bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — Verksamheten inom Europeiska unionenunder 2002 SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkanderegeringens skrivelse 2002/03:60Berättelse om verksamheten inomEuropeiska unionen samtdärtill ett antal motioner från allmännamotionstiden /03 som innehålleryrkanden med avseende på samarbetet inomEuropeiska unionen samt en motion somväckts med anledning av skrivelse2002/03:60.Utrikesutskottet har berett övriganärmast berörda utskott tillfälle att vadavser sina respektive beredningsområdenyttra sig över skrivelsen samt demotioner som behandlas i anslutning tilldenna. har beretts tillfälleatt yttra sig över skrivelsen.I föreliggande betänkande tar utskottetupp frågor kring den europeiska säkerhets-och försvarspolitiken (ESFP) samtsysselsättningsfrågor till fördjupadbehandling. tar även uppfrågor som gäller övriga samarbetsområdeni anslutning till de motioner som harväckts. Till följd av attutvidgningsförhandlingarna avslutades idecember 2002 och nya länder kommer atttillträda medlemskap har ävenfrågor kring utvidgningen och samarbetemed de blivande grannländerna i östergivits omfattande utrymme i betänkandet.I det sammanhanget behandlas även enfaktapromemoria från omett utvidgat europeiskt grannskap.Yttranden har inkommit frånkonstitutionsutskottet, skatteutskottet,trafikutskottet och . Förutomatt dessa yttranden citeras ellerrefereras i betänkandet är de i sinhelhet fogade till betänkandet sombilagor.Utrikesutskottet föreslår med anledningav ett motionsyrkande att riksdagentillställer regeringen etttillkännagivande som gälleröppenhetsfrågor i unionens institutioner.Övriga motionsyrkanden avstyrks avutskottet.Reservationer och särskilda yttrandenhar i enskilda avsnitt i betänkandetlämnats av Moderata samlingspartiet,, ,förslag till riksdagsbeslut1. Utvidgningen av EuropeiskaunionenRiksdagen avslår motionerna2002/03:U323 yrkande 1, 2002/03:U324yrkande 6, 2002/03:U326 yrkande 1 och2002/03:K432 yrkande 2.2. ochKöpenhamnskriteriernaRiksdagen avslår motion 2002/03:U227yrkande 6.Reservation 1 (v)3. Socialförsäkringssystemen ianslutningsländernaRiksdagen avslår motion 2002/03:U237yrkande 7.4. Anslutningsländerna ochunionens handelsrestriktionerRiksdagen avslår motion 2002/03:U237yrkande 2.5. Handelsregleringar isamband med anslutningsländernasinträde i EURiksdagen avslår motion 2002/03:U237yrkande 3.6. Bekämpning avinternationell organiseradbrottslighet på BalkanRiksdagen avslår motion 2002/03:U281yrkandena 5 och 6.Reservation 2 (kd)7. Fri rörlighet förarbetskraft från anslutningsländernaRiksdagen avslår motion 2002/03:K432yrkande 3.Reservation 3 (m, fp, kd, c)8. EU:s yttre gränsskydd ochmänniskohandelRiksdagen avslår motion 2002/03:U281yrkandena 1 och 2.Reservation 4 (kd)9. Unionens utvidgning och detcivila samhällets rollRiksdagen avslårmotionerna 2002/03:U218 och 2002/03:U261 yrkande 3.10. Information tillallmänheten om utvidgningenRiksdagen avslår motion 2002/03:U326yrkande 2.11. EU:s samarbete med deblivande grannländerna i östRiksdagen avslår motionerna2002/03:U240 yrkande 5, 2002/03:U280yrkande 19 samt 2002/03:U326 yrkande4.Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)12. Handelsregleringar isamband med de baltiska staternasinträde i EURiksdagen avslår motion 2002/03:U237yrkandena 4 och 5.13. Unionens gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik (GUSP)avslår motionerna2002/03:U280 yrkande 17 och 2002/03:U326 yrkande 5.Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)14. , EU:s säkerhets-och försvarspolitik (ESFP) samt dentransatlantiska länkenRiksdagen avslår motionerna2002/03:U234 yrkande 6, 2002/03:U280yrkande 18 och 2002/03:U323 yrkande20.Reservation 9 (m)Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)15. ESFP och den civilakrishanteringenRiksdagen avslår motion 2002/03:K432yrkande 10.16. Mandatfrågan i samband medunionens krishanteringsinsatserRiksdagen avslår motionerna2002/03:U299 yrkande 1 och 2002/03:U323 yrkande 21.Reservation 12 (m)Reservation 13 (v)17. Avvägningen mellankrishanteringsinsatser inom FN ochEURiksdagen avslår motion 2002/03:U299yrkandena 2 och 3.18. Alternativ till EU:ssäkerhets- och försvarspolitikRiksdagen avslår motion 2002/03:U324yrkande 20.19. EU:s handelsavtal medIsraelRiksdagen avslår motionerna2002/03:U249 yrkande 3 och 2002/03:U275 yrkande 3.Reservation 14 (v)20. EU ochsysselsättningspolitikenRiksdagen avslår motionerna1999/2000:U903 yrkande 3 och 2002/03:U326 yrkande 12.Reservation 15 (c)21. Transfererings- ochskattefrågorRiksdagen avslår motion 2002/03:U323yrkandena 9 och 11.Reservation 16 (m)22. Handelspolitiska frågorRiksdagen avslår motionerna2002/03:U262 yrkande 1, 2002/03:U298yrkande 6 samt 2002/03:Fi289 yrkande2.Reservation 17 (kd)Reservation 18 (c)23. och EU:s utsläppav växthusgaserRiksdagen avslår motion 2002/03:U323yrkande 15.Reservation 19 (m)24. Transportpolitiken ochutsläpp av växthusgaserRiksdagen avslår motion 2002/03:U324yrkande 18.25. Livsmedel och miljöRiksdagen avslår motionerna2002/03:U298 yrkande 15 och 2002/03:U324 yrkande 16.Reservation 20 (c)26. Öppenhet i unionensinstitutionerRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anför. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U5 yrkande 2samt avslår motionerna 2002/03:U5yrkande 1 och 2002/03:U326 yrkande 21.27. Folkomröstning om Sverigesfortsatta medlemskap i avslår motion 2002/03:U324yrkande 21.28. EU-arbetet i riksdagenRiksdagen avslår motion 2002/03:U326yrkande 24.29. EU:s TV-direktivRiksdagen avslår motion 2002/03:U323yrkande 7.Reservation 21 (m)30. Regeringens skrivelse2002/03:60 Berättelse om verksamheteninom den Europeiska unionen under2002Riksdagen lägger skrivelse2002/03:60 till handlingarna.Stockholm den 22 maj 2003På utrikesutskottets vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), BerndtEkholm (s), (), CarinaHägg (s), (), HolgerGustafsson (kd), (), GöranLindblad (m), (), AgneHansson (c), (), EwaBjörling (m), (), IngerSegelström (s), () och KajNordquist (s).2 Redogörelse för ärendet2.1 Ärendet och dess beredning, yttrandenfrån andra utskott, betänkandetsdispositionSkrivelsen 2002/03:60 Berättelse omverksamheten inom Europeiska unionenunder 2002 behandlas av utrikesutskottet.I utskottets betänkande behandlasskrivelsen och ett antal motioner frånallmänna motionstiden /03 sominnehåller yrkanden med avseende påsamarbetet inom Europeiska unionen. Medanledning av skrivelse 2002/03:60 har enmotion väckts, vilken också den behandlasi betänkandet.Utrikesutskottet har berett övrigautskott tillfälle att yttra sig överskrivelsen samt de motioner som behandlasi anslutning till denna i de delar somhar samband med respektive utskottsberedningsområde. Även harberetts tillfälle att yttra sig överskrivelserna. harerhållit yttranden över skrivelsen jämtemotioner från ,skatteutskottet, trafikutskottet samtyttrande från EU-nämnden.I de frågor som inte faller inomutrikesutskottets primäraberedningsområde har relevanta avsnitt urde andra utskottens yttranden refereratseller citerats relativt utförligt.Yttrandena återges också i sin helhet ibilaga till betänkandet.Även bedömningar i de övergripandefrågor som faller inom respektiveutskotts beredningsområde och somutskotten har presenterat i sinayttranden redovisas i betänkandet.Därutöver har utrikesutskottet även ivissa fall refererat eller citerat egnabetänkanden eller betänkanden från andrautskott i de delar som berör frågor somäven behandlas i föreliggande betänkande.Utrikesutskottet har för avsikt, underden innevarande mandatperioden, att varjeår genomföra en fördjupad behandling avnågot eller några av unionenssamarbetsområden. I föreliggandebetänkande är frågor kring den europeiskasäkerhets- och försvarspolitiken (ESFP)samt sysselsättningsfrågor föremål förfördjupad behandling. Utrikesutskottettar även upp även frågor som gällerövriga samarbetsområden i anslutning tillde motioner som har väckts. Till följd avatt utvidgningsförhandlingarna avslutadesi och nya medlemsländerkommer att tillträda medlemskap under2004 har även frågor kring utvidgningenoch samarbete med de blivandegrannländerna i öster givits ett stortutrymme i betänkandet.Betänkandet inleds med attutrikesutskottet tar upp frågor kringutvidgningen och unionensgrannlandsrelationer. Därefter behandlasGUSP- och ESFP-frågor. De avslutandeavsnitten tar upp frågor som rörsamarbetet inom Europeiska gemenskapen(första pelaren), och utrikesutskottetsställningstaganden i denna del byggertill stor del på yttranden från berördafackutskott.I betänkandet behandlas faktapromemoria2002/03:FPM72 från Regeringskansliet.Denna har beteckningen kommissionensmeddelande om ett utvidgat europeisktgrannskap, och i faktapromemorianredovisas samt kommenteras meddelandetKOM (2003) 104. Utskottet behandlarfaktapromemorian i avsnitt 3.2.2 EU:ssamarbete med de blivande grannländerna iöst.Inom ramen för konventet om unionensframtidsfrågor har framförts mångaförslag som syftar till att utvecklaunionssamarbetet på olika områden genomändringar i fördragen. harinrättat ett särskilt utskott för attbehandla unionens framtidsfrågor, detsammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet (KUU). I föreliggandebetänkande behandlas därför endast frågorsom avser samarbetet på grundval avgällande fördrag första halvåret 2003.Frågor avseende fördragsändringarbehandlas i tre betänkanden av detsammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet (2002/03:KUU1-3) och den intresserade läsarenhänvisas till dessa betänkanden förfrågor som gäller riksdagspartiernasuppfattningar i frågor som gällerfördragsändringar.2.2 BakgrundEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningenskall regeringen fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen församarbetet i Europeiska unionen samtvarje år till lämna enskrivelse med berättelse öververksamheten i Europeiska unionen. Medföreliggande skrivelse 2002/03:60 lämnarregeringen den avsedda redogörelsen tillriksdagen gällande år 2002.2.3 Skrivelsens huvudsakliga innehållSkrivelse 2002/03:60 Berättelse omverksamheten inom Europeiska unionenunder 2002 behandlar samtligasamarbetsområden inom EU, varav särskiltkan nämnas EU:s övergripande utveckling,det ekonomiska och sociala samarbetet,unionens förbindelser med omvärlden,polissamarbete, straffrättsligtsamarbete, tullsamarbete samt unionensinstitutioner. I bilagor redovisas bl.a.mål av svenskt intresse vid EG-domstolenoch EG:s förstainstansrätt samt viktigaredomar och överträdelseärenden.Regeringens skrivelse är omfattande ochtäcker alla delar av unionssamarbetet.För den läsare som söker grundinformationi de frågor som behandlas i föreliggandebetänkande hänvisas till skrivelsen.2002/03UU10Utskottets överväganden3.1 Övergripande observationerEU-arbetet präglades avutvidgningsprocessen. Förhandlingarna omvillkoren för anslutning avslutades medtio kandidatländer. Framsteg skedde äveni förhandlingarna med ochRumänien. Stats- och regeringschefernabeslutade i också att, pågrundval av kommissionens rekommendation,besluta om Turkietuppfyller de politiskaKöpenhamnskriterierna.Under året inleddes även, inom ramenför konventet, förberedelserna inför denregeringskonferens som bl.a. skallförbereda EU:s beslutsprocesser i enutvidgad union. Efter en idéinventeringunder våren bearbetades olika förslag iarbetsgrupper . Beslutsfasenäger rum första halvåret 2003.Arbetet med att främja en hållbarutveckling fortsatte. Samarbetet kringLissabonstrategin utvecklades vidare. Ettvärldstoppmöte om hållbar utvecklinghölls i Johannesburg.Under året antogs allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken i linje meddet förfarande som användes för förstagången under det svenska ordförandeskapet2001. Riktlinjerna omfattar såvälmakroekonomisk politik somsysselsättnings- och strukturpolitik ochär ett av de huvudsakliga instrumentenför att uppnå de strategiskamålsättningarna i Lissabonstrategin. vars syfteär att säkerställa en varaktigbudgetdisciplin i den tredje etappen iEMU uppmärksammades också . Den1 infördes sedlar och mynt ieuro i tolv EU-länder. Övergången gickbåde bättre och snabbare än förväntat.Kampen mot terrorism har fortsatt ståtthögt på dagordningen. Arbetet med attgenomföra den handlingsplan mot terrorismsom antogs 2001 fortsatte. Rambeslut ombekämpande av terrorism och om eneuropeisk arresteringsorder antogs. Etteuropeiskt åklagarsamarbete, Eurojust,inrättades under året.Ett intensivt och omfattande arbete pådet asyl- och migrationspolitiska områdetgenomfördes. lades fokus påasylfrågorna och ökade gemensammainsatser inom viserings- ochgränskontrollområdet.Efter en ny folkomröstning omNicefördraget deponerade Irlandsina ratifikationsinstrument i december.Det blev då klart att fördraget kundeträda i kraft den 1 februari 2003.Under året togs beslut om att upprättaEU:s första krishanteringsinsats, EU:spolismission i (EUPM), en milstolpe för den europeiskasäkerhets- och försvarspolitiken. EU:ssäkerhets- och försvarspolitik (ESFP)inriktades på fortsatt utveckling avsåväl militära som civila kapacitetersamt vidareutveckling av praktiskaaspekter av krishanteringsinsatser.Samarbetet med FN utveckladesytterligare.Förhandlingarna i enlighet med den s.k.utvecklingsdagordningen från Dohainleddes inom ramen förvärldshandelsorganisationen . Däringår att underlätta de minst utveckladeländernas (MUL) anslutning till WTO samttekniskt bistånd. verkade för attEU skall säkerställa attutvecklingsdimensionen genomsyrar alladelar av WTO-förhandlingarna.Vad gäller unionensutvecklingssamarbete med länder i dentredje världen präglades avarbetet med världskonferensen omutvecklingsfinansiering i ochvärldstoppmötet om hållbar utveckling iJohannesburg.Under hösten antogs riktlinjer för enny handlingsplan för Nordiskadimensionen. Inom ramen för det nuvarandesamarbetet lanserades en stödfond påmiljö- och kärnavfallsområdet med fokuspå Ryssland.EU och arbetade vidare med attetablera ett gemensamt europeisktekonomiskt område och enades om villkorenför resande mellan och övrigaRyssland efter kandidatländernasinförande av viseringskrav ienlighet med . Endiskussion om en ny samarbetsform medMoldavien, och Vitrysslandinleddes inom EU. Relationerna medVitryssland var fortsatt ansträngda. EU-länderna enades om att utöka denpolitiska dialogen med länderna iCentralasien.I västra spelade EU en aktivroll i upprättandet av ett avtal om en nyoch lösare union mellan ochMontenegro och antagandet av enkonstitution . Detmultilaterala och bilaterala engagemangeti Kosovo var fortsatt omfattande, liksomuppföljningen av iMakedonien. EU var mycket aktiv iMellanöstern vad gäller iansträngningarna att avbryta våldet ochfå parterna att återgå tillförhandlingsbordet. Fredsprocessen ochåteruppbyggnaden av lågfortsatt högt på dagordningen. Även denökade spänningen i konflikten mellanIndien och uppmärksammadeskontinuerligt.Förhandlingar om ett avtal omstraffrättsligt samarbete mellan EU ochUSA inleddes under hösten.Diskussionen om skattepaketets tredelar skulle enligt en tidigare beslutadtidsplan avslutas före utgången av år2002. Eftersom förhandlingarna medSchweiz inte avslutades enades rådet omatt fortsätta beredningen med sikte på enöverenskommelse . Ett nyttgemenskapsprogram för att förbättrabeskattningssystemets funktion på deninre marknaden antogs.Arbetet med åtgärder mot fusk och andraoegentligheter inriktades påatt förbättra den finansiella styrningenoch kontrollen. En ny budgetförordningantogs.Vad gäller civilrättsligt samarbeteinriktades arbetet på att förenkla ocheffektivisera samarbetet inom EU.Förfarandet för att verkställa domar påprivaträttens område förenklades genomantagandet av den s.k. I-förordningen. Beredningen av en europeiskexekutionstitel för obestridda fordringarinleddes. Ett direktiv som fastställergemensamma minimiregler för rättshjälp igränsöverskridande tvister antogs.Inom ramen för polissamarbete,straffrättsligt samarbete ochtullsamarbete gjordes under åretansträngningar för att förbättra denårliga rapporteringen beträffandeorganiserad brottslighet och för attsamordna agerande i arbetet med enkonvention om korruptionsbekämpning.Framsteg gjordes i samarbetet för attstärka möjligheterna att genomförautredningar och lagföra personer som harfrämjat eller medverkat tillkrigsförbrytelser eller liknandeallvarliga brott. Det straffrättsligasamarbetet präglades av uppföljningen avåtgärdsprogrammet för att genomföraprincipen om ömsesidigt erkännande.Förutom rambeslutet om en europeiskarresteringsorder antogs ett rambeslut omgemensamma utredningsgrupper medbrottsutredande myndigheter i olikamedlemsstater och ett om bekämpande avmänniskohandel. Flera viktigaprincipöverenskommelser uppnåddes, bl.a.om innehållet i ett rambeslut om åtgärderför att bekämpa sexuellt utnyttjande avbarn samt barnpornografi.När det gäller visering, asyl,invandring och annan politik som rör frirörlighet för personer uppnådde rådet enpolitisk överenskommelse om direktivet omminiminormer för mottagande avasylsökande i medlemsstaterna. Endiskussion inleddes också om kriterieroch mekanismer för att avgöra vilkenmedlemsstat som har ansvaret för attpröva en asylansökan. Arbetet med att ökaharmoniseringen av viseringspolitikenfortsatte. En ny gemensam konsulärhandbok angående viseringar upprättades,och gemensamma ansökningsformulär förvisering samt en enhetlig utformning avuppehållstillstånd infördes.Den gemenskapsmekanism inomräddningstjänst för samordning avkatastrofinsatser som inrättades 2001sattes i bruk. Tonvikten lades påsamordning för att förbättra unionensförmåga att skydda befolkningen och mötakonsekvenserna av nukleär, radiologisk,biologisk och kemisk (NRBC) terrorism.Sysselsättningsfrågan fortsatte attprioriteras högt. Arbetet medmoderniseringen fortsatte, och en nyrapport om strömlinjeformning av detekonomisk-politiska samarbetet antogs.Framsteg gjordes i arbetet medarbetsmarknadsfrågor. Ett direktiv ominformation till och samråd medarbetstagare antogs, och direktivet omskydd för arbetstagarna vidarbetsgivarens insolvens ändrades för attunderlätta hanteringen när flermedlemsstater berörs. Vikten av densociala dialogen betonades. Kommissionenväckte frågan om attsammankalla ett socialt trepartstoppmöteför tillväxt och sysselsättning (rådet,kommissionen, arbetsmarknadens parter). Idiskussionerna om social trygghetuppmärksammades pensionssystemen ochfärdriktningen inom hälso- och sjukvårdensamt äldreomsorgen, i syfte att mötautmaningarna från ett åldrande samhälle.Ansträngningarna för att integrera ettjämställdhetsperspektiv i rådets arbetefortsatte. belystes miljö-,jordbruks- och strukturfondspolitiken.Under hösten granskades arbetet i rådetför sysselsättning och socialpolitik, somhar övergripande ansvar förpolitikområdet.Ett samlat folkhälsoprogram antogs . Treåtgärdsområden prioriteras: bättreinformation, snabba åtgärder vidhälsorisker samt bestämningsfaktorer förfolkhälsan.Rådet enades om att inleda endiskussion som om rörlighet förpatienter. Syftet är att hälso- ochsjukvårdsministrarna tillsammans medföreträdare för bl.a. patienterna,vårdpersonalen och vårdgivarna skallkunna träffas under informella former föratt diskutera samarbetet kring hälso- ochsjukvården i framtiden.Kommissionen presenterade en strategiför konsumentpolitiken för perioden2002-2006.Vid årets översyn av den inre marknadenvalde kommissionen att fokusera påkontinuitet. De målinriktade åtgärdernahar minskat i antal. Endast specifika,konkreta och mätbara åtgärder finns med.Som exempel på mer övergripande åtgärdernämns behovet av att öka antaletgenomförda direktiv, likaså behovet avatt öka tillämpningen av principen omömsesidigt erkännande. Ett åtgärdspaketför att förbättra och förenkla EU:sregler antogs av kommissionen. Rådetenades om innehållet i två direktiv omoffentlig upphandling, dels ett direktivom upphandling av varor, tjänster ochbyggentreprenader, dels ett direktiv omupphandling inom områdena vatten-, energi-, transport- och postsektorerna. Sverigefick gehör för sitt förslag att integreramiljöhänsyn och sociala hänsyn. Arbetetpå värdepappersområdet omfattade bl.a.antagandet av ett direktiv om ställandeav finansiell säkerhet och ett ominsiderhandel. Rådet enades även ominnehållet i ett ändrat förslag tilldirektiv om de prospekt som offentliggörsnär värdepapper erbjuds.Översynen av den samladegemenskapslagstiftningen på området förelektroniska kommunikationer slutfördes.Reglerna anpassades till en merkonkurrensutsatt marknad. Förhandlingarnaom förslaget till förordning omgemenskapspatent fortsatte.Även unionens konkurrenskraft ochsmåföretagsfrågorna stod i fokus underåret. Genom en ny förordning fastställdesdet decentraliserade ansvaret förtillämpningen av EG-fördragetskonkurrensregler. Kravet påmedlemsstaterna att förhandsanmälaenskilda ärenden gällande statligt stödtill näringslivet och sysselsättningsstödminskades. Schabloniserade regler förstöd vid större projekt infördes. Kol-och stålfördraget (EKSG) löpte ut den 23juli. Forskningen fortsätter i sinursprungliga form.Det sjätte ramprogrammet för forskningantogs. Sju teman prioriteras: bioteknik,IT, nanoteknik, flyg- och rymdteknik,livsmedel, hållbar utveckling samtmedborgarna och styrelseformer ikunskapssamhället.Kommissionen presenterade sin andrarapport om ekonomisk och socialsammanhållning . Rapporten harsyftet att stimulera en debatt omriktlinjerna för politiken inför nästaprogramperiod efter 2006. Förenkling harvarit ett ledord.Behovet av att integrera transporternai målet om en hållbar utveckling togs uppi en vitbok och inom en andra översyn avstrategin för hållbar utveckling.Sjösäkerhetsfrågorna hamnade i fokusgenom den miljökatastrof förlisningen avoljetankern orsakade. Besluttogs om att påskynda utfasningen avoljetanker utan dubbelt skrov, om attskapa en europeisk sjösäkerhetsbyrå samtett övervaknings- och informationssystemför sjötrafik i gemenskapen.En politisk överenskommelse ominrättandet av ett gemensamt europeisktluftrum uppnåddes. En egen byrå förflygsäkerhet, () upprättades. EG-domstolenmeddelade i en dom det (s.k. Open Skies-målet) att de bilaterala luftfartsavtalsom och sju andra medlemsstaterträffat med strider motgemenskapsrätten. Kommissionen har begärtatt säger upp avtalet.En ny handlingsplan, e-Europa, 2005antogs. Den omfattar e-förvaltning, e-lärande, e-hälsovård, dynamisk miljö före-affärer, säkerinformationsinfrastruktur och bredband.Handlingsplanen syftar till att skapa engynnsam miljö för investeringar och nyaarbetstillfällen, öka produktiviteten,modernisera de offentliga tjänsterna ochatt ge alla möjlighet att delta i detglobala informationssamhället.En politisk överenskommelse träffadesom el- och gasmarknadsdirektiven samt omförordningen om gränsöverskridande handelmed el. Full marknadsöppning sker i juli2007 med möjlighet för företagskunder attvälja leverantör . Enligten gemensam ståndpunkt skall varjemedlemsstat sätta nationella vägledandemål för introduktionen av biodrivmedel.Rådet enades även om ett direktiv somsyftar till en effektivareenergianvändning i byggnader.Arbetet med halvtidsöversynen avjordbrukspolitiken präglade året. Frågorsom hållbar utveckling ochmarknadsorientering stod i fokus. Ävenförslag om frikopplade inkomststöd ladesfram, som ersättning för dagensproduktionskopplade direktstöd. Enminskning av inkomststöden föreslogs isyfte att omfördela medel till miljö- ochlandsbygdsutveckling. Måluppfyllelseninom åtgärderna för miljövänligt jordbrukvar mycket god. Kommissionen beslutadeatt får förbjudasaluföring av gödselmedel som innehållerkadmium. Vidare fördes en diskussionmellan kommissionen och omtillämpningen av nitratdirektivet.En gemensam ståndpunkt antogs omskärpta krav för att förebygga smittafrån djur som kan drabba människor,zoonoser. Enighet uppnåddes även omsmittskyddskrav vid resa medsällskapsdjur. Ytterligare steg togs motett slutligt förbud mot antibiotika ifoder. Diskussionen om djurtransporterfortsatte och kommer att leda till enrevidering av direktivet under nästa år.Efter en översyn av den gemensammafiskeripolitiken förstärktes reglernakring långsiktiga förvaltningsplaner,tillträde till fiskevatten, ekonomisktstöd till fiskeflottan ochfiskerikontroll.