bet · GQ01BOU9 · 2003-05-20 00:00:00 — Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder ochstudentbostäder SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens proposition 2002/03:98Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder ochstudentbostäder samt fem motioner väckta med anledning avpropositionen. har avgivit ett yttrande i ärendet.Regeringen föreslår i propositionen att en ny investeringsstimulanstill fastighetsägare införs för att tillfälligt minskaproduktionskostnaden för nya bostäder. Stimulansen skall kunna utgåvid byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder. Byggandetkan ske genom nyproduktion eller ombyggnad av lokalfastigheter.Stimulansen, som tillförs fastighetsägaren genom kreditering av dennesskattekonto, skall i princip motsvara skillnaden mellan den ickeavdragsgilla ingående mervärdesskatt som fastighetsägaren betalat vidbyggandet, dvs. av beskattningsunderlaget, och den mervärdesskattsom fastighetsägaren skulle ha betalat om mervärdesskattesatsen istället varit . Investeringsstimulansen skall utgå till projekt somhar påbörjats eller kommer att påbörjas 1 januari 2003-31 december 2006.Den nya stimulansen föreslås kunna utgå till hyresbostäder itillväxtområden med bostadsbrist eller till nya studentbostäder påeller i anslutning till orter där det finns universitet ellerhögskola. Investeringsstimulansen omfattar lägenheter som inte ärstörre än ; men stimulansen utgår för högst per lägenhet.För att kunna få den föreslagna stimulansen bör det krävas att densökande visar att projektet bidrar till ett långsiktigt hållbartbyggande. Stöd lämnas inte till projekt med direktverkande elvärme.Ytterligare ett krav är att byggprojektet till sin karaktär är ägnatatt säkerställa rimliga boendekostnader.I de väckta motionerna m, fp, kd, c yrkas avslag på propositionen idess helhet. Vissa förslag om alternativa åtgärder för att ökabostadsproduktionen m.m. läggs även fram i dessa motioner. I en s-motion föreslås en alternativ utformning av den geografiskaavgränsningen av de områden där stimulansen skall kunna utgå.Bostadsutskottet föreslår att antar regeringens förslag tilllag om kreditering på skattekonto samt godkänner den föreslagnautformningen av en tillfällig stimulans vid byggande av mindrehyresbostäder och studentbostäder. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 12 reservationer och 2 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En ny investeringsstimulans antar regeringens förslag enligt bilaga 2 tilllag om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggandeav mindre hyresbostäder och studentbostäder samt godkänner denföreslagna utformningen av en tillfällig stimulans vid byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäder. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:98 punkterna 1 och 2 och avslår motionerna2002/03:Bo9, 2002/03:Bo10 yrkande 1, 2002/03:Bo11 yrkande 1,2002/03:Bo12 yrkandena 1 och 2 och 2002/03:Bo13 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Ändrade momsregler för byggande avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 2,2002/03:Bo12 yrkandena 3 och 4 och 2002/03:Bo13 yrkande 2.Reservation 2 (m) - motivReservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)3. Andra skatteåtgärder för bostäder avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkandena 3 och 4,2002/03:Bo11 yrkandena 2 och 4 och 2002/03:Bo12 yrkande 5.Reservation 6 (m)Reservation 7 (fp)Reservation 8 (kd)Reservation 9 (c)4. Övriga byggstimulerande åtgärder avslår motionerna 2002/03:Bo10 yrkande 5,2002/03:Bo11 yrkande 3 och 2002/03:Bo12 yrkande 6.Reservation 10 (m)Reservation 11 (kd)Reservation 12 (c)den 20 maj 2003På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), (), dePourbaix-Lundin (m), (), (), MariaÖberg (s), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas regeringens proposition 2002/03:98Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder ochstudentbostäder samt fem motioner väckta med anledning avpropositionen.I ärendet har finansutskottet avgivit ett yttrande, 2002/03:FiU2y. Tvåskrivelser, från fastighetsbolaget respektive , har inkommit till utskottet med anledning avpropositionen.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen beskriver propositionens huvudsakliga innehåll som följer.För att främja byggande av mindre hyreslägenheter och studentbostäderföreslås i denna proposition en investeringsstimulans som innebär attkostnaderna vid nyproduktion sänks.Den föreslagna investeringsstimulansen minskar fastighetsägarenskostnader för anordnande av mindre hyreslägenheter och studentbostädermed ett belopp motsvarande skillnaden mellan den mervärdesskatt somfastighetsägaren betalat till säljaren vid inköp av varor och tjänstersom avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojektetoch den mervärdesskatt som fastighetsägaren skulle ha betalat tillsäljaren om mervärdesskattesatsen skulle ha varit . Beloppetkrediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand.Ett tak införs för hur stort belopp per kvadratmeter lägenhetsyta somkan tillgodoföras fastighetsägarens skattekonto. Taket bör varadetsamma för hyresbostäder och studentlägenheter och bör vara 2 500kronor i , i Göteborgs- ochMalmöregionerna samt i övriga tillväxtregioner.Investeringsstimulansen bör endast bli aktuell för lägenheter som inteär större än , men utgå för högst . bör tillsin karaktär vara inriktat att säkerställa rimliga boendekostnader ochdet bör krävas att fastighetsägaren kan visa att projektet bidrar tillett långsiktigt hållbart byggande. Projekt där fastighetenhuvudsakligen värms upp med direktverkande elvärme bör inte komma ifråga.Denna investeringsstimulans skall kunna utgå till projekt som påbörjasunder perioden - . Vissaförändringar i befintliga bidragssystem blir aktuella.Det föreslagna systemet har anmälts till Europeiska kommissionenenligt EG-fördragets regler om statsstöd. Åtgärderna kan träda i kraftförst sedan kommissionen har gett sitt godkännande.Utskottets övervägandenInledningRegeringen lägger i proposition 2002/03:98 fram två förslag förriksdagens avgörande. Det gäller dels ett förslag till lag omkreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäder, dels en begäran omgodkännande av den föreslagna utformningen av en tillfälliginvesteringsstimulans vid byggande av mindre hyresbostäder ochstudentbostäder. I de motioner som väckts med anledning avpropositionen finns förutom ställningstaganden till regeringsförslagenäven förslag till vissa alternativa åtgärder för att åstadkomma ettökat bostadsbyggande m.m. Utskottet inleder med att ta ställning tillde i propositionen framlagda förslagen samt de direkt motståendemotionsförslagen och behandlar därefter de förslag som avser andratyper av åtgärder.En ny investeringsstimulansUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till lag om kreditering påskattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindrehyresbostäder och studentbostäder (bilaga 2) och godkänna denföreslagna utformningen av en tillfällig investeringsstimulans vidbyggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder samt avslå demotstående motionsförslagen. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c) ochsärskilt yttrande 1 (m, fp, c).PropositionenRegeringen beskriver sitt förslag till en ny investeringsstimulans vidbyggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder som följer.En ny investeringsstimulans till fastighetsägare införs för atttillfälligt minska produktionskostnaden för nya bostäder. Stimulansenskall kunna utgå vid byggande av mindre hyresbostäder ochstudentbostäder. Byggandet kan ske genom nyproduktion eller ombyggnadav lokalfastigheter.Investeringsstimulansen skall utgå till projekt som har påbörjatseller kommer att påbörjas --31 december2006.Investeringsstimulansen skall tillgodoföras fastighetsägarna genomkreditering på sådant skattekonto som har upprättats för dem enligt3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483).Regeringen redovisar vidare följande bedömning avinvesteringsstimulansens omfattning och inriktning.Den nya stimulansen bör utgå till fastighetsägare som anordnarhyresbostäder i tillväxtområden med bostadsbrist eller nyastudentbostäder på eller i anslutning till orter där det finnsuniversitet eller högskola. En förutsättning bör vara att projektetgenomförs med stöd av förordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention.Investeringsstimulansen bör omfatta lägenheter som inte är större än70 m2; dock bör stimulansen utgå för högst per lägenhet.För att kunna få den föreslagna stimulansen bör det krävas att densökande visar att projektet bidrar till ett långsiktigt hållbartbyggande. Stöd bör inte lämnas till projekt med direktverkandeelvärme.Ytterligare ett krav bör vara att byggprojektet till sin karaktär ärägnat att säkerställa rimliga boendekostnader, vilket iStockholmsregionen innebär en årshyra som i normalfallet inteöverstiger /m2/år, i Göteborgs- och Malmöregionerna1 /m2/år och i övriga landet /m2/år. börsärskilt beakta att de kalkylerade inflyttningshyrorna för såvälhyres- som studentbostäder är rimliga samt att den av sökanden angivnahyresnivån framstår som hållbar även på längre sikt.Länsstyrelsen bör avslå projekt som inte uppfyller de krav som ställs,t.ex. genom att de kalkylerade inflyttningshyrorna inte är rimligaeller därför att det inte finns miljöplan eller annat jämförbartunderlag som styrker att projektet är långsiktigt hållbart.I likhet med det befintliga investeringsbidraget till byggande avhyresbostäder bör inga andra former av kategoriboende änstudentbostäder omfattas av förslaget. De bostäder som byggs tillföljd av den nya investeringsstimulansen bör förmedlas genom denkommunala bostadsförmedlingen eller i samarbete med kommunen.Kommunerna bör använda sig av möjligheterna att styra förmedlingen avhyresbostäder på ett aktivt sätt, för att minska hemlöshet,bostadssociala problem och segregation.Vad gäller storleken på stimulansen innebär regeringens förslagföljande.Det belopp som skall tillgodoföras fastighetsägaren genom krediteringav dennes skattekonto skall motsvara skillnaden mellan den ickeavdragsgilla ingående mervärdesskatt som fastighetsägaren betalat entreprenör eller till en tillhandahållare av varor och tjänstervid byggandet, dvs. av beskattningsunderlaget, och denmervärdesskatt som fastighetsägaren skulle ha betalat ommervärdesskattesatsen i stället varit . Samma förutsättningargäller för fastighetsägare som erlagt mervärdesskatt till staten pågrund av uttagsbeskattning för byggnadsarbete på fastighet med egenpersonal enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen.Krediteringen får dock högst uppgå till ett visst belopp perkvadratmeter (takbelopp).Regeringen gör vidare följande bedömning av de korrigeringar avreglerna för investeringsbidrag som bör göras med anledning avinförandet av den nya investeringsstimulansen.För de hyresbostäder som kommer att omfattas av den nyainvesteringsstimulansen bör det nuvarande investeringsbidragetreduceras till av nuvarande stödnivå.Beslutshanteringen för investeringsbidraget till byggande avhyresbostäder bör förenklas så att länsstyrelserna kan bedöma varjeenskilt ärende för sig. Detta innebär att nuvarande ordning med trebeslutstillfällen bör upphöra. Ett krav på rimligaboendekostnader bör införas tillsammans med en möjlighet att heltavslå byggprojekt som inte uppfyller de krav som ställs, t.ex. pågrund av att de kalkylerade inflyttningshyrorna inte är rimliga elleratt det inte finns en miljöplan eller annat jämförbart underlag somstyrker att projektet är långsiktigt hållbart.Investeringsbidraget för studentlägenheter bör upphöra i samband medatt den föreslagna investeringsstimulansen träder i kraft.Beslut om investeringsbidrag som fattats för projekt som påbörjatsfr.o.m. enligt regler som gällt innan reglerna omkreditering av skattekontot trätt i kraft bör återkallas omfastighetsägaren efter ikraftträdandet söker den nyainvesteringsstimulansen. bör ett nytt beslut ominvesteringsbidrag till den reducerade nivån fattas. För sådanaprojekt bör ansökan om investeringsstimulansen ha kommit in tilllänsstyrelsen från ikraftträdandet.I fråga om förfarandet vid ansökan om investeringsstimulans görsföljande bedömning.Ansökan om investeringsstimulansen bör ges in till och prövas avlänsstyrelsen. bör till lämna deuppgifter som behövs för att fastighetsägarens skattekonto skall kunnakrediteras.Slutligen föreslår regeringen vad gäller ikraftträdandet av denföreslagna lagen följande.Regeringen ges bemyndigande att besluta när den föreslagna lagen omkreditering på skattekonto skall träda i kraft.MotionernaFem motioner har väckts med anledning av propositionen. I fyra avdessa yrkas avslag på propositionen i dess helhet. Endast i en motionlämnas förslag som utgår från att den nya investeringsstimulansen börinföras med vissa förändringar i bidragsförutsättningarna.I motion 2002/03:Bo9 (s) - som utgår från att regeringsförslaget ihuvudsak bör genomföras - föreslås att skall förorda att enannan geografisk avgränsning görs av de områden därinvesteringsstimulansen skall kunna utgå. Enligt propositionen skallden nya investeringsstimulansen endast utgå i tillväxtområden medbostadsbrist. Motionären anser att de lokala arbetsmarknadsområdena,som finns kopplade till tillväxtavtalen, i stället bör utgöragrund för avgränsningen.I motionerna 2002/03:Bo10 (c) yrkande 1, 2002/03:Bo11 (m) yrkande 1,2002/03:Bo12 (kd) yrkande 1 och 2002/03:Bo13 (fp) yrkande 1 föreslåsatt proposition 2002/03:98 i sin helhet skall avslås av riksdagen.Till stora delar sammanfaller avslagsmotiveringarna. I första handanförs olika principiella invändningar mot användningen avtidsbegränsade bidragssystem för att stimulera bostadsbyggandet.Därutöver riktas även kritik mot flera av de föreslagnaförutsättningarna för bidrag och mot regeringens beredning av ärendet.Den principiella utgångspunkten för avslagsyrkandena är att riktadeoch tidsbegränsade bidragssystem inte löser problemen på bygg- ochbostadsmarknaden. försök med investeringsstöd har inte givitavsedd effekt. Det bostadssektorn i stället behöver är generella ochlångsiktiga villkor för byggandet. I motionerna förs fram olikaförslag om förändrade skattevillkor m.m. Dessa förslag behandlarutskottet i särskilda avsnitt. Däremot tar utskottet i dettasammanhang upp ett förslag i motion 2002/03:Bo12 (kd) yrkande 2 om attriksdagen skall göra ett tillkännagivande med innebörden att statensåtgärder för att främja bostadsbyggandet skall orienteras bort fråntidsbegränsade och extraordinära insatser.Kritiken mot de föreslagna förutsättningarna förinvesteringsstimulansen i motionerna 2002/03:Bo10-Bo13 tar bl.a. uppkraven på lägenhetsstorlek, boendekostnader, hållbart byggande samtgeografisk avgränsning. I flera av motionerna framhålls attregeringens förslag om en begränsning av stödet till smålägenheterstämmer dåligt med de bostadsbehov som finns. Efterfrågan är i mångaområden i lika hög utsträckning inriktad på större lägenheter. De avregeringen föreslagna villkoren för hyreskostnad, hållbarhet ochgeografisk avgränsning anses vara mycket oklara och ge storttolkningsutrymme. Dessutom anses de vara ett uttryck för en statligdetaljstyrning i frågor som bäst avgörs av kommuner eller byggherrar.Kritiken mot en bristande beredning av regeringens förslag framkommerframför allt i motion 2002/03:Bo11 (m). Motionärerna anser attregeringen inte borde ha lagt fram ett lagförslag med ettikraftträdande "den dag regeringen bestämmer" utan i stället borde haavvaktat tills ett bestämt datum kunde ha förordats. Tidigareriksdagsbehandlingar av liknande förslag anses visa att en ordning medett obestämt ikraftträdande endast bör tillämpas i undantagsfall.Motionärerna tar också upp frågan om hur de ekonomiska effekterna avinvesteringsstimulansen bör redovisas på statsbudgeten. I och med attinvesteringsstödet bokförs på statsbudgetens intäktssida i form avminskade skatteintäkter borde utgiftstaket reduceras i motsvarande månenligt motionärernas tolkning av budgetlagen.Den sistnämnda frågan har också väckts vid bostadsutskottets beredningav detta ärende. Efter förslag av utskottets m-ledamöter - medhänvisning till denna frågeställning - har utskottet berettfinansutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen jämtemotioner. yttrande 2002/03:FiU2y finns som bilaga 3fogat till detta betänkande.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet tar i sitt yttrande, 2002/03:FiU2y, främst upp fråganom den budgetmässiga hanteringen av förslagen i propositionen.Utskottet konstaterar att vissa synpunkter på huruvida systemet medkreditering på skattekonto är förenligt med budgetlagen visserligenredovisas i en av motionerna men att några direkta yrkanden inte finnsi denna fråga. avstår därför från att yttra sig övermotionerna. De två frågor i propositionen som behandlas i yttrandetavser slutdatum för stödet respektive stödets förhållande tillbudgetlagen. Behandlingen av den sistnämnda frågan föranleds också avatt den aktualiserats i en skrivelse från tre m-ledamöter som bilagtsbostadsutskottets förfrågan till finansutskottet om yttrande.Stödet avser projekt som påbörjas 1 januari 2003-31december 2006. Regeringen beräknar att utbetalningen av stödet kommeratt omfatta . anser mot denna bakgrundatt bör fastställa ett slutdatum för utbetalandet av stödet,förslagsvis den 31 december 2008.Finansutskottet framhåller att regeringens avsikt när stödetaviserades i budgetpropositionen var att om möjligt ge det iform av reducerad mervärdesskatt. Detta visade sig vara svårt attförena med EG-lagstiftningen. Inkomstbortfallet för staten skulleemellertid blivit detsamma som med det nu valda systemet. Krediteringav skattekonto behöver enligt finansutskottets uppfattning inte ansesvar mer svårförenligt med budgetlagen än den riktademervärdesskattesänkning som hade varit alternativet. Vidare anförfinansutskottet beträffande budgetlagens krav på bruttoredovisning attdet inte finns några preciserade regler för hur detta krav skalltolkas. Tolkningen formas i stället av den praxis som riksdagenetablerar genom beslut. har tidigare med brett stöd godkäntatt bidrag ges i form av kreditering av skattekonto. Finansutskottetser ingen anledning att nu göra en annorlunda tolkning av lagen omstatsbudget. Utskottet har således inga invändningar mot denutformning av stödet som regeringen föreslår.I en avvikande mening till yttrandet framför finansutskottetsledamöter m, fp och c uppfattningen att det föreslagna systemet medkreditering av skattekontot tveklöst strider mot budgetlagens principom bruttoredovisning. Regeringen borde enligt dessa ledamöter justeraned utgiftstaket med samma belopp som det föreslagna stödet.Bostadsutskottets ställningstagandeBehovet av en investeringsstimulansBostadsutskottet har framhållitatt utvecklingen på bostadsmarknaden i flera avseenden ger anledningtill oro. Situationen varierar emellertid starkt mellan olika delar avlandet. Ytterligheterna är de orter där det framstått som nödvändigtatt riva en del av bostadsbeståndet respektive de delar av landet dären omfattande bostadsbrist drivit fram orimligt långa bostadsköer,höga överlåtelsepriser på villor och bostadsrätter och en omfattandesvart handel med hyreskontrakt. Bakgrunden till dagens situation stårtill stor del att finna ekonomiska problem och enbostadssektor som inte tillräckligt snabbt förmått anpassa sig till denya förutsättningarna.Det har stått klart att bostadsbyggandet i vissadelar av landet är otillräckligt och delvis har en inriktning som intesvarar mot efterfrågan. Produktionen har i alltför stor utsträckningvarit inriktad på bostäder till en kostnad som gör att de inte kanefterfrågas av stora delar av befolkningen. Behovet av ett störreutbud av hyresbostäder med rimliga hyror har blivit alltmer uppenbart.För att åstadkomma en bostadsproduktion som bättre svarar mot en bredefterfrågan är det nödvändigt att alla berörda parter samverkar föratt både öka antalet nybyggda lägenheter och pressa tillbakakostnaderna.Statens ansvar gäller framför allt de ekonomiska och legala ramarnaför bostadsförsörjningen. På det ekonomiska området har flera olikastödformer använts i syfte att förbättra deekonomiska förutsättningarna för bostadsproduktionen. Genom statligainsatser har också olika pilotprojekt kommit till stånd som visar attdet är möjligt att få ned såväl bygg- som boendekostnaderna långtunder de nivåer som varit vanliga i nyproduktionen . Pådet legala området pågår flera utredningar som kan fåbetydelse för planering och byggande av bostäder, bl.a. en omfattandeöversyn av plan- och bygglagstiftningen.Det helt avgörande för att bostadsbyggandet både till omfattning ochinriktning skall kunna motsvara efterfrågan är emellertid att departer som mer direkt är engagerade i bostadsproduktionen aktivtmedverkar till en effektivare byggprocess. Det är nödvändigt attkommuner med hög efterfrågan ökar sina ansträngningar att förbättraförutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande, bl.a. genom en aktivplan- och markpolitik. Bostadsföretagen, såväl allmännyttiga somprivata, måste öka ansträngningarna att genom en effektivkostnadskontroll i alla led ställa krav som kan leda fram till rimligaboendekostnader i de nyproducerade bostäderna. Slutligen måstebyggbranschen påtagligt öka ansträngningarna att motsvara de krav somställs på sänkta produktionskostnader som kvaliteten påbostäderna inte får stå tillbaka.Det är mot denna bakgrund som regeringens förslag om en nyinvesteringsstimulans för att främja byggandet av mindre hyresbostäderoch studentbostäder bör ses. Inte som en åtgärd som på egen hand skallkunna lösa problemen på bostadsmarknaden utan som en av flera åtgärdersom verkar i samma riktning och som sammantaget kan bidra till ettbostadsutbud som bättre kan svara mot de behov som finns.Det kan konstateras att det i fyra av de fem motioner som väckts medanledning av propositionen yrkas avslag på regeringens förslag i desshelhet. Den övergripande frågan för bostadsutskottet blir därför om enny investeringsstimulans är en åtgärd som aktivt kan bidra till attden rådande efterfrågan på bostäder bättre tillgodoses.Utskottet anser att övervägande skäl talar för att en nyinvesteringsstimulans får en klart positiv inverkan både påbostadsbyggandets omfattning och inriktning. Några bärande argumentför motsatsen förs inte fram i de motioner - (m), (fp), (kd) och (c) -som yrkar avslag på regeringens förslag. Varje åtgärd som sänkerkostnadsläget förbättrar naturligtvis förutsättningarna förbostadsproduktionen. Det är här också fråga om en relativt betydandeekonomisk stimulans genom att den motsvarar effekterna av en kraftigsänkning av mervärdesskatten på byggandet. Det kan givetvis alltidhävdas att en större stimulans givit ännu bättre förutsättningar fören höjd produktionsnivå. Mot bakgrund av det rådande statsfinansiellaläget anser emellertid utskottet att stödets omfattning får anses varaväl avvägt.En återkommande principiell invändning i motionerna är att detföreslagna stödet brister i långsiktighet och att byggmarknadenbehöver generella och långsiktiga spelregler. Det är emellertidviktigt att kunna arbeta med olika tidsperspektiv när ettsamhällsproblem kräver insatser. Detta gäller alla politikområden mengör sig kanske i än högre grad gällande för bostadspolitiken.Samtidigt som de grundläggande förutsättningarna bör ha en långsiktigbärighet måste även åtgärder kunna vidtas på kortare sikt för attsnabbt vända utvecklingen i rätt riktning. I budgetpropositionenuttalades målsättningen att bostadsproduktionen under fyraårsperioden2003-2006 bör uppgå till totalt 120 000 bostäder. Med denproduktionsnivå som råder kommer inte detta mål attkunna uppnås. Det är därför angeläget att snabbt få i gång debyggprojekt som kan startas med kort varsel och att de planer somgäller bostadsproduktionen slutförs.