bet · GR01FÖU1 · 2003-11-25 00:00:00 — I gavs rådet i uppdragatt, med relevanta organ, vidta de åtgärder som krävs för attunder 2004 inrätta en kapacitets- och försvarsmaterielbyrå. SåvälSveriges gemensamma materielsamarbete med , ochNorge som det bilaterala samarbetet med dessa länder har fortsattvarit av stor omfattning. bilaterala samarbete med USAhar stor betydelse då är världsledande inom de kvalificeradeförsvarsteknikområden som har behov av. Behovet av exportoch internationellt materielsamarbete har blivit allt tydligaresom ett medel att säkerställa Försvarsmaktens ochförsvarsindustrins kompetens. Den exportstödjande verksamhetenhar koncentrerats till stöd för bl.a. JAS 39 ,korvett , flygburet radarsystem Erieye, olika styrdavapensystem, bepansrade fordon och stridsledningssystem. Vidarehar arbetet med att ta fram en samladmaterielförsörjningsstrategi fortsatt under det gångnaverksamhetsåret.InsatserGrundberedskapBeredskapen har i allt väsentligt upprätthållits enligt de kravregeringen ställt. Försvarsmakten redovisar att genomfördverksamhet främst har givit effekt avseende förmåga att mötabegränsade insatser, vidta skyddsåtgärder vid insatser mot civilaoch militära mål, möta intrång på vårt territorium, ingripa motkränkningar samt avvisa säkerhetshot. Särskildaberedskapskontroller har genomförts under 2002.Internationella insatserFN:s säkerhetsråd har gett ett bemyndigande till Nato samt mandatför en multinationell fredsstyrka i Kosovo med stöd av kapitelVII i . Den internationella fredsstyrkan harfunnits i Kosovo och leds av Nato. harsedan hösten 1999 bidragit med trupp.Nato har i enlighet med beslut av lett enmultinationell fredsstyrka (Sfor) i sedandecember 1995. Den svenska styrkan har sammantagetbestått av 30 personer.I början av 2002 fattade beslut om att skulledelta med trupp i den multinationella fredsstyrkan (ISAF) iAfghanistan. har specialförbandsvarat för det svenska bidraget. Från och med september 2002ändrades inriktningen på det svenska bidraget till att omfatta enCimicenhet bestående av ca 45 personer.Sverige har haft två samverkansofficerare på platsvid Central Command (US ) i , Florida.Regeringen bedömer att säkerheten för de svenska förband somingår i ISAF har förbättrats genom den insyn erhåller medplaceringen vid US Centcom.Regeringen anser att den internationella verksamheten sammantagethar genomförts med gott resultat och har bidragit till ökadförmåga att i samverkan med andra länder planera och genomförafredsbevarande operationer samt ökad förmåga att lämna stöd tillfredsfrämjande och humanitär verksamhet. Verksamheten har ävenbidragit till att öka den internationella kompetensen samt att geeffekt vad avser lednings- och logistikkompetens.Beredskap för internationella insatserEU:s utvecklingVid i fastställdes denövergripande styrkemålsättningen för militär förmåga (EU HeadlineGoal). Beslutet innebar att EU skall vara i stånd attinom sätta in en militär styrka om upp till 50 000-60000 soldater samt relevanta sjö- och flygstridskrafter förkrishanteringsinsatser. Dessa styrkor skall kunna underhållas iett år och klara av hela skalan av Petersbergsuppgifterna, dvs.humanitära insatser och räddningsinsatser samt hela spektrumet avfredsfrämjande insatser. Styrkan skall i första hand kunna verkai och dess närhet men även globalt.EU:s krishanteringsförmåga är emellertid mer än bara en militärinsatsförmåga. strävar efter ett helhetsperspektiv ochatt krishantering bör ses som ett begrepp som inkluderar såvälcivila som militära komponenter.Under 2002 och 2003 har Försvarsmakten lagt ned ett omfattandearbete på att organisera och utveckla de resurser och förband somär anmälda till olika internationella styrkeregister såsom EU:smilitära styrkeregister för krishantering, Parp (Partnerskap förfred, Nato), Unsas och Shirbrig (FN) samt det nordiskastyrkeregistret Nordcaps. Följande förband och enheter medtillhörande förmåga är anmälda: ledningsresurs med ca 50stabsofficerare, stabspersonal för civil-militär samverkan, 60militärobservatörer, två mekaniserade infanteribataljoner, ettmilitärpoliskompani, ett ingenjörkompani med ammunitions- ochminröjningsförmåga, ett ubåtsförband, ett korvettförband, ettmarint minröjningsförband, ett spaningsflygförband AJS 37 Viggensom ersätts av ett flygförband JAS 39 förspaning och luftförsvar samt ett signalspaningsförband S-102 B.Kostnaden för att utveckla internationell förmåga i de förbandsom är anmälda uppgår till ca för perioden2000-2003.Incidentberedskapen har upprätthållits med resurser urgrundorganisationen i enlighet med ställda krav.Beredskapshöjningar av både tillfällig och kontinuerlig karaktärhar genomförts för att leda den svenska insatsen inom ramen förISAF i och som en följd av attacken den 11 september2001 i . Sammantaget bedömer regeringen attFörsvarsmakten upprätthållit beredskap och upptäckt samt ingripitmot kränkningar i allt väsentligt i enlighet med de kravregeringen ställt.Stöd till samhälletI fråga om Försvarsmaktens uppgift att stärka samhället vid svårapåfrestningar på samhället i fred har myndigheten på den centralanivån deltagit i samverkansmöten med de myndigheter som har ettsärskilt ansvar om en svår påfrestning skulle inträffa. På denregionala nivån har militärdistrikten anordnat eller deltagit iregionala samverkansmöten.Försvarsmakten har vidare samverkat med sjukvården för attförbereda och klarlägga Försvarsmaktens förmåga att stödja dencivila sjukvården.Försvarsmakten skall genomföra sitt stöd till samhället inomramen för verksamhetsgrenen stöd till samhället. Verksamheteninrymmer, förutom uppgiften att stärka samhället vid svårapåfrestningar på samhället, också stöd vid räddningstjänst samtannat stöd. Försvarsmakten har upprätthållit beredskap för stödtill samhället genom sin normala verksamhet.En viktig del i Försvarsmaktens stöd till samhället är stödet medhelikopter. Regeringen anser att det finns skäl att redovisadetta stöd särskilt. Helikopterflottiljen har upprätthållitdygnetruntberedskap med helikopter för räddning vid ,och i enlighet med avtalet med verksamheten har Försvarsmakten utvecklat sin förmåga attsamverka med civila myndigheter och ställa resurser tillförfogande.Regeringen anser att Försvarsmakten har genomfört verksamheteninom stöd till samhället på det sätt regeringen avsett.Regeringen konstaterar att verksamheten är fortsatt av betydelseför samhället och att gjorda insatser även uppskattas av berördamänniskor.UtskottetSärskild utredareFörsvarsutskottet beslutade att följa upp ochutvärdera försvarsbeslut och 2001 omFörsvarsmaktens utbildning, förbandsomsättning och beredskap m.m.Försvarsutskottet beslutade att uppdra åt en särskild utredareatt genomföra utvärderingen.Utredaren har gått igenom ett omfattande skriftligt material. Hanhar vidare intervjuat och ställt frågor till företrädare förFörsvarsdepartementet, Försvarsmakten, Totalförsvarets pliktverkoch . Bearbetning av dettamaterial har lett utredaren till bl.a. följande bedömningar ochslutsatser:- Det av förutsatta utbildningssystemet har inteförverkligats på avsett sätt.-- Utbildningsmålen på låga förbandsnivåer har nåtts men det hargetts alldeles för få övningstillfällen där chefer kunnat ledabataljoner och högre förband.-- Värnpliktssystemets legitimitet kommer att ifrågasättas inom eninte alltför avlägsen framtid.-- Förbandsutvecklingen kommer i betydande utsträckning inte attnå de kvalitativa mål som svarar mot den inriktning som riksdagenbeslutat.-- Förbandsutvecklingen kommer ikvantitativt avseende till allra största del att följa vadriksdagen beslutat.-- Den viktigaste och övergripande orsaken till diskrepansenmellan målen för den inriktning som har beslutat ochden verklighet som kommer att råda vid utgången av 2004 är attförändringsarbetet har varit så omfattande och komplext.-- Försvarsbeslutet har varit underfinansierat redan frånbörjan.-- Försvarsmakten har inte tillämpat beredskapssystemet i enlighetmed försvarsbeslutets intentioner om krav på operativ förmåga iolika tidsperspektiv, dvs. en differentierad beredskap.-- Regeringens beslut om differentierad beredskap kan ses somförsta gången som anpassningsprincipen får ett ordentligtgenomslag i planeringen.-- Kraven på operativ förmåga i försvarsbesluten har inte varittillräckligt tydliga.-- Kriterierna för hur den operativa förmågan skall värderas kanifrågasättas.-- När det gäller hur den operativa förmågan harutvecklats är läget förhållandevis bra när det gällerFörsvarsmaktens huvuduppgifter att hävda territoriell integritetsamt att kunna bidra till fred och säkerhet i omvärlden.-- Försvarsmaktens förmåga att lösa sin huvuduppgift att försvaraSverige kan sammantaget inte anses godtagbar.-- Att alla förband skall kunna uppträda och strida ien urbaniserad miljö har ännu inte fått något genomslag.-Utskottets bedömning och ställningstagandeUtskottet kan konstatera att försvarsbesluten och 2001 tillföljd av de stora säkerhetspolitiska förändringarna har inneburitomfattande förändringar för Försvarsmakten. Invasionshotet skallinte längre vara grunden för försvarsplaneringen. Betydelsen avförsvarets medverkan i internationell verksamhet har ökat.Krigsorganisationen har minskat kraftigt liksom antaletfredsförband. Den ekonomiska ramen har reducerats. Utredaren hari sin rapport pekat på en rad omständigheter som gör attriksdagens beslut om Försvarsmaktens utveckling fram till år 2004inte kommer att förverkligas på det sätt som förutsattevid tiden för besluten. Även Försvarsberedningen pekar i - vilja och vägval (Ds 2003:34) ijuni 2003 på allvarliga brister i insatsorganisationen och entämligen dålig utvecklingsprognos. Liknande bedömningar görRiksrevisionsverket i sin rapport - granskning av planering och genomförande (RRV2003:20). revisorer har dessutom genomfört engranskning av Försvarsmakten utifrån olika aspekter -Arbetsgivarpolitiken i försvaret (RR 14), Försvarsmaktensavveckling av överskottsmateriel (RR 18) och Styrning av detmilitära försvaret (RR 19). Vidare pågår det inomFörsvarsdepartementet ett särskilt uppföljningsprojekt avförsvarsbesluten. Utskottet ser med stort allvar på den relativtsamstämmiga bild som framträder i olika rapporter. Mot bakgrundav detta drar utskottet slutsatsen att målet för Försvarsmaktensförbandsutveckling m.m. fram i stora delar intekommer att kunna förverkligas. Utskottet anser det därförnödvändigt att fortsätta att granska de problem som uppstått igenomförandet av försvarsbesluten. Den av utskottet initieradesärskilda utredningen kommer därvid att utgöra ett av fleraviktiga underlag. Utskottet avser därför att återkomma ibetänkande i denna fråga.InriktningUtskottet behandlar här vad regeringen anfört om inriktning avFörsvarsmaktens olika verksamhetsgrenar, utbildning, planering,materiel, anläggningar, forskning och teknikutveckling samtinsatser (s. 49-66). Utskottet behandlar också motion Fö219 (v)yrkandena 2 och 4.Utskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner regeringens förslagatt förlänga det nuvarande nationella flygtekniskaforskningsprogrammet.Utskottet anser att regeringen inför det kommandeförsvarsbeslutet skall lämna redovisningar om ammunitions- ochminröjningskapaciteten. Utskottet föreslår att avslårmotion Fö219 (v) yrkande 2.Utskottet anser att de åtgärder som regeringen avser attgenomföra när det gäller de värnpliktigas rättssäkerhet ochkränkningar inom Försvarsmakten är utomordentligt angelägna.Utskottet har därvid ingen erinran mot att Styrelsen förpsykologiskt försvar övertar uppgifter som Nämnden förpersonalvård för totalförsvarspliktiga har och att nämnden läggsned. Motion Fö219 (v) yrkande 4 avstyrks.PropositionenUtbildning, planering m.m.Regeringen bedömer att förmågan till väpnad strid skall utgöragrunden för utbildning, planering m.m. Utbildnings- ochövningsverksamheten bör inriktas mot att öka förmågan att verkainom ramen för operativt samordnade insatser. Förmågan attsamverka med civila myndigheter bör vara fortsatt hög.Verksamheten bör även fortsättningsvis bedrivas så attutvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar sker samordnat inomFörsvarsmakten. Verksamhet och materielanskaffning skallprioriteras mot förbanden i förbandsgrupp 1 enligt dendifferentierade beredskap som regeringen beslutat om. Resurserför förband i övriga förbandsgrupper skall endast avdelas så attflexibilitet skapas att innehålla de differentieradeberedskapskraven.Regeringen anser att förmågan till väpnad strid även fortsattskall utgöra grunden för förbandsutbildningen. Förmågan tillväpnad strid utgör en grundläggande förutsättning för att landetskall kunna försvaras mot ett väpnat angrepp. Förmågan tillväpnad strid innebär även att förmågan att lösa uppgifternaterritoriell integritet och internationella insatser grundläggs.Regeringen har beslutat att en differentieradberedskap för Försvarsmaktens insatsorganisation. Enligt dettabeslut skall bl.a. de förband som har anmälts tillinternationella styrkeregister ingå bland de förband som har denhögsta beredskapen (förbandsgrupp 1). Enligt regeringensuppfattning skall dessa förband prioriteras när det gällerutbildnings- och övningsverksamhet.Regeringen menar att följande verksamhet bör prioriteras när detgäller stridskrafternas förbandsverksamhet:- att genomföra övning för den operativa ledningen,-- att internationella övningsmoment ingår som en naturlig del vidgrundutbildningen och-- att genomföra slutövningar med operativt sammansattainsatsstyrkor.-Inom ramen för utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaretskall Försvarsmakten utvecklas mot ett flexibelt insatsförsvar,med förmåga att agera med högt tempo, hög operativ rörlighet ochförmåga till verkan. Detta bedöms medge bättre utnyttjande ochsamordning av omvärldsuppfattning samt tekniska ledningssystemsom medger insats och verkan. Det nätverksbaserade försvaret kandärför beskrivas utifrån en övergripande indelning avFörsvarsmaktens förmåga i olika avseende i följande delar:- information och omvärldsuppfattning,-- ledning och beslutstöd samt-- insats och verkan.-Regeringen menar att den fortsatta utvecklingen skall baseras påutnyttjande av taktiska och tekniska demonstratorer samtsimulatorer.Regeringen finner det angeläget att utvecklingsprocessensfortskridande säkras genom en långsiktig personal- ochkompetensförsörjning inom projektorganisationen för utvecklingenmot ett nätverksbaserat försvar. Utvecklingen mot ettnätverksbaserat försvar ställer krav på delaktighet ochengagemang inom hela Försvarsmakten såsom vid förband, centrumoch skolor. Genom detta skapas en ökad förståelse för helautvecklingsprocessen. Regeringen anser vidare att det ärväsentligt att det råder en balanserad avvägning mellan metodik-,teknik-, organisations- och personalutvecklingen som skall varabaserad på erfarenheter och slutsatser inom respektiveutvecklingsprocess. Med anledning av detta beslutade regeringenden att Försvarsmakten skall genomföra verksamhetenenligt bl.a. dessa riktlinjer.Under 2004 skall ledningsförband på operativ och taktisk nivådelta i en större ledningsövning för totalförsvaret. Delar avlednings- och underhållsförbanden skall vidare delta i regionalaövningar inom armé-, marin- och flygstridskrafterna.Samlokalisering av Operativa insatsledningen till skallslutföras. Högkvarteret får som en central uppgift att ta framdet underlag som regeringen och behöver för att fattabeslut om Försvarsmaktens utveckling . Antaletlokala ledningsfunktioner inom FMLOG skall samordnas ochreduceras.Regeringen anser att planering och genomförande av verksamhetenför arméstridskrafterna bör prioriteras till att utvecklainsatsförmågan hos de förband som är anmälda till internationellastyrkeregister inklusive genomförandet av beslutadeinternationella insatser och säkerställandet av insatsförmåganhos övriga förband avdelade i den högsta förbandsgruppen,förbandsgrupp 1.Dessutom bör kompetenser som krävs för utveckling mot detnätverksbaserade försvaret prioriteras.Regeringen anser att övningsverksamheten bör prioriteras i ökadutsträckning mot gemensamma operationer, dvs. där förband ur merän en stridskraft ingår.Regeringen anser att marinstridskrafterna fortsatt börutvecklas mot operativt behovssammansatta styrkor och mot en ökadförmåga till samverkan med andra nationers förband samt medcivila myndigheter.Inriktningen för marinstridskrafterna bör vara attprioritera utbildnings- och övningsverksamheten. Regeringen anseratt det är av vikt att åtminstone en större tillämpad övning medoperativt behovssammansatta styrkor genomförs . Vidare börförbanden ha en god incidentberedskap. På motsvarande sätt anserregeringen att internationella övningar med förband anmälda tillinternationella styrkeregister bör prioriteras.Regeringen anser att marinstridskrafterna även fortsättningsvisbör utvecklas mot att ingå i ett nätverksbaserat försvar. Vidarebör utvecklingen av marinstridskrafterna fortsatt inriktas motatt ge de förband som anmälts till internationella styrkeregisteren internationell förmåga. En förutsättning för att upprätthållaberedskapskraven för förband anmälda till internationellastyrkeregister är enligt regeringens uppfattning en fortsatt högambitionsnivå inom utbildning, planering och övningsverksamhetm.m.Under 2004 skall marinstridskrafterna, i likhet med övrigastridskrafter, inriktas mot att utveckla insatsförmågan vid deförband som anmälts till internationella styrkeregister inklusivegenomförandet av beslutade internationella insatser.För flygstridskrafterna bör vidareutvecklingen av Gripensystemetfortsätta, liksom den materiella utvecklingen med bl.a.tillförandet av JAS 39 C/D-plan. Utvecklingen av förmågan attgenomföra långräckviddig precisionsbekämpning skall fortsätta.Snabbinsatsstyrkan Swafrap C 130 och 39skall prioriteras avseende materiel, utbildnings- ochövningsverksamhet. Flygstridskrafterna skall fortsätta att deltai såväl multinationell som bilateral övningsverksamhet i syfteatt förbättra Försvarsmaktens samlade förmåga, främst på högrekonfliktnivåer.För att uppnå de kvalitativa målen vid flygstridskrafterna ochmöjliggöra förmåga till exportstöd, skall övningsverksamheteninriktas mot en ökning av flygtidsproduktionen samt förmågan atttaktiskt leda luftstridskrafterna.Helikopterförbanden är inne i en period med stora förändringar.Detta präglar förbanden, deras utveckling och förmåga i det kortaperspektivet. Inriktningen av helikopterförbanden börfortsatt vara att utveckla de två helikopterbataljonerna, den enamed markoperativ huvudinriktning och den andra med sjöoperativhuvudinriktning.Successivt kommer de nya helikoptrarna att tillförasorganisationen. Efter en viss försening skall 20 börja levereras . Leveranserna beräknaspågå till 2007. Leveranserna av 18 stycken medeltunga helikopter14 skall börja 2005.Parallellt med anskaffningen kommer merparten av de befintligahelikoptersystemen och helikoptrarna att avvecklas.Regeringen vill också erinra om betydelsen av atthelikopterförbanden deltar i internationella övningar. Hittillsgenomförda internationella övningar har tillfört förbandenvärdefulla erfarenheter. Regeringen bedömer att anmälan avhelikopterförband till internationella styrkeregister ochdeltagande i internationella insatser med helikopterförbandknappast blir aktuellt förrän de två helikopterbataljonerna harorganiserats med nya helikoptrar.Reformeringen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystempågår. Arbetet grundas på den samlade syn påpersonalförsörjningen i Försvarsmakten som regeringen redovisadei propositionen Fortsatt förnyelse av total-försvaret (prop.2001/02:10, bet. 2001/02:FöU7, rskr. 2001/02:192).Om än en god grund lagts menar regeringen attpersonalförsörjningen även fortsättningsvis bör tillmätas encentral betydelse i försvarsreformen.Enligt regeringen är tillgången till rätt utbildade, lämpliga ochintresserade personer den enskilt mest gränssättande faktorn närdet gäller möjligheterna att genomföra fredsfrämjande insatserutomlands med beväpnad trupp. Efterhand som 1980- och 1990-taletsstora värnpliktskullar om 30 000-50 000 utbildade blir förgamla för internationell tjänstgöring måste rekryteringsformernaförändras så att de beaktar dagens utbildningsvolymer. Regeringenhåller det inte för osannolikt att det kan bli nödvändigt att geFörsvarsmakten bättre förutsättningar för sin bemanning för attdet även fortsättningsvis skall vara möjligt att ha förbandoperativa i ett annat land efter ett politiskt beslut.Enligt regeringen har det visat sig att Försvarsmaktenunderskattade behovet av anställd personal i underlaget inför detförra försvarsbeslutet. Vidare har en del av de senaste årensekonomiska problem inom Försvarsmakten berott på brister i hurlönekostnadsutvecklingen prognostiseras. Regeringen menar att detär nödvändigt att nästa försvarsbeslut kan grundas på ettunderlag som är säkrare än vad underlaget inför det förraförsvarsbeslutet visat sig vara. För att detta skall vara möjligtär det väsentligt att Försvarsmakten utvecklar de metoder somanvänds i underlagsarbetet.Inriktningen är att utbildningsvolymen av totalförsvarspliktigasom fullgör värnplikt skall vara ca 16 000totalförsvarspliktiga, inklusive 300 korttidsvärnpliktigautbildade för hemvärnets behov.Arbetet för att minska avgångar under grundutbildningenintensifieras. Det civila meritvärdet av att göra värnpliktenskall öka genom ett arbete som sker i dialog mellanintressenterna.Utvecklingsarbetet skall syfta till att motverka mobbning,trakasserier samt övergrepp mot enskilda. Områden som skallbelysas är bl.a. jämställdhet, sexuella trakasserier, homofobi,främlingsfientlighet, utbildning, säkerhet, olycksförebyggandeåtgärder samt förhållandet till droger.Varje fall av avgång under grundutbildningen bland kvinnligatotalförsvarspliktiga skall analyseras och återrapporteras isamband med årsredovisningen för att identifiera behovav ytterligare åtgärder.Regeringen anser det vara av vikt att Försvarsmakten fortsättersitt arbete med att definiera behovet av reservofficerare iinsatsorganisationen. Avvecklingen av övertaliga bör ske eftersamråd med de berörda. För att behålla den stora andelenreservofficerare i utlandsstyrkan bör utbildningsverksamhet inomdetta område befrämjas. Det är också väsentligt attreservofficerare erbjuds möjlighet att delta vid övningar inomt.ex. grundutbildningsförband och lednings- ochstabstjänstsövningar.Regeringen avser att följa utvecklingen rörande placeringen avreservofficerare i högre chefsbefattningar inomhemvärnsförbanden.Möjligheterna att lyckas med strävan att öka andelen kvinnligaofficerare beror i allt väsentligt på hur väl myndigheten lyckasbehålla de kvinnor som rekryteras och om man lyckas skapa en godrekryteringsbas. Detta innebär att en hög andel kvinnor måstefullgöra värnplikten med goda erfarenheter och en vilja attfortsätta inom officersyrket. Jämställdhetsarbetet och enförändring av attityder blir därför en viktig grund i dettalångsiktiga projekt där den första lite större kullen kvinnligaofficerare kan utexamineras tidigast om några år.Regeringen bedömer att Försvarsmakten har en bra inriktningför sitt arbete inom jämställdhetsområdet. är detnödvändigt att understryka att strävan att förbättra arbetsmiljönoch förändra ogynnsamma attityder till kvinnliga officerare ochtotalförsvarspliktiga inte kan ses som ett avgränsat projekt utansnarare som en ständigt pågående process. Det är också avyttersta vikt att jämställdhetsfrågorna ges utrymme och vikt avmyndighetens chefer för att jämställdhetsarbetet skall fågenomslag inom Försvarsmakten. Regeringens bedömning är attledarskapet inom myndigheten är avgörande för huruvida kvinnoroch män får samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter hosFörsvarsmakten som arbetsgivare. Regeringen anser därför attarbetet med att inkorporera genusfrågorna i ledarskapsämnet utgören viktig grund för inriktningen inom området.Förbättrade förutsättningar för kompetensutveckling för civilpersonal skall skapas.