bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Enligt en tvingandebestämmelse i lagen (1982:80) om anställningsskyddhar arbetstagare även rätt men inte skyldighet attkvarstå i anställning till ålder.Delpension har inte kunnat beviljas efter december2000. De sista utbetalningarna kommer att göras idecember 2004. Det främsta motivet för att avskaffadelpensionen har varit att det reformeradeålderspensionssystemet både är flexibelt och medgerindividuella lösningar i sådan utsträckning attbehovet av en särskild delpensionsförsäkring intelängre anses föreligga.I det nya statliga pensionsavtalet finns detfr.o.m. 2003 möjlighet för arbetsgivarna att beviljadelpension för personer som har medkollektivavtalad pensionsrätt och är i åldern 61-64år.Den parlamentariska äldreberedningen, Senior 2005,har i sitt framlagda slutbetänkandeÄldrepolitik för framtiden (SOU 2003:91) framförtvissa förslag i syfte att öka människors vilja ochmöjligheter att förvärvsarbeta fram tillpensioneringen och därefter. Enligt beredningen börregeringen bl.a. etablera ett femårigt nationelltprojekt med syfte att stärka de äldres (50 +)ställning i arbetslivet, öka arbetskraftsdeltagandetbland personer som är samt tainitiativ till forskning om effekter påarbetskraftsutbudet om fler ges möjlighet tilldeltidslösningar i samband med pensioneringen.Därtill uppmanas parterna på arbetsmarknaden attgranska och överväga förändringar av pensionsavtalenså att dessa ger större möjligheter tillflexibilitet vid utträdet från arbetslivet och intemotverkar rörlighet på arbetsmarknaden samt gerekonomiskt utbyte för den som vill arbeta efter 65års ålder.Av redovisningen ovan framgår att deninkomstgrundade ålderspensionen är mycket flexibel.Med hänsyn härtill och mot bakgrund avÄldreberedningens presenterade förslag som,om de genomförs, kan ytterligare öka flexibilitetenför den äldre arbetskraften anser utskottet att detsaknas skäl för att göra något uttalande ifrågan. Utskottet avstryker därmed motion Sf252yrkandena 1 och 2.När det gäller utbyte av yrkesskadelivränta motengångsbelopp och avdrag på pension har utskottettidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senasti betänkande 2002/03:SfU1. Utskottet anförde bl.a.följande.Enligt lagstiftningen om det nya pensionssystemetskall bl.a. ålderspension i form av inkomstpension,tilläggspension och garantipension minskas medyrkesskadelivränta. Minskningen skall ske med trefjärdedelar av den del av livräntan som överstigeren sjättedels prisbasbelopp. Minskning skall ävenske för livränta som har bytts ut mot engångsbeloppoch görs då som om livräntan fortfarande utgick.Motsvarande regler finns i lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring (YFL), som upphört att gällafr.o.m. men som enligtövergångsbestämmelser fortfarande tillämpas påskador som inträffat före detta datum. Vidareframhöll utskottet att utbyte av större livräntormot engångsbelopp sker med återhållsamhet medankravet på skäl för utbyte är litet när det gällerlåga livräntor, att livräntetagaren får uppgift omvad engångsutbetalningen kommer att medföra iframtiden beträffande avdrag från pension, dvs. attavdrag fortfarande kommer att göras som om livräntanutgick , samt att engångsbeloppet ihuvudsak är beräknat enligt försäkringsmässigaprinciper. Utskottet avstyrkte därmedmotionsyrkandet i fråga liksom ett yrkande om attslopa möjligheten till utbyte av livränta motengångsbelopp.Utskottet finner inte skäl att nu göra någon annanbedömning och avstyrker därmed motion Sf261yrkandena 1 och 2.Beträffande ett återställande av pensionerna till1990 års värde konstaterar utskottet attpensionärerna har kompenserats förbesparingarna på basbeloppet genom en skattelättnad.Något skäl att ytterligare kompensera pensionärernaför detta kan utskottet inte se. Utskottet avstyrkerdärför motion Sf360 yrkande 13.Utskottet vill tillägga attföljsamhetsindexeringen 2003 resulterat i enuppräkning av tilläggspensionen som är betydligtbättre än vad en uppräkning med prisbasbeloppetskulle ha inneburit.20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anlaget 20:2Efterlevandepensioner till vuxna. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Gällande bestämmelserOmställningspension utges sedan den 1 januari 2003under av från dödsfallet (föreden var tiden och var tiden sexmånader). Förlängd omställningspension utges underytterligare om den efterlevande harvårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barnunder som vid dödsfallet stadigvarandevistades i makarnas hem. Är något eller några avbarnen yngre än gäller attomställningspension, utöver den inledande perioden,utges till dess att det yngsta barnet fyllt tolv år.Som en utfyllnadsförmån till den inkomstrelateradeomställningspensionen finns det en garantipension,som kan utges som deninkomstrelaterade förmånen.Regeringen har i tidigare sammanhang förklarat attden inledande omställningspensionen skall förlängastill fr.o.m. 2005.Särskild efterlevandepension till efterlevandemake med nedsatt förvärvsförmåga kan inte beviljasom dödsfallet inträffar efter 2002.PropositionenAnslaget omfattade folkpension,pensionstillskott och ATP i form avomställningspension, förlängd omställningspension,särskild efterlevandepension och änkepension.Från och med den 1 januari 2003 betalasefterlevandepension ut enligt regler som haranpassats till det nya ålderspensionssystemet.Anslaget omfattar omställningspension,förlängd omställningspension, särskildefterlevandepension, änkepension samt garantipensiontill dessa förmåner.Utgifterna för anslaget uppgick till medan anvisade medel uppgick till . Anslaget beräknas underskridasmed ca 2003.För 2003 uppskattas antalet personer medgarantipension till 37 600, vilket är fler än de somuppbar folkpension och pensionstillskott 2002. Dettaberor bl.a. på att inkomstprövning av änkepensiontagits bort.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 20:2 Efterlevandepensioner tillvuxna anvisar ett ramanslag på 15 692 miljonerkronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf359 yrkande 5att beslutar att anvisa 50 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anseratt omställningspensionen skall förlängas från tiotill från . Ett liknandeyrkande återfinns i motion Fi240 yrkande 19 i dennadel av m.fl. (fp).KristdemokraternaKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf398yrkande 8 i denna del att beslutar attanvisa mer än vad regeringenföreslagit. I yrkande 1 begärs beslut om attförlänga omställningspensionen till tolv månader.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den tid under vilkenomställningspension kan utges har förlängts från sextill . Regeringen hardessutom aviserat sin avsikt att återkomma medförslag som förlänger den inledandeomställningspensionen fr.o.m.2005. Mot bakgrund härav och då det saknas utrymmeatt tidigarelägga reformen anser utskottet att någonåtgärd inte är påkallad från sida.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sf359 yrkande 5, Fi240yrkande 19 i denna del och Sf398 yrkandena 1 och 8 idenna del.20:3 Bostadstillägg till pensionärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 20:3Bostadstillägg till pensionärer. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenom BTP vid boende i särskilda boendeformeroch om att utreda förutsättningarna för attförbättra BTP.Jämför reservation nr 52 (m, fp, c).Gällande bestämmelserI och med ålderspensionsreformen har fr.o.m. 2003det särskilda grundavdraget för pensionäreravskaffats. För att kompensera för detta harbruttopensionerna höjts. Det tidigare systemet förBTP har anpassats till de höjda bruttopensionerna.Det nya BTP skall vara tidsbestämt ochutgångspunkten är att beslut om BTP skall gällaunder . Är förhållandena okomplicerade kanbeslutsperioden i stället vara upp till . Förrätt till det nya BTP krävs att den försäkrade haren huvudsaklig och långsiktig försörjning av pensioneller uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning.Partiell ålderspension liksom omställningspensiongrundar inte längre rätt till BTP. Detsamma gälleränkepension till kvinnor födda eller senare omdödsfallet inträffat efter utgången av 2002.För ensamstående bidragstagare lämnas BTP medhögst av bostadskostnaden till den del dennainte överstiger . För en giftbidragstagare lämnas BTP av dennes del avbostadskostnaden till den del denna inte överstiger2 . Bostadskostnaden för giftbidragstagare, vars make inte är berättigad tillBTP, beräknas till hälften av makarnas totalabostadskostnad - till skillnad mot tidigare reglerdär BTP beräknades efter hela bostadskostnaden.Samtidigt har ett fribelopp införts vidinkomstberäkningen för den make som saknar rätt tillBTP, vilket delvis neutraliserar denna försämring.Inkomstbegreppet följer i huvudsakskattelagstiftningen med vissa tillägg. Bland annatgörs tillägg för förmögenhet beräknad per den 31december året före det år då ansökan om BTP görs.Som förmögenhet räknas den skattepliktigaförmögenheten beräknad med bortseende från värdet avprivatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt somutgör den sökandes permanentbostad samt skulder medsäkerhet i denna egendom.Förutom BTP kan särskilt bostadstillägg (SBTP)betalas ut som en utfyllnad om inkomsten understigersumman av en skälig bostadskostnad och en skäliglevnadsnivå. Som skälig bostadskostnad anses enkostnad på högst för ogift och för gift pensionär. En skälig levnadsnivåanses motsvara av prisbasbeloppet för ogiftoch för gift pensionär.PropositionenUtgifterna för anslaget, som omfattar BTP och SBTP,uppgick till . Anslaget för 2003beräknas överskridas med 256 miljoner kronor.För rätt till BTP krävs pension i form avålderspension, särskild efterlevandepension,hustrutillägg eller änkepension. Därutöver kan BTPäven betalas till personer med sjuk- elleraktivitetsersättning. Kostnaden för BTP till densenare gruppen är en kostnad som hänger samman medohälsan i arbetslivet. Det finns därför skäl attbryta ut dessa kostnader och redovisa BTP tillpersoner med sjuk- och aktivitetsersättning underutgiftsområde 10. Regeringen avser att återkomma idenna fråga i den kommande vårpropositionen.Antalet pensionärer som uppbär BTP har minskat desenaste åren och trenden väntas att hålla i sig. Detär framför allt antalet ålderspensionärer med BTPsom minskar. Anledningen är att de nyblivnapensionärerna, i genomsnitt, har högre pensionjämfört med dem som redan uppbär pension.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 20:3 Bostadstillägg tillpensionärer anvisar ett ramanslag på 10 788 miljonerkronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf369 yrkande1 beslut om att det generella BTP skall ersätta 90 %av bostadskostnaden mellan och imånaden. Utformningen av BTP har verkatkostnadsdrivande på framför allt kommunernashyressättning. För pensionärer med full BTP innebärförslaget som mest en försämring med imånaden. Detta kompenseras av förslagom höjning av grundavdraget. I yrkande 3 begärs attriksdagen beslutar att anvisa 200 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf359 yrkande 6att beslutar att anvisa 55 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anseratt fritidsfastighet inte skall ingå i underlagetför inkomstprövning av BTP fr.o.m den 1 januari2004. Vid inkomstprövningen beaktas inte eventuelltvärde av ett småhus som är den sökandespermanentbostad, däremot värdet av enfritidsfastighet. Detta kan ibland stå i strid medambitionen att människor med likartade förhållandenockså skall behandlas lika inom olika trygghets-eller bidragssystem. Det kan också få den olyckligaeffekten att påskynda avyttringen av ett fritidshussom kan ha stor betydelse för den äldreslivskvalitet. Ett liknande yrkande återfinns imotion Fi240 yrkande 19 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp).KristdemokraternaÄven m.fl. (kd) begär, i motion Sf398 yrkande 5,att beslutar att fritidsfastighet inteskall medräknas i underlaget för inkomstprövat BTP.Fritidsfastigheter kan ha ett så högt taxeringsvärdeatt det omöjliggör BTP. Det är inte rätt attmänniskor skall tvingas till en försäljning avfastigheten och därmed till en försämring avlivskvaliteten för att erhålla BTP. I yrkande 8 idenna del begärs att beslutar att anvisa90 mer än vad regeringen föreslagit.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) föreslår i motion Sf390 i denna delatt anvisar mindreän vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att80 % av bostadskostnaden per månadskall kunna läggas till grund för BTP.Övriga motionerBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf315 etttillkännagivande om att BTP efter den 1 juli 2006inte skall kunna utbetalas för icke frivilligtboende i tvåbäddsrum i särskilda boendeformer föräldre. Det förekommer fortfarande att äldremänniskor i särskilda boendeformer i vissa kommunerfår bo tillsammans med icke anhöriga, trots att dehellre skulle vilja ha ett eget rum. Regeringen hargivit berörda kommuner en signal om att fortsattofrivilligt tvåbäddsboende kan delfinansieras avstaten med bidrag och att detta därmed erkänns somen godtagbar boendeform. bör intaståndpunkten att de som inte vill bo tillsammans medandra inte skall tvingas att göra det, och attbidrag för detta skall vara ett tillfälligt undantagmed som en klart angiven sista dag.I motion Sf210 av () begärsett tillkännagivande om att boende i flerbäddsrum ibidragsavseende jämställs med boende i en- ochtvåbäddsrum. Motionären påpekar att BTP inte kanutges för den som bor i rum med fler bäddar än två.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf360yrkande 14 ett tillkännagivande om att utredaförbättringar av BTP. Det behövs ytterligareförbättringar för låginkomstpensionärerna, varav är kvinnor, och regeringen bör utreda hur enstegvis höjning av BTP till kan genomföras.Utskottets ställningstagandeAnslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärerDen höjdes ersättningsnivån i BTPfrån till . Det innebar att de pensionärersom hade de lägsta inkomsterna sattes i främstarummet. Då en övervägande del av BTP-tagarna varkvinnor hade höjningen även den effekten att kvinnormed låga pensioner gynnades. Den 1 januari 2001höjdes taket i BTP från till ochgolvet på togs bort. Vidare höjdes denskäliga levnadsnivån i SBTP med 6 procentenhetertill av prisbasbeloppet för ogift pensionäroch till för gift pensionär.Den 1 januari 2002 höjdes ersättningsnivån från90 % till av bostadskostnaden upp till 4 500 krsamtidigt som reglerna för fastställande avbostadskostnad ändrades så att hemmavarande barnsandel av bostadskostnaden under vissaförutsättningar ingår om barnet inte fyllt (istället för som tidigare ).Samtliga nu redovisade förbättringar avbostadstilläggen, som i första hand gynnar den grupppensionärer som har de lägsta inkomsterna, däriblandmånga kvinnor, har utskottet till fullo ställt sigbakom. Enligt utskottet måste ambitionen ävenframdeles vara att förbättra för dem med de lägstainkomsterna. Detta synsätt ligger dessutom i linjemed det för politikområdet fastställda målet, sombl.a. innebär att personer med låg eller ingeninkomstrelaterad pension skall garanteras ettvärdesäkrat grundskydd. Med hänsyn härtill kanutskottet inte ställa sig bakom krav på försämringarav BTP.När det gäller innehav av fritidsfastighet anserutskottet att det är rimligt att inte enbartkapitalavkastningen utan även självaförmögenhetsinnehavet påverkar denbidragsberättigades rätt till BTP. I den nya BTP-lagen, som trätt i kraft , ärstödet utformat som ett individinriktat stöd avgrundskyddskaraktär, där bidragstagarens samladeekonomi skall vara avgörande för rätten till stöd.Värdet av fritidsfastighet är inte undantaget vidberäkningen av förmögenhetstillägget och därmed inteheller vid beräkning av den bidragsgrundandeinkomsten. Enligt utskottets mening finns det inteskäl att undanta värdet av fritidsfastighet vidberäkningen av den bidragsgrundande inkomsten.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sf369 yrkandena 1 och 3,Sf359 yrkande 6, Fi240 yrkande 19 i denna del, Sf398yrkandena 5 och 8 i denna del samt Sf390 i dennadel.Övriga motionerEnligt såväl tidigare bestämmelser som debestämmelser som trätt i kraft den 1 januari 2003gäller för bostad i särskild boendeform att BTPendast lämnas för boende i lägenhet eller för boendei en- och tvåbäddsrum. I proposition 2001/02:119ansåg regeringen att det är tveksamt om boende itvåbäddsrum bör berättiga till BTP. Eftersom allainte önskar eget rum, t.ex. två makar som delar rum,gjorde regeringen dock bedömningen att BTP ävenfortsättningsvis bör kunna lämnas för boende itvåbäddsrum.Utskottet ansåg i betänkande 2001/02:SfU17 att detmåste finnas möjlighet att få BTP för boende itvåbäddsrum under förutsättning att de boende självavalt det. Däremot är det i princip inte rimligt attBTP lämnas för ofrivilligt sådant boende. Att införaen regel som ger rätt till BTP vid frivilligt boendei tvåbäddsrum men inte annars var emellertid intenågon framkomlig väg. Så länge boende i tvåbäddsrumexisterar torde en sådan regel leda till att ävenpersoner som inte valt denna form av boende kommeratt hävda motsatsen för att komma i åtnjutande avBTP. Emellertid utgjorde det förhållandet att detfortfarande förekom ofrivilligt boende i tvåbäddsrumdet stora problemet. För att råda bot på dettaproblem var det enligt utskottets mening viktigt meden fortsatt satsning på enbäddsrum i särskiltboende. Utskottet förutsatte att kommunerna skullefortsätta att verka för en minskning av antalettvåbäddsrum till förmån för enbäddsrum och framhöllatt om så inte skedde kunde frågan behövaaktualiseras på nytt.Utskottet anser alltjämt att det inte finns någonannan lösning på problemet än en fortsatt satsningpå enkelrum i särskilda boenden och att det därför iförsta hand måste ankomma på kommunerna att minskasitt bestånd av tvåbäddsrum till förmån förenkelrum. Utskottet avstyrker därmed motion Sf315.I en motion föreslås att BTP vid boende i särskildboendeform skall utges även för boende i rum medfler än två bäddar. Utskottet kan inte ställa sigbakom förslaget och avstyrker därför motion Sf210.Utskottet anser som redan nämnts att ambitionenäven i fortsättningen måste vara att förbättra fördem med de lägsta inkomsterna. Utskottet konstateraratt det av 121-punktsöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, att villkoren för pensionärer med lågainkomster skall förbättras genom förbättrat BTPunder den innevarande mandatperioden. Avbudgetpropositionen (volym 1, s. 19) framgår attregeringen och de två samarbetspartierna avser att isamband med ekonomiska vårproposition och isamband med budgetpropositionen återkommamed riktlinjer för och förslag till hur återståendedelar av överenskommelsen skall genomföras under2005 och 2006. Med det anförda får motion Sf360yrkande 14 anses tillgodosedd.I övrigt noterar utskottet att omräkningarna av degamla bostadstilläggen till det nya BTP har visat påförändringar som är relativt stora och som lett tillvissa omfördelningar. Flertalet har fått något högreBTP men enligt RFV, som haft i uppdrag att redovisaeffekterna av omräkningarna, har vissa effekter i endel fall blivit större än förväntat. Bland annat harpersoner med sjukersättning i stor utsträckning fåttminskat BTP. Enligt regeringen är det dock mångaförändringar som gjorts, varför helheten måsteanalyseras och, när alla effekter är kända, ensamlad bedömning av effekterna genomföras.RFV har lämnat enslutrapport, Analys av effekterna av de nya reglernaför bostadstillägg till pensionärer, som i huvudsakbekräftar de tidigare redovisade iakttagelserna.Utskottet utgår från att regeringen i sittanalysarbete kommer att överväga om resultatet avslutrapporten ger anledning till förändringar avreglerna för BTP.20:4 ÄldreförsörjningsstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 20:4Äldreförsörjningsstöd. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.PropositionenAnslaget Äldreförsörjningsstöd är nytt fr.o.m. 2003.Stödet är helt inkomstprövat och skall garantera depersoner som är bosatta i och är elleräldre en viss skälig levnadsnivå. Dessutom kanersättning ges för en skälig bostadskostnad på högst5 , dvs. samma nivå som gäller förSBTP. De som kan beviljas äldreförsörjningsstöd ärpersoner som har fyllt och som inte uppfyllerbosättningskravet för oavkortad garantipension. Depersoner som är berättigade tilläldreförsörjningsstöd var tidigare i storutsträckning hänvisade till socialbidrag.I propositionen föreslås att till anslaget 20:4Äldreförsörjningsstöd anvisar ett ramanslag på 690miljoner kronor.Motion med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf369 yrkande4 att beslutar att anvisa 14 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 2 begärs beslut om en viss minskning av detskattefria äldreförsörjningsstödet.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som inte finner skäl att minskaäldreförsörjningsstödet, har inte något att erinramot regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker därmed motion Sf369 yrkandena 2och 4.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghetför familjer och barnPolitikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattarutgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn samt anslaget 21:1 Bostadsbidrag inomutgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande. till barnfamiljerna ärstudiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inombarnomsorgen (utgiftsområde 16).I utgiftsområde 12 ingår barnbidrag inklusiveflerbarnstillägg och förlängt barnbidrag,föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till kostnader förinternationella adoptioner, barnpension ochefterlevandestöd till barn, vårdbidrag förfunktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår.För beräknas utgifterna förpolitikområdet öka med 4,2 miljarder kronor.Utgifterna inom politikområdet uppgick till53,och överensstämmer i principmed anvisade medel.Riksdagen har , i enlighet med regeringensförslag, fastställt ramen för utgiftsområde 12 till53 (bet. 2003/04:FiU1, rskr.2003/04:42 ).Familjepolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. ominförande av barnomsorgskonto, om ändradbenämning på politikområdet och omfamiljepolitikens inriktning i övrigt.Jämför reservationerna nr 53 (fp), 54 (kd),55 (v) och 56 (c).PropositionenMålet för den ekonomiska familjepolitiken är attskillnaderna i de ekonomiska villkoren mellanfamiljer med och utan barn skall minska inom ramenför den generella välfärden.Den generella välfärden utjämnar ekonomiskaresurser och levnadsförhållanden. Den ger på siktgoda fördelningseffekter och har hög legitimitet.Det skapar trovärdighet, trygghet och gynnsammaförutsättningar för ett ökat barnafödande. Antaletfödda barn beräknas 2003 uppgå till 98 000.Barnens bästa är en viktig princip som tillsammansmed den generella välfärden utgör grunden förregeringens arbete inom familjepolitiken. Förbarnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna ärdelaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar förbarnet. I detta sammanhang är jämställdheten mellankvinnor och män av central betydelse.I propositionen redovisas olika insatser som harvidtagits inom utgiftsområdet. För att förbättra förde föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomsteller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret förföräldrapenning höjdes grundnivån från till150 kr per dag fr.o.m. . Dessutomhar från samma tidpunkt den övre åldersgränsen förrätt till vårdbidrag höjts från till dethalvårsskifte då barnet fyller 19 år.I propositionen föreslås nu ytterligare en höjningav grundnivån i föräldraförsäkringen, till 180 krper dag fr.o.m. den 1 januari 2004.En grundläggande strävan är att skapaförutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för allabarn.