bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — Denfinansierar ordboken som är av betydande intresseför alla i , sade han.Information från JustitiedepartementetStatssekreterare ,, har inför utskottetinformerat om beredningsläget i frågan. Han harockså redovisat en tankeskiss för hur frågan skallkunna lösas. Den skisserade lösningen innebär bl.a.att skulle upplåtautgivningsrätten till PRV, som därefter skulle ge utPoIT i elektronisk form på Internet. För dettaskulle PRV betala en upplåtelseavgift till SvenskaAkademien motsvarande vad förnärvarande erhåller från PoIT.Justitiedepartementet kommer också att överväga ivad mån vissa parallella krav på kungörelse - t.ex.krav på kungörelse i ortstidning - kan tas bort.Den skisserade lösningen kräver, enligtJustitiedepartementet, ytterligare överväganden ochförhandlingar med . En proposition kantroligen inte lämnas förrän under andra halvåret2004.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har, som redovisats, på utskottets förslagvid två tillfällen gjort tillkännagivanden rörandeen förändring av PRV:s publiceringskrav. Detta kravär ineffektivt och kostnadskrävande. I slutändan ärdet företagen som får bära kostnaderna. Vägledandeför utskottets ställningstaganden attpubliceringskravet bör förändras har varit omsorgenom framför allt småföretagen och att dessa inteskall belastas av kostnader i större utsträckning änvad som är nödvändigt. Utskottet finner inte någonanledning att ändra sitt ställningstagande i dettaavseende.När det gäller det praktiska genomförandet av enförändring har utskottet fått information frånJustitiedepartementet om beredningsläget. Enförändring för med sig ett antal problem, främströrande finansieringen av ordbok.En tankeskiss för en möjlig lösning har redovisatsför utskottet. Utskottet tar inte ställning i saktill den skisserade lösningen men konstaterar attdet nu pågår en aktiv beredning i Regeringskanslietmed inriktning att en proposition skall kunna lämnastill hösten 2004.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet de båda här aktuella motionerna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Näringspolitikens inriktning (punkt 1)av Per (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Sf326 yrkande2, 2003/04:N211 yrkande 1, 2003/04:N291 yrkandena 3och 6, 2003/04:N329 yrkande 1, 2003/04:N346 yrkande1, 2003/04:N388, 2003/04:N412 yrkandena 1-3 och 29och 2003/04:A305 yrkande 5.StällningstagandeVår syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas i de häraktuella motionerna från företrädare för Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och . Ettframgångsrikt företagande är den absolut viktigasteförutsättningen för välstånd. Utan ett livskraftigtnäringsliv och ett gott företagsklimat är detomöjligt att skapa tillräckliga resurser för enfungerande sjukvård, en bra skola och en värdigäldreomsorg. Det måste bli enklare att starta ochdriva företag. Globalisering, liberalisering ochinformationsteknikens snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för dem som förstår att göra sigattraktiva genom att skapa ett internationelltkonkurrenskraftigt klimat för arbete ochföretagande. Inte bara de svenska företagen utan ihögsta grad som land befinner sig därmed ien knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidaposition. Tillkomsten av jobb bygger på en tillväxtbland de små och medelstora företagen.Statens roll i näringspolitiken skall främst varaatt sätta ramar för och övervaka spelreglerna påmarknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domaresom spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar integörs på ett optimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen. Villkoren förföretagande har anpassats till storföretagen, vilketi förlängningen lett till en bristande mångfald avmedelstora, växande företag, något som finns i mångaandra länder. Av cirka en halv miljonföretag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och har fler än 20anställda. har färre små och medelstoraföretag i förhållande till sin befolkning än någotannat jämförbart land. Den svenskanäringslivsstrukturen domineras av ett litet antalgamla och stora företag. Bland de 50 störstaföretagen har inget startats , och överhälften startades före !Framväxt av nya företag inom tjänste- ochservicesektorerna har effektivt hindrats genom denoffentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.I detta sammanhang kan noteras att framväxt avkvinnors företagande hindras av det politiskamotståndet mot privata alternativ inom de yrken därkvinnor traditionellt sett har erfarenhet ochkompetens. För att främja kvinnors företagande bördet således ske en uppbrytning av offentligamonopol. Världens största offentliga sektor harvidare krävt världens högsta skatter, vilketytterligare har bromsat tillkomst av företag ochtillväxt. Den arbetsintensiva privata tjänstesektornsom fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvisFörenta staterna har utvecklats betydligtlångsammare i Sverige.Nyföretagandet är svagt och ligger på en för lågnivå. Regeringen hävdar i budgetpropositionen attantalet nystartade företag varit stabilt sedan år1994. Denna statistik kan dock ifrågasättas vadavser jämförbarhet över tiden, beroende på hur dekriterier som används för begreppet nyföretagandehar formulerats. Dessutom bortses i den statistikregeringen hänvisar till från nya företag somstartas inom jordbruk, skogsbruk och fiske, vilkatillhör största småföretagsgrupper. Enligtregistreringsstatistik från Patent- ochregistreringsverket, som är grunden förNyföretagarbarometern som sammanställs av StiftelsenJobs and Society, har det i stället skett en kraftignedgång av nyföretagandet . Dettotala nyföretagandet har fallit med en fjärdedelsedan år 1993. Siffrorna för de åtta förstamånaderna pekar på en fortsatt fallande trend.Hur allvarlig situationen är när det gällernyföretagandet framkom i en internationellundersökning av företagsklimatet (GlobalEntrepreneurship Monitor 2002, GEM), sompresenterades . I denna analyserasinternationellt entreprenörskap (definierat somantalet individer som startat ett företag, vilket ärhögst gammalt, eller som hållerpå att starta ett företag) och dessa företagsbetydelse för tillväxt och välstånd. Rapporten år 2002baserades på officiell statistik och 114 000intervjuer i 37 länder med motsvarande av denglobala arbetskraften och av global BNP. FörSverige redovisades bl.a. följande uppgifter:Sverige ligger på 31:a plats av 37 medverkandeländer när det gäller entreprenörskap, och Sverigetillhör de länder där entreprenörskapet minskat mestmellan ; () startasi av den anledningen att man ser framtidavinstmöjligheter, jämfört med t.ex. () och (); Per hundra invånare startas2,5 nya företag av kvinnor i , medangenomsnittet för de 37 länderna är dubbelt så högt;framstår som starkt när det gäller tillgångpå s.k. venture capital (riskkapital till onoteradeföretag), men tillhör de svagare när det gällerkapital från s.k. företagsänglar och andrainformella källor. En ny rap-port för år 2003beräknas komma att publiceras i januari 2004.Regeringen har startat s.k. tillväxtsamtal medolika aktörer. Utfallet av dessa går ännu inte attbedöma. Vi vill dock erinra om tidigare liknandeansatser. Den s.k. Bennet-Johnsson-gruppenpresenterade en lång rad åtgärder undersamlingsnamnet Framtid för svensk industri. I förraårets budgetproposition aviserade regeringen enoffensiv innovationsstrategi. I åretsbudgetproposition upprepas att regeringen harinitierat ett arbete med att ta fram eninnovationsstrategi. Av Bennet-Johnsson-gruppensförslag har dock inte ens en femtedel efter presentationen avförslagen. Det är nu hög tid för regeringen att gåfrån ord till handling. Likartade farhågor förbristande substans bakom det som sägs kan man hysanär det gäller den satsning på såddkapital somnäringsminister aviserat genom enuppdelning av Industrifonden, där den ena delenavses få ansvar för denna typ av finansiering ochdisponera ett kapital på i storleksordningen 200-250miljoner kronor.Sammanfattningsvis måste en ökning inyföretagandet nu komma till stånd. För detta krävsen annan näringspolitik än den som regeringenbedriver. behöver en god företagarpolitik,vilket omfattar en mängd förändringar inom områdenaskatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenklingoch Europaengagemang. Grundläggande är att i helasamhället förändra attityderna till företagande ochentreprenörskap. Det måste skapas ett gottföretagarklimat så att fler kvinnor och män vill -och vågar - starta och driva företag och anställamedarbetare. För att skall få en växandeföretagsamhet måste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än det gör för närvarande.Riksdagen bör ställa sig bakom vad vi här haranfört beträffande inriktningen av näringspolitiken.Därmed blir samtliga här aktuella motioner i saktillgodosedda i berörda delar.2. Regelförenkling (punkt 2)av Per (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. lägger regeringens skrivelse 2003/04:8till handlingarna och tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservation 2.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K416yrkande 32, 2003/04: Kr254 yrkande 4, 2003/04:N4yrkandena 1-7, 2003/04:N209, 2003/04:N227 yrkandena1-3, 2003/04:N228 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N240yrkandena 1 och 2, 2003/04:N248 yrkandena 1 och 4-7,2003/04:N291 yrkande 1, 2003/04:N329 yrkandena 17,18 och 20, 2003/04:N336 yrkande 1, 2003/04: N346yrkande 2, 2003/04:N347 yrkande 7, 2003/04:N348yrkande 1, 2003/04:N411 yrkande 1, 2003/04:N412yrkande 9 och 2003/04:A305 yrkande 7.StällningstagandeEnligt vår mening - och i likhet med vad som anförsi alla de här aktuella motionerna, bl.a. motion2003/04:N4 (m, fp, kd, c) - finns det betydandebrister i det sätt som regelförenklingsarbetetbedrivits på. Grundorsaken till detta är attregeringen bedriver arbetet motvilligt och utanentusiasm. Det är anmärkningsvärt att arbetet integenomförts med större kraft mot bakgrund avriksdagens beslut om en intensifieringav regelförenklingsarbetet. beslut rördesig, som tidigare redovisats, om en genomgång underinnevarande mandatperiod av det regelverk som berörföretagandet, uppsättande av ett kvantitativt målför regelförenklingsarbetet, åtgärder för enpåtaglig minskning av företagens kostnader förregelverket under innevarande mandatperiod,framtagande av ett mått som visar hur regelbördanutvecklas, ökning av takten iregelförenklingsarbetet ,inlämnande av anmälan till med begäran omgranskning av regelförenklingsarbetet i ,uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter isamband med administration av företagsstart samttillseende av att myndigheter agerar som s.k. lotsvid företagskontakter. På en punkt kan vi dockkonstatera att regeringen följt riksdagensuppmaning. Regeringen har, i enlighet med vadriksdagen begärt, lämnat in en anmälan till fören genomgång av regelreformeringsarbetet i Sverige.Regeringen säger i sin skrivelse att arbetet tillstor del handlar om "perspektiv- ochattitydförändringar såväl vid framtagandet av nyaregler som vid omprövningen av de befintligaregelverken", men det största hindret för en sådanförändring är regeringens eget perspektiv och egenattityd. Regelförenklingsarbetet drivs på premissenatt regler skall förenklas endast om det är möjligtutan att förändra regelns funktion, vilket i mångafall är svårt. Nyttan av varje regel måste i ställetvägas mot kostnaden för att införa den eller för attlåta bli att avskaffa den. Så länge regeringen intevågar avskaffa även regler som fyller ett positivtsyfte, men där nyttan inte är tillräcklig för attmotivera kostnaden för regelefterlevnad, så kommerinte arbetet att kunna bedrivas med kraft.Lagstiftaren skall endast införa de regler sombehövs för att samhällsekonomin skall fungera väloch på ett socialt och ekologiskt hållbart sätt. Detär inte företagen som skall förklara varför en vissregel bör försvinna, utan det är staten som skallvisa varför en viss regel inte skall avvecklas. Detfinns inget i regeringens skrivelse som tyder på attregelförenklingsarbetet kommer att bedrivas medstörre kraft framöver. Enligt skrivelsen tillkommeren rad nya åtgärder, som i själva verket är två tillantalet, dels att myndigheter och departement skallupprätta åtgärdsplaner, dels att ett kvantitativtmått skall tas fram för att mäta regelbördan. Detsistnämnda ingick dock redan i beslut.Kostnaden för ett svenskt företag för attadministrera lagar och regler är nästan ,enligt en tidigare nämnd OECD-beräkning. Dessakostnader är oproportionerligt fördelade på små ochstora företag - kostnaden är ca peranställd och år för företag med 1-19 anställda,medan motsvarande kostnader för företag med 20-49anställda respektive 50-500 anställda är ca 21 000kr respektive ca . Appliceras dessa siffrorpå det totala beståndet av företag kan företagenskostnader för att administrera lagar, regler ochföreskrifter beräknas till minst 50 miljarder kronorper år. Enligt en kartläggning gjord avStatskontoret fanns det i som samlar in uppgifter från företag.Uppgifterna lämnades på 1 150 olika blankettyper.Antalet blanketter som skickades in var73 miljoner.Regelförenklingsarbetet behöver färrehandlingsplaner och mer handling. För att arbetetskall kunna drivas med kraft krävs dock även attkonkreta mål sätts upp och att dessa mål följs upp,att kvantitativa mått för regelförenklingsarbetetskapas och att principer och fokus förregelförenklingsarbetet blir tydligare. Arbetet medregelförenklingsfrågorna måste också ges en starkareställning inom genom att Simplexflyttas till Statsrådsberedningen, ges störrebefogenheter och ökade resurser.Flera av Småföretagsdelegationens förslag börvidare kunna genomföras utan långa utredningar,t.ex. i fråga om principen att det skall räcka förföretag att göra anmälan till en myndighet då enhändelse föranleder anmälningsplikt till fleramyndigheter, kravet att myndigheter skall lämnabindande löften om hur det skall ta attavgöra ett ärende och avskaffande av lagen(1976:157) om skyldighet för arbetsgivare att anmälaledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen.Andra förenklingar kräver visst utredningsarbete,bl.a. att ersätta statistiska totalundersökningar påolika områden, t.ex. avseende sjukskrivningar ochhälsoläge, införande av enhetliga beräkningsunderlagför ersättningar i de allmänna försäkringarna ochförenkling av semesterlagen (1977: 480). Regler somförsvårar för entreprenörer inom t.ex. skola, vårdoch omsorg måste vidare ses över. Två lagområden somär i särskilt behov av översyn är (1998:808) och (1987:10).Regeringen har också infört nya lagar som ökarkrånglet för företagen, t.ex. kravet på att företagmed fler än tio anställda skall redovisasjukfrånvaron i årsredovisningen. Myndigheternashandläggningstider kan också ställa till storaproblem för företagare. Två viktiga åtgärder ärdärför att införa krav på att myndigheter skallhandlägga ärenden och att det skapasmöjligheter för företagare att få skadestånd närmyndigheters försumlighet orsakat ekonomisk skada.Vi anser att kvantitativa mål förregelförenklingsarbetet måste sättas upp, medinnebörd att företagens administrativa börda skallminska med en fjärdedel fram och attett delmål skall vara att regelbördan skall minskamed under innevarande mandatperiod. För attkonkreta mål skall vara meningsfulla måste detfinnas kvantitativa mått. ITPS har, som redovisats,presenterat ett förslag till definition avföretagens administrativa börda enligt följande:"företagets kostnader för att upprätta, lagra ochtill myndigheter överföra tvingande information".ITPS har vidare föreslagit en modell för att mätaden administrativa bördan för varje enskild regeleller lagstiftningsområde genom en kombination avempiriska studier av företag, skrivbordsstudier,studier i laboratoriemiljö och expertintervjuer. Vårbedömning är att en sådan ansats dels skulle ge engod möjlighet att beskriva kostnaden för lagar ochregler, dels vara en grund för utvärdering avarbetet med att reducera den administrativa bördanför företagen. Den totala regelmängden är emellertidett problem i sig, varför målet bör vara att minskaäven den totala regelmassan. De angivna målenföreslås bli formulerade på departements- ochmyndighetsnivå.Redovisningen av konsekvenser för företagen är,enligt uppgift från förregelgranskning, ofta bristfällig, trots gällandelagstiftning i verksförordningen (1995:1322),Simplexförordningen (1998:1820) ochkommittéförordningen (1998:1474). Vi anser därföratt reglerna för hur statliga utredningar ochmyndigheter genomför problem- ochkonsekvensbeskrivningar bör stramas upp, varvidökade kostnader för företag liksom effekter påkonkurrenssituationen skall ingå i beskrivningarna.Simplex skall ges möjlighet att stoppa lagförslagsom inte innefattar ordentliga beskrivningar.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med vad vi här har angett. Därmed blirsamtliga nu aktuella motioner tillgodosedda iberörda delar och tillstyrks. bör vidarelägga regeringens skrivelse med redogörelse förregelförenklingsarbetet till handlingarna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv(punkt 4)av Per , och (alla m).I finns en majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslaget om preliminära utgiftstak för åren 2005och 2006.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara att möjliggöra ökad tillväxt, att människorskall kunna leva på sin lön och stärkt trygghet.Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måsteminskas genom att sjukvård och rehabiliteringförbättras. Detta kräver bl.a. en målmedvetenpolitik för ett ökat arbetsutbud, rejäla satsningarpå kunskap och forskning samt påtagligaförbättringar av klimatet för företagande. För attmöjliggöra allt detta krävs en politik sominnefattar lägre skatter för både löntagare ochföretagare, en skärpning av bidragssystemen,avregleringar och ökad konkurrens samt en ökadtrygghet för och en stärkt självkänsla hosmedborgarna.Våra förslag har som inriktning att vara tryggaoch väl sammanhållna och syfta till att skapa debästa förutsättningarna för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande . Vi villsatsa på en utbildning som ger alla störremöjligheter till ett rikare liv. Genom en störreenskild sektor och ett starkare civilt samhälle kanbåde företag och människor växa. Vi vill att flerpersoner, inte färre, skall kunna komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenoch självkänslan skulle också öka genom atthushållen skulle få en större ekonomisksjälvständighet. Friheten och rättigheten att väljabidrar till mångfald, en bättre kvalitet och enstörre trygghet. De enskilda människorna får ettstörre inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare. värnarvi om de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurserför att på ett tryggt sätt kunna genomföra deuppgifter som skall vara gemensamma. Exempelvistillförs betydande resurser för att bryta den ökadesjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning, skatteförändringaroch finanspolitiska ramverk - präglas av ordning ochreda och skall ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Eftersom riksdagensmajoritet har beslutat om ramarför de olika utgiftsområdena i enlighet medfinansutskottets förslag och därmed valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i utskottetsbeslut avseende punkt 4 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottetsbetänkande /04:1 om utgiftsramar och beräkningav statsinkomsterna har företrädarna för Moderatasamlingspartiet i en reservation lagt fram förslagtill totala utgifter på statsbudgeten och fördelningpå utgiftsområden. När det gäller det här aktuellautgiftsområdet 24 Näringsliv innebar den föreslagnaramen en minskning med jämförtmed beslut. Hur den minskade ramen bordefördelas på olika anslag framgår av motion2003/04:N389 (m) och av bilaga 2.Det krävs en rad förändringar för att Sverigeskall bli ett land som bättre än andra attraheraroch stimulerar företagande. Det handlar bl.a. om enny och förenklad företagsform, avveckladeetableringshinder för småföretagare,regelförenklingar utan dröjsmål, ökad rättssäkerhet,en företagarvänligare miljöbalk, en öppen och rörligarbetsmarknad, bättre konkurrensvillkor, slopadöverbeskattning av företagande och investeringar,förbättrad etableringsfrihet och upphandling,trygghet för företagare, avpolitiseradenergiförsörjning och en modern infrastruktur.De prioriteringar som görs i budgetpropositionenför utgiftsområde 24 Näringsliv bidrar, enligt oss,i mycket ringa utsträckning till ett förbättratföretagsklimat. Vi finner därför att en radförändringar borde ha gjorts. För att skallfå ett bättre företagsklimat måstekonkurrenssituationen bli hälsosammare,avregleringsarbetet prioriteras, arbetsmarknads- ochföretagslagarna reformeras, skatterna sänkas ochutbildningssituationen förbättras.Anslaget (38:2) Näringslivsutveckling m.m. fåranvändas till s.k. näringslivsfrämjande åtgärder,vilket i praktiken bl.a. innebär subventioner somsnedvrider konkurrensen och förhindrar nyskapandeoch utveckling. Vi anser därför att budgetutrymmetför sådana åtgärder måste minska och att anslagetborde ha minskats med . Mångakvinnor arbetar inom offentlig sektor medverksamheter som stat, landsting och kommuner harmonopol på, varför möjligheterna att starta eget ärmycket små. Detta kan förändras genom att stat,kommuner och landsting inriktar sig på sinkärnverksamhet och i större utsträckningkonkurrensutsätter och knoppar av verksamheter,snarare än genom statliga insatser förnäringslivsfrämjande åtgärder. Vi avvisar ocksåanslagsökningen om förinrättandet av ett centrum för miljödrivennäringslivsutveckling och miljöteknikexport.I anslutning till anslaget tillnäringslivsutveckling vill vi också något beröra enfråga som aktualiserats i motion 2003/04:N230 (fp)och som rör basfinansiering av verksamheten SIQ). Utskottetstidigare ställningstagande beträffande SIQ:sverksamhet och vikten av denna typ av verksamhet urett näringspolitiskt perspektiv anser vi fortfarandeäger giltighet. Likaså menar vi att formen förverksamheten, som karakteriseras av att företag,organisationer och förvaltningar samverkar, har eneffektiv utformning.