bet · GQ01SOU7 · 2003-03-13 00:00:00 — I sammanhanget är även det arbetesom bedriver i samverkanmed vissa kommuner inom ramen för arbetet med dennationella storstadspolitiken av stort intresse.Motion So496 (s) får därför anses i huvudsaktillgodosedd.Målområde 1: Delaktighet ochinflytande i samhälletUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ettmotionsyrkande gällande koloniträdgårdarseffekter på folkhälsan.PropositionenEnligt propositionen är delaktighet och inflytande isamhället en av de mest grundläggandeförutsättningarna för folkhälsan och skall därförutgöra ett särskilt målområde.För att nå det övergripande nationellafolkhälsomålet skall särskild vikt läggas vid attstärka förmågan och möjligheten till social ochkulturell delaktighet för ekonomiskt och socialtutsatta personer samt vid barns, ungdomars ochäldres möjligheter till inflytande och delaktighet isamhället.MotionenI motion So28 av och (båda s) begärs tillkännagivande om att underpropositionens avsnitt 5, målområde 1: Delaktighetoch inflytande, bör skrivas in att tillgång tillkoloniträdgårdar positivt kan bidra tillpropositionens mål om delaktighet (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena demokrati, mediepolitik,arbetsmarknadspolitik, arbetslivspolitik,jämställdhetspolitik, integrationspolitik,handikappolitik, storstadspolitik, barnpolitik,ungdomspolitik, äldrepolitik, socialtjänstpolitik,folkrörelsepolitik, kulturpolitik ochutbildningspolitik.Utskottet delar bedömningen att tillgång tillkoloniträdgårdar kan ha positiva effekter påfolkhälsan. Något tillkännagivande i enlighet medvad som anförs i motion So28 (s) yrkande 1 kan dockinte komma i fråga. Motionsyrkandet avstyrks.Målområde 2: Ekonomisk och socialtrygghetPropositionenEnligt propositionen är ekonomisk och socialtrygghet en av de mest grundläggandeförutsättningarna för folkhälsan och skall därförutgöra ett särskilt målområde.UtskottetUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena ekonomisk familjepolitik, ekonomiskäldrepolitik, ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp, bostadspolitik, arbetsmarknadspolitik,arbetslivspolitik, utbildningspolitik, hälso- ochsjukvårdspolitik, socialtjänstpolitik,rättsväsendet, kriminalpolitik, allmänna bidrag tillkommuner, jämställdhetspolitik, integrationspolitik,storstadspolitik och ungdomspolitik.Målområde 3: Trygga och godauppväxtvillkorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att , bl.a. medhänvisning till det arbete som pågår påområdet, avslår ett motionsyrkande gällandeunga HBT-personers psykosociala utsatthet.Jämför reservation 13 (fp och c).PropositionenEnligt propositionen är trygga och godauppväxtvillkor avgörande för barns och ungdomarshälsa och för folkhälsan på lång sikt. Trygga ochgoda uppväxtvillkor skall därför utgöra ett särskiltmålområde. Den ökande psykiska ohälsan bland barnoch ungdomar skall uppmärksammas särskilt, liksomutvecklingen av barns och ungdomars levnadsvanor.Aktuell forskning visar att bristande samhörighetmed skolan ökar risken för alla former avpsykosociala problem bland barn och ungdomar,förutom att de leder till sämre skolprestationer.Vissa inslag i skolan har visat sig minska dessarisker, särskilt bland barn med utagerande beteende.Dit hör ett aktivt ledarskap från skolledning,tydliga instruktioner från lärarna, återkoppling påbarnens prestationer, höga förväntningar på elevernafrån lärarna, positiv psykosocial skolmiljö, stortelevinflytande i skolan, förekomst avfritidsverksamhet på skolan och aktivtföräldraengagemang.Att ungdomar, oavsett kön, etnisk tillhörigheteller sexuell läggning, skall ha godaförutsättningar att leva ett självständigt liv ochatt vikt läggs vid att skapa förutsättningar förverkligt inflytande för ungdomar är centrala mål förungdomspolitiken som är viktiga även urfolkhälsosynpunkt.MotionenI motion So32 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om behovet av insatser för attminska unga HBT-personers psykosociala utsatthet(yrkande 7). Enligt motionärerna mår många barn ochungdomar så dåligt att de funderar på självmord.Utförd forskning tyder på att en mycket stor andelav antalet själmordsförsök begås av unga homo-, bi-och transsexuella. För att minska unga HBT-personersutsatthet krävs, enligt motionärerna, en kraftan-strängning för att förbättra attityder och bekämpatrakasserier redan i tidiga skolår.Bakgrund och tidigare behandlingUtbildningsutskottet behandlade i det av riksdagengodkända betänkande 2001/02:UbU6 Hälsa, lärande ochtrygghet motioner om bl.a. mobbning. Utskottetanförde i sin bedömning följande (s. 22 ff.).Utskottet vill med bestämdhet framhålla att varjeform av kränkande behandling är otillåten och istrid med de grundläggande värden som gäller förskolan. Skolans arbete skall präglas av ennolltolerans mot mobbning. Detta gäller mellanelever, mellan vuxna och mellan vuxna och elever.Enligt utskottets bedömning bör emellertidsamtliga motionsyrkanden om åtgärder mot mobbningi skolan avslås av av följande skäl.Tydliga föreskrifter mot mobbning och annankränkande behandling finns i skolansstyrdokument, såsom skollag och läroplaner.Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) är densom verkar inom skolan skyldig att aktivtmotverka alla former av kränkande behandling,såsom mobbning och rasistiska beteenden.Skolhuvudmannen, eller, efter delegation, rektornhar ansvar för att verksamheten bedrivs på ettsådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljösäkerställs. Däri ligger att kränkande behandlinginte får förekomma.I läroplanerna för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet(Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf94) framhålls att skolan skall främja förståelseför andra människor och förmåga till inlevelse.Tendenser till trakasserier skall aktivtbekämpas. Främlingsfientlighet och intoleransskall bemötas med kunskap, öppen diskussion ochaktiva insatser. Det betonas att alla som verkari skolan skall hävda de grundläggande värden somanges i skollagen och i läroplanerna och klart taavstånd från det som strider mot dem.Rektor har enligt Lpo 94 och Lpf 94 ettsärskilt ansvar för att upprätta, genomföra,följa upp och utvärdera skolans handlingsprogramför att förebygga och motverka alla former avkränkande behandling, såsom mobbning ochrasistiska beteenden, bland elever och anställda.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:183). Tillbetänkandet i denna del fogades tre reservationer(m, kd, c).Skolverket har i rapportenRelationer i Skolan en utvecklande ellerdestruktiv kraft redovisat ett regeringsuppdraginnefattande att kartlägga bl.a. förekomsten avsexuella trakasserier, homofobi och könsrelateradmobbning i skolan.Vidare arbetar med ettregeringsuppdrag om mobbning i skolan. Skolverketskall fram till arbeta med att- ta fram lärande exempel på handlingsprogram ocharbetssätt mot kränkande behandling. Exemplen skallvisa på goda resultat när det gäller att minskamobbning och skapa goda lär- och arbetsmiljöer iskolan-- ge stöd till skolor med att granska, utvärdera ochförbättra sitt arbete mot kränkande behandling-- ställa samman och sprida ett referensmaterial somkan användas i förskolor och skolor för att stöttautvecklingen av förebyggande och åtgärdande arbetemot kränkande behandling, t.ex. handlingsprogram-- utarbeta allmänna råd för arbetet med att motverkaalla former av kränkande behandling samt förarbetet med att upprätta handlingsprogram.-Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena barnpolitik, ungdomspolitik,ekonomisk familjepolitik, socialtjänstpolitik,ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp,jämställdhetspolitik, utbildningspolitik,storstadspolitik, hälso- och sjukvårdspolitik,bostadspolitik, integrationspolitik, handikappo-litik, kulturpolitik, rättsväsendet ochkriminalpolitik.Utskottet vill betona att levnadsvanornagrundläggs under barn- och ungdomsåren och har storinverkan på hälsotillståndet under resten av livet.Utskottet delar motionärernas synpunkter i motionSo32 (c) yrkande 7 att det finns ett behov avinsatser för att minska unga HBT-personerspsykosociala utsatthet. Genom det arbete sombedrivits och bedrivs, inom främst , anserdock utskottet att frågan bevakas påett tillfredsställande sätt. Motionen får därföranses i huvudsak tillgodosedd.Målområde 4: Ökad hälsa iarbetslivetPropositionenEnligt propositionen minskar ett bra arbetsliv medväl fungerande arbetsvillkor den arbetsrelateradeohälsan och bidrar till en allmänt förbättrad folk-hälsa samt minskar de sociala skillnaderna i ohälsa.Ökad hälsa i arbetslivet skall därför utgöra ettsärskilt målområde. Det är regeringens bedömningatt, såsom redan sker , kraftfulla ochmångsidiga satsningar, kortsiktiga såväl somlångsiktiga, behövs för att minska den accelererandearbetsrelaterade ohälsan. En god arbetsmiljö är enavgörande faktor. En mängd olika delar i enmänniskas livsvillkor och levnadsvanor har betydelseför vilka åtgärder som krävs för att brytautvecklingen med ökande arbetsrelaterad sjukskriv-ning. En god psykisk och fysisk arbetsmiljö ärsärskilt viktig för att minska hjärt- ochkärlsjukdomar, värk och belastningsskador, psykiskohälsa och andra stressrelaterade sjukdomar.UtskottetUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena arbetslivspolitik, jämställd-hetspolitik, integrationspolitik ochhandikappolitik. Utskottet vill betona en godarbetsmiljös betydelse för folkhälsan.Målområde 5: och säkra miljöeroch produkterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden gällandeskadliga ljudnivåer vid olika evenemang,främst med hänsyn till det uppdrag på områdetsom erhållit. börockså avslå motioner som gäller bl.a.användningen och sammansättningen av petro-leumbaserade bränslen, trafiksäkerhet samtstress som en folkhälsofråga, bl.a. medhänvisning till att de får ansestillgodosedda med det arbete som redanbedrivs.Jämför reservation 14 (kd).PropositionenEnligt propositionen är sunda och säkra miljöer ochprodukter av grundläggande betydelse för folkhälsanoch skall utgöra ett särskilt målområde.De framtida insatserna inom området skall utgåifrån de av beslutade miljökvalitetsmålenoch en kretsloppsstrategi som inkluderar en mil-jöorienterad produktpolitik samt de av riksdagenbeslutade konsumentpolitiska målen. Insatserna föratt skapa en säker trafikmiljö skall på samma visutgå från de av beslutade målen förtransportpolitiken.Vidare anförs i propositionen att en godinomhusmiljö kan bidra till en bättre hälsa. Flerahundra tusen människor upplever sådana besvär avinomhusmiljön att de får symptom. I olika studierbeträffande upplevda besvär av inomhusmiljön angesofta som orsak förekomst av fukt och mögel. Samban-den mellan förekomst av mögel och fukt i byggnaderoch ohälsa kan anses väl belagda. Det bör dockpåpekas att det i det enskilda fallet kan vara svårtatt påvisa direkta samband mellan upplevd ohälsa ochuppmätta förhållanden i byggnaden. Det är väsentligtatt arbetet med att förbättra inomhusmiljönsamordnas med folkhälsoarbetet på alla nivåer isamhället. Inomhusmiljön i är överlag god.De observerade brister som är kopplade till byggna-ders utformning och placering avser framför alltventilation, förhöjda fukthalter som kan ge upphovtill oönskade kemiska emissioner liksom problem medmögel och andra mikroorganismer, samt radon. Till-sammans med aktiv och passiv rökning är dessafaktorer de som är särskilt angelägna att upp-märksamma ur folkhälsosynpunkt, eftersom det finnsbelägg för att de kan bidra till ohälsa. Vidarepekas på att det finns ett tydligt samband mellanmänniskors användning av grönområden för rekreationmer allmänt och tillgången till en grön omgivning idet egna bostadsområdet. Studier visar attmänniskors vardagsmiljöer har stor betydelse förstressnivåer och hälsa. Det har särskilt visat sigatt möjlighet till rekreation och återhämtning it.ex. natur- och grönområden, genomkulturupplevelser eller skapande verksamhet påverkarmänniskors förmåga att återhämta sig från stress.Regeringen anför också att det är särskilt viktigtatt barn och ungdomar inte utsätts för skadligt ljudt.ex. vid diskotek- och konsertbesök. Tinnitus, varsuppkomst kan ha samband med höga ljudnivåer, är ettstort och växande problem. Problemet tycks ävendebutera i allt yngre åldrar. Det finns ettregelverk men i de flesta kommuner når det inte sittsyfte, nämligen att skydda människors hörsel ochhälsa. har beslutat om delmål för buller ibostäder som innebär att antalet människor somutsätts för buller över riktvärdena skall ha minskatmed fram jämfört med läget år 1998.Regeringen har givit i uppdrag attse över regelverket för höga ljudnivåer.I propositionen anförs att regeringen toginitiativ till ett handlingsprogram för ökadtrafiksäkerhet (prop. 1999/2000:1). Programmet angerelva punkter för ökad trafiksäkerhet som skallgenomföras, bl.a. rörande säker cykeltrafik ochsatsningar på de farligaste vägarna. En viktig delav regeringens 11-punktsprogram är att alla partersom kan påverka trafiksäkerheten tar sin del avansvaret för en ökad trafiksäkerhet. Regeringenanser att arbetet med att minska antalet dödade ochskadade i trafikolyckor bör utgöra ett prioriteratområde i det samlade nationella folkhälsoarbetet.Arbetet skall ta sin utgångspunkt i de av riksdagenbeslutade målen om trafikpolitiken från åren 1997och 2001 samt regeringens handlingsprogram för enökad trafiksäkerhet. Dessutom anförs attvägtrafikinspektionen inrättas den 1 januari 2003.Vidare anförs i propositionen att i juni2002 beslutade om delmål för inomhusmiljön inommiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop.2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291).Delmålet skall vara uppnått och innebäratt byggnader och deras egenskaper inte skallpåverka hälsan negativt. I propositionen preciserarregeringen hur delmålet skall nås avseende radon ochventilation.MotionernaI motion So31 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om trafiksäkerhetens betydelse förfolkhälsan (yrkande 4). Enligt motionärerna hartrafiksäkerhetens betydelse undervärderats när detgäller folkhälsan.I motion So28 av och (båda s) begärs tillkännagivande om att ipropositionens avsnitt 5, målområde 5: ochsäkra miljöer, bör ingå koloniernas betydelse förmålet om gröna och återhämtande miljöer på nära håll(yrkande 2).I motion MJ419 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att regeringen följerupp åtagandet om att utreda möjligheten att minskahälsoeffekter genom förändringar av användningen ochsammansättningen av petroleumbaserade bränslen(yrkande 1). Vidare begärs tillkännagivande om attSocialstyrelsen bör få en aktiv roll i utredningensom ser över hur minskade hälsoeffekter uppnås genomförändringar av användningen och sammansättningen avpetroleumbaserade bränslen (yrkande 2). Motionärernaanför att arbetet med att minska hälsoeffekternaorsakade av petroleumbaserade drivmedel är ytterstangeläget, särskilt mot bakgrund av de nya forsk-ningsrön som visar att hälsoeffekterna är meromfattande än man tidigare antagit. Regeringen bördärför följa upp sitt åtagande om atttillsätta en utredning som ser över frågan. Imotionen begärs även tillkännagivande om att ennollvision bör upprättas för de miljörelateradenegativa hälsoeffekterna för att tydliggöra detdirekta sambandet mellan vår livsstil och vår hälsa(yrkande 14). Motionärerna anför att målet bör varaatt den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inteskall drabba vare sig oss själva eller naturen.I motion So206 av () begärstillkännagivande om att det vid konserter och övrigamusikarrangemang alltid finns någon som är ansvarigför ljudanläggningen (yrkande 1). Vidare begärstillkännagivande om att vitesföreläggande kan utgåtill de ansvariga som inte följer gällande bestäm-melser angående ljudnivån (yrkande 2).I motion So213 av () begärstillkännagivande om behovet av åtgärder för attkomma till rätta med de ökande problemen medtinnitus (yrkande 1). Vidare begärs tillkännagivandeom att skärpa kraven för högsta tillåtna nivå förbuller (yrkande 2). Motionären anför att staten kanlagstifta mot för hög ljudnivå.I motion So219 av och (båda mp) begärs tillkännagivande om ennationell lag med fastställda gränsvärden förljudnivåer i offentliga lokaler.I motion So244 av ( ) begärstillkännagivande om gränsvärden för buller videvenemang.I motion So264 av och (båda c)begärs tillkännagivande om begränsningar avljudnivåer på konserter, diskotek m.m. (yrkande 1).Vidare begärs tillkännagivande om ökade resurser föratt sprida kunskaper och öka informationen om hurman förebygger och botar tinnitus (yrkande 2).I motion So287 av () begärstillkännagivande om behov av åtgärder förbegränsning av skadliga ljudnivåer. Motionären anföratt de regler och rekommendationer som angertillåtna ljudnivåer måste kombineras med riktlinjerför hur dessa skall efterlevas. Motionären pekar på att det inte finnsnågon tydlig lagstiftning på området.I motion So292 av () begärstillkännagivande om en översyn av reglerna gällandeljudnivån vid evenemang (yrkande 1). Motionärenanser att en översyn av de nu gällande gränsvärdenaför ljudnivåer bör göras, såväl gränsvärdena inomhussom utomhus. Vidare begärs tillkännagivande omförbättrad information om buller och om hörselskadortill följd av buller (yrkande 2).I motion So432 av och (båda c) begärs tillkännagivande om bekämpning avljudterrorn i samhället. Motionärerna anför att omvi på allvar vill komma till rätta med ljudterrornmåste regering, riksdag och kommuner driva påutvecklingen, agera kraftfullt och snabbt.I motion A318 av m.fl. (kd) yrkastillkännagivande om att stress bör behandlas ur ettbredare perspektiv än bara relaterat tillarbetslivet (yrkande 1). Vidare begärs tillkänna-givande om att stress bör uppmärksammas ifolkhälsoarbetet (yrkande 2).I motion So382 av i (båda s) yrkas tillkännagivande omatt verka för en EU-standard när det gällerallergimärkning av hotell. Motionärerna pekar på attdet saknas en EU-standard, eller gemensam symbol ochmärkning för allergisanering av fastigheter. Detsaknas även en specificering över vad begreppetallergisanerade rum innebär.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade motioner om skadliga ljudnivåersenast i betänkande 2001/2002:SoU19 Folkhälsofrågor.Utskottet anförde därvid följande i sin bedömning(s. 24).När det gäller skadliga ljudnivåer ser utskottet,i likhet med motionärerna, med oro påutvecklingen. Utskottet vidhåller att det är avyttersta vikt att på samhällets alla nivåermotverka hörselskador, t.ex. tinnitus, inte minsthos barn och ungdomar som är en särskildriskgrupp för sådana skador. (folkhälsomål 7) och har behandlat buller ur ettfolkhälsoperspektiv. Utskottet vill peka på attflera initiativ tagits på nationell nivå för attmotverka olägenheter med för höga ljudnivåer iinomhusmiljöer. Stora ansträngningar görs ocksåpå lokal nivå för att komma till rätta med pro-blemet. I några motioner framförs krav pålagstiftning om högsta ljudnivå bl.a. i dessamiljöer. Enligt utskottets mening torde dock inuläget en strikt tillämpning av ochde råd publicerat på området samtett offensivt informations- ochuppföljningsarbete anses som tillräckliga medelför kommunerna att kunna ingripa mot alltför högaljudnivåer i inomhusmiljöer. Utskottet utgår frånatt noga följer och utvärderardet kommunala miljöskyddsarbetet på området. Deaktuella motionerna avstyrktes (res. dels v ochkd dels fp). följde utskottet (rskr.2001/2002:308).Regeringen har givit Socialstyrelseni uppdrag att utvärdera om regelverket kring högaljudnivåer ger avsedd effekt, inklusive eventuellabrister i regelverket. Uppdraget skall, efter attvisst anstånd erhållits, redovisas senast i börjanav . Av uppdraget framgår bl.a. attSocialstyrelsens allmänna råd innehållerrekommendationer för maximala ljudnivåer vidkonserter och diskotek. Vidare framgår att särskildvikt skall läggas vid att belysa om rekommendationerför maximala ljudnivåer bör ändras till riktvärden,i syfte att mer kraftfullt kunna motverkaohälsoeffekter till följd av för höga ljudnivåer. Iuppdraget ingår även att hitta nya lösningar påproblemet med höga ljudnivåer samt att analyseravilka faktorer som varit avgörande i de kommuner därregelverket fungerar tillfredsställande.Regeringen har i den av godkändaproposition /01:130 Svenska miljömål delmåloch åtgärdsstrategier (bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36) anfört (s. 41 f.) att en stor andel avde cancerframkallande ämnena som förekommer isamhället finns i de petroleumbaserade bränslena.Vidare har regeringen därvid anfört att regeringen iproposition 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfrimiljö aviserat ett uppdrag åt atttillsammans med Kemikalieinspektionen ochEnergimyndigheten utreda frågan om förändringar avanvändningen och sammansättningen av petrole-umbaserade bränslen i syfte att få fram underlag förfortsatt agerande inom EU och nationellt.Från har inhämtats att någraåtgärder för att igångsätta det utredningsuppdragsom efterlyses i motion MJ419 (v) yrkandena 1 och 2ännu inte har vidtagits. Då ochrådets direktiv /70/EG av omkvaliteten på bensin och dieselbränslen och omändring av rådets direktiv /12/EEG (EGT nr L 350,28.12.1998 s. 58, Celex 31998L0070) antagitsföreligger det dock nu förutsättningar att se övermiljöklassningssystemet för fordon. Det kan därförfinnas anledning att anta att en utredning rörandefrågan om förändringar av användningen ochsammansättningen av petroleumbaserade bränslen kankomma att tillsättas under hösten 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan inledningsvis ställt sig bakommålområdet och noterar nu att detta omfattarpolitikområdena miljöpolitik, storstadspolitik,bostadspolitik, skydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningar, transportpolitik, trafikpolitikoch konsumentpolitik. Utskottet vill härvid betonaatt arbetet på miljöområdet med miljökvalitetsmåloch dessas uppdelning i delmål har ett stort värdeför att uppnå en bättre folkhälsa.I motion So31 (fp) yrkande 4 pekas på atttrafiksäkerhetens betydelse för folkhälsan harundervärderats. Utskottet konstaterar dock att detpågår ett omfattande arbete på området och attdessutom en särskild myndighet, Vägtrafikin-spektionen, har inrättats. Utskottet ansermot denna bakgrund att motionsyrkandet får anses ihuvudsak tillgodosett.Utskottet instämmer i att tillgång tillkoloniträdgård kan ha positiva effekter påfolkhälsan. Något tillkännagivande i enlighet medvad som anförs i motion So28 (s) yrkande 2 kan dockinte komma i fråga. Motionsyrkandet avstyrks.I motion MJ419 (v) yrkandena 1 och 2 begärstillkännagivanden om att åtgärder bör vidtas för attutreda möjligheterna att minska hälsoeffekternarelaterade till användningen och sammansättningen avpetroleumbaserade bränslen. Utskottet har erfaritatt det finns förutsättningar för att regeringentorde kunna besluta det utredningsuppdrag sommotionärerna efterfrågar under hösten 2003.Motionsyrkandena får härigenom anses i huvudsaktillgodosedda och avstyrks därför.Utskottet har förståelse för det i motion MJ419(v) yrkande 14 framförda förslaget om en nollvisionför de miljörelaterade hälsoeffekterna, men anserinte, mot bakgrund av det omfattande miljöarbete iövrigt som pågår i samhället, att någottillkännagivande från sida behövs.Motionsyrkandet avstyrks.I ett stort antal motionsyrkanden som väckts underden allmänna motionstiden framförs synpunkterpå hur man skall komma till rätta med skadligaljudnivåer vid olika evenemang. Utskottet, som sermed oro på utvecklingen, vidhåller att det är avyttersta vikt att på samhällets alla nivåer motverkahörselskador, t.ex. tinnitus, inte minst hos barnoch ungdomar. Utskottet noterar därför medtillfredsställelse att har beslutat omdelmål för buller i bostäder och att regeringen hargivit i uppdrag att utvärdera omregelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effektoch vilka brister som kan finnas däri.