bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Det är därför nödvändigt med enbetydligt starkare nationell kontroll inom dessaområden än vad konventet föreslår. De särregler somföreslås är otillräckliga. Förslaget om denationella parlamentens roll på detta område innebärinte något reellt inflytande.Utvecklingen inom det operativa polissamarbetetgår nu mycket fort och det sker utan bredare debatt.Stor försiktighet måste iakttas med förslag sominnebär att kompetens överförs från medlemsländernatill unionen på detta område. Även om konventetsförslag innehåller vissa restriktioner, innebär ettprincipbeslut om viss överstatlighet att det förreller senare kan komma att följas av beslut sominnebär ytterligare steg i den riktningen.Europol ska inte ha operativ befogenhet i deenskilda medlemsländerna. Vi tror inte heller påöverstatlighet inom detta område. Tvärtom är detviktigt att betona enskilda staters roll att, isamarbete med andra, bekämpa alla typer avbrottslighet. Vi tror att polissamarbete kan skeinom andra, mindre överstatliga, samarbetsorgan.Vi motsätter oss en ytterligare tillnärmning av denmateriella straffrätten. Vi ser inget egenvärde iatt medlemsländerna ska ha en gemensam straffrätt.Medlemsländernas syn på de straffrättsliga frågornaskiljer sig åt på väsentliga punkter. Ett ökatinslag av överstatlighet på straffrättens områderiskerar att skapa oordning i medlemsländernasnationella straffrättssystematik. Risken är ocksåstor att förslaget leder till omotiveradeskärpningar av påföljderna. I förlängningen kandetta medföra att medborgarnas förtroende förrättsväsendet skadas.Sammanfattningsvis bör kravet på enhällighetvid beslutsfattandet i rådet behållas pådetta område och regeringen ges i uppdragatt driva denna linje i det fortsattaförhandlingsarbetet.67. samt ständiga kommittén,punkt 59 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 59 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om Europeiska rådetsamt ständiga kommittén. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K10 yrkandena 23 och 25.StällningstagandeVi motsätter oss att gesfördragsfästa uppgifter såsom att ta framstrategiska riktlinjer för lagstiftning ochoperativa åtgärder på området med frihet, säkerhetoch rättvisa.Vi vill vidare framföra viss tveksamhet motinrättandet av den ständiga kommittén om detinte görs en tydligare avgränsning avkommitténs ansvar. Det finns annars en riskatt det blir såväl dubbelarbete som internakompetensdiskussioner som inte gagnarbrottsbekämpningen.68. Brottsförebyggande åtgärder, punkt 60 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 60 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om brottsförebyggandeåtgärder. Därmed bifaller motion2003/04:K10 yrkande 26.StällningstagandeVi anser att brottsförebyggande åtgärder utöver desom ligger inom ramen för det polisiära samarbetetär en nationell fråga. Unionen ska därför inte geskompetens på detta område.69. Straffrättsligt samarbete, punkt 61 (v ochmp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 61 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om straffrättsligtsamarbete. Därmed bifaller motion2003/04:K9 yrkande 19 i denna del och avslårmotionerna 2003/04:K2 yrkandena och 31,2003/04:K8 yrkande 20 och 2003/04:K12 yrkande 18.StällningstagandeVi vill framhålla att vi är tveksamma till hurprincipen om ömsesidigt erkännande har kommit attanvändas. Här kan pekas på den europeiskaarresteringsordern.70. Polis- och åklagarsamarbete, punkt 62 (voch mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 62 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om polis- ochåklagarsamarbete. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K2 yrkande 30, 2003/04:K9yrkandena 17 och 19 i denna del samt 2003/04:K13yrkandena 43, 45 och 46.StällningstagandeI enlighet med vårt grundläggande synsätt vill viframhålla att stor försiktighet måste iakttas medförslag som innebär att kompetens överförs frånmedlemsländerna till unionen rörande det operativapolissamarbetet.Det är viktigt att betona enskilda staters rollatt, i samarbete med andra, bekämpa alla typer avbrottslighet. Vi tror att polissamarbete kan skeinom andra, mindre överstatliga, samarbetsorgan änEuropol.Det bör inte införas någon rättslig grund sommöjliggör inrättandet av en europeiskåklagare.71. En europeisk åklagare, punkt 63 (m och c)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 63 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om en europeiskåklagare. Därmed bifaller motionerna2003/04:K10 yrkande 27 och 2003/04:K2 yrkande 32samt avslår motionerna, 2003/04:K9 yrkande 18,2003/04:K12 yrkande 19 och 2003/04:K13 yrkande 47.StällningstagandeDe nationella åklagarmyndigheterna samarbetar iEurojust, som fördragsfästs enligtkonventets förslag, vilket vi anser varapositivt. Detta är bra och en riktigprincip. Vi anser däremot att det är fel attinrätta en gemensam åklagarmyndighet för EU.En sådan skulle bli en parallell till dennationella myndigheten, eftersom det enbartfinns nationell straffrätt. Bakgrunden tillförslaget är tanken att den gemensammaåklagarmyndigheten skulle få en särskilduppgift att bevaka unionens intressen, t.ex.att förhindra korruption och förskingring avunionens medel. Detta är viktigt, menmotiverar inte att man därför skall inrättaett nytt unionsorgan. Vi menar dessutom attdetta skulle strida mot den grundläggandeprincipen om att EU inte skall haförvaltning på nationell eller lokal nivå.Det är medlemsstaterna som ansvarar för atttillämpa unionsbeslut på nationell ellerlokal nivå. Förslaget om en gemensamåklagarmyndighet bör därför avvisas.72. Asylpolitiken, punkt 65 (fp, kd och c)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 65 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om asylpolitiken.Därmed bifaller delvis motionerna,2003/04:K2 yrkande 29, 2003/04:K8 yrkande 19 samt2003/04:K12 yrkandena 15 och 16 och avslårmotionerna 2003/04:K9 yrkande 20, 2003/04:K10yrkande 24 i denna del samt 2003/04:K13 yrkande 44.StällningstagandeEU:s gemensamma asyl- och invandringspolitik måstebli mer öppen, generös, solidarisk och tolerant. Vianser att asyl- och invandringspolitiken skall byggapå folkrätten och genomföras i samverkan med andrastater. Inom EU har det dock varit lättare att enaskring begränsningar, och ibland rent av repressivaåtgärder, än att närma sig den öppna dörrenspolitik.Vi välkomnar att beslut skall tas med kvalificeradmajoritet i stället för med enhällighet men serrisken att ett borttagande av de så kallademinimireglerna kommer att tvinga att föra enstramare asylpolitik än den vi har . För attundvika att tvingas att föra en stramareasylpolitik måste besluten tas utifrån en högambitionsnivå.Den gemensamma politiken kan under sådanaomständigheter vara ett verktyg för att fler länderskall öka flyktingmottagningen och att ansvaretfördelas mer rättvis i . bör därförbejaka en gemensam asylpolitik, förutsatt attfördraget fastställer en hög standard för unionensasylpolitik, innebärande att den gemensammaasylpolitiken som minimikrav skall leva upp tillsamtliga internationella fördrag som reglerarflykting- och asylrätt.Tydliga skrivningar bör göras i fördraget, somutesluter likformighet och fastställer att degemensamma reglerna även skall utgöraminimiregler. Det är centralt att regeringen driveren linje som innebär att gemenskapens regler även ifortsättningen skall utgöra ett golv och inte etttak.Det bör således alltid vara möjligt för ett landatt ha generösare nationella regler än andra.Regeringen bör verka för en öppnare gemensam asyl-och invandringspolitik och kräva att de s.k.minimireglerna, som möjliggör för länder att hagenerösare nationella regler än andra, skallkvarstå.73. Asylpolitiken, punkt 65 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 65 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om asylpolitiken.Därmed bifaller motion 2003/04:K10 yrkande24 i denna del samt avslår motionerna 2003/04:K2yrkande 29, 2003/04:K8 yrkande 19, 2003/04:K9yrkande 20, 2003/04:K12 yrkandena 15 och 16 samt2003/04:K13 yrkande 44.StällningstagandeVi anser att EU skall ha en gemensam asyl- ochinvandringspolitik; en sådan är en logisk följd avden fria rörligheten för människor inom unionen ochav en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Degemensamma asylreglerna skall svara mot högt ställdahumanitära krav. Meningen är inte att skallfrånträda dagens standard, utan tvärtom att EU-länderna skall ta ett gemensamt ansvar för människorsom behöver skydd. Utvecklingen av en gemensam asyl-och invandringspolitik kommer sannolikt att ta långtid eftersom det handlar om ett mycket kompliceratområde, där de olika medlemsstaternasförhållningssätt väsentligt skiljer sig åt.Konventets förslag att ge medlemsstaterna rätt attfastställa hur många som skall beviljas inresa förarbete strider mot idén om en gemensam politik ochbör därför avvisas. I stället måste målet vara ettgemensamt modernt regelverk förarbetskraftsinvandring till EU. Detta bör med bifalltill motion K10 yrkande 24 i denna del gesregeringen till känna.74. Asylpolitiken, punkt 65 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 65 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om asylpolitiken.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K9yrkande 20 och 2003/04:K13 yrkande 44 samt avslårmotionerna 2003/04:K2 yrkande 29, 2003/04:K8 yrkande19, 2003/04:K10 yrkande 24 i denna del samt2003/04:K12 yrkandena 15 och 16.StällningstagandeVi är starkt kritiska till EU:s flyktingpolitik somvi anser vara inhuman och alltför restriktiv. Ettsystem med minimiregler har visat sig innebära endragning mot en harmonisering nedåt i riktning motden sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet ochbehandling. Att regeln om minimistandard tas bortbetyder därtill att och andra länder som såskulle vilja förhindras att föra en mer generösflyktingpolitik än EU:s gemensamma. skallmigrationspolitiken bli föremål förmajoritetsbeslut. Vi menar att asyl- ochinvandringspolitiken även fortsättningsvis skallvara föremål för enhällighet och att länder som såönskar ges möjlighet att föra en mer human ochgenerös flyktingpolitik än den som bestämts på EU-nivå. Detta bör med bifall till motionerna K9 ochK13 i berörda delar ges regeringen till känna.75. Asylprotokollet, punkt 66 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 66 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om asylprotokollet.Därmed bifaller motion 2003/04:Sf257 yrkande 6.StällningstagandeAsylprotokollet som antogs i samband medAmsterdamfördraget står inte i överensstämmelse medde förpliktelser som följer av Genèvekonventionen.Det är dessutom så att 12 av 13 kandidatländer,enligt ,genererar asylsökande till . Med hänsynhärtill och då det förekommer allvarliga ochomfattande kränkningar av de mänskliga rättigheternai flera kandidatländer är det nödvändigt attasylprotokollet elimineras i det nya fördraget.Detta bör med bifall till motion Sf257 yrkande 6 gesregeringen till känna.76. Yttre åtgärder, punkt 67 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 67 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttre åtgärder.Därmed bifaller motion 2003/04:K10 yrkande28 och avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande 24 idenna del, 2003/04:K8 yrkande 21, 2003/04:K9yrkandena 22, 23 i denna del och 27 i denna del,2003/04:K12 yrkande 11, 2003/04:K13 yrkande 37 samt2003/04:K416 yrkande 23.StällningstagandeModerata samlingspartiet välkomnar konventetsförslag till en betydligt stärkt utrikes- ochsäkerhetspolitik. Dock beklagar vi att konventetinte var beredd att gå längre. Vi skulle gärna seatt besluten inom det utrikes- ochsäkerhetspolitiska området kunde fattas medkvalificerad majoritet med tre väsentliga undantag:dels möjlighet till konstruktivt avstående frånbeslut, dels att ett beslut aldrig får tas mot enmedlemsstats vitala nationella intresse, ochslutligen att beslut om militära insatser alltid ärnationella och deltagandet frivilligt.EU:s utrikesagerande föreslås även i framtidenvara delat mellan kommissionen och ministerrådet,som på detta område inte bara är en beslutsinstansutan också har verkställande funktioner. För attmotverka denna olyckliga uppdelning föreslårkonventet att den vice ordförande i kommissionen somansvarar för dess utrikesfrågor också ska svara förden funktion som upprätthålls av rådets högerepresentant och benämnas utrikesminister. Underdenna förutsättning välkomnas konventets förslag attinrätta en utrikesminister som kombinerar tvåuppgifter.Moderata samlingspartiet anser att den framtidautformningen av en effektiv utrikes- ochsäkerhetspolitik bäst skulle gagnas av omkommissionen fick det samlade verkställande ansvaretäven för detta område. Det skulle underlättasamordning och konsekvens i EU:s inre politik, t.ex.jordbrukspolitiken, och dess utrikesagerande, vilketär viktigt eftersom inrikes- och utrikesaspekten avolika sakfrågor i allt högre grad vävs samman.77. Yttre åtgärder, punkt 67 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 67 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttre åtgärder.Därmed bifaller motion 2003/04:K12 yrkande 11 och avslår motionerna 2003/04:K2yrkande 24 i denna del, 2003/04:K8 yrkande 21,2003/04:K9 yrkandena 22, 23 i denna del och 27 idenna del, 2003/04:K10 yrkande 28, 2003/04:K13yrkande 37 samt 2003/04:K416 yrkande 23.StällningstagandeFolkpartiet vill understryka behovet av en utökadsamverkan på det utrikespolitiska området. Viföreslår, för varje punkt där ökad samverkan behövs,verkligt verksamma åtgärder och inte vad som måsteses som lätt uppgivna halvmesyrer. Utgångspunkt ärdock att utrikespolitik alltjämt till stor del är enangelägenhet för regeringar och att därmedministerrådet inom EU spelar en viktig roll.78. Yttre åtgärder, punkt 67 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 67borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttre åtgärder.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K8yrkande 21 och 2003/04:K416 yrkande 23 samt avslårmotionerna 2003/04:K2 yrkande 24 i denna del,2003/04:K9 yrkandena 22, 23 i denna del och 27 idenna del, 2003/04:K10 yrkande 28, 2003/04:K12yrkande 11 och 2003/04:K13 yrkande 37.StällningstagandeKristdemokraterna ser positivt på uppsattamålsättningar men vill se ytterligare förstärkningaroch reformer inom EU:s bistånds- och handelspolitik.EU:s externa politik ska styra mot samma politiskamål så att handel, jordbruk och bistånd samverkarför att bekämpa fattigdomen i tredje världen. Häråterstår det mycket att göra. EU bör i högreutsträckning samordna den gemensamma utrikes-,handels-, bistånds- och säkerhetspolitiken. Mycketåterstår att göra innan EU fått de nödvändigaresurserna.79. Yttre åtgärder, punkt 67 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 67borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttre åtgärder.Därmed bifaller motion 2003/04:K9yrkandena 22, 23 i denna del och 27 i denna del samtavslår motionerna 2003/04:K2 yrkande 24 i denna del,2003/04:K8 yrkande 21, 2003/04:K10 yrkande 28,2003/04:K12 yrkande 11, 2003/04:K13 yrkande 37 samt2003/04:K416 yrkande 23.StällningstagandeDen gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenomfattar alla frågor som rör EU:s säkerhet och gerEU-länderna möjlighet att när de så önskar ageratillsammans på den internationella arenan. Detta varsjälva avsikten med den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, och detta bör fortsätta att varadess målsättning. vill understrykavikten av att inom EU värnar nationernassjälvbestämmanderätt. EU bygger på ett samarbetemellan självständiga stater, och all utveckling moten europeisk superstat måste undvikas för att EU:sfolkliga legitimitet inte ska förfalla i ännu störreutsträckning än vad som redan skett.Regeringen måste med kraft avvisa alla förslag somleder till att EU utvecklas till en militär allians.Vänsterpartiet vill också med bestämdhet ta avståndfrån alla försök och alla tendenser till ömsesidigaförsvarsbeslut.80. Yttre åtgärder, punkt 67 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 67borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om yttre åtgärder.Därmed bifaller motion 2003/04:K13 yrkande37 samt avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande 24 idenna del, 2003/04:K8 yrkande 21, 2003/04:K9yrkandena 22, 23 i denna del och 27 i denna del,2003/04:K10 yrkande 28, 2003/04:K12 yrkande 11 samt2003/04:K416 yrkande 23.StällningstagandeMiljöpartiet menar att en sak som inte kan lämnasutan kommentar är målsättningarna för den gemensammautrikespolitiken i artikel I-3.4, i vilken man angeren lång rad mål som EU ska bidra till i omvärlden,däribland fred och säkerhet. En sak äranmärkningsvärd genom sin frånvaro: demokratinsfrämjande. Främjandet av demokrati anges inte somett mål, vilket är betänkligt med tanke på denhistoria flera av EU:s gamla kolonialmakter har avatt stödja brutala och repressiva regimer. Varjeanledning till misstanke om en fortsättning av dennapolitik på unionsnivå är helt oacceptabel, och detvore därför en fördel om främjandet av demokratinuttryckligen kunde skrivas in som en avmålsättningarna för unionens utrikespolitik.81. Röstregler inom GUSP, punkt 68 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 68 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om röstregler inomGUSP. Därmed bifaller motionerna2003/04:K9 yrkande 21 och 2003/04:K13 yrkande 36.StällningstagandeVi menar att ett bevarande av vetorätten är mycketangeläget. Vi vill med detta understryka att detmandat den gått in med i deteuropeiska samarbetet kring utrikes- ochsäkerhetspolitiken vilar på att detta ska röra sigom mellanstatlig samverkan där den nationellabestämmanderätten bevaras. Kvalificeradmajoritetsomröstning bör inte tillämpas inomutrikespolitikens område.Vi vill erinra om att i artikel I-39 fastslås attutrikes- och säkerhetspolitik normalt beslutasenhälligt, men att enhälligt kanbesluta att beslut ska fattas med kvalificeradmajoritet! Det behövs alltså ingen fördragsändringför detta. Genom denna skrivning kan Sverigespolitiker godta att den utrikespolitiska vetorättenförsvinner utan att folket tillfrågas i ett val.Bakgrunden till denna lösning motiveras i enkommentar av konventets presidium: Presidiet anseratt med tanke på de motsättningar som råder är detbäst att behålla enhällighet som allmän princip menatt medge flera undantag från denna regel....Förslaget till innebär på dettaområde att man påbörjar avvecklingen av denutrikespolitiska vetorätten.82. Utrikesministern, punkt 69 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 69 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om utrikesministern.Därmed bifaller motion 2003/04:K10 yrkande18 och avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande 12,2003/04:K8 yrkande 12, 2003/04:K9 yrkande 8,2003/04:K12 yrkande 12, samt 2003/04:K13 yrkandena 6och 7.StällningstagandeUtrikesministerns föreslagna roll som ordförande irådet för utrikesfrågor är ett avsteg från principenom kommissionens och rådets skilda roller. Förslageti denna del är dikterat av önskemålet frånutomstående länder att ha kontinuitet i relationenmed EU vad avser den delen av utrikesagerandet somligger under rådet. Moderata samlingspartiet kanacceptera förslaget, men även denna problematikskulle underlättas om det verkställande ansvaret förutrikesrelationerna låg samlat inom kommissionen.83. Utrikesministern, punkt 69 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 69 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om utrikesministern.Därmed bifaller motion 2003/04:K12 yrkande12 och avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande 12,2003/04:K8 yrkande 12, 2003/04:K9 yrkande 8,2003/04:K10 yrkande 18 samt 2003/04:K13 yrkandena 6och 7.StällningstagandeAtt sammanföra de två uppgifterna i rådet ochkommissionen till en roll, utrikesministerns, ärnödvändigt för att stärka EU:s utrikespolitiskaröst. motsätter sig dock attutrikesministern ska agera ordförande i rådet föryttre förbindelser. Det kan leda till en olyckligsammanblandning av rådets och kommissionensrespektive roller. Inom utrikespolitiken har rådeten tydligt beslutsfattande funktion medankommissionen har en mer exekutiv och verkställanderoll. Den rollfördelningen bör vara så klar ochtydlig som möjligt.84. Utrikesministern, punkt 69 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 69borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om utrikesministern.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K8yrkande 12 och avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande12, 2003/04:K9 yrkande 8, 2003/04:K10 yrkande 18,2003/04:K12 yrkande 12 och 2003/04:K13 yrkandena 6och 7.StällningstagandeJag instämmer i konventets ambition attförbättra den utrikespolitiska samordningenoch tydliggöra EU som aktör i utrikesfrågor.Den konstruktion som konventet föreslårriskerar dock att sammanblanda rådetsrespektive kommissionens skilda roller genomatt ministern föreslås ta över både deuppgifter som åligger den högerepresentanten och kommissionsledamoten föryttre förbindelser samt föreslås ledarådsmötena inom utrikesområdet ha en såkallad dubbel hatt. anseratt utrikesministern skall vara viceordförande i kommissionen men motsätter sigatt utrikesministern är ordförandei rådet för externa relationer. Iställetförordar , liksomregeringen, ett roterande ordförandeskap iMinisterrådet.85. Utrikesministern, punkt 69 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 69 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om utrikesministern.Därmed bifaller motion 2003/04:K9 yrkande8 samt 2003/04:K13 yrkandena 6 och 7 och avslårmotionerna 2003/04:K2 yrkande 12, 2003/04:K8 yrkande12, 2003/04:K10 yrkande 18 samt 2003/04:K12 yrkande12.StällningstagandeEn struktur där en person sitter på två politiskamandat är inte önskvärd då utrikes- ochsäkerhetspolitiken företrädesvis bör betraktas somen nationell bestämmandefråga. Tillsättningen avposten som EU:s utrikespolitiska talesman var i sigett led i en utveckling mot ökad överstatlighet iutrikespolitiska frågor. Det är den svenskautrikesministern som är och ska förblitalesman/taleskvinna vad gäller Sverigesutrikespolitik. Därför bör varje förslag somutvecklar och förstärker unionens gemensammautrikespolitik avfärdas.Vi vill erinra om att enligt konventets förslagska utrikesministern ha ett mycket brett mandat. Haneller hon ska både utforma förslag och verkställapolitiken. Han eller hon ska också vara inblandad iEU:s strukturerade militärarbete.