bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Enligtmotionärerna bör stödet till de regionala flygplatserna höjas eftersom deökade securitykostnaderna utgör en ekonomisk belastning som ärproportionellt högre för mindre än för större flygplatser.Utskottets ställningstagandeFlygtransportsystemet skall, i enlighet med de av beslutadetransportpolitiska målen, främja en positiv regional utveckling genom attdels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet attutvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. På många hållspelar de regionala flygplatserna därför en stor roll för kontakten medövriga . Dessa flygplatser kommer även framöver att vara av storbetydelse.Med anledning av de motionsledes framförda förslagen om regionalaflygplatser och flygtrafik i glesbygd vill utskottet peka på ett antalåtgärder som vidtagits i syfte att uppnå detta mål.Under år 2001 fick i uppdrag att tillsammans med kommuner,länsstyrelser och ta fram underlag för att utifrån ettregionalpolitiskt perspektiv kunna genomföra upphandlingar av vissaflyglinjer. Underlaget presenterades för regeringen, som på grundval häravfattade beslut om införande av allmän trafikplikt på tio linjer.Rikstrafiken har i samverkan med ansvarat för upphandlingen, som beslutats . Av regeringens budgetproposition för 2004framgår att Rikstrafiken upphandlat flygtrafik för sammanlagt 21 miljonerkronor . Rikstrafiken har fått i uppdrag att, i samråd med bl.a.Luftfartsverket, ta fram ett analysverktyg för inrättande av allmäntrafikplikt. Uppdraget slutredovisades i januari 2003.I januari 2002 uppdrog regeringen åt Rikstrafiken att utreda denlångsiktiga flygtrafikförsörjningen i . Tidpunkt för utredningensgenomförande angavs inte men har utsatts till efter attden senaste upphandlingen av den s.k. Lapplandsbuketten på inte harkunnat avslutas på grund av kraftigt budgetöverskridande. I stället skallen upphandling av trafik med avtal intill genomföras.Våren 2004 måste ny upphandling ske enligt ett önskvärt effektivaretrafikupplägg sådant det förmodas utformas i utredningen.Luftfartsverket och har gjort en utvärdering avdriftsbidraget till kommunala flygplatser, bl.a. för att belysa hur stordel av driftsunderskottet hos respektive flygplats som täcks av bidraget.Av utredningens slutsatser konstateras att i genomsnitt av deregionala flygplatsernas driftsunderskott täcks av det statliga stödet tillregionala flygplatser.I budgetpropsitionen anges att regeringen, som en del i engenerell översyn av hur transportpolitiskt motiverade insatser genomförs,har för avsikt att i ett större samanhang se över stödet till flygplatserna. I denna översyn kommer såväl nuvarande stöd till luftfartssektorn somstatens stöd till andra trafikslag att behandlas med syftet att uppnålångsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd tilltransportsystemet.Mot denna bakgrund hänvisar utskottet till redan vidtagna eller aviseradeåtgärder och anser att motionsförslagen 2003/04:T455, 2003/04:T562 yrkande21 och 2003/04:T564 yrkande 36 blir helt eller delvis tillgodosedda. Dessaavstyrks följaktligen.Vad gäller motionsförslag om befarade nedläggningar av flygplatser menarutskottet att en väl fungerande flygtrafik är en angelägentransportpolitisk målsättning. Tillskapandet, bevarandet ellernedläggningar av enskilda flygplatser är dock beslut som måste fattas ochomprövas utifrån överväganden om utveckling och behov i transportsystemet.Det finns därför inte anledning för utskottet att i detta sammanhang tanågot initiativ i frågan. Motion 2003/04:T253 avstyrks därför.När det gäller kostnadsfördyringar för ökade securitykostnader, dvs.kostnader för säkerhetsskydd, förväntas regeringen lämna förslagtill om luftfartsskydd. Med hänvisning till att frågan är underberedning avstyrker utskottet motion 20003/04:Ub397 yrkande 6 i nubehandlad del.Säkerhet under flyguppvisningarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till polismyndighetens ansvar avstyrker utskottet en motionom ändring av regelverket för flyguppvisningar.MotionsförslagI motion 2003/04:T402 av () efterlyses en översyn avregelverket för flyguppvisningar i syfte att öka tryggheten och säkerhetenför åskådarna till dessa. Att uppvisningar görs ovanför tätbebyggdaområden vittnar enligt motionären om att regelverket inte ärtillfredsställande när det gäller att garantera människors säkerhet.Utskottets ställningstagandeEnligt Luftfartslagen (1957:297) gäller bl.a. att regeringen fårföreskriva att det krävs tillstånd för flyguppvisningar, flygtävlingar ochannan luftfartsverksamhet av särskild art. Frågor om sådana tillståndprövas av den myndighet regeringen bestämmer. I luftfartsförordningen (1986:171) anges att avancerade flygningar och fallskärmshopp som sker övereller i omedelbar närhet av tättbebyggda samhällen eller störrefolksamlingar, andra flyguppvisningar samt flygtävlingar som kan antas varaav större intresse för allmänheten inte får anordnas utan tillstånd avpolismyndigheten.Utskottet avstyrker motionsförslag 2003/04:T402 (v) med hänvisning tillaktuell myndighets ansvar inom området.Interregional kollektiv persontrafikAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet följande förslag (punkt 18) inomverksamhetsområde Interregional kollektiv persontrafik i proposition 2003/04:1 utgiftsområde 22 Kommunikationer.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiskaförpliktelser under 2005-2010 som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 3 950 000 000 kr.Vidare behandlar utskottet följande motioner:Övergripande frågor och riktlinjer om kollektivtrafik- 2003/04:T391 av ()- 2003/04:T425 av ()- 2003/04:T438 av m.fl. (v)- 2003/04:T483 av ()- 2003/04:T499 av ()- 2003/04:T543 yrkande 1 av m.fl. (s)- 2003/04:T564 yrkandena 32-34 av m.fl. (c)- 2002/03:N347 yrkande 4 av ()Kollektivtrafik i glesbygd- 2003/04:T407 av och (båda c)- 2003/04:T482 yrkande 1 av ()- 2003/04:T549 yrkandena 13-14 av m.fl. (s)- 2003/04:T564 yrkande 35 av m.fl. (c)Flygtrafik till Norrland- 2003/04:T260 av ()- 2003/04:Ub397 yrkande 6 i denna del av m.fl. (fp)Färjetrafik till m.m.- 2003/04:T224 av ()- 2003/04:T392 yrkande 1 av ()Färdtjänst- 2003/04:T313 yrkande 2 av och (bådac)- 2003/04:T321 av ()- 2003/04:T365 av och (båda m)- 2003/04:T404 av ()- 2003/04:T492 av och (båda mp)- 2003/04:T559 av m.fl. (fp)- 2003/04:So642 yrkandena 12-14 av m.fl. (kd).BakgrundAnsvaret för kollektivtrafikenFör den lokala och regionala kollektiva persontrafiken skall det enligtlagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik i varje länfinnas länstrafikansvariga. De länstrafikansvarigas uppgifter skall handhasav en trafikhuvudman.Huvudansvaret för den lokala och regionala kollektivtrafiken ligger pålänets kommuner och landsting gemensamt, vilka via sina trafikhuvudmänfinansierar och planerar trafiken. I är landstingetlänstrafikansvarigt och i är kommunen ansvarig. Landstingetoch kommunerna i övriga län kan dock komma överens om att antingenlandstinget eller kommunerna i länet skall vara länstrafikansvariga. förekommer som länstrafikansvariga.Trafikhuvudmännen upphandlar normalt den lokala och regionala trafiken avolika operatörer som ansvarar för att ett visst trafikutbud produceras.Statens ansvar för den lokala och regionala kollektivtrafiken avser primärtlagstiftning och finansiering av viss infrastruktur. Till detta kan läggasdet ansvar som olika myndigheter har ålagts för delar av kollektivtrafiken.Detta gäller t.ex. , och inom derasrespektive områden.För den interregionala kollektiva persontrafiken inrättades en nymyndighet, Rikstrafiken. Enligt sin instruktion skall Rikstrafiken verkaför utveckling och samordning av den interregionala kollektivapersontrafiken samt för att de transportpolitiska målen uppnås. Vidareskall Rikstrafiken följa kollektivtrafikens utveckling och särskiltkartlägga brister i den interregionala kollektiva persontrafiken.Rikstrafiken skall vidare svara för statens upphandling avtransportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inteupprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningarför kommersiell drift. Rikstrafiken skall också genom överläggningar medövriga berörda parter främja frivilliga samverkanslösningar, verka för attinformation, tidtabeller och biljettsystem för kollektiv persontrafiksamordnas, verka för att handikappanpassningen av kollektiva färdmedelsamordnas mellan samtliga trafikslag, verka för att jämställdhetsaspekterbeaktas inom kollektivtrafikområdet, ansvara för administrationen avtransportstödet till samt fastställa taxor och turplaner för sådanlinjesjöfart på för vilken transportstöd lämnas.KollektivtrafikkommitténI tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2001:1) med uppgift attutifrån ett konsument- och helhetsperspektividentifiera, analysera och beskriva kollektivtrafikens problem ochmöjligheter,formulera mål och visioner,föreslå förändringar av organisation, regelverk och dylikt av betydelse förkollektivtrafikens utveckling och ett ökat kollektivt resande.I december 2001 överlämnades ett delbetänkande, Kollektivtrafik medmänniskan i centrum (SOU 2001:106), i form av en lägesrapport. Ettslutbetänkande, Kollektivtrafik med människan i centrum (SOU 2003:67),överlämnades den 10 juli 2003.Kollektivtrafikkommittén anger i slutbetänkandet att kollektivtrafiken börses som ett strategiskt medel att uppnå såväl transportpolitiska som andraviktiga samhällsmål. Kommittén befarar dock att ökade kostnader förtrafikhuvudmännen, i kombination med landstings och kommuners ansträngdafinansiella situation, kan leda till höjda taxor och neddragningar itrafiken, vilket i sin tur kan leda till minskat kollektivt resande. Motdenna bakgrund presenterar kommittén ett antal förslag som syftar till attskapa en attraktivare och effektivare kollektivtrafik och därmed på långsikt ett ökat kollektivt resande. Nedan ges en kort sammanfattning av dessaförslag.Samordnade informations- och biljettsystem. Kommittén efterfrågar bl.a.standardiserad trafik- och trafikstörningsinformation, ett nationelltfärdplaneringssystem, ett gemensamt telefonnummer till all kollektivtrafikoch ett gemensamt betalkort.Ett förbättrat konsumentskydd. Kommittén anser att konsumentskyddet förkollektivresenärer bör förstärkas. För att uppnå detta behövs en bred ochsamlad strategi, där ett civilrättsligt reglerat resenärsskydd utgör engrundläggande del. Kommittén lämnar även förslag till sådan lagstiftning.Samordning av all kollektivtrafik i trafiksvaga områden ett villkor förstatligt stöd. Kommittén föreslår att ett tillfälligt statligt stöd skallutgå för samordning av linjetrafik och andra samhällsbetalda transporter,exempelvis färdtjänst.Bättre metoder att beakta kollektivtrafikens nytta. Kommittén anser attdagens samhällsekonomiska kalkyler inte beaktar kollektivtrafikensnyttoaspekter på ett tillfredsställande sätt och föreslår därför att dessakalkyler kompletteras med andra metoder, exempelvis multikriteria-analys,samt att trafikhuvudmännen formulerar sina mål och följer upp dessa isamhällsnyttotermer.Svår ekonomisk situation för trafikhuvudmännen och deras ägare. Motbakgrund av ökade kostnader och kollektivtrafikansvarigas dåliga ekonomiföreslås ett utökat statligt stöd till kollektivtrafiken samt att dagensregionalpolitiska medel och en större del av den statligainvesteringsramen skall kunna användas för kollektivtrafikändamål.Förändrade skatteregler får fler att åka kollektivt. Kommittén föreslår attregeringen låter utreda möjligheterna att låta arbetsgivare subventioneraanställdas resor med kollektivtrafik och möjligheterna att beskatta elleravgiftsbelägga fria parkeringsplatser i storstadsområden. Vidareefterfrågas en utredning av ett system för reseavdrag mellan bostad ocharbetsplats oavsett färdmedel.Utveckla formerna för konkurrens och upphandling. Kommittén anser attsystemet med upphandling av kollektivtrafik i princip fungerartillfredsställande men att det kan utvecklas för att skapa utrymme för nyalösningar. Rätt till omförhandling av fleråriga kontrakt bör övervägas ochi de fall skolbussar, färdtjänst, linjetrafik och sjukresor ingår i ettsamlat system bör det vara möjligt att upphandla denna trafik samlat.Vidga huvudmännens ansvar och styr mot de transportpolitiska målen. fungerar dagens ansvarsfördelning inom området i stort sett bramen vissa förändringar efterfrågas även på detta område.Näringsdepartementet bör utveckla och förstärka sitt helhetsansvar.Förutsättningarna för en gemensam regionindelning inom ochBanverket bör utredas. En kollektivtrafikdelegation bör inrättas som kanbistå regeringen med underlag och tjäna som forum för ökad samverkan mellankollektivtrafikens aktörer. Lagen (1997:734) om ansvar för visskollektivtrafik bör revideras så att kopplingen till de transportpolitiskamålen stärks och så att trafikhuvudmännen ges möjlighet att ta ett bredareansvar, inklusive exempelvis skolskjutsar. Kommittén föreslår vidare attlagens fokusering på linjetrafik tas bort samt att kollektivtrafikansvarigages rätt att bilda storregionala trafikhuvudmän över länsgränserna för helaeller delar av trafiken.Program för kompetensförsörjning samt forskning och utveckling. Kommitténser en fortsatt forsknings-, utvecklings-, demonstrations- ochutbildningsprocess som en förutsättning för fortsatt utveckling avkollektivtrafiken. bör i samarbete med andra aktörer inomkollektivtrafiken ta fram ett program på detta område. Kompetensen hospersonalen bör ökas genom bättre rekrytering och utbildning.Remissvar på slutbetänkande skall lämnas den 1mars 2004. Den långa remisstiden förklaras av att gjortbedömningen att det finns fördelar med att remissinstanserna ges möjlighetatt göra en samlad bedömning av förslagen i detta slutbetänkande ochförslagen i slutbetänkanden från ochFärdtjänstutredningen.StockholmsberedningenI tillsatte regeringen (dir. 2000:96) en kommitté med uppdragatt lämna förslag på insatser som förbättrar transportsystemet inomStockholms län men också transportmöjligheterna mellan och övrigaMälardalen, övriga landet samt internationellt. Kommittén, som antagitnamnet Stockholmsberedningen, skall arbeta med syftet att utvecklatransportsystemet på ett för regionen och hela landet miljömässigt, socialtoch samhällsekonomiskt hållbart sätt. Kommittén skall inledningsvis ocksågöra en problemanalys av transportsituationen samt utarbeta en målbild somskall ligga till grund för en långsiktig utvecklingsstrategi. Medutgångspunkt i utvecklingsstrategin skall kommittén lämna förslag tillåtgärder i transportsystemet. Enligt direktiven skall kommittén föreslåinsatser för att uppnåökad samordning mellan de olika trafikslagen och ökad effektivitet i detbefintliga transportsystemet,en tillräcklig spårkapacitet,ökad satsning på kollektivtrafiken,en tillräcklig vägkapacitet mellan norra och södra ,minskning av de negativa effekterna av biltrafiken,förbättringar av transportsystemet som leder till att det skapas flerplatser attraktiva för etableringar av bostäder och arbetsplatser,en tillräcklig flygplatskapacitet.Kommittén har lagt fram två delbetänkanden. presenteradesTransportsystemet i (SOU 2001:51) och i januari 2002presenterades Långsiktig utvecklingsstrategi för transportsystemet iStockholm-Mälardalsregionen (SOU 2002:11). Den slutliga redovisningen avuppdraget skall vara klar senast den 31 december 2003.Övergripande frågor och riktlinjer om kollektivtrafikenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att kollektivtrafiken är ett viktigt medel i arbetet medatt uppnå det övergripande transportpolitiska målet om ett långsiktigthållbart transportsystem. Med hänvisning främst till pågående beredning avKollektivtrafikkommitténs förslag avstyrks motionsförslag om bl.a. ökandeincitament för kollektivt resande, samordning av kollektivtrafiken,statligt stöd till kollektivtrafik och ett mer enhetligt taxesystem iMälardalsområdet. Jämför reservationerna 25 (m) och 26 (c).MotionsförslagEnligt nuvarande lagstiftning är det endast primärkommuner och landstingsom kan utöva ägarskap över kollektivtrafiken i ett län. () argumenterar i motion 2003/04:T391 för att även s.k. samverkansorganskall kunna utöva ägande över trafikhuvudmannen och därmed ta ett störrehelhetsgrepp över den regionala utvecklingen av kollektivtrafiken än vadsom är möjligt i dagsläget.Sven () efterlyser i motion 2002/03:N347 yrkande 4 ett merenhetligt taxesystem i eftersom kostnaderna för resorfrån olika orter med samma avstånd till varierar orimligt mycket.Motionärerna menar att Stockholmsberedningen därför bör ges itilläggsdirektiv att utreda taxesystemet i Mälardalen.Koldioxidutsläppen utgör ett av de största miljöhoten. Mot dennabakgrund argumenterar () i motion 2003/04:T483 för åtgärdersom främjar kollektivtrafiken och därmed minskar bilismen. En sådan åtgärdär enligt motionären att ge företag möjlighet att subventionera resor medkollektivtrafik, genom att införa ett "rikskupongsystem" för denna.I motion 2003/04:T564 av m.fl. (c) framhålls attkollektivtrafiken är en viktig del av ett hållbart transportsystem samt atten ökad andel kollektivtrafik kan bidra till uppfyllelsen av såväl detransportpolitiska målen som andra politiska mål som välfärd ochsysselsättning. Det är därför enligt motionärerna viktigt med en välfungerande kollektivtrafik med fasta avgångstider och täta avgångar somsamtidigt tar hänsyn till olika gruppers olika förutsättningar att utnyttjadensamma (yrkande 32).Vidare anför motionärerna att det investeringsstöd som utgår förspårfordon i kollektivtrafik borde omfatta även bussar i kollektivtrafiksom drivs med alternativa drivmedel. Enligt motionärerna hade detta främjatsåväl introduktionen av miljövänligare bussar som kollektivtrafiken i dedelar av landet där denna i huvudsak består av busstrafik (yrkande 33).Motionärerna är även av meningen att det är nödvändigt med en bättrehelhetssyn på kollektivtrafiken, en helhetssyn som ärtransportslagsövergripande och som tar hänsyn till att kollektivtrafiken ärbåde en regional och en lokal fråga. Enligt motionärerna borde åtgärder iden lokala kollektivtrafiken vara berättigade till statsstöd ur denstatliga planeringsramen som avsätts för åtgärder i det regionalatransportsystemet (yrkande 34).Att resa kollektivt är såväl trafiksäkert som miljövänligt, anför KerstinEngle (s) i motion 2003/04:T499. Det ligger därför i samhällets intresseatt öka incitamenten för att välja kollektivtrafiken, menar motionären somsamtidigt pekar på de möjligheter till avdrag som finns för dem somarbetspendlar med bil.Reynoldh Furustrand m.fl. (s) uppmärksammar i motion 2003/04:T543 attMälardalens olika län har utvecklat olika taxepolitik samt att detta kansända olyckliga signaler till trafikanten. Motionärerna anser bl.a. attenhetliga och låga taxor är väsentliga delar i en satsning på en utveckladkollektivtrafik i området.Barbro Feltzing (mp) efterfrågar i motion 2003/04:T425 en utredning aveventuella fördelar med ett riksresekort för kollektivtrafiken. Motionärenanser att ett sådant hade främjat kollektivtrafiken och därmed fåttpositiva effekter bl.a. på miljön som det minskat trycket påvägnätet.I motion 2003/04:T438 av m.fl. (v) efterfrågas en bättresamordning av transportutbudet för att gagna konsumenten, bl.a. motbakgrund av att konsumenter upplever det som svårt att få överblick överalla resealternativ. Motionärerna hänvisar till en undersökning som visaratt en sådan samordning hade gynnat kollektivtrafiken och resandet ochdärmed även turismen och den regionala tillväxten.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis klargöra att kollektivtrafiken är ett viktigtmedel i arbetet med att uppnå det övergripande transportpolitiska målet omett långsiktigt hållbart transportsystem. Det är därför med oro utskottetkonstaterar att kollektivtrafikens andel av det totala transportarbetetinte ökat samt att befarar attökade kostnader för trafikhuvudmännen, i kombination med ägarnas ansträngdaekonomiska situation framöver, kan leda till taxehöjningar och minskadtrafik. Utskottet delar därför den i flera motioner framförda uppfattningenatt kollektivtrafiken måste bli attraktivare och effektivare för att kunnabidra till uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Det är därför medtillfredsställelse utskottet konstaterar att i dettill regeringen överlämnade slutbetänkandet Kollektivtrafik med människan icentrum föreslagit ett antal åtgärder i denna riktning. Med hänvisning tillfrågans vikt förutsätter utskottet att regeringen möjligtåterkommer till med en redovisning av sin bedömning i de frågorsom uppmärksammas i detta avsnitt.Utskottet övergår därefter till att behandla ett antal motionsledesframförda förslag om mer specifika åtgärder inom området.Stimulans för kollektivt resandeKollektivt resande är i många fall ett alternativ till andra färdsätt. Dåde olika färdsättens andel av det totala transportarbetet i hög grad berorpå de ekonomiska incitament som finns för att välja det ena eller andraalternativet, måste en diskussion om de ekonomiska incitamenten vara ennaturlig del i arbetet med att öka kollektivtrafikens konkurrenskraft.Utskottet konstaterar att har framfört förslag idenna riktning. Även i motionerna 2003/04:T483 (kd) och 2003/04:T499 (s)föreslås åtgärder med samma syfte. Med hänvisning till pågående beredningav slutbetänkande avstyrker utskottet dessamotioner och förutsätter att regeringen i samband med ovan begärdaredovisning återkommer till i frågan.Samordning av kollektivtrafikenVad gäller motionsyrkanden om att förbättra samordningen avkollektivtrafiken har utskottet tidigare (bet. 2002/03:TU1) uttalat som sinmening att det är angeläget att de olika trafikföretagensinformationssystem kopplas ihop så att konsumenterna lättare kan hitta deförbindelser som bäst motsvarar deras behov. Ett effektivt interregionaltkollektivtrafiksystem förutsätter en samverkan så attbiljettbokningsfunktionerna underlättas och att resenärerna kan bokabiljett för hela resan oberoende av hur många operatörer som finns påmarknaden. I detta sammanhang vill utskottet betona vikten av att etteffektivt gemensamt biljettsystem utvecklas. Utskottet kankonstatera att Rikstrafiken enligt sin instruktion skall verka församordning av den interregionala kollektiva persontrafiken. Genomöverläggningar med berörda parter kan Rikstrafiken bl.a. främja frivilligasamverkanslösningar samt verka för att information, tidtabeller ochbiljettsystem för kollektiv persontrafik samordnas.I detta sammanhang vill utskottet även påminna om det arbete som bedrivitsinom projektet resan, ett trafikslagsövergripande projekt med syftetatt öka tillgängligheten till kollektivtrafiken. Rikstrafiken har inomdetta projekt drivit krav på bokningssamarbete genom ett särskiltdatagränssnitt, redovisat ett förslag till ett enda telefonnummer förupplysning om kollektivtrafiken och lanserat en Internetportal medövergripande information om hela trafiksektorn. Utskottet vill även erinraom den verksamhet som bedrivs av Samtrafiken i . Samtrafikensyftar till att lämna information - främst genom Internet - till deresenärer som behöver göra byten mellan olika trafikföretag för att nåresmålet. Bolaget, som bildades , ägs gemensamt av SJ, ,, , Express, Destination och samtligalänstrafikföretag.De i detta avsnitt behandlade motionsförslagen om ett riksresekort och omatt samverkansorgan skall kunna utöva ägandet av trafikhuvudmannen har tillsyfte att ytterligare förbättra samordningen inom kollektivtrafiken.Utskottet konstaterar att förslag med liknande innebörd presenterats ävenav och välkomnar att frågan uppmärksammats. inte vill förekomma pågående beredning av frågan avstyrksmotionerna.