bet · GQ01AU7 · 2003-05-20 00:00:00 — Ett utvidgat skydd mot diskriminering SammanfattningI betänkandet behandlar utskottetregeringens proposition 2002/03:65 Ettutvidgat skydd mot diskriminering.Utskottet tillstyrker propositionen medvissa redaktionella ändringar.En ny lag om förbud mot diskrimineringliksom ändringar i lagen (1999:130) omåtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet, lagen (1999:132) om förbudmot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder, lagen(1999:133) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggningoch lagen (2001:1286) om likabehandlingavstudenter i högskolan samt följdändringari ett antal andra lagar införs som ettled i genomförandet av två EG-direktiv,arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) ochdirektivet mot etnisk diskriminering(2000/43/EG).Diskrimineringsbegreppet i lagarnaanpassas till EG-rätten i systematisktoch språkligt hänseende. En nydiskrimineringsgrund - "religion ellerannan trosuppfattning" - införs. Nyabestämmelser anger uttryckligen atttrakass-erier och instruktioner att diskrimineraen person är former av diskriminering. enhetlig och gemensam bevisregelinförs som uttrycker EG-rättsligaprinciper för bevisprövningen.Diskrimineringsförbudet i den nya lagenom förbud mot diskriminering skall gällatill skydd för en enskild person i frågaom diskrimineringsgrunderna etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder i fråga omarbetsmarknadspolitisk verksamhet, starteller bedrivande av näringsverksamhet,yrkesutövning, medlemskap, medverkan ochmedlemsförmåner iarbetstagarorganisationer,arbetsgivarorganisationer elleryrkesorganisationer samt varor, tjänsteroch bostäder. I fråga om etnisktillhörighet och religion eller annantrosuppfattning skall förbuden ocksågälla i fråga om socialtjänst,socialförsäkring, arbetslöshetsförsäkringsamt hälso- och sjukvård.Den nya lagen innehåller ocksåbestämmelser bl.a. om ogiltighet ochskadestånd som påföljder omdiskriminering förekommit. Ombudsmannenmot etnisk diskriminering, Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuellläggning och skallutöva tillsyn över att lagen följs. Målom tillämpningen av förbuden motdiskriminering och förbudet motrepressalier skall handläggas somdispositiva tvistemål.1999 års diskrimineringslagar skallgälla även när en arbetsgivare beslutarom eller vidtar åtgärder som röryrkespraktik, utbildning elleryrkesvägledning. Lagarnastillämpningsområde utsträcks på så sättatt diskrimineringsförbuden och förbudetmot repressalier skall gälla till förmånäven för den som utan att vara anställdsöker eller genomgår yrkespraktik på enarbetsplats eller som utför arbete iegenskap av inhyrd eller inlånadarbetskraft. Undan-taget från förbudet mot direktdiskriminering ändras på det sättet attförbudet inte gäller vid beslut omanställning, befordran eller utbildningför befordran om viss etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ellervisst funktionshinder är nödvändigt pågrund av arbetets natur eller detsammanhang där det utförs. Undantaget för"ideellt eller annat särskiltintresse" utmönstras ur lagarna.Den nya lagen om förbud motdiskriminering och de övrigalagändringarna skall träda i kraft den 1juli 2003.I betänkandet behandlas också 16motionsyrkanden som väckts medanledning av propositionen. Dessamotionsyrkanden tar upp olika frågor omdiskriminering och det uppdrag som dens.k. har att seöver och lämna förslag bl.a. till ensammanhållen diskrimineringslagstiftning.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Reservationer har i dessa delar avgettsav företrädare för ,förslag till riksdagsbeslut1.En sammanhållendiskrimineringslagstiftningRiksdagen avslår motionerna2002/03:A10 (kd), 2002/03:A11 yrkande2 (m) och 2002/03:A12 yrkandena 1 idenna del och 7 (fp).Reservation 1 (m, fp, kd, c)2.Genomförande av de två EG-direktivenRiksdagen avslår motion 2002/03:A11yrkande 1 (m).Reservation 2 (m)3.Utbildningsväsendet utanförhögskoleområdetRiksdagen avslår motion 2002/03:A13yrkande 4 (mp).Reservation 3 (mp)4.Begreppet rasRiksdagen antar de av regeringenenligt bilaga 2 framlagda förslagentilla) lag om förbud mot diskriminering,såvitt avser 4 §,b) lag om ändring i lagen (1999:130)om åtgärder mot etnisk diskrimineringi arbetslivet, såvitt avser 1 § andrastycket.Därmed bifaller proposition2002/03:65 punkterna 1 och 2, båda idenna del, och avslår motion2002/03:A12 yrkandena 2 och 3 (fp).Reservation 4 (fp)5.Skydd mot diskriminering pågrund av könRiksdagen avslår motion 2002/03:A13yrkande 1 (mp).Reservation 5 (mp)6.Skydd mot diskriminering pågrund av sexuell identitetRiksdagen avslår motion 2002/03:A13yrkande 2 (mp).Reservation 6 (mp)7.Skydd för juridiskapersonerRiksdagen avslår motionerna2002/03:A12 yrkande 5 (fp) och2002/03:A13 yrkande 3 (mp).Reservation 7 (fp)Reservation 8 (mp)8.Ansvar för handlingar iprivatlivetRiksdagen avslår motion 2002/03:A12yrkande 6 (fp).Reservation 9 (fp)9.PreskriptionRiksdagen avslår motion 2002/03:A12yrkande 4 (fp).Reservation 10 (fp)10.En sammanslagning avombudsmännenRiksdagen avslår motionerna2002/03:A11 yrkande 3 (m) och2002/03:A12 yrkande 1 i denna del(fp).Reservation 11 (m, fp, kd)11.Avskaffande avArbetsdomstolenRiksdagen avslår motion 2002/03:A11yrkande 4 (m).Reservation 12 (m)12.Lagen om förbud motdiskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder m.m.Riksdagen antara) det av regeringen enligt bilaga 2framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1999:132) om förbudmot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder med deändringarnaatt rubriken till lagen skall halydelsen: lagen om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grundav funktionshinderoch att i den föreslagna 4 b § skall"8-9 a §§" ersättas av "3-4 a §§",b) det av utskottet enligt bilaga 3framlagda förslaget till 2 § lag(2003:000) om förbud motdiskriminering,Därmed bifaller proposition2002/03:65 punkterna 1, i denna del,och 3.13.Antagande av lagförslag iövrigtRiksdagen antardels de av regeringen enligt bilaga 2framlagda förslagen tilla) lag om förbud motdiskriminering, i den mån förslaget inteomfattas av vad utskottet föreslagitovan,b) lag om ändring i lagen(1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet, i den månförslaget inte omfattas av vad utskottetföreslagit ovan,c) lag om ändring i lagen(1999:133) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning,d) lag om ändring i lagen(2001:1286) om likabehandling avstudenter i högskolan,e) lag om ändring i högskolelagen(1992:1434),f) lag om ändring i lagen(1999:131) om Ombudsmannen mot etniskdiskriminering,dels de av utskottet enligt bilaga 3framlagda förslagen tillg) lag om ändring i lagen(1994:749) om ,h) lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegången iarbetstvister,i) lag om ändring i lagen(1999:678) om utstationering avarbetstagare,j) lag om ändring i sekretesslagen(1980:100).Därmed bifaller proposition2002/03:65 punkterna 1 och 2, båda idenna del, samt 4-11.Stockholm den 20 maj 2003På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), MargaretaAndersson (c), (), AndersG Högmark (m), (),(), (),(), (),(), (),(), (), UlfHolm (mp), (), AndersWiklund (v) och ().2002/03AU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDen respektive den 27 november2000 antog Europeiska unionens råddirektivet 2000/43/EG om genomförandet avprincipen om likabehandling av personeroavsett deras ras eller etniska ursprung(direktivet mot etnisk diskriminering)respektive direktivet 2000/78/EG ominrättande av en allmän ram förlikabehandling i arbetslivet(arbetslivsdirektivet).Direktivet mot etnisk diskrimineringskall vara genomfört i medlemsstaternasenast ocharbetslivsdirektivet senast den 2december 2003 med undantag fördiskriminering på grund av ålder ochfunktionshinder där sista datum är den 2december 2006.Den 21 december 2000 beslutaderegeringen att tillkalla en särskildutredare med uppdrag att lämna förslagtill hur de två direktiven skallgenomföras i . Utredningen, somantog namnet Diskrimineringsutredningen2001, lade fram betänkandetEtt utvidgat skydd mot diskriminering(SOU 2002:43). Betänkandet harremissbehandlats.Lagrådet har yttrat sig överregeringens förslag till lagstiftning ochföreslagit vissa ändringar. Regeringenhar i huvudsak följt Lagrådetssynpunkter. Regeringens lagförslag harfogats till betänkandet, bilaga 2.Utskottet har även fått ta emot enskrivelse från medanledning av förslagen om en ny lag omförbud mot diskriminering och lag omändring i lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personermed funktionshinder.Med anledning av propositionen har detväckts fyra motioner.BakgrundEn grundläggande princip om människorslika värde kommer till uttryck i bl.a. 1kap. 2 och 9 §§ och 2 kap. 15 §regeringsformen.I finns flera lagar meddet direkta syftet att förbjudadiskriminering. Fyra av dessa gäller iarbetslivet, i meningen relationen mellanarbetsgivare och arbetstagare. Dessa ärjämställdhetslagen (1991:433), lagen(1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet, lagen(1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer medfunktionshinder och lagen (1999:133) omförbud mot diskriminering i arbetslivetpå grund av sexuell läggning. De tresistnämnda kallas ofta lagar.Härutöver gäller lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolan.Den lagen gäller inom högskolan och avserdiskrimineringsgrunderna kön, etnisktillhörighet, funktionshinder och sexuellläggning. Dessutom finns lagen (2002:293)om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsadanställning.Lagarna innehåller förbud mot direktoch indirekt diskriminering somutformats med EG-rätten som förebild.Vid sidan av de särskilda lagarna motdiskriminering finns ett förbud mot olagadiskriminering enligt 16 kap. 9 §brottsbalken.Som nämnts ovan beslutade regeringenden att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att lämnaförslag till hur direktivet motetnisk diskriminering ocharbetslivsdirektivet skall genomföras iSverige.Den 31 januari 2002 tillkalladeregeringen därtill en parlamentariskkommitté med uppdrag att övervägamöjligheterna till en gemensamlagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Enligt direktiven tillden parlamentariska kommittén (dir.2002:11) och tilläggsdirektiv tillDiskrimineringsutredningen (dir.2002:12) skall kommittén ta överuppdraget att lämna förslag till hurbestämmelserna om åldersdiskriminering iarbetslivsdirektivet skall genom-föras i och att överväga om ettskydd mot diskriminering av juridiskapersoner bör införas.Den parlamentariska kommittén, som hartagit namnet ,har därutöver i uppdrag attöverväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder ochsamhällsområden,överväga om skydd motmissgynnande av personer medfunktionshinder på grund av bristandetillgänglighet bör införas på andrasamhällsområden än i arbetslivet ochhögskolan,överväga om ett skydd motdiskriminering av alla s.k. transpersonerbör införas,överväga om regler om aktivaåtgärder bör införas i arbetslivet förandra diskrimineringsgrunder än kön ochetnisk tillhörighet,överväga om regler om aktivaåtgärder bör införas påutbildningsområdet när det gäller andrautbildningsformer än högskoleutbildning,för dem som fullgör värnplikt ellercivilplikt samt på andra samhällsområden,överväga om regler om positivsärbehandling på grund av etnisk till-hörighet bör införas i arbetslivet,överväga om det, mot bakgrund avvad kommittén i övrigt kommer fram till,finns skäl att ersätta straffbestämmelsenom olaga diskriminering i 16 kap. 9 §brottsbalken med någon annan typ avreglering,överväga om och i så fall ivilken utsträckning det är möjligt att ut-mönstra termen ras ur de författningardär den förekommer,behandla termen sexuell läggningi lagstiftningen och överväga om dettabegrepp bör ersätta termernahomosexualitet och homosexuell läggning iförfattningar där detta kan bli aktuellt,se över ansvarsområden ochuppgifter för ,Ombudsmannen mot etnisk diskriminering,och Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuellläggning,överväga en samordning ellersammanslagning av några av eller samtligadessa ombudsmän samt om den eller deframtida ombudsmannainstitutioner somföreslås skall vara underställdaregeringen eller ,överväga behovet av något ellernågra särskilda organ med de uppgiftersom och Nämnden motdiskriminering har och i vilkaformer en sådan verksamhet i så fallskall bedrivas ochöverväga hur domstolsprocessen idiskrimineringsmål skall utformas.Kommittén skall lämna de förslag tillförfattningsändringar och andraåtgärder som uppdraget kan ge anledningtill.Kommittén skall redovisa uppdragetsenast den 1 december 2004.I februari 2003 gjorde riksdagendessutom, när det gäller frågan om forumi processer om diskriminering iarbetslivet, ett tillkännagivande tillregeringen av innebörd attDiskrimineringskommittén noga böröverväga de olika förslag som har förtsfram i denna fråga (bet. 2002/03:AU3,rskr. 2002/03:104).Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen innehåller förslag till enny lag om förbud mot diskriminering ochförslag till ändringar lagar,lagen om likabehandling av studenter ihögskolan samt följdändringar i ett antalandra lagar.Den föreslagna lagstiftningen är ettled i genomförandet av två EG-direktiv,arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) ochdirektivet mot etnisk diskriminering(2000/43/EG).Diskrimineringsbegreppet i lagarnaföreslås anpassas till EG-rätten isystematiskt och språkligt hänseende. diskrimineringsgrund - "religion ellerannan trosuppfattning" - föreslås. Atttrakasserier och instruktioner attdiskriminera en person är former avdiskriminering skall enligt förslagetuttryckligen framgå av lagarna. Vidareföreslås en ny uttrycklig bevisregel somuttrycker EG-rättsliga principer förbevisprövningen.Såvitt gäller den nya lagen om förbudmot diskriminering föreslås följande.Diskrimineringsförbud skall gälla iförhållande till en enskild person ifråga om diskrimineringsgrunderna etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder i fråga omarbetsmarknadspolitiskverksamhet,start eller bedrivande avnäringsverksamhet,yrkesutövning,medlemskap, medverkan ochmedlemsförmåner iarbetstagarorganisationer,arbetsgivarorganisationer elleryrkesorganisationer ochvaror, tjänster och bostäder.Därutöver föreslåsdiskrimineringsförbud som gäller etnisktillhörighet och religion eller annantrosuppfattning i fråga omsocialtjänsten, färdtjänst,riksfärdtjänst ochbostadsanpassningsbidrag,socialförsäkringen ochanslutande bidragssystem,arbetslöshetsförsäkringen ochhälso- och sjukvård och annanmedicinsk verksamhet.Lagen innehåller också förslag tillbestämmelser om ogiltighet och skadeståndsom påföljder om diskrimineringförekommit. Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO), Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuellläggning (HomO) och () skall enligt förslaget utöva tillsynöver att lagen följs. Mål omtillämpningen av förbuden motdiskriminering och förbudet motrepressalier föreslås handläggas enligtvad som är föreskrivet i rättegångsbalkenom rättegången i tvistemål där förlikningom saken är tillåten, dvs. i tingsrättsom första instans.Det föreslås också ändringar i 1999 årslagar. Lagarna skall gälla även när enarbetsgivare beslutar om eller vidtaråtgärder som rör yrkespraktik, utbildningeller yrkesvägledning. Lagarnastillämpningsområde utsträcks på så sättatt diskrimineringsförbuden och förbudetmot repressalier skall gälla till förmånäven för den som utan att vara anställdsöker eller genomgår yrkes-praktik på en arbetsplats eller som utförarbete i egenskap av inhyrd eller inlånadarbetskraft. Undantaget från förbudet motdirekt diskriminering ändras på detsättet att förbudet inte gäller vidbeslut om anställning, befordran ellerutbildning för befordran om viss etnisktillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ellervisst funktionshinder är nödvändigt pågrund av arbetets natur eller detsammanhang där det utförs. Undantaget för"ideellt eller annat särskilt intresse"utmönstras ur lagarna.Den nya lagen om förbud motdiskriminering och de övrigalagändringarna föreslås träda i kraft den1 juli 2003.Utskottets övervägandenBara några av de yrkanden som tas upp ide motioner som väckts med anledning avpropositionen tar sikte på de konkretalagförslag som läggs fram ipropositionen. Flertalet av yrkandenaavser i stället frågor som omfattas avdet uppdrag som givits tillDiskrimineringskommittén. I det följandekommer utskottet därför i huvudsak attuppehålla sig vid de förslag som berörs imotionerna.1. Sättet att genomföra de tvåEG-direktiven m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottetfrågan om hur de båda direktiven skallgenomföras samt ett antal yrkanden somtar upp frågan omDiskrimineringskommitténs arbete med ensamordnad diskrimineringslagstiftning.Utskottet tillstyrker regeringensförslag att genomförandet skall skegenom en ny civilrättslig lag somkompletterar nuvarande lagar och genomanpassningar i de äldrediskrimineringslagarna och avslårsamtliga motionsyrkanden.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c)och 2 (m).PropositionenSåväl arbetslivsdirektivet som direktivetmot etnisk diskriminering ställer uppkrav på skydd mot diskriminering påsamhällsområden där det inte finnssärskilda uttryckligadiskrimineringsförbud i lag. Direktivenomfattar bl.a. vissa frågor inomarbetslivet som, utöver det som i t.ex.1999 års lagar avses med termenarbetsliv, även omfattar frågor som röryrkesutövning, verksamhet somegenföretagare, yrkesutbildning,yrkesvägledning, yrkespraktik som liggerutanför relationenarbetsgivare/arbetstagare men ändå beröryrkes- och arbetslivet samt medlemskap it.ex. Utöverdettagäller direktivet mot etniskdiskriminering utbildningsområdet ävenutanför högskoleområdet, varor ochtjänster inklusive bostäder, och vad somi detetniska direktivet benämns socialt skyddoch sociala förmåner, t.ex.socialförsäkringen och hälso- ochsjukvård.Eftersom nuvarande lagstiftning - 1999års lagar, lagen om likabehandling avstudenter i högskolan och bestämmelsernai - inte fullt ut täckerdessa samhällsområden föreslås att debåda direktiven genomförsgenom ny lagstiftning.En ny civilrättslig lag med förbud motdiskriminering införs. Lagen föreslås geskydd - på samhällsområden utanförrelationen arbetsgivare/arbetstagare ochhögskolan - i fråga omarbetsmarknadspolitiskverksamhet,start eller bedrivande avnäringsverksamhet,yrkesutövning,medlemskap, medverkan ochmedlemsförmåner iarbetstagarorganisationer,arbetsgivarorganisationer ochyrkesorganisationer,tillhandahållande av varor,tjänster och bostäder,, färdtjänst,riksfärdtjänst och bostadsanpassningsbidrag,socialförsäkringen ochanslutande bidragssystem,arbetslöshetsförsäkringen ochhälso- och sjukvården och annanmedicinsk verksamhet.Övriga lagar med förbud motdiskriminering - dvs. lagar ochlagen om likabehandling av studenter ihögskolan - ändras och anpassas tillEG-rätten och den nya lagen om förbud motdiskriminering.MotionerModeraterna anför i kommittémotion A11att det så snart det är praktiskt möjligtbör införas en sammanhållen, tydlig ochenhetlig lagstiftning rörandediskriminering (yrk. I avvaktan på ensådan lag bör, för att uppfylladirektiven, regler införas i befintligalagar så långt det är möjligt och övrigaregler i en provisorisk lag som skallupphöra i samband med att en ny enhetliglag införs (yrk. 1).I kommittémotion A12 framhållerFolkpartiet att partiet inte har någrainvändningar mot lagförslagen men att dettydligt bör klargöras att förslagetendast kan ses som en övergångslösning iavvaktan på en samlad diskrimineringslag(yrk. 1 delvis). I det fortsatta arbetetmed att ta fram en sådan lagstiftning -ett arbete som åvilarDiskrimineringskommittén - är det viktigtatt regeringen vidtar lämpliga åtgärderför att ge kommittén förutsättningar föratt kunna fullgöra sitt uppdrag på etttillfredsställande sätt (yrk. 7).Kristdemokraterna förklarar ikommittémotion A10 att partiet accepterarden föreslagna lagstiftningen. Partietanser dock att dessa lagar liksomdirektiven som ligger till grund för demskall införlivas iDiskrimineringskommitténsarbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar först upp de yrkanden somavser en sammanhållen diskrimineringslagoch fortsattaarbete. Kommittén har, som framgått ovan,i uppdrag att se över och lämna förslagbl.a. till en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. Uppdragetkan beskrivas som en i det närmaste totalöversyn av den svenska lagstiftningentill skydd mot diskriminering, såväl decivilrättsliga som de straffrättsligareglerna.Utskottet anser att det är viktigt attDiskrimineringskommittén skall ha så storhandlingsfrihet som möjligt. En naturligutgångspunkt för kommitténs arbete bördärför vara att den skall ges möjlighetatt utföra sitt arbete på ett såförutsättningslöst sätt som möjligt inomde ramar som kommittédirektiven ställerupp. Kommittén kan komma att föreslå småeller stora förändringar i den nuvarandestrukturen hos diskrimineringslagarna.Hur den svenska lagstiftningen med skyddmot diskriminering kan komma att se ut iframtiden är därmed en öppen fråga.Det finns flera tänkbara modeller. Närdet gäller möjligheten att införa engemensam lag för alladiskrimineringsgrunder ochsamhällsområden kan konstateras attDiskrimineringsutredningen inte hafti uppdrag att behandlakönsdiskriminering. Inte heller i frågaom åldersdiskriminering har utredningenhaft anledning att lägga fram förslag.Redan med hänsyn till attkönsdiskriminering och åldersdiskriminering således måste utredasvidare är en samlad antidiskrimineringslag för alladiskrimineringsgrunder inte möjlig.En gemensam lag för de andradiskrimineringsgrunderna skulle bli ettprovisorium som föregrep detutredningsarbete somDiskrimineringskommittén har framför sig.Som utskottet återkommer till nedanförväntas attkomma med förslag till ny EG-rättsligdiskrimineringslagstiftning när detgäller könsdiskriminering, förslag somDiskrimineringskommittén får beakta isitt fortsatta arbete. Det finns i daginte heller, som framgår i kommandeavsnitt, underlag för att införa ettdiskrimineringsförbud som gäller för helautbildningsväsendet.Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionerna A10 (kd), A11yrkande 2 (m) och A12 yrkandena 1 delvisoch 7 (fp).Utskottet övergår nu till att behandlaModeraternas yrkande om hur de bådadirektiven skall införlivas med svensklag i avvaktan på en eventuell samordnadlagstiftning. Enligt utskottets meningfinns det uppenbara nackdelar med ensådan modell som förespråkar.Bland annat skulle regler omdiskriminering få arbetas in i ett mycketstort antal författningar där sådanaregler inte alls förekommer. Dettaskulle gälla t.ex. arbetsmarknadspolitik,näringsverksamhet, handel med varor,utbyte av tjänster, sociala förmåner ochde olika delarna av utbildningsväsendet.Nya bestämmelsereller hänvisningar till särskilddiskrimineringslagstiftning skulledessutombehövas i frågor som t.ex. vad som menasmed diskriminering, skadestånd, processeni diskrimineringsmål och tillsynen. Redanarbetet med att identifiera deförfattningar som skulle beröras skullebli omfattande; sannolikt finns det intei alla fall lämpliga lagar därdiskrimineringsförbud och andra tvinganderegler kan placeras. Med en sådan lösningskulle lagstiftningen dess-utom bli svåröverskådlig och risken finnsatt skyddet på olika samhällsområden ficken icke enhetlig utformning. En sådanmetod skulle inte heller till-godose kraven på att de som skall skyddasav reglerna lätt skall kunna ta reda påvad som gäller.