av specialdestinationsker helt utanför budgetregleringen. Denandra påverkar statsbudgeten på så sättatt t.ex. vinstmedel förs upp påinkomsttitel. Den tredjespecialdestinationen sker helt inom ramenför statsbudgeten. har sammaformella inflytande över specialdestinationerna som över anslagen.Lag om statsbudgeten (budgetlagen)Bruttoredovisningsprincipen innebär attstatens inkomster och utgifter ska tasupp var för sig på statsbudgeten.Principen kommer till uttryck ibudgetlagen bl.a. i 17 § där det står attstatens inkomster och utgifter skabudgeteras och redovisas brutto påstatsbudgeten. Undantag från dennabestämmelse gäller om inkomsterna från enverksamhet endast bidrar till att täckaverksamhetens kostnader (17 § förstastycket) och om statens kostnader heltska täckas med verksamhetens intäkter (18§). Inkomsterna regleras också i 9 §, därbegreppet definieras, och i 30 §, somsäger att om har beslutat omförsäljning av egendom ska inkomstenredovisas mot en inkomsttitel påstatsbudgeten, om inte riksdagenbestämmer annat.En annan princip som regleras ibudgetlagen är fullständighetsprincipen.Enligt 16 § ska regeringens förslag tillstatsbudget omfatta alla inkomster ochutgifter med de undantag som nämns iföregående stycke.För vissa typer av investeringar kanriksdagen besluta att finansiering skaske på annat sätt än genom anslag ellerlån (23 §).Nuvarande ordning för budgetering ochredovisning av inkomster från utdelningarsamt utgifter för insatser i statligabolagInkomster från utdelningar redovisas avriksdagen mot inkomsttitel.Insatser i form av utgift föraktieägartillskott beslutas genom attanslag anvisas för ändamålet, medan lånkan tas upp av myndigheterna inom denkreditram som årligenfastställer och de närmare villkor somregeringen beslutar om. Även andra formerför tillskott har förekommit på senareår.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet framhåller i sittyttrande (KU6y) att det finns goda skälatt underlätta kapitalomstruktureringar iden statliga företagssfären genom atttillämpa specialdestination. Förfarandetkan liknas vid att staten agerar sommoderbolag och ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansierar dettamed medel från andra dotterföretag.Konstitutionsutskottet anser emellertidatt regeringens förslag bör modifieras påett par punkter.För det första bör bemyndigandet inteinnebära att regeringen i brådskande falloch för smärre belopp får besluta omkapitalinsatser. bör besluta ivarje enskilt fall om kapitalinsatser.För det andra bör bemyndigandettidsbegränsas. Att på föreslaget sättföra inkomster från extrautdelningar tillett särskilt konto i Riksgäldskontoretmåste vara en engångsåtgärd. Kontotsvaraktighet bör dessutom bli föremål förriksdagens årliga prövning. Önskarregeringen att överblivna medel ska ståkvar på kontot i ävenunder får den återkomma medförslag härom senare, lämpligtvis ibudgetpropositionen. Skulle riksdageninte förlänga bemyndigandet skainnestående medel på kontot iRiksgäldskontoret jämte eventuellaytterligare utdelningsinkomster frånextrautdelningarna redovisas motinkomsttitel i statsbudgeten.Slutligen bör det tydligt framgå avriksdagens beslut att maximalt 3miljarder kronor får överföras till detsärskilda kontot.Konstitutionsutskottet framhållervidare att det kan finnas anledning att ilämpligt sammanhang närmare övervägaformerna för kapitalomstruktureringar iden statliga företagssfären. Omregeringen menar att det ska finnas enpermanent särskild ordning för sådanabeslut bör den återkomma till riksdagenmed förslag om hur en sådan ordning börregleras.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med anserfinansutskottet att det finns goda skälatt skapa en ordning som underlättarkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunnaagera på samma sätt som ett moderbolagsom ger koncernbidrag till vissadotterbolag och finansiera detta medmedel från andra dotterföretag. Utskottetvill dock understryka att förslaget börges en sådan form att riksdagensinflytande garanteras på ett rimligt sättoch att också ges möjlighet attutöva finansmakten på ett korrekt sätt.Såsom förordar bördärför förslaget modifieras på ett parpunkter. Vidare bör förslaget få enutformning som kan anpassas tillriksdagens beslutsordning förstatsbudgeten, den s.k.rambeslutsmodellen.Finansutskottet delarkonstitutionsutskottets uppfattning attregeringen inte bör bemyndigas att ibrådskande fall och för smärre belopp fåbesluta om kapitalinsatser. börbesluta om kapitalinsatser till statligaföretag i varje enskilt fall.Konstitutionsutskottet bedömer vidareatt det föreslagna sättet att förainkomster från extra utdelningar till ettsärskilt konto i måstevara en engångsåtgärd. Kontotsvaraktighet bör dessutom bli föremål förriksdagens årliga prövning. Överblivnamedel på kontot i börefter förslag av regeringen ibudgetpropositionen kunna överföras tillnästa budgetår. Skulle inteförlänga bemyndigandet ska enligtkonstitutionsutskottet innestående medelpå kontot i jämteeventuella ytterligareutdelningsinkomster frånextrautdelningarna redovisas motinkomsttitel i statsbudgeten.Det nämns inte i propositionen om detär regeringens avsikt att senare föraytterligare medel till det särskildakontot i har emellertid i sittfortsatta resonemang förutsatt attverksamheten kan komma att utsträckastill tiden efter 2003.Slutligen bör det enligtkonstitutionsutskottet tydligt framgå avriksdagens beslut att maximalt 3miljarder kronor får överföras till detsärskilda kontot.Finansutskottet delarkonstitutionsutskottets principiellainställning och förordar att högst 3miljarder kronor överförs 2003 från destatliga bolagen till ett särskilt kontoi . Med tanke på attutgifter för omstrukturering av statligaföretag genom den av regeringenföreslagna konstruktionen behandlas vidsidan av statsbudgeten bör det klargörasatt detta är medel från statliga bolagsom annars skulle ha legat kvar ibolagen. De ordinarie utdelningarnaförutses liksom redovisas påsärskild inkomsttitel understatsbudgetens inkomster. Den lösning somutskottet här föreslår begränsar intemöjligheten att finansiera andraåtaganden på statsbudgeten. Utrymmet föratt finansiera andra utgifter överstatsbudgeten förutsätts således varkenöka eller minska med den föreslagnaordningen. Syftet är att skapamöjligheter till omstruktureringar i denstatliga bolagssektorn utan att belastavare sig statsinkomsterna eller trängaundan andra utgifter. Härav följer attordinarie aktieutdelningar inte skatillföras kontot utan dessa ska liksomhittills tillföras statsbudgeten på eninkomsttitel. Gränsdragningen mellan vadsom är ordinarie utdelningar ochsärskilda engångsutdelningar får görasfrån fall till fall. bör taställning till det förväntade beloppetför i taget i anslutning till denordinarie budgetprocessen. Medel får intetillföras kontot på annat sätt.I de fall det inte bara är fråga om enomstrukturering av resurser mellanstatliga bolag utan också finns behov avatt använda skattemedel förkapitaltillskott eller för att starta nytyp av verksamhet bör anvisningen avmedel ske på sedvanligt sätt överstatsbudgeten.Konstitutionsutskottet framhållervidare att det kan finnas anledning att ilämpligt sammanhang närmare övervägaformerna för kapitalomstruktureringar iden statliga företagssfären. Omregeringen menar att det ska finnas enpermanent särskild ordning för sådanabeslut, bör den återkomma till riksdagenmed förslag om hur en sådan ordning börregleras. Omambitionen är att skapa ett beståendesystem för omfördelning av kapital mellanstatliga bolag, är det angeläget att etttydligt regelverk skapas för detta. I detsammanhanget bör utredas hur förslagetförhåller sig till budgetlagen ochgällande praxis om hur kapitalutdelningaroch kapitalinsatser ska beslutas ochredovisas.I avvaktan på en formell reglering börriksdagen, enligt finansutskottetsmening, i samband med budgetpropositionenvarje år ta ställning till hur storamedel som högst ska tillföras kontot iRiksgäldskontoret. Härvid ska framgå ivilken utsträckning överskottet från ettår bör överföras ellertillföras statsbudgeten som inkomst.Underskott får ej uppkomma på kontot,dvs. någon kredit ska inte vara knutentill kontot. I den mån kapitaltillskottbehövs och de ej kan finansieras medtillgängliga medel på kontot börtillskottet i stället tillskjutas genomatt ett anslag anvisas överstatsbudgeten.Regeringen uttalade i proposition1995/96:220 lag om statsbudgeten, medriksdagens instämmande, att statsbudgetenbör ges den avgränsningen att inkomsteroch utgifter samt in- och utbetalningarsom kan antas påverka statens lånebehovska tas upp på statsbudgeten (s. 42). Detbetyder att statsbudgeten ska varafullständig i så måtto att allainkomster, utgifter och andra betalningarsom påverkar statens lånebehov ska ingå iförslaget till statsbudget. Utskottetförutsätter mot denna bakgrund attnettobehållningen på kontot iRiksgäldskontoret ingår i den post påstatsbudgeten som benämns Myndighetersm.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret, netto. Innebördenhärav är att nettobehållningen på kontotkommer att påverka budgetsaldots storlekoch därmed upplåningsbehovet.Huvudprincipen bör vara att riksdagenvarje höst i samband med det s.k.rambeslutet tar ställning till hur storade extra utdelningarna högst får vara ochdärmed beräkna det belopp som skatillföras kontot nästa budgetår. Dettabelopp utgör en ram för verksamheten.Beslut om kapitaltillskott till destatliga företagen bör, som utskottetförordat tidigare, ske i varje enskiltfall i budgetprocessens andra steg underhösten eller senare på tilläggsbudgetunder det löpande budgetåret och beredasav berört utskott under förutsättning attett beslut om extra inleveranserdessförinnan fattats av ochregeringen. Utbetalningar bör kunna görasför att vidareutveckla en väl fungerandeverksamhet som kräver ytterligare kapitaleller för att kunna utnyttja hembudsavtalsom redan tecknats. Utskottet förutsätteratt för stöd i enlighetmed s.k. market investor principle skabeaktas vid eventuella kapitalinsatser.Lån till företagen bör hanteras vidsidan av kontot. I första hand bör låntas på sedvanligt sätt påkreditmarknaden. Företagen kan efterriksdagens godkännande i varje enskiltfall bemyndigas att låna iRiksgäldskontoret eller med stöd avstatlig kreditgaranti låna på den privatakreditmarknaden. För kreditgarantier börde sedvanliga reglerna gälla omavgränsning, tidsbegränsning ochavgiftssättning.Sammanfattningsvis innebär utskottetsförslag följande:· Ett konto inrättas iRiksgäldskontoret dit extra utdelningar ide statliga bolagen förs.·· beslutar itaget om hur stort belopp som skatillföras kontot. tillförskontot högst 3 miljarder kronor.·· Från kontot förs utgifter förkapitaltillskott eller utnyttjande avhembudsavtal i den statligaföretagssfären. beslutar omutgifterna i varje enskilt fall.·· Lån till statliga bolag hanterasej över kontot.·· Om behoven av kapitaltillskottöverstiger tillgängliga medel på kontotfår skillnaden tillskjutas genom attanslag anvisas över statsbudgeten.Underskott får ej uppkomma på kontot.·· Regeringen förutsätts göra entydlig presentation ibudgetpropositionen av hur kontot skafinansieras och utnyttjas. Huvudprincipenbör vara att i anslutning tilldet s.k. rambeslutet fattarbeslut om ramarna för verksamheten genomatt ange hur stort belopp som beräknastillföras kontot nästa budgetår. Därefterfattar beslut i varje enskiltfall i budgetprocessens andra steg ellersenare på tilläggsbudget under detlöpande budgetåret om tillskotten till destatliga bolagen.·Vad utskottet anfört med anledning avförslaget i vårpropositionen omomstrukturering av statliga företag börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet tillstyrker därmeddelvis punkt 37 i propositionen. I denmån motionerna Fi18 (m) yrkande 2 ochFi23 (kd) yrkandena 3 och 4 intetillgodosetts med de förtydligandenutskottet här förordar bör de avslås avriksdagen.Omfinansiering av kapitaltillskott tillTeracom ABUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att av de extrautdelningar som tillförs ett konto iRiksgäldskontoret får högst 500miljoner kronor användas för ettkapitaltillskott till AB.Därmed tillstyrks punkt 38 ipropositionen.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c).PropositionenRegeringen har i propositionenKapitaltillskott till (prop.2002/03:64) föreslagit att ett villkoratkapitaltillskott till skafinansieras med ett lån iRiksgäldskontoret. Regeringen föreslår iden nu aktuella propositionen att enöversyn av kapitalstrukturen i statligtägda bolag ska genomföras. Extrautdelningar ska tillföras ett särskiltkonto i och kunnaanvändas för insatser i av staten hel-och delägda bolag. Regeringen anser attdet i proposition 2002/03:64 omnämndalånet i så snart sommöjligt ska omfinansieras med användningav den föreslagna ordningen för enförbättrad kapitalstruktur då dennalösning är mer ändamålsenlig.Regeringen föreslår därför attriksdagen godkänner att av behållningenpå det särskilda kontot i får högst 500 miljoner kronoranvändas för att återbetala lånet tillRiksgäldskontoret eller för att göra detavsedda kapitaltillskottet till ställningstagandeUtskottet har i det föregående ställt sigbakom att ett särskilt konto inrättas iRiksgäldskontoret dit extra utdelningarfrån vissa statliga bolag förs ochanvänds för kapitaltillskott till andrastatliga bolag. Utskottet tillstyrker isammanhanget att kontot 2003 tillförs ettbelopp om . Av dettabör högst användasför ett kapitaltillskott till AB.Utskottet tillstyrker såledespropositionens förslag (punkt 38).Vasallen ABVidgat uppdrag för Vasallen ABUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att även ska fåutveckla fastigheter som inrättats förförsvarsindustrins behov i enlighet medvad regeringen förordar ivårpropositionen. Därmed tillstyrkspunkt 39 i propositionen.PropositionenI samband med ekonomiskavårproposition beslutades att ettaktiebolag skulle bildas för att utvecklaförsvarsfastigheter som avvecklades genom1996 års försvarsbeslut (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284). Skälet till detta var bl.a.att det var viktigt att en professionellorganisation för fastighetsutvecklinggavs finansiell uthållighet ochaffärsmässiga incitament för utvecklingav fastigheterna. Det bolag som bildades- - skulle i samarbete medkommuner och lokalt näringsliv utvecklaoch förädla fastigheterna för attslutligen sälja dessa på kommersiellavillkor.I samband med ekonomiskavårproposition beslutades att Vasallen ABäven ska ha möjlighet att på kommersiellavillkor förvärva kommunala bostadshus föromvandling till företagslokaler ellerandra lämpliga ändamål för att sedansälja dessa på kommersiella villkor(prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21,rskr. 2001/02:336).Inom Vasallen AB finns stor erfarenhetav att finna nya användningar för lokalersom blivit överflödiga vidregementsnedläggningar, och bolaget har stor kännedom om lokalaförutsättningar för att utvecklafastigheter för ny kommersiell användning. Regeringen föreslår mot dennabakgrund att ska få möjlighetatt på kommersiella villkor utveckla ochförädla fastigheter som inrättats förförsvarsindustrins behov och sedan säljadessa. Det ankommer på och ledning att på affärsmässigagrunder avgöra vilka investeringar sombolaget bör göra.Kompletterande uppgifterEnligt information som utskottet inhämtatfrån ska det föreslagnautvidgade uppdraget för Vasallen ABmöjliggöra för bolaget att praktisktengagera sig i projektet förvärv av fastigheter från . Något annat projekt av dettaslag är inte aktuellt.Karlskoga är en av de nio kommuner sombedömts av regeringen få stora problem pågrund av nedläggningar av regementen ochminskade materielinköp. Därmed omfattasKarlskoga av ett utvecklingsprogram förkommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund avstrukturomvandlingar inom Försvarsmakten(skr. 1999/2000:33, bet. 1999/2000:NU10,rskr. 1999/2000:170). I dekommungemensamma åtgärderna inomutvecklingsprogrammet ingår att statligafastigheter, andra anläggningar somanvänds för militära ändamål och vissamarkområden ska ställas till förfogandeför andra verksamheter och omvandlas föralternativ användning. För delhar man utrett bl.a. möjligheten till uppbyggnad av en mötesplats för forskning,utbildning, näringsliv och kultur -Campus - inom gamlaindustriområde. ,och har redan fått regeringensuppdrag att etablera delar av sinarespektive forskningsverksamheter påområdet.För att säkerställa både lämpligkompetens och säkert investeringskapitalhar kommun vänt sig tillVasallen AB med förfrågan om en förstudieavseende etablering av ett campus iKarlskoga. Bolaget har i sin förstudiefrån ställt sig positivttill idén att köpa mark på Boforsindustriområde, bygga upp campusområdetoch därefter hyra ut det. Då projektetinte omfattar fastigheter friställda avFörsvarsmakten har man gjort bedömningenatt behöver ett utvidgatuppdrag från regeringen för att kunna taett inriktningsbeslut.Finansutskottets ställningstagandeSom framgår av de kompletterandeuppgifterna från avserregeringens förslag att öppna förVasallen AB möjligheten till engagemang iett ur samhällsperspektiv viktigt projekti . Utskottet delar regeringensuppfattning att har både storerfarenhet av att finna nya användningarför lokaler som blivit överflödiga vidregementsnedläggningar och stor kännedomom lokala förutsättningar för attutveckla fastigheter för ny kommersiellanvändning. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet att bolaget ska fåmöjlighet att på kommersiella villkorutveckla och förädla fastigheter som inrättats för försvarsindustrins behov ochsedan sälja dessa.Med hänvisning till det ovan anfördatillstyrks således propositionens förslag(punkt 39).Tilläggsbudget per utgiftsområdeUtgiftsområde 1 Rikets styrelse27:4 Radio- och TV-verketPropositionenI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå . Regeringen har ipropositionen om marksänd digital-TV(prop.