bet · GQ01NU7 · 2003-03-25 00:00:00 — Utskottet betonade att en viktig uppgift förnäringspolitiken är att stödja kvinnors företagande.Utskottet ansåg det vara angeläget att fler kvinnorblir företagare. Hinder för kvinnors möjligheter attstarta och driva företag bör därför identifieras ochelimineras. Utskottet menade vidare att beaktande avjämställdhetsaspekter i alla sammanhang, s.k.mainstreaming, bör prägla de näringspolitiskainsatserna för att främja tillkomsten av nya företagoch tillväxten i befintliga företag.Vid den senaste behandlingen underströk utskottetäven betydelsen av en effektivt fungerandekapitalförsörjning för småföretag som engrundförutsättning för skapandet av nya företag ochtillväxt i befintliga företag. Utskottet hänvisadetill pågående arbete inom kapitalförsörjningsområdet- däribland utformningen av generella mikrolån - ochtill de principer som vid flera tillfällen tidigarehar framförts beträffande statens roll påkapitalförsörjningsområdet. Dessa principer harredovisats under avsnittet Kapitalförsörjning ovan.Beträffande generella mikrolån menade utskottet attdessa kan vara en ändamålsenlig lösning som kanbidra till att småföretag lättare kan etableras ochväxa. Vidare anfördes att de tidigare prioriteradegrupperna kvinnor, ungdomar och invandrare skall gesfortsatt förtur. Utskottet betonade vikten av attdessa lån följs upp genom statistik över låntagarna,så att hanteringen av olika gruppers låneansökningaroch lån kan utvärderas. Vidare framhöll utskottetbetydelsen av att kunskaperna hos finansiärerna omkvinnor, unga och personer med invandrarbakgrund somdriver företag förbättras. Utskottets mening var attdet är viktigt att arbeta för förändrade attitydergentemot de grupper som har svårigheter att fåkrediter. Staten bör främja framväxten av regionalakreditgarantiföreningar, ansåg utskottet. Med detanförda avstyrktes samtliga motionsyrkanden.I en reservation (m, kd, c, fp) efterlystesåtgärder för att eliminera de hinder som finns förkvinnor att starta och driva företag. Reservanternaförordade också ett förbättrat företagsklimat, ettförenklat regelverk och avdragsrätt förhushållstjänster. De betonade även vikten av att denverksamhet som bedrivs för att främja och stödjakvinnors företagande nogsamt följs upp.Statens insatser på kapitalförsörjningsområdet harbeskrivits närmare ovan. Angående det generellaföretagarlån som infördes och somadministreras av kan tilläggas att gick avföretagarlånen till företag med kvinnligtdelägande. Detta är en ökning mot det antalföretagarlån till kvinnor som beviljades under sammaperiod . Andelen företagarlån till personermed utländsk härkomst var 20 %.Utöver att administrera företagarlånet, bistår Almimed rådgivning. Flera av de regionala Almibolagenhar en särskild person med ansvar för frågorgällande kvinnors företagande. driver ocksåolika program för kompetens- och företagsutvecklingmed små och medelstora företag som målgrupp. Vissaprogram riktar sig enbart till kvinnor. Det kan varaföretagarskolor, mentorsprogram och seminarier.Nutek skall öka kunskapen om de villkor och demöjligheter som kvinnliga företagare och företagaremed invandrarbakgrund möter. För att främjaföretagandet bland kvinnor och personer medinvandrarbakgrund föreslog regeringen ibudgetpropositionen för en utökning avanslaget för näringslivsutveckling m.m. . innebär detta att14 har avsatts för Nuteks arbete medatt integrera affärsrådgivning bland etableraderådgivningsaktörer och för att söka samverkan medorganisationer och företagare i syfte att spridaförebilder för kvinnors entreprenörskap. Medlen fårockså användas till stöd åt denrådgivningsverksamhet som bedrivs av i med syfte attunderlätta invandrares företagande. harNutek erhållit för en särskildsatsning på att öka sysselsättningen bland personermed invandrarbakgrund.Nutek driver två nationella program riktade tillkvinnor: Att främja kvinnors företagande och Kvinnoroch innovationer. Det förstnämnda programmet tarfram kunskaper om kvinnors företagande, synliggörkvinnliga företagare och hinder för kvinnligaföretagare samt verkar för att undanröja sådanahinder. Programmet Kvinnor och innovationer har sittursprung i det förslag till ett nationellthandlingsprogram för kvinnor och innovationer somNutek överlämnade till ijanuari 2001. Programmet syftar till att främjakvinnors möjligheter att arbeta med innovationer såatt antalet kvinnor som är uppfinnare ökar samt attfler av kvinnors uppfinningar kommer ut påmarknaden. Regeringen avsatte sedermera medel förgenomförandet av de kommunala teknikskolorna. Övrigadelar av programmet Kvinnor och innovationer drivsvidare inom ramen för Nuteks ordinarie anslag.Nutek samordnar, delfinansierar och utvärderarockså projektet med affärsrådgivare för kvinnor.Målet med projektet är att få kvinnor att startaföretag eller utveckla sina befintliga företag såatt de kan stanna kvar och ha sin fortsattaförsörjning på hemorten. För att ge möjlighet förfler kvinnor att få rådgivning för att starta ellerutveckla sitt företag har erbjuditnyföretagarcentrum och regionala bolagmöjlighet till medfinansiering av projekt riktadetill kvinnor. pågår ett 30-talprojekt med affärsrådgivning till kvinnor ochytterligare ett 40-tal har sökt finansiering för år2003. samlar också derådgivare som arbetar med att främja kvinnorsföretagande till erfarenhetsutbyte ochkompetensutveckling.Sedan år 1998 har regeringen givit i uppdragatt avsätta medel för projekt vid lokala ochregionala resurscentrum för kvinnor. Medlen skalltilldelas projekt som utgår från kvinnors behov ochvillkor i regionen eller kommunen. Projekten skallbygga på samverkan mellan olika aktörer för attfrämja kvinnors idéer om hur regionen eller kommuneneller bygdens möjligheter tas till vara ochutvecklas. För avsätts 10miljoner kronor för att täcka delar av utgif-terna för basfinansieringen av regionala och lokalaresurscenter för kvinnor. har därutöver26 avsatts för projektverksamhet viddessa center. För att komma i åtnjutande avprojektmedlen krävs annan medfinansiering med minst40 %.Nutek har regeringens uppdrag att bidra till attkommuner etablerar kommunala teknik- ochentreprenörskolor, KomTek. Syftet är att fåfler ungdomar, framför allt flickor, att välja etttekniskt inriktat yrke. KomTek skall bl.a. bidratill en ny rekryteringsbas för utbildning avtekniker och naturvetare av båda könen och fungerasom ett komplement till undervisningen i skola ocharbetsliv. Förebilden är kommunala musikskolan.Hälften av de studerande skall vara flickor ellerkvinnor. beviljades samt ochNorrköpings kommuner medel från EU:s Equalprogramför ett treårigt utvecklingspartnerskap för attetablera KomTek. Sedermera har 19 kommuner ansökt ommedel för att etablera KomTek. Landets första KomTekinvigdes i i februari 2003.När det gäller arbetet med mainstreaming vid Nutekkan nämnas att det pågår flera olika aktiviteter.Bland dessa kan ett projekt om ledningssystem förhållbar tillväxt nämnas. Projektet syftar bl.a. tillatt integrera jämställdhet i all verksamhet, interntsåväl som externt. All personal vid myndighetenkommer dessutom att få utbildning i jämställdhetunder våren 2003.När det gäller hinder för kvinnligt företagandeinom områden som domineras av den offentliga sektornkan nämnas att finansminister vidflera tillfällen har besvarat frågorom vilka åtgärder han avser att vidta för attunderlätta för företagare inom vård, skola ochomsorg att erhålla F-skattsedel (se bl.a. fr.2001/02:719, fr. 2001/02:1298 och fr. 2001/02:1299).Vid det senaste tillfället anfördefinansministern att generellt gäller att alla somansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedrivaeller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhetskall tilldelas en sådan. Finansministern framhöllatt inget i nuvarande lagstiftning hindrarsjuksköterskor som avser att driva vårdföretag attfå F-skattsedel. En förutsättning är dock attverksamheten anses som näringsverksamhet enligtdefinitionen i inkomstskattelagen. Det innebär bl.a.att verksamheten skall bedrivas självständigt. Detär enligt finansministern ofta där det kan finnasbrister. Finansministern menade att det är en frågaför rättstillämpningen att närmare precisera när enverksamhet skall anses självständigt bedriven ochdärmed kunna betraktas som näringsverksamhet. Hanavsåg inte vidta några åtgärder för att ändrareglerna i det avseendet.Beträffande andelen kvinnor i chefspositioner inäringslivet kan det noteras att regeringen hartillsatt en utredning som skall göra en översyn avkvinnors representation på ledande poster inäringslivet (dir. 2002:19). Utredningen, som skallpresenteras , skall också föreslååtgärder för att öka kvinnors representation påledande poster i näringslivet.I början av år 2002 fattade regeringen beslut omprojektet på toppen, som bl.a. syftar till attsnabba upp processen i näringslivet mot ökadjämställdhet mellan kvinnor och män. Jämnt på toppenkommer att avslutas . Därefterkommer en utvärdering av projektet att ske.Under våren 2003 kommer regeringen att överlämnaen skrivelse till omjämställdhetspolitiken. Till skrivelsen kommer ävenen handlingsplan för regeringens arbete medjämställdhetspolitiken under innevarandemandatperiod att fogas. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet kommer skrivelsen bl.a. attbehandla frågor om kvinnors företagande.När det gäller ungas företagande har det redannämnts att regeringen uppdrog åt Nutekatt genomföra ett nationellt program förentreprenörskap med inriktning på unga. beviljas programmet sammanlagthögst . Insatserna i programmetskall anpassas efter flickors och pojkars skildabeteenden, villkor och möjligheter. Programmet skalläven rikta sig till unga med utländsk bakgrund. Inomramen för programmet skall bl.a. göra enfördjupad nationell kartläggning av existerandeprojekt för attitydpåverkan respektiveföretagsutveckling hos unga.Stiftelsen driver de tvåprogrammen Innovativa kvinnor och Unga innovatörer.Syftet är att stimulera innovationsarbetet blanddessa båda grupper.Utskottets ställningstagandeNäringsutskottet har poängteratbetydelsen av att kvinnors företagande stimulerasoch underlättas. Statens insatser inom detnäringspolitiska området för att synliggöra kvinnorsföretagande och för att undanröja hinder förkvinnligt entreprenörskap är därvidlag mycketbetydelsefulla. Det är emellertid viktigt attpoängtera att jämställdhetssträvanden inte enbartfår resultera i särskilda satsningar på kvinnorsföretagande. Dessa tankar måste genomsyra helanäringspolitiken på ett sätt som leder tillän mer positiva attityder till kvinnors företagande.Näringspolitiken har en betydelsefull uppgift närdet gäller att säkerställa tillgången till kapitalför nyföretagande. Denna roll är inte minst viktiginom områden där den ordinarie kapitalmarknaden harett begränsat utbud. Utskottet konstaterar att Almisedan hösten 2002 erbjuder ett generellt mikrolåntill företagare. Det är enligt utskottets meningtillfredsställande att den kontinuerliga uppföljningsom sker av långivningen visar att antalet lån somhar beviljats företag med en majoritet kvinnligtägande har ökat. Detta visar att utskottets tidigareuttalanden om fortsatt prioritering av bl.a. kvinnorhar fått genomslag i praktiken. vidhållerutskottet sin tidigare framförda uppfattning att detvore önskvärt att den privatakapitalförsörjningsmarknadens kunskaper om ochinställning till vissa gruppers efterfrågan påkrediter förändrades i en mer positiv riktning.Invandrares, kvinnors och ungas svårigheter på denprivata kreditmarknaden måste undanröjas. Utskottetär övertygat om att det arbete som bl.a. Nutekbedriver i samverkan med organisationer ochföretagare för att sprida förebilder för kvinnorsentreprenörskap kommer att bidra till en positivutveckling i det avseendet.Utskottet konstaterar också att tillsammansmed svarar för ett omfattande ochmångfasetterat arbete för att främja såväl kvinnors,ungas som invandrares företagande. Affärsrådgivningför såväl kvinnor som invandrare, lokala ochregionala resurscentrum för kvinnor samt ettsärskilt program inriktat på entreprenörskap blandunga är bara några exempel på detta arbete.Utskottet ser även positivt på det arbete med s.k.mainstreaming inom som har redovisats ovan.Utskottet anser att kvinnliga förebilder i olikapositioner i samhället är en viktig faktor för attstimulera kvinnors företagande. Regeringens arbeteinom projektet på toppen samt i anslutningtill beredningen av utredningen om kvinnorsrepresentation på ledande poster i näringslivet kanenligt utskottets mening förväntas ha en positivinverkan på denna faktor.Avslutningsvis vill utskottet redovisa sinpositiva inställning till ett ökat företagande inomområden där kvinnor dominerar. Utskottet äremellertid inte berett att verka för sådanalösningar som innebär att ett offentligt monopolinom dessa sektorer riskerar att ersättas av storaprivata företag som exempelvis köper upp smålönsamma vårdföretag. Utskottet återkommer längrefram i detta betänkande till verksamheter somomfattas av begreppet social ekonomi, däriblandkooperativa verksamhetsformer utan utpräglatvinstintresse.Med det anförda avstyrker utskottet här behandlademotioner i berörda delar.Forskning och kompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om forskning ochkompetensutveckling. Jämför reservationerna 5(m, fp, kd) och 6 (mp).MotionernaDe mindre och medelstora företagen blir alltmerbetydelsefulla för sysselsättningen, anförs det imotion 2002/03:N369 (s). Möjligheterna tillkompetensutveckling för den enskilde företagaren äremellertid begränsade. För att möjliggöra enövervintring av företaget som enkompetensutveckling och tekniköversyn kommer tillstånd, bör särskilda samhällsinsatser göras förkompetensutveckling av ensamföretagare.I motion 2002/03:N347 (kd) begärs etttillkännagivande om att det skall tillämpas ensamhällsekonomisk definiering av återbetalningen avmedlen från teknikbrostiftelserna.Teknikbrostiftelsen i har skapat ett system somårligen producerar 25-30 nya företag ur detakademiska systemet och har också förmedlatakademisk kompetens till 3 500 företag i södraSverige. Enligt motionärerna visar en utvärderingatt varje krona som satsas på koppling mellanuniversitet/högskola och små företag ger en tillväxti samhällsekonomin på 50 kr.I motion 2002/03:N396 (mp) begärs tretillkännagivanden om industriforskningen: omsmåföretagens möjligheter att ta del av FoU-satsningarna, om industriforskningsinstitutensforskningsinriktning samt omindustriforskningsinstitutens lokalisering.Motionärerna framhåller att den svenska forskningenspelar en central roll för utvecklingen av detsvenska innovationssystemet och näringslivetskonkurrenskraft. Att göra högskolornas forskning ochutbildning mer tillgänglig för de mindre företagenskulle ta till vara den kunskap och initiativkraftsom finns på lokal och regional nivå på ett bättresätt. Vidare bör industriforskningsinstituten riktaen större del av forskningsinsatserna mot områdensom baseras på svenska råvaror. På det sättet kananvändningen av ny teknik och nya tillämpningar inomdessa sektorer stödjas. Industriforskningsinstitutenkan med fördel lokaliseras i anslutning till klustermed spjutspetsteknik. Som det är riskerarinstitutens verksamhet att förläggas kringstorstäderna, påpekas det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller kompetensutveckling förensamföretagare kan det noteras attarbetsmarknadsutskottet behandlade motsvarandemotionsyrkanden i anslutning tillberedningen av propositionen om ett system förindividuell kompetensutveckling (prop. 2001/02:175,bet. 2001/02:AU10). I propositionen föreslogsinförandet av särskilda kompetenskonton där fysiskapersoner ges möjlighet att göra insättningar påkompetenssparkonto som de kan disponera fritt. I ettyttrande från utbildningsutskottet konstateras attdet föreslagna systemet även omfattaregenföretagare. yrkadebifall till propositionen och avstyrkte bl.a. denmotion som gällde ensamföretagareskompetensutvecklingsmöjligheter.Hösten 2001 tog ställning till frågan omteknikbrostiftelsernas framtida verksamhet ianslutning till behandlingen av propositionen om FoUoch samverkan i innovationssystemet (prop.2001/02:2, bet. 2001/02:NU5). Av propositionenframgår att skälet till att regeringen vid bildandetav teknikbrostiftelserna fastställde ett slutdatumför stiftelsernas verksamhet var önskemålet attefter kunna utvärdera dessa för att sedanta ställning till verksamheternas fortsättning. Ipropositionen framhåller regeringen att den har föravsikt att göra en sådanutvärdering och bedöma om - och i så fall hur -verksamheten skall bedrivas därefter.Näringsutskottet fann ingen anledning att föregriparesultaten av denna utvärdering. Utskottettillstyrkte således propositionen i berörda delaroch avstyrkte de motionsyrkanden som hade väckts imotsvarande delar.Det kapital som tillfördes de sjuteknikbrostiftelserna vid bildandet hade ett värdemotsvarande sammanlagt en miljard kronor.Teknikbrostiftelsernas förmögenhet skall enligtstiftelseförordnandet återgå tillstaten då deras verksamhet upphör den 31 december2007. föreslog flera landshövdingar i enskrivelse att en bred samhällsekonomiskåterbetalning av teknikbrostiftelsernas medel skulletillämpas. Innebörden av detta var att de pengar somgenererar inkomster till samhället skulle utgöraåterbetalning. beslutade regeringen,med hänvisning till stiftelseförordnandet, att intevidta någon åtgärd med anledning av skrivelsen.Synpunkter på industriforskningsinstitutensinriktning tas upp i motion 2002/03:N396 (mp).Regeringen framhöll i propositionen om FoU ochsamverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2)att bör bidra till att små och medelstoraföretag lättare kan börja använda nya material ochny kunskap i sin verksamhet. Ett viktigt inslag idetta arbete är nätverksbyggande med universitet,högskolor, industriforskningsinstitut och ävenstörre företag. Regeringen menade att FoU-insatserockså bör inriktas mot den tillverkande industrinsamt verksamheter som baseras på svenska råvaror isyfte att stödja användningar av ny teknik och nyatillämpningar inom denna. I sammanhanget kan nämnasatt ett av prioriterade tillväxtområdenunder är grönamaterial från förnybara råvaror. Avsikten är att nykunskap om det biologiska systemets uppbyggnad ochfunktion skall skapa innovativa ochkunskapsintensiva produkter av råvaror från grödoroch träd.Beträffande småföretags möjligheter att ta del avforskningsresultat kan även nämnas att en avindustriforskningsinstitutens uppgifter är attförädla och förmedla forskningsresultat tillnäringslivet, speciellt små företag. Regeringenangav i nyssnämnda proposition om FoU och samverkani innovationssystemet attindustriforskningsinstituten i högre grad bör varaen resurs för utvecklingsinriktade små ochmedelstora företag. De bör även i störreutsträckning ta forsknings- och utvecklingsuppdragfrån dessa företag. Utskottet delade regeringensbedömning i det avseendet (bet. 2001/02:NU5).Holdingbolaget Ireco AB (andCompetence), som förvaltar statens aktier iindustriforskningsinstituten, har även regeringensuppdrag att genomföra omstruktureringen av destatligt delägda industriforskningsinstituten.Vidare kan noteras att det i EU:s sjätteramprogram för forskning och utveckling, som pågårunder , finns krav på att av detotala forskningsresurserna skall utnyttjas av småoch medelstora företag. Frågan om små och medelstoraföretags deltagande var, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, prioriterad av underförhandlingsarbetet.När det gäller industriforskningsinstitutenslokalisering kan det noteras att regeringen ipropositionen om FoU och samverkan iinnovationssystemet (prop. 2001/02:2) angav attinriktningen mot större institut inte utesluter attdessa kan vara lokaliserade till flera orter. Vidarekan nämnas att Ireco:s delägare Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling ()avsatte under åren 2001 och 2002för "särskilda samverkansprojekt mellan institut ochnya universitet och högskolor." Satsningenresulterade i att tio industriforskningsinstitutetablerades hos elva nya universitet och högskolor.Till detta kan fogas att Ireco inom ramen för sittuppdrag skall verka för attindustriforskningsinstituten samverkar med företag ihela landet. Institutens inriktning mot tillämpadforskning gör att geografisk kundnärhet ofta ärviktig.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis understryka betydelsenför samhällsekonomin av att forskningsresultatkommer små och medelstora företag till del.Utskottet anser att dessa kategorier företag spelaren avgörande roll för en framgångsrikkommersialisering av helt eller delvis offentligtfinansierade satsningar inom innovationssystemet.I anslutning till behandlingen av propositionen omFoU och samverkan i innovationssystemet togutskottet ställning för ett antalprinciper för utvecklingen av behovsmotiveradforskning inom det nationella innovationssystemetoch åtgärder för att stärka innovationssystemet(prop. 2001/02:2, bet. 2001/02:NU5). En av dessaprinciper är att små och medelstora företags behovskall beaktas. Industriforskningsinstituten,universiteten och högskolorna har en viktig uppgifti att bidra till att kunskapsöverföringen fungerarpå ett effektivt sätt, inte minst tillutvecklingsorienterade små och medelstora företag.Utskottet menar att denna princip alltjämt väglederarbetet, varför ett särskilt uttalande om att ökasmåföretagens möjligheter att ta del av FoU-satsningar i enlighet med vad som anförs i motion2002/03:N396 (mp) inte är påkallat.I motion 2002/03:N396 (mp) begärs attindustriforskningsinstituten i större utsträckningbör inrikta sina satsningar mot användning avsvenska råvaror. Utskottet konstaterar attregeringens prioriteringar, som stöddes avriksdagen, bl.a. innebär en prioritering av FoU-insatser som baseras på svenska råvaror. Därmedtorde motionsyrkandet redan vara tillgodosett.När det gäller industriforskningsinstitutenslokalisering, som också tas upp i nyssnämnda motion,är utskottets bedömning att den pågåendeomstruktureringen av instituten inte kommer attresultera i en ökad geografisk koncentration. Detuppdrag som innebär att industriforskningsinstitutenskall samverka med företag över hela landet ochinrikta sina insatser mot tillämpad forskning borgarför en fortsatt geografisk spridning. Motion2002/03:N396 (mp) avstyrks i här berörda delar meddet nu anförda.Som har redovisats skallteknikbrostiftelserna avvecklas . Regeringenhar tidigare aviserat att den före dettadatum skall ha utvärderat stiftelsernas verksamhetoch tagit ställning till hur den därefter skallutformas. Utskottet godtog denna ordning och finneringen anledning att genom ett särskilttillkännagivande nu ta ställning för ett annattillvägagångssätt. Motion 2002/03:N347 (kd) avstyrksi berörd del.Avslutningsvis konstaterar utskottet att riksdagenhar beslutat att införa ett system för individuelltkompetenssparande. Då detta system även omfattarensamföretagare finner utskottet ingen anledning attförorda någon särlösning för denna kategoriföretagare i linje med vad som begärs i motion2002/03:N369 (s). Motionen avstyrks således.Auktorisation och certifieringUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete bör avslåmotionsyrkanden om auktorisation ochcertifiering. Jämför reservation 7 (fp, c,mp).MotionernaI motion 2002/03:N220 (s) begärs etttillkännagivande om näringskörkort för företagare.Motionärerna menar att det inte ställs några krav påbranschvana och på förkunskaper vad gäller lagar ochregler om bokföring, arbetsgivaravgifter m.m. Dettakan leda till att näringsidkaren får anmärkningarfrån olika myndigheter. En intensivkurs på cirka envecka skulle kunna bespara dessa småföretagaresådana anmärkningar och från att bli skönstaxerade.Kursen bör examineras, och den blivande företagarenbör få ett körkort/bevis som kan bifogas ansökan omregistrering av firma.Även i motion 2002/03:N284 (s) begärs etttillkännagivande om företagskörkort.