bet · GQ01KU30 · 2003-05-22 00:00:00 — Också utgående allmänna handlingar ochsådana framställda handlingar som är allmänna fastde inte har gått ut skall enligt promemoriantillställas den registrerade tjänstemannen i falldär registrering skall ske.Kravet på beredning av regeringsärendenGällande bestämmelseEnligt 7 kap. 2 § RF skall behövliga upplysningaroch yttranden inhämtas från berörda myndigheter vidberedningen av regeringsärenden. I den omfattningsom behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningaroch enskilda att yttra sig.Vad är ett regeringsärende?I -Handläggningen av ärenden i (Ds1998:39, s. 11)) anförs att ärenden iRegeringskansliet kan väckas antingen genomframställningar utifrån (t.ex. genom ansökningareller överklaganden), genom skrivelsertill regeringen eller genom initiativ iRegeringskansliet (s.k. initiativärenden). Vidaresägs att som tjänsteman i arbetarman för två myndigheter - regeringen ochRegeringskansliet. Det är främstauppgift att vara beredningsorgan för regeringen,dvs. att bereda ärenden som leder fram tillregeringsbeslut. Sådana ärenden kallasregeringsärenden. Enligt handboken fattarRegeringskansliet beslut i eget namn i begränsadutsträckning. uppträder då somegen myndighet. Ärenden av detta slag kallasregeringskansliärenden.I handboken framhålls att man alltid måste göraklart för sig om ett ärende skall mynna ut i ettregeringsbeslut eller i ett regeringskanslibeslut.Enligt handboken uppkommer denna fråga framför allti samband med brev från allmänheten som innehållerönskemål av skilda slag.ÖvrigtGranskningsnämndens prövning i tre och TV har i tre beslutden prövat dels frågan ompartiskhet rörande SVT:s program medpartiledarutfrågningar inför valet (23anmälningar), dels frågan om opartiskhet rörande allpolitisk bevakning signerad i SVTsedan 1994 (en anmälan), dels frågan om opartiskhetoch saklighet rörande inslag om den svenskaregeringsbildningen i två sändningar av "Aktuellt"(avsåg kommentarer av ErikFichtelius, fem anmälningar).I det första ärendet rörandepartiledarutfrågningar i SVT fann Granskningsnämndenatt de aktuella programmen inte stred mot kravet påopartiskhet.I det andra ärendet rörande all politisk bevakningsignerad konstateradenämnden att om en anmälan kommit in mer än sexmånader efter det att programmet sändes bör nämndeninte granska programmet om de inte finns särskildaskäl. Nämnden hade granskatett flertal inslag i vilka medverkatsom reporter eller kommentator. Denna granskninghade inte gett anledning att anta att bevakningensom sådan skulle strida mot tillämpliga bestämmelseri SVT:s sändningstillstånd. Nämnden ansåg att vadanmälaren anförde (om till följd av dethemliga avtalet med statsminister kravet på opartiskhet i sin bevakning avpolitiska frågor) inte gav skäl att företa någonytterligare granskning, vare sig av inslag som säntsunder den senaste sexmånadersperioden eller av äldreinslag.Rörande det tredje ärendet om inslag i SVT:som den svenska regeringsbildningen fannnämnden att inte något inslag stred mot kraven påopartiskhet eller saklighet.Uppgifter i medier m.m.I ett pressmeddelande från den 10 januari 2003meddelas att SVT denna dag har beslutat attfortsätta arbetet med en dokumentär om statsministerGöran regeringstid. Enligt meddelandet harprojektet pågått och avsikten är att påett nytt sätt kunna skildra en politiskt intressanttid.Vidare sägs att SVT hoppas, genom att dokumenterapolitiska händelser och statsministerns tankar kringdessa medan de pågår, uppnå en äkthet och kvalitetsom är svår att åstadkomma när man i efterhand sökerminnas och beskriva motsvarande skeenden ochresonemang. SVT:s politiske reporter , som startade dokumentärprojektet,kommer även att vara den som slutför det.Enligt meddelandet kommer dokumentären att visasförst efter det att avgått somstatsminister. Eventuella uppgifter avnyhetskaraktär kommer, liksom skett, attpresenteras inom ramen för SVT:s ordinarienyhetsverksamhet.Därutöver sägs i meddelandet att är att vara projektledare för 24Direkt,SVT:s nya satsning på direktsända riksdagsdebatter,m.m. Han kommer därmed inte vara politiskkommentator i SVT:s nyhetssändningar.Promemoria från StatsrådsberedningenIn en skrivelse till har utskottetbegärt svar på vissa frågor samt kommentarer medanledning av granskningsanmälningarna. Som svar hartill utskottet översänts en promemoria somupprättats inom Statsrådsberedningen den 11 mars2003, bilaga 3.4. I promemorian anförs bl.a.följande. På uttryckligt initiativ av SVT har GöranPersson ingått en överenskommelse medprogramföretaget om ett intervjuprojekt. Enligtpromemorian ingicks överenskommelsen muntligt genomsamtal med sedan denne visat förGöran en handling med den text som harpublicerats bl.a. på SVT:s hemsida. Den textenåterspeglar överenskommelsens innehåll. Ipromemorian anförs att någon annan dokumentation avöverenskommelsen inte finns såvitt vet. Överenskommelsen varenligt promemorian ett personligt åtagande, ettgentlemen''''''''''''''''s agreement. I promemorian framhålls attden går längre än vad som följer av som statsminister och inte kan fullgöras avnågon annan än honom själv. Därmed finns det inteheller någon anledning att dokumentera ochregistrera den i . Enligtpromemorian har så inte heller skett.Vidare anförs i promemorian att överenskommelseninte innebär någon inskränkning i SVT:s granskandeuppgift. har enligt promemorian intehävdat något publiceringsförbud eller vidtagit ellerförsökt vidta någon åtgärd som kan vara förbjudenenligt yttrandefrihetsgrundlagen. Därutöverframhålls att han inte heller skaffat sig någotsådant inflytande över programföretaget som kanstrida mot reglerna om dess självständighet ochoberoende.Enligt promemorian har övervägt attrådfråga en jurist om intervjuprojektet. Det påpekasatt han inte övervägt eller sagt att han övervägdeatt framställa rättsliga anspråk mot SverigesTelevision AB.Därutöver anförs i promemorian att i ett projekt som detta inte kan komma ikonflikt med regeringsformens förbud mot bisysslorför statsråd. Eftersom det inte är frågan om ettregeringsärende kan enligt promemorian hans agerandeinte heller strida mot regeringsformens krav påberedning av regeringsärenden.UtfrågningarUtfrågning med har hållit en utfrågningmed verkställande direktören vid (), , bilaga B6. Honuppgav bl.a. att initiativet till dokumentären komfrån SVT. Det inspelade materialet är helt ochhållet företagets. Ingen annan har rätt till det.Sveriges Television avgör om och vad som skallsändas den dag har avgått ochintervjuprojektet är avslutat. Villkorenformulerades från SVT:s sida. ladeförsta gången fram för man ville att dokumentären skulle gå till. Sedanskrev ned förslaget i en egen PM.Han visade därefter PM:an för , somaccepterade de förutsättningar som var sagda. ErikFichtelius behöll själv PM:an. Enligt ChristinaJutterström var det en muntlig överenskommelse som iförsta hand handlade om att ge uppgav attöverenskommelsen innehöll följande punkter, somockså offentliggjorts på SVT:s hemsida:1) Resultatet skall bli en levande och ärligdokumentär från början till slut om som partiledare och statsminister. Den skallrakt och konkret ge GöranPersson egna kommentarer och reflexioner kring detsom händer.2) Materialet och berättelsen kan publiceras efterdet att slutat som partiledareoch/eller statsminister som en dokumentär i SverigesTelevision. Samtalen sker under hand påbakgrundsvillkor. Det innebär att det som GöranPersson berättar eller informerar om kan ErikFichtelius använda som underlag förpublicering utan att källan avslöjas.3) utlovas anonymitet enligttryckfrihetsförordningen. är därmedskyldig att använda informationen på ett sådant sättatt källan inte avslöjas. Först efter det att GöranPersson lämnat uppdraget som partiledare kan hansberättelse publiceras som hans egna kommentarer.4) Filmning och samtal skall ske under störstasekretess med så få inblandade och informerade sommöjligt.5) Det inspelade materialet tillhör SverigesTelevision och förvaras av Television.Därutöver uppgav att SVT:savsikt har varit och är att publicera materialet ien dokumentär när har avgått. Någotannat har inte varit aktuellt för SVT. GöranPerssons uttalande i ett inslag i Aktuellt om atthan skulle vända sig till sina jurister ommaterialet sändes , har hon därför aldriguppfattat som något hot mot Televisionsoberoende och självständighet. Enligt ChristinaJutterström inskränker överenskommelsen medstatsministern inte på något sätt SVT:s politiskareportrars möjligheter att genomföra sina granskandeuppgifter när det gäller statsministern ochregeringen.Vidare uppgav att det varfråga om en överenskommelse, en gentlemen''''''''''''''''sagreement, mellan SVT och somstatsminister, eftersom dokumentären handlar omGöran under hans statsministertid. Däremothar överenskommelsen också bäring på individ, nämligen när det handlar omkällskyddet. Man kan inte träffa en uppgörelse omkällskydd för en institution som statsministern,utan det blir som individ.Christina uppgav också att ErikFichtelius, som framgår av de fem punkterna, harrätt under hela den tid som intervjuserien pågår attanvända det som är intressant ur nyhetssynpunkt, menmed källskydd, i nyhetsbevakningen. På det sättetanser man inte att man begränsar möjligheterna, utanatt man faktiskt utökat möjligheterna tillinformation och granskning. Skälet till attprojektet skulle ske under största möjliga sekretessär, enligt , att det ska garanterakällskyddet.På fråga om det finns en risk förvänskapskorruption med ett så långsiktigt projektuppgav att en sådan frågakräver mycket eftertanke. Hon utgår från att ErikFichtelius varit och är mycket noga medintegriteten.På fråga om det hade varit rimligt förstatsministern att framställa rättsliga anspråk motSVT om företaget av något skäl velat brytaöverenskommelsen uppgav attförutsättningarna för projektet är att det inteskall sändas förrän har avgått. Hontycker att det som sade i intervjundärför inte har relevans för företagetsställningstaganden.På fråga om vilken bedömning man gjort iföretagsledningen av avtalets betydelse i den delsom företagets chefsjurist uttalat sig om i enintervju - att statsministern inte kunde stämma SVTpå skadestånd i en civilprocess för avtalsbrott omman sände materialet , men att de som beslutade ompublicering kunde göra sig skyldiga tilltystnadspliktsbrott - uppgav . Chefsjuristen hade gjort en juridiskbedömning som svar på en fråga från en journalist. Iföretagsledningen har man inte haft någon annanambition än att vilja slutföra detta projekt på detsätt som det var sagt från början.På fråga om vad som är SVT:s uppfattning ommeddelarskyddet används för att statsministerndärmed skall kunna påräkna skydd från att blikontrollerad för påståenden som han kan sprida vianyhetsmedier, uppgav att honanser att SVT:s medarbetare har den kunskap,integritet och förmåga att granska källmaterial attdet inte är någon fara.Därutöver uppgav att honinte har erfarit något som tyder på attstatministern i något avseende har försökt förmå SVTatt gå med på ett publiceringsförbud. Projektet varSVT:s initiativ och det är företaget som har maktenöver materialet från det att projektet startade tilloch med att det sänds. Man har möjlighet att användanyhetsmaterial som finns och kommer fram underintervjuernas gång. Hon kan inte se att det skullestöra företagets oberoende och självständighet.På fråga om varför SVT gjorde en del förändringari samhällsbevakningen, t.ex. gav nyauppgifter, om man inte ansåg att det fanns riskerför oberoendet eller den granskande uppgiften uppgavChristina följande. När denverkställande ledningen, som består av henne självoch programdirektören, fick projektet fullt klartför sig gjorde den bedömningen att man skulle skiljadokumentärprojektet och åt. De tyckte att det vara ett kloktbeslut för att inte någon trovärdighet skulleifrågasättas.På fråga om projektet, med hänsyn till SVT:s behovav att kunna fullgöra en god granskning, hade kunnatfortlöpa om avtalet inte hade blivit känt, uppgavChristina att hon inte såg någrabegränsningar. Hon anser att SVT i denna uppgörelsehade garderat sitt oberoende och sin självständighetpå ett tillfredsställande sätt.Utfrågning med statsminister har hållit en utfrågningmed statsminister , bilaga B9. Hanuppgav bl.a. följande. Avtalet med har han ingått som privatperson. Detkan inte fullgöras av någon annan än honom själv.Han kan tänka sig parallella situationer. Just nuför han samtal med ett förlag om att ge ut enbeskrivning av hans statsministertid. Det är ingetsom han tänker registrera som allmän handling iRegeringskansliet. Det är ingenting somRegeringskansliet skall bereda, utan det avser hansegen relation med förlaget.Vidare uppgav att han är lite osäkerpå det yttrandefrihetsrättsliga lagkomplexet, menupplevde att han fick ett anonymitetsskydd när haingick avtalet med . Ett sådantskydd gäller också en statsminister somprivatperson. När det påstods att han skulle röjassom källa blev han väldigt fundersam och kände sigosäker. Han behövde rådfråga en jurist. Uttalandetsom sådant var också osäkert. Han sa något liknandesom att han tror att han får rådfråga en jurist.Därefter har han fått klart för sig att också hanomfattas av källskyddet. Om hadebrutit mot avtalet och röjt honom som källa hadebolaget, vad han förstår, hamnat i ett läge där dethade kunnat ställas till ansvar. Men, det var aldrighans avsikt.Göran uppgav därutöver att han aldrig hartvekat om ambition att leva upptill avtalet. Detta har också bekräftats av bolagetsverkställande direktör. Projektet inleddes påSveriges Televisions initiativ. Han var först litetveksam, eftersom det skulle ta tid i anspråk. Hanhar uppfattat saken så att Televisionaldrig har tänkt röja honom som källa i desammanhang då de använder det som de talar om underintervjuerna som underlag eller bakgrundsmaterial,exempelvis i en politisk kommentar eller analys.Göran uppgav också att han har upplevtdetta som ett unikt projekt. Men, det kanske inte ärså unikt som han först trodde. Den danskestatsministern släppte in TV-journalister som följdetoppmötet i , vilket tydligen skedde påvillkor att det danska fick frittta bort det som rörde relationer till främmande maktur TV-programmet. Något sådant har han aldrigaspirerat på.Enligt skiljer sig det aktuellaavtalet i ett avseende från vad som är normalt, detpågår . Men arbetsmetoden, att hansamtalar med journalister och gör det utan att hanblir röjd som källa - han ger bakgrund ochsammanhang som gör att journalisterna i sin tur kangöra en korrekt analys - är den normala. Det unikamed detta projekt är alltså att det pågått . Hur det inverkar på den journalistiskahanteringen vågar han inte bedöma, eftersom det inteär hans sak. Rimligen bör journalisten själv utifrånsin etiska övertygelse klara av att dra gränslinjen.Hans chef i sammanhanget, , harinför utskottet vidimerat att det inte har funnitsdenna typ av svårigheter.Vidare uppgav att det har påståttsatt detta projekt har otillbörligen har gynnatsocialdemokratin och honom i kommentarer i SverigesTelevision. Detta har granskats avGranskningsnämnden, som har avvisat anmälningarna.Det arbete som journalisterna har gjort har levt upptill de krav, de normer och den etik som gäller.Enligt var det Televisionsidé att projektet skulle ske under stor sekretess.Han hade inget att erinra mot detta. Det varbolagets upplägg, och han har accepterat det. Detfördes inget samtal om huruvida det skulle varasekretess. Han kan inte säga att han övervägde attprojektet inte skulle vara hemligt, utan fann sig ivillkoren.Därutöver uppgav att han införavtalet inte rådfrågade någon när det gälleryttrandefrihetslagstiftningen och eventuellakomplikationer i förhållande till den roll han har.Han förutsatte att upplägget var seriöst frånSveriges Televisions sida.Göran uppgav också att avtalet gerSveriges Television full förfoganderätt övermaterialet. De sänder själva vad de vill den dagenhan har avgått som partiledare.Enligt är han fullständigt övertygadom att detta inte är något som kan rubba förtroendetför statsministern i egenskap av statsråd. När detgäller frågan om bisyssla, har alla rätt attförfatta och skriva. Denna rätt tillkommer ocksåstatsministern. Han har under sin statsministertidpublicerat tre böcker, som han inte har tagit betaltför. I detta avseende tycker han att man skall varaväldigt försiktig. Däremot tycker han att det liggerhelt inom ramen att kunna publicera sig, att delta iallmänt debatt och att dokumentera.Vidare uppgav att han inte anser atthans uttalanden under projektet har påverkat ellerkringskurit, medvetet eller omedvetet, hanspolitiska agerande som statsminister framöver. Detär möjligt att det undermedvetet finns någon slagsspärr. Men intellektuellt medvetet har han aldriggjort ett sådant övervägande. Detta skiljer sigegentligen inte från alla andra bakgrundssamtal somhan har med andra "viktiga" journalister ochbedömare.Utskottets ställningstagandeGranskningen har utvisat att avsikten enligt avtaletmellan statsminister och var att det aktuella intervjuprojektetskulle genomföras i hemlighet. Härigenom kunde denaktuelle reportern använda underintervjuerna lämnade uppgifter, förutom i denavslutande dokumentären, i programföretagetsnyhetsrapportering inom ramen för gällandekällskydd. Av betydelse i detta sammanhang är attintervjuprojektet har kommit att pågå underosedvanligt . Efter att avtalet kommit tillallmänhetens kännedom har SVT beslutat att denaktuelle reportern inte längre skall vara politiskkommentator i företagets nyhetssändningar.Enligt utskottets mening kan det inte hävdas attdet nu aktuella avtalet mellan och ett sådant samband med regeringens verksamhetatt dess ingående skulle ha gett upphov till endokumentationsskyldighet för och attden därmed upprättade handlingen borde haregistrerats som allmän handling iRegeringskansliet.Därutöver vill utskottet framhålla att när detgäller frågor som rör statsråds relationer medpublic service-företagen, vid sidan av det somförekommer inom ramen för formulerandet avföretagens uppdrag, bör statsråden iaktta en höggrad av försiktighet så att risk inte uppstår föratt företagens självständighet och oberoende rubbaseller deras granskande uppgift påverkas. Sammaförsiktighet bör iakttas när det gäller värnandet avstatsrådstjänstens integritet. Enligt utskottetsmening innebär en sådan försiktighetsprincip inämnda avseenden att borde haeftersträvat en form för det aktuellaintervjuprojektet som inte förutsatte att dethemlighölls. Från rättslig och striktkonstitutionell utgångspunkt kan vad som förevarit igranskningsärendet emellertid inte föranleda någonkritik från utskottets sida.4. Statsminister roll närdet gäller f.d. näringsminister uppdrag åt StenbeckssfärenAnmälanI en anmälan begärs att utskottet granskarstatsministerns roll vad avser godkännande elleraccepterande av förre näringsminister uppdrag åt Stenbeckssfären, där Teliaskonkurrent Tele 2 ingår, bilaga A4.1. I anmälanhänvisas till att har haft storinsyn i affärerna kring och i dessstrategival.Utskottet bör enligt anmälan också granska omregeringen har någon policy för "karantän" när detgäller tillgång till känslig information om statligaföretag och om en sådan policy även gäller statsråd.Om den inte finns, bör granskas vilka andra åtgärderregeringen vidtar för att förhindra att de statligaeller delstatliga företagens affärshemlighetersprids vidare genom s.k. sidbyten.Gällande reglerEnligt 6 kap. 9 § andra stycket regeringsformen fårstatsråd inte utöva allmän eller enskild tjänst. Hanfår inte heller inneha uppdrag eller utövaverksamhet som kan rubba förtroendet för honom.Regeringsformens förbud mot att utöva vissa uppdraggäller endast den som är statsråd, inte ett f.d.statsråd.Enligt förarbetena (prop. 1975:90, s. 284) ärbestämmelsens syfte i första hand att värna omstatsrådens integritet, men den kan också motiverasav önskemålet att statsråd inte skall splittra sinakrafter.Bestämmelsen har för offentliganställda enparallell i bisysslebestämmelsen i 7 § lagen(1994:260) om offentlig anställning. Enligt dennafår en arbetstagare inte ha någon anställning ellernågot uppdrag eller utöva någon verksamhet som kanrubba förtroendet för hans eller någon annanarbetstagares opartiskhet i arbetet eller som kanskada myndighetens anseende.Sekretesslagen (1980:100) innehåller bestämmelser omtystnadsplikt i det allmännas verksamhet.Bestämmelserna avser förbud att röja uppgift varesig det sker muntligen eller genom utlämnande avallmän handling. Enligt 1 kap. 6 § gäller förbud attröja sekretessbelagd uppgift för den som deltar ieller har deltagit i myndighetens verksamhet ochdärvid fått kännedom om uppgiften. Enbefattningshavare är skyldig att iaktta sekretessockså sedan han lämnat sin befattning. Detta gällergivetvis oavsett vederbörande avgår med pensioneller övergår till någon annan allmän eller enskildtjänst.Enligt 20 kap. 3 § döms den som röjeruppgift som han är pliktig att hemlighålla för brottmot tystnadsplikt till böter eller fängelse i högstett år.Enligt 2 § insiderstrafflagen (2000:1086) döms densom har anställning, uppdrag eller annan befattning,som normalt innebär att han eller hon får kännedomom omständigheter som har betydelse för kursen påfinansiella instrument, och som på grund härav fåttinsiderinformation för insiderbrott till fängelse ihögst om han eller hon för egen eller någonannans räkning genom handel på värdepappersmarknadenförvärvar eller avyttrar sådana finansiellainstrument som informationen rör, eller använderinformationen till att med råd eller på annat sådantsätt föranleda någon annan till förvärv elleravyttring,Den som har anställning, uppdrag eller annanbefattning, som normalt innebär att han eller honfår kännedom om omständigheter som har betydelse förkursen på finansiella instrument, och som på grundhärav fått insiderinformation och som obehörigenröjer sådan information, döms enligt 7 §insiderstrafflagen för obehörigt röjande avinsiderinformation till böter eller fängelse i högstsex månader.Tystnadsplikt inom näringslivetInom myndighetsområdet anses de offentligafunktionärerna kunna åläggas tystnadsplikt endastförfattningsvägen och inte genom avtal. Utanfördetta område kan däremot avtal träffas omtystnadsplikt, och sådana anses i princip brytameddelarfriheten (prop. 1986/87:151 s. 117-119).Enligt 7 § lagen (1990:409) om skydd förföretagshemligheter skall den som uppsåtligen ellerav oaktsamhet utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet hos arbetsgivaren som han fått delav i sin anställning under sådana förhållanden atthan insåg eller borde ha insett att han inte fickavslöja den skall ersätta den skada som uppkommergenom hans förfarande.I 38 § avtalslagen (1915:218) finns en bestämmelsesom stadgar att om någon för att förebyggakonkurrens betingat sig av annan att denne ickeskall bedriva verksamhet av visst slag eller icketaga anställning hos någon som bedriver sådanverksamhet, är den som gjort utfästelsen icke bundendärav i den mån utfästelsen sträcker sig längre änvad som kan anses skäligt. Bestämmelsen, som ficksin nuvarande utformning (prop. 1975/76:81,bet. LU21), torde kunna tillämpas såväl påkonkurrensklausuler i tjänsteavtal som på sådanavillkor i avtal mellan näringsidkare, t.ex. omöverlåtelse av en rörelse. De rättsfall somArbetsdomstolen avgjort angående användningen avkonkurrensklausuler med förbud för arbetstagare attpå visst närmare angivet sätt konkurrera medarbetsgivaren efter anställningens upphörande visaratt domstolen gör en helhetsbedömning av denföreliggande situationen med beaktande av såvälarbetstagarens som arbetsgivarens intressen. Ingenfaktor kan sägas vara utan vidare utslagsgivande,med ett undantag. Det torde generellt kunna sägasatt en klausul som enbart syftar till att kvarhållaen arbetstagare med särskilda kunskaper och särskildkompetens inte är rättsligt bindande. Är kunskapen ifråga att hänföra till området företagshemlighettorde i allmänhet en mer positiv syn gentemotkonkurrensklausuler vara rådande.Sekretessklausuler eller s.k. diskretionsklausulerhar en mera begränsad innebörd änkonkurrensklausuler.