bet · GQ01TU4 · 2003-04-15 00:00:00 — i vägnätet byggs bort, exempelvis medmitträcken, begärs i motion 2002/03:T466 av m.fl. (c). Mo-tionärerna är även av meningen att trafikanternas ansvar i form av egetbeteende måste betonas som allt arbete inom trafikområdet skallgenomsyras av ambitionen att höja trafiksäkerheten.Pisksnärtsskador, även kallade whiplashskador, uppstår ofta vid olycksfalldär bil, tåg eller buss gör en häftig inbromsning. uppkommer dennaskada då fordonet man färdas i blir påkört bakifrån. I motion 2002/03:Sf2 0 8av och (båda c) efterlyses förebyggandeåtgärder i trafikmiljön så att antalet framtida pisksnärtsskador minimeras.Enligt motionärernas mening är en sådan åtgärd att se till att trafiken flyterbra, vilket kan uppnås genom att bygga cirkulationsplatser vid vägkorsning-ar.I motion 2002/03:T300 av m.fl. (v) krävs att regeringenskall redovisa vilka åtgärder som behöver vidtas så att trafiksäkerhetsmåletför kan nås. Antalet döda i vägtrafiken ligger på 600 döda , detär därför enligt motionärerna väsentligt att regeringen förutsättningslöst prö-var alla de åtgärder som sammantaget kan leda till att delmålet för ,dvs. maximalt 270 döda , uppnås.Motionärerna framhåller vidare att konsekvenserna av olyckor med tungafordon ofta är m y c k et allvarliga och att det krävs åtgärder för att minskasa olyckor, bl.a. sänkta hastigheter, överföring av godstransporter till järnväoch sjöfart samt ökad övervakning och kontroll. I samma motion föreslås attIntelligent Speed Adaption-system (- sy st em ) bör vara obligatorisktfr.o.m. fordonsmodeller och att I S A- sy st em skall eftermonteras påäldre fordon när ansvariga myndigheter bedömer att det är realistiskt. Motio-närerna y r k a r även på att åtgärder som är effektiva ur både trafiksäkerhetsoch kostnadssynpunkt skall prioriteras framför andra fysiska åtgärder inomv ä g s y s t e m e t. Sådana åtgärder är enligt motionärerna inte att bygga mogar men däremot mittseparering med vajerräcke, cirkulationsplatser, gång-och c y k e l v ä g a r samt åtgärder på vägsidoområden. Utbyggnadstakten avvajerräcken bör därför påskyndas.Enligt det transportpolitiska delmålet om ett jämlikt transportsystem skallkvinnors och mäns resemönster och värderingar värderas lika. Motionärernabetonar att tr y g g h e t och säkerhet rankas i genomsnitt högre av kvinnor änmän, vilket borde beaktas vid kommande beslut om framtida trafiksäkerhets-strategier. De anser även att ansvaret och risken för andra människor vidöverträdelse av trafikregler inte speglas fullt ut i nuvarande sanktionssystem.Påföljderna bör därför skärpas så att sanktionssystemet speglar olycksriskenoch konsekvenserna av olyckor. Ytterligare en trafiksäkerhetsåtgärd somlyfts fram är att stimulera kommunerna att öka trafiksäkerheten eftersomtrafiksäkerheten varierar bland kommunerna. Att införa hastighetsgräns på30 km/h där bilar och oskyddade trafikanter vistas i samma trafikmiljö bör istörre utsträckning eftersträvas.I motion 2002/03:T233 av () framhålls att pisksnärtsska-dor orsakar bestående men hos a v dem som råkar ut för en sådanskada. De ekonomiska incitamenten för att köpa bilar som är säkrare medavseende på pisksnärtsskador bör därför förstärkas, antingen genom försäk-ringsbolagen eller från statens sida.Även i motion 2002/03:T484 av () hänvisas till att antaletdöda och skadade i trafiken har varit i det närmaste oförändrat de senasteåren. En intensifiering av arbetet med nollvisionen krävs därför. Förslag tillåtgärder är förbättringar av de farligaste vägarna, nya tekniska lösningar ochkvalitetssäkringar av transporterna. Enligt motionären är det endast de eko-nomiska medlen för att förverkliga nollvisionen som saknas.Utskottets ställningstagandeTrafiksäkerhetsmålenRiksdagen har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag om att nollvisio-nen skall gälla som ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten (bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Likaså har ställt sig bakom etappmålet attantalet personer som dödas till följd av v ä g t raf i k o ly ck o r skall minsminst , vilket innebär att högst 270personer skall dödas 2007 (bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266). Härefter har de ovan nämnda besluten bekräftats av ,senast . Utskottet har inte ändrat uppfattning och anseralltjämt att dessa mål skall ligga fast. Det är angeläget med ett långsiktigt matt sträva mot, ett mål som anger inriktningen på trafiksäkerhetsarbetet ochett mål som tydligt anger vad som skall uppnås , ettetappmål.MåluppfyllelsenUtskottet har vid ett antal tillfällen, senast (bet. 2002/03:TU1), uttryckt stor oro över att antalet döda och svårt skadade i trafiken inteminskat och att etappmålet om högst 270 döda ivägtrafiken inte verkat vara inom räckhåll. Med anledning av dettahar begärt att regeringen redovisar vilka åtgärder som är erforder-liga för att uppnå målet om högst 270 döda . Utskottet kan nu konsta-tera att antalet döda och svårt skadade fortfarande inte minskar i e n takt somär förenlig med de ovan nämnda målen. Enligt återstår m y ck e t attgöra för att dessa skall uppnås, även om utvecklingen ochbörjan av 2003 är positiv och tyder på ett trendbrott i utvecklingen av antaletdödade i trafiken.I sammanhanget kan vidare nämnas att regeringen har tagit ett antal initia-tiv, bl.a. om utvidgning av försöksverksamheten med alkolås och bildandetav för trafiksäkerhet. Enligt vad utskottet erfarit vid ut-frågningen av infrastrukturminister och utfrågningen omtrafiksäkerhet i samband med ärendets beredning pågår ettstort antal viktiga insatser för att förbättra trafiksäkerheten. Utskottet serpositivt på dessa initiativ.Då skillnaden mellan av fastställda mål och den faktiska utveck-lingen inom området allvarligt kan skada förtroendet för trafiksäkerhetssats-ningen och de mål som beslutats av är det av dock fortfarande avstörsta vikt att regeringen återkommer till med en redo-visning av de åtgärder som är erforderliga för att etappmålet för skallkunna uppnås.TrafiksäkerhetsåtgärderI flera motioner efterlyses ett intensifierat trafiksäkerhetsarbete, exempelvisform av en trafiksäkerhetskampanj. Utskottet delar den i dessa motionerframförda inställningen att ett effektivt trafiksäkerhetsarbete innefattar åtgäder som har till syfte att förbättra såväl trafikanternas beteende i trafiken strafiksystemets utformning. Utskottet ser därför positivt på den av regeringeninitierade för trafiksäkerhet och utgår från att trafiksäker-hetsarbetet framöver kommer att präglas av att alla aktörer tar till sig dengrundsyn som ligger bakom nollvisionen och tar sin del av ansvaret. Ytterli-gare utgångspunkter i detta arbete måste vara att alla tillgängliga åtgärderprövas förutsättningslöst, att de mest effektiva åtgärderna och samverkans-formerna väljs samt att kvinnors och mäns resmönster och värderingarvärderas lika. I detta sammanhang vill utskottet särskilt peka på att forskninginom trafiksäkerhetsområdet är en förutsättning för ett effektivt trafiksäker-hetsarbete.Vad gäller trafikanternas beteende framhöll utskottet att detbehövs en betydligt större respekt för trafikreglerna, framför allt vad gällerhastigheter, bältesanvändning samt alkohol och droger. Frågan aktualiserasav ett antal motionsförslag även . Att påverka trafikanternas attityder ochbeteenden är enligt utskottets uppfattning inte bara en uppgift för statligamyndigheter och kommuner utan även för frivilligorganisationer såsom ( N TF ), () och (). I sam-manhanget kan också erinras om den viktiga roll som bl.a. olika fordonsor-ganisationer spelar för att utveckla ett trafiksäkert samhälle. Andra aktöreroch samhällssektorer som kan spela en viktig roll är skolan, näringslivet ochrättsväsendet där det är angeläget att samhällets värdering av trafiksäkerhe-tens betydelse kan komma till uttryck.Med oro konstaterar utskottet att antalet alkohol- och drogrelateradetrafikolyckor trendmässigt ökar. Kraftfulla insatser är nödvändiga för attbryta denna utveckling, inte minst med anledning av att användningen avalkohol ökar i . Utskottet ser därför positivt på det i detta betänkandebehandlade förslaget om en utvidgning och förlängning av försöksverksam-heten med alkolås och är av meningen att det fortsatta arbetet bör inriktas påen permanent lagstiftning om alkolås.Även trafikövervakning är ett effektivt sätt att påverka trafikanternas bete-ende. Utskottet menar att detta v e r k ty g bör användas i större utsträckningFörsöken med automatisk hastighetsövervakning har givit positiva resultat.Verksamheten bör utökas och effektiviseras, vilket utskottet återkommer tillsenare. Den måste också kompletteras med övervakning eftersomden automatiska övervakningen inte kan kontrollera exempelvis bältesan-vändning.Att v ä g s y s tem e ts utformning är av stor betydelse betonas i ett flertaltioner. Det krävs att de farligaste vägavsnitten byggs bort, att vägar rustasupp till motorvägsstandard och att utbyggnadstakten av vajerräcken påskyn-das. Andra förslag är satsningar på cirkulationsplatser, gång- och cy k e l v äsamt åtgärder på vägsidoområden. Enligt utskottets uppfattning är utbyggna-den eller förbättringen av v ä g s y s t e m e t e n a v d e viktigaste åtgärdeökad trafiksäkerhet. Utskottet ser därför positivt på den satsning på de 100farligaste vägarna som gjorts inom ramen för 11-punktsprogrammet. satsning på mötesfri landsväg har också visat sig vara ett kostnadsef-fektivt sätt att öka trafiksäkerheten. Denna trafiksäkerhetsåtgärd måste därförprioriteras även framöver.Utskottet har tidigare framhållit vikten av att det finns en fristående väg-trafikinspektion med uppgift att nå och sprida ökad kunskap om trafikolyc-kornas orsaker. En vägtrafikinspektion har inrättats inom Vägverket.Chefen för inspektionen utses av regeringen. Utskottet anser det angeläget attinspektionens verksamhet följs upp i syfte att bl.a. följa hur dess oberoenderoll utvecklas. I sammanhanget kan nämnas att revisorer för när-varande driver ett granskningsprojekt som berör inspektionsverksamheteninom trafikområdet.I detta sammanhang vill utskottet också peka på det arbete på trafiksäker-hetsområdet som pågår inom ramen för EU. I kommissionens hösten 2001presenterade vitbok, Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010:Vägval , sägs att EU bör förbinda sig att under det kommandeårtiondet verka för att antalet dödsfall i samband med trafikolyckor skallminskas med hälften. Utskottet har erfarit att trafiksäkerhetsfrågor i allt högre grad uppmärksammas inom EU och förutsätter att regeringen aktivt driverdessa frågor inom ramen för det europeiska samarbetet.Vad gäller frågan om installation av I S A - s y s t e m i fordon vill utskotteuppmärksamma att genomfört en storskalig försöks-verksamhet med hastighetsanpassning i fordon som kör i daglig trafik och attdetta projekt utvärderats . Totalt utrustades 5 000 fordon medsystem som stöder och informerar föraren i syfte att hjälpa denne att hållahastighetsgränserna. Systemen som testades var dels varnande eller informe-rande (ljud- och ljussignal), dels stödjande (aktiv gas). Både privatbilisteroch yrkesförare deltog i projektet, och olika tekniska lösningar testades. För-söket genomfördes i samarbete med kommunerna i , ,och . Resultaten visar att acceptansen bland deltagande förareoch allmänhet är m y ck e t god och att systemet har potentialen att minska an-talet skadade i tätort med som restiden i tätort förbliroförändrad. kommer att installera ISA-utrustning i sina egna for-don. Dessutom påskyndar arbetet med att lägga in hastighetsgrän-ser i vägdatabasen . Utskottet följer den fortsatta utvecklingen ochberedningen av frågan med intresse.Vad gäller vägmiljön och m o t o rcy k list e r delar utskottet motionärernasuppfattning att trafikmiljön tidigare i vissa fall planerats utan större hänsyntill motorcyklisterna. har dock utskottet erfarit att dialogen föbättrats mellan och motorcyklisterna. Exempelvis kan nämnas attSveriges () deltar i Nationell sam-ling för trafiksäkerhet. SMC arrangerar också över hela landet s.k.avrostningar, träningsmoment för mc-åkare. Utskottet förutsätter att rege-ringen och tar erforderlig hänsyn även till motorcyklisterna itrafikplaneringen.Enligt utskottets uppfattning finns det inga avgörande motsättningar mel-lan motionärernas uppfattning och den inriktning av trafiksäkerhetsarbetetsom tidigare ställt sig bakom och som utskottet förutsätter på-skyndas och vidareutvecklas. Med hänsyn till att flertalet motionsyrkandentill väsentlig del därmed får förutsättas komma att bli tillgodosedda av st y rnu aktuella motionsyrkanden.I det följande tar utskottet upp mer specificerade krav i motioner, som allahar en ökad trafiksäkerhet till syfte eller kan ge en sådan effekt.2 Sektorsansvaret för trafiksäkerhetenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att sektorsansvaret för trafiksäkerheten även fort-sättningsvis bör åvila . bör därför avslå ettmotionsyrkande om att överföra sektorsansvaret för trafiksäkerhe-ten till . Jämför reservation 2 (v).MotionsförslagDet går inte att bygga bort dödsolyckorna. De viktigaste insatserna görs ge-nom att förbättra trafikanters beteende vad gäller bilbältesanvändning,nykterhet och hastighet, allt enligt motion 2002/03:T300 av m.fl. (v). Som en logisk konsekvens av detta förordas att ansvaret förtrafiksäkerhetsfrågorna flyttas från till Rikspolisstyrelsen.Utskottets ställningstagandeVägverkets sektorsansvar innebär att samverka och samordna insatser medberörda aktörer och att på ett offensivt och resultatorienterat sätt driva påutvecklingen av vägtransportsystemet. utför sin uppgift bl.a. ge-nom att träffa överenskommelser, ge stöd, upphandla tjänster, tillhandahållagrunddata samt initiera forskning och utveckling. Utskottet konstaterar att detingår i sektorsansvar att uppmärksamma frågor som handlar omtrafikantens beteende. Dessa frågor har även lyfts fram i den av regeringeninitierade för trafiksäkerhet. Enligt utskottets mening ärdet därmed inte lämpligt att överföra sektorsansvaret för trafiksäkerhetenfrån till . Med hänvisning till det här anfördaav st y r k e r utskottet motion 2002/03:T300 yrkande 2 (v).3 Alkohol och droger i trafikenUtskottets förslag i korthetDen negativa utvecklingen av alkohol- och drogrelaterade trafik-olyckor har inte brutits. I den samlade redovisning av trafiksäker-hetsåtgärder som regeringen avser lämna bördärför enligt utskottets mening ingå åtgärder för att kraftigt minskaantalet alkohol- och drogrelaterade olyckor.Utskottet t i l l s t y r k e r regeringens förslag om en förlängd och utökadförsöksverksamhet med vil l kor li g körkortsåterkallelse och är avmeningen att det fortsatta arbetet bör inriktas på att införa en per-manent la g s ti ftn i n g om alkolås. Utskottet förutsätter även attregeringen i aviserad redovisning av trafiksäkerhetsarbetet åter-kommer till med sin bedömning i frågor som rör obliga-torisk användning av alkolås för vissa fordon m.m.Utskottet anser inte att det är lämpligt att deltagarna i försöksverk-samheten med alkolås skall inneha körkort ,eftersom detta kan missbrukas. Utskottet bifaller därmed motion2002/03:T5 i denna del och föreslår att ger regeringen tillkänna vad utskottet anför i denna fråga.Med hänvisning till av regeringen aviserad redovisning av åtgärdermed syftet att minska alkohol- och drogrelaterade olyckor avstyrksövriga motionsförslag. Jämför reservationerna 3 (fp) och 4 (kd, c).BakgrundUtvecklingenUnder anmäldes 18 975 rattfylleribrott enligt ,vilket innebär en ökning jämfört med föregående års värde på17 276. Totalt har ökningen av antalet rattfylleribrott varit . Av de anmälda rattfylleribrotten var 4 616 dro-grattfylleribrott. Av de misstänkta för rattfylleri eller grovt rattfylleri ärandelen män , enligt statistik från Brottsförebyggande rådet.Antalet rattfylleribrott ger ingen tydlig bild över utvecklingen av alkohol-och drogproblematiken i vägtrafiken eftersom dessa siffror är starkt beroendeav polisens aktiviteter. beräknar att det sker ca 14 000 bilresor perdag i där föraren är alkoholpåverkad. Av de fordonsförare som om-kom 2001 obducerades . Av dessa var påverkadeav alkohol. Det är en ökning med en procentenhet jämfört med . Un-der uppgick ökningen till .Utvärdering av försöksverksamhet med alkolåsSedan den 1 februari 1999 bedrivs en försöksverksamhet med villkorlig kör-kortsåterkallelse. Försöksverksamheten innebär att personer som begått etttrafiknykterhetsbrott, och som är folkbokförda i ett av de tre län som omfat-tas av försöksverksamheten, kan ansöka om att få fortsätta att framföra ettpersonfordon bl.a. under förutsättning att det utrustas med alkolås. En utvär-dering av försöksverksamheten har presenterats av . Totalthar 333 personer deltagit, varav 72 vid undersökningstillfället fullföljt för-sökstiden. Resultaten är entydigt positiva och visar på såväl en minskadalkoholkonsumtion som minskat antal rattfylleribrott av deltagarna i försöks-verksamheten. Den minskade alkoholkonsumtionen kunde kgenom undersökning av deltagarnas egen uppfattning av sin alkoholkonsum-tion och genom medicinska prover som gjordes med regelbundenhet underförsöksperioden. Vad gäller rattfylleribrott begicks inte något sådant av nå-gon deltagare, trots att många av dessa angivit att de haft tillgång till fordosom inte var utrustade med alkolås och som därmed kunde framföras trots attdeltagarna druckit alkohol. Eftersom försöksverksamheten varit begränsadtill tre län och , som endast behörighet fpersonbil varit berörd, bedöms att det är för tidigt att förutse de totala effeterna av ett permanent och utvidgat införande av villkorlig körkortsåterkal-lelse med alkolås.Regeringens förslagRegeringens proposition innehåller förslag till fortsatt försöksverksamhetmed alkolås genom en förlängning och utvidgning av verksamheten. Rege-ringen föreslår att försöksverksamheten. förlängs till utgången av januari ,. utvidgas till att omfatta hela landet,. utvidgas till att omfatta de fordonstyper som ingår i förarbehörigheternaB, BE, C, CE, D och DE. Försökspersonernas behörighet att köra ett kör-kortspliktigt fordon skall inte begränsas till ett specifikt fordon utan tillsådana fordon som utrustats med ett godkänt alkolås,utvidgas till att gälla även i yrkesmässig trafik, om förutsättningarna fördetta är uppfyllda i övrigt.Regeringen bedömer vidare att den som fått sitt körkort villkorligt återkallatliksom bör ha körkort under villkorstiden.MotionsförslagElizabeth m.fl. (m) anför i motion 2002/03:T5 att det inte är lämp-ligt att den som får sitt körkort vilkorligt återkallat får behålla körkortetunder tiden. Enligt motionärernas mening bör körkortet istället ersättas med ett intyg som medger framförande av fordon med vissbehörighet under förutsättning att godkänt alkolås är installerat.I motion 2002/03:T348 av m.fl. (m) argumenteras attfrivillig installation av alkolås i kollektiv- och yrkestrafik kan fungera somen konkurrensfördel för företag och att försäkringsbolagen kan spela en vik-tigare roll genom att anpassa sina utifrån om fordonen är utrustademed alkolås eller ej.I motion 2002/03:T3 av m.fl. (kd) anges att regeringensförslag till utvidgning av försöksverksamheten med alkolås är angelägen,men att regeringens kamp mot rattfylleriet går för långsamt. Som ett steg påvägen mot alkolås i alla bilar förordas att verksamheten med villkorlig kör-kortsåterkallelse permanentas. Vidare sägs att ett naturligt steg på vägen motatt alkolås används vid alla fordonstransporter är att krav ställs på de perso-ner som blivit av med sitt körkort på grund av grovt rattfylleri att användaalkolås efter det att körkortet återfåtts. I motionenkrävs även att regeringen verkar kraftfullt inom EU för att möjliggöra attkörkort där alkolås anges som villkor skall ges en internationell giltighet.Av de uppskattningsvis 15 000 personer som kör rattfulla i varje daghar en stor andel alkoholproblem, betonas i motion 2002/03:T459 av MikaelOscarsson m.fl. (kd). Motionärerna menar att alkolås därför bör vara obliga-toriskt för dem som dömts för rattfylleri och för förare i yrkestrafik. Alkolåsbör vidare gälla som standard i alla bilar, och krav på alkolås bör varregel vid upphandling av skolskjutstrafik. I motionen anförs vidare attelektroniska körkort, som omöjliggör obehörig användning av bil, bör införasså småningom och att sådana elektroniska körkort kan kopplas till alkolås.Johnny m.fl. (kd) uppmärksammar i motion 2002/03:T460 att ett avde största trafiksäkerhetsproblemen är drogerna. Mot denna bakgrund fö-reslås att alla bilar skall vara utrustade med alkolås. Motionärernamenar att utvecklingen bör påskyndas genom att tunga fordon omedelbartutrustas med alkolås och att en möjlighet är att erbjuda fordonsägarna sominstallerar alkolås någon typ av ekonomisk lättnad, exempelvis i form avskattereduktion, i väntan på tvingande bestämmelser.I motion 2002/03:T298 av m.fl. (fp) efterlyses en nollvisionäven för rattfylleri, dvs. att alla som kör bil skall ha alkohol ikroppen. Enligt motionärerna är täta poliskontroller och informationskam-panjer, bl.a. på skolor och arbetsplatser ett medel för att uppnå detta. Vidarebetonas att narkotika och bilkörning är minst lika farligt som alkohol ochbilkörning. Motionärerna menar dock att praktiska svårigheter och lagteknis-ka oklarheter förhindrar en effektiv bekämpning av rattfylleri. Åtgärder somförordas är rutinmässiga kontroller, nollgräns och enhetligt straffvärde. Mo-tionärerna y r k a r även på att alkolås bör bli obligatoriskt i alla nya bilaratt börja med bör yrkestrafiken prioriteras, särskilt den för personbefordran.Sven m.fl. (c) pekar i motion 2002/03:T1 på att slutsatserna avVägverkets utvärdering av försöksverksamheten med alkolås är positiva dåsåväl trafiksäkerheten som deltagarnas alkoholvanor har förbättrats underförsöket. Motionärerna anser att de positiva resultaten tydligt visar att yttergare försöksverksamhet inte är nödvändig. Regeringen bör därför ge berördainstanser i uppdrag att ta fram förslag på en permanent lagstiftning om al-kolås, anför motionärerna.Såväl alkoholkonsumtionen som alkoholrelaterade v ä g t r a f i k o l y c k o rsägs det i motion 2002/03:T378 av och (båda c). Motionärerna framhåller att alkolås på bilar är ett sätt attåtgärda detta samt att undersökningar visar att acceptansnivån är hög och attmånga är beredda att betala extra för ett fordon som är utrustat med alkolås.Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör läggafram förslag om att införa alkolås i alla nya fordon.I motion 2002/03:T466 av m.fl. (c) anges att det är sannoliktatt alkohol och droger orsakar mer än hälften av alla dödsolyckor i trafiken.Enligt motionärernas mening är alkolås ett av de mest effektiva sätten attmotverka rattfylleriet, eftersom en installation av alkolås gör det omöjligt atstarta bilen när föraren är onykter. Återkallelse av körkort på grund av ratt-fylleri bör därför ersättas med en körkortsbehörighet för ett fordon som ärutrustat med alkolås.Gudrun m.fl. (v) betonar i motion 2002/03:T300 att det inte skallvara möjligt att riskera andra människors liv genom att köra bil i berusattillstånd. Motionärerna framhåller att erfarenheterna visar att alkolås är ensynnerligen enkel och relativt billig teknik för att snabbt spara liv samt attmajoritet av befolkningen vill ha obligatoriska alkolås. Motionärerna menaratt alkolås därför bör bli obligatoriskt års bilmodeller och efter-monteras på äldre bilar när ansvariga myndigheter bedömer att det är realis-tiskt.Christina och (båda s) uppmärksammar i motion2002/03:T2 att det bland de personer som ingått i försöksverksamheten medalkolås finns de som anger att de måste ha m y c k et kraftiga lungor för attåstadkomma rätt blåsteknik och att försöket visar att det finns en stor skillnamellan individer vad gäller lungkapacitet. Enligt motionärerna är det viktigtatt de tekniska problem som kvinnor upplever tas på allvar och beaktas vidutformningen av tekniken.I motion 2002/03:T385 ställer och (båda s) sig positiva till att försöken med alkolås utvidgas.