bet · GQ01UMJU1 · 2003-04-29 00:00:00 — FN skulle kunnastärkas genom att miljöavtalen och hållbarutveckling överordnas framför allt World TradeOrganization (WTO) och handelsavtalen.Det är, enligt motion 2002/03:U310(mp) yrkande 2, viktigt att agerar på ettkonstruktivt sätt inom ramen för WTO-förhandlingarna, eftersom många avutvecklingsfrågorna och de frågor som behandlades påJohannesburgkonferensen kommer att avgöras där.Miljöpartiet anser att WTO - till skillnad från FN-systemet när det gäller miljöavtalen - kan användasin rättsliga apparat till sanktioner mot länder ochdärför sätta kraft bakom förhandlingsresultaten.Miljöpartiet anser vidare att bör tainitiativet till en global diskussion om rättvistmiljöutrymme, faktor 10, och gröna nyckeltal(yrkande 15).I motion 2002/03:MJ7 (c) yrkande 2 villCenterpartiet att regeringen skall utarbeta etiskaoch miljömässiga riktlinjer för de statligaföretagen i syfte att de skall kunna fungera somföregångare och stimulera näringslivet att arbetaförebyggande med miljöfrågor och sociala frågor.Centerpartiet anser också att Sverigeinternationellt skall verka för att ett globaltföretagsansvar i FN:s regi införs (yrkande 9).Kristdemokraterna vill med motion 2002/03:MJ10(kd) yrkande 7 att regeringen skall ingå partnerskapmed privata företag om att utarbeta strategier föratt öka IT-investeringarna i de fattigaste länderna.Sida bör söka samarbete med andra länder, t.ex. inomEU-biståndet och FN-samarbetet, för att gemensamtrikta insatserna och investeringarna. Det ärmotionärernas uppfattning att ett IT-utvecklingsperspektiv borde genomsyra alla denuvarande utvecklingsprogrammen.Utskottets ställningstagandeTermen globalisering har börjat användas isammanhang som inte minst avser förändringar påvärldsekonomins område och kopplingar mellan dettaoch frågor rörande demokrati och de mänskligarättigheterna. Globaliseringsbegreppet används ocksåi andra sammanhang som när det gäller tendenser tillnya världsomspännande, politiska och socialavärderingar samt nya kulturella trender. Ett friareutbyte av information, idéer och kunskap har - ansesdet - på avgörande sätt påverkat den globala synenpå kultur, ekonomi och politik. Bakomliggandefaktorer är bl.a. de senaste årens teknologiskaframsteg, exempelvis inom kommunikationsområdet,samt minskade transportkostnader, friare valuta- ochhandelsrörelser och det öppnare världspolitiskaklimatet som kommit att råda efter det kalla krigetsslut.Globaliseringen är i grunden en positiv processsom om den utvecklas rätt kan bidra till attförverkliga målen om en rättvisare och tryggarevärld präglad av hållbar utveckling. Globaliseringeninnebär även en rad utmaningar. Utskottet anser dockatt globaliseringen inte i sig innebär ett hot, utansnarare erbjuder möjligheter, för länder som ärberedda att bedriva en utvecklings- ochtillväxtfrämjande politik, att bl.a. bekämpafattigdomen och verka för hållbar utveckling.Globaliseringen erbjuder möjligheter att uppnåhållbar utveckling. Global samverkan på miljöområdetoch samarbete för att nå en hållbar utveckling förhela världen måste prioriteras. Som miljö- ochjordbruksutskottet anfört i sitt betänkande2001/02:MJU16 (s. 22) är grunden för den svenskastrategin för hållbar utveckling det demokratiskastyrelseskicket med dess värderingar. Genomdemokratin kan vi skapa regler och institutioner somfrämjar resurssnåla konsumtions- ochproduktionsmönster. Demokratins institutioner geross de redskap vi behöver för att värna dekollektiva nyttigheter - bl.a. miljö - som utgörgrunden för en hållbar och progressivsamhällsutveckling. En utmaning inför 2000-talet äratt stärka ett demokratiskt samarbete kringhållbarhet inte bara nationellt utan också på deninternationella nivån. Världssamfundet har ettansvar för att värna kunskapsutveckling, miljö ochhälsa. Handel och kapitalflöden måste utformas påett sätt som ger incitament för ett mer långsiktigtagerande bland marknadens aktörer. En global ekonomibör gå hand i hand med en globalhållbarhetsstrategi.Utskottet bedömer att har godaförutsättningar att fungera som ett föredöme i dettaavseende. Förutom att utveckla en egen nationellstrategi för hållbar utveckling verkar Sverigeaktivt för att stärka FN:s arbete med hållbarutveckling, fattigdomsbekämpning och för att stärkaden internationella . gervidare stöd till och regioner för att deskall kunna utveckla egna nationella strategier förhållbar utveckling. Biståndet avser insatser inominstitutionsutveckling och förvaltningsuppbyggnad påmiljöområdet som direkt eller indirekt bidrar tillutarbetande av nationella strategier för hållbarutveckling. Målet är att stödja samarbetsländernasförmåga att formulera en policy samt att planera,genomföra och följa upp handlingsprogram påmiljöområdet. Prioriterade områden ärmiljöstatistik, gröna nationalräkenskaper,miljöekonomi och miljökonsekvensbedömningar.Utskottet anser att en globaliserad värld ställerökade krav på en värdegemenskap som kan utgöragrunden såväl för ett konstruktivt samspel som föråtgärder mot de hot av olika slag som detinternationella samfundet står inför. Av avgörandebetydelse härvidlag är demokrati, mänskligarättigheter och fungerande rättsordningar.Demokratins, de mänskliga rättigheternas ochrättsstatens värden präglar agerande iglobala och europeiska forum och utgör viktigadimensioner av de direkta kontakterna med andraländer, utvecklingssamarbetet inräknat.Globaliseringen rymmer stora möjligheter att spridademokrati, mänskliga rättigheter och välstånd.Globaliseringen öppnar, enligt utskottets mening,nya möjligheter att lösa problem med orättvisor,ojämlikhet och fattigdom genom t.ex. ökadmedvetenhet om, och respekt för, gemensamma värdensom demokrati, mänskliga rättigheter ochjämställdhet. Utskottet välkomnar det omfattandearbete som det internationella samfundet gjort förkvinnor och kvinnors rättigheter samt för att satsapå en ökad jämställdhet. återstår mycketatt göra. Jämställdhet är, enligt utskottets mening,både en fråga om rättvisa och en fråga om bättrefungerade samhällen. I det framtida arbetet med attglobalt verka för jämställdhet kan flera sakergöras. Arbetet kan bl.a. inriktas på att säkerställaatt internationella lagar och konventioner ommänskliga rättigheter som de flesta av världensstater undertecknat också efterlevs. Vidare bördemokratiarbetet medföra att fler kvinnor kommer medi beslutande församlingar och i det politiska livet.Slutligen är det viktigt att få med fler kvinnorbåde i konfliktförebyggande åtgärder och iåteruppbyggnaden av samhällen som har upplevt krig.Den beskrivna utvecklingen påverkar ävenparlamentens arbetsformer och efterhand ocksåparlamenten själva. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att den av talmanskonferensenår tillsatta 2001 (2000/01:RS1) i samband meden genomgång av förändringar av riksdagsarbetetsmiljö konstaterade följande omglobaliseringen och internationaliseringen:"Tendensen till internationalisering avriksdagsarbetet är tydlig såväl i fråga omutbyggnaden av de institutionella kontakterna sombeträffande innehållet i riksdagsarbetet. "Nationella parlament och parlamentariker vinnerinsteg i världspolitiken, och varje internationellorganisation med självaktning (även renaregeringsorganisationer såsom och )söker nu på olika sätt relatera sig till parlamentoch parlamentariker. I genomförandet av de mångalångtgående och viktiga förslag som arbetats fram påtoppmöten och FN-konferenser har,enligt utskottets mening, nationella parlament ochparlamentariker en viktig uppgift. Nationellaparlamentariker utgör den direkta länken mellanväljarna och dem som på olika nivåer - lokalt,regionalt, nationellt och internationellt - har attsvara för genomförandearbetet. Deltagandet avdirektvalda parlamentariker stärker ocksålegitimiteten i implementeringsprocessen.Det är därför utskottets bestämda uppfattning attregeringen vid utformandet av en samlad svenskglobaliseringspolitik, men även annorledes, börverka för att folkets valda representanter fårvederbörliga påverkansmöjligheter såväl iförberedelsefasen inför betydelsefullainternationella konferenser (exempelvis inomkommittéer som förbereder sådana konferenser) somnär dessa konferenser genomförs. Motsvarande synsättbör vara rådande när det i andra sammanhang äraktuellt att låta utomstående ingå iregeringsdelegationer. Härvid bör beaktas vikten avatt politiska åsiktsskillnader avspeglas, men ocksåatt den tyngd väljarna givit åt olika uppfattningarfår genomslag.Enligt utskottets uppfattning krävs det en aktivpolitik som drar nytta av globaliseringens fördelaroch bemöter dess utmaningar. Världssamfundet hardärvid en viktig uppgift att stödja denna utvecklingbl.a. genom att bidra till ett effektivt globaltstyrsystem av samverkande internationellaorganisationer. Utskottet anser det vara ett mycketangeläget arbete som regeringen initierat för attformulera en samlad svensk globaliseringspolitik.Utskottet vill framhålla att det i högsta grad ärett svenskt intresse att värna om frihandel ochförespråka dess principer. Utskottet kan här hänvisatill tidigare ställningstaganden gjorda avriksdagens utrikes- respektive näringsutskott (bl.a.i bet. 1998/99:UU12, 2001/02:UU4, 2001/02:NU15 och2002/03:NU5).Som utrikesutskottet noterat i betänkande1998/99:UU12 finns det i den svenska enmycket gammal tradition av frihandel, som gårtillbaka åtminstone riksdagar (seexempelvis prästeståndets handlingar ), och den svenske riksdagsmannen ochnationalekonomen började utvecklade teoretiska grundvalarna för frihandeln före demera kända brittiska ekonomerna . gav i nämnda betänkande(framför allt i avsnitt 2.2 Frihandelns fördelar)också en sammanfattande översikt över de modernaargumenten för frihandel.Det är utskottets uppfattning att frihandel gynnarett lands utveckling. Ensidigahandelsliberaliseringar befrämjar tillväxt ochvälfärd på lång sikt. Övergångsvis kan dock problemuppkomma, och det finns, särskilt påjordbruksområdet, anledning att uppmärksamma deeffekter som kan drabba . Det råder ävenbred enighet om att fri handel över nationsgränsernagenerellt leder till högre sysselsättning och ökatvälstånd. Betydelsen av utrikeshandel ochinternationella investeringar för ekonomiskutveckling är också väl dokumenterad. vill vidare instämma i vadutrikesutskottet tidigare framhållit om attinternationell handel, liksom andra former avsamarbete över gränserna, har positiva effekter fördemokrati och mänskliga rättigheter samt bidrar tillatt befrämja person- och kunskapsutbyte mellanländer.Sverige driver en långtgående frihandelsvänliglinje inom EU med syfte att successivt eliminerahandelshinder för export till i-länder.Enligt svensk uppfattning bör gesmöjlighet att gradvis öppna sina marknader samtidigtsom handelshinder elimineras i snabbare takt vadgäller export till i-landsmarknaderna.Utskottet anser att det finns utrymme att föra engenerös politik vad gäller u-ländernasimplementering av avtal och övergångsregler.Utskottet ser positivt på att under långtid har verkat för lägre tullar och det stöd som gestill sådant förhandlingsarbete som syftar till attreducera, och helst avveckla, tullar. Utskottet villockså framhålla det angelägna i att det regionalahandelsutbytet emellan ökar genom bl.a.sänkta tullnivåer. bidrar genom dethandelsrelaterade tekniska biståndet till attåstadkomma en utvecklingsorienterad handelspolitik ioch mellan . Som exempel har Sverigebidragit till ett projekt för att utarbeta en nyhandelspolitik i och lämnat stöd tillregionala samarbetssträvanden som syftat till attöka samordningen i handels- ochinvesteringspolitiska frågor i östra att alla länder skall acceptera frihandel ochäven kunna tillgodogöra sig de möjligheter somglobaliseringen medför så är det emellertid, enligtutskottets mening, nödvändigt att de rikare ländernaär beredda att lämna ytterligare ökat teknisktbistånd till näringslivsutveckling ochför att underlätta för att exportera tilli-landsmarknaderna. Det måste också vara enprioriterad uppgift att på olika vägar bidra tilldirekt förhandlingsstöd samt mer långsiktigt tillkapacitetshöjande stöd för att utvecklainstitutioner som underlättar handel och för analysoch förhandlingskapacitet på handelspolitikensområde. Detta är viktigt för att förbättra u-ländersmöjlighet att dra nytta av WTO:s regelsystem liksomför att öka förtroendet för WTO och för i-ländersutvecklingssträvanden.Eftersom hållbar utveckling är ettuttalat mål för WTO anser utskottet atthandelssystemet och WTO måste engageras och ge sittbidrag till det globala arbetet med hållbarutveckling. Detta är nödvändigt för att förtroendetför organisationen skall upprätthållas och för attförståelsen för fördelarna med en öppen handel skallkunna öka. Vad gäller relationen mellan WTO-avtaloch andra internationella avtal vill utskottet gärnauppmärksamma att EU-länderna vid toppmötet iJohannesburg fick igenom kravet på attinternationella miljöavtal inte skall underordnasWTO:s handelsavtal. En hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO. Regelverket inom WTOliksom multilaterala konventioner på miljöområdetoch det sociala området är viktiga delar av detinternationella regelverk som och EU har attleva upp till. Dessa regler får inte spelas ut motvarandra, utan bör i samverkan användas för attstärka miljöhänsynen, skyddet för de mänskligarättigheterna och frihandeln i världen. Utskottetanser det angeläget att framtidens handelsreglerutformas på ett sätt som bidrar till en bättre miljöoch respekt för de mänskliga rättigheterna. Detmåste därvidlag finnas en ömsesidigt stödjanderelation mellan och de multilateralakonventionerna på miljöområdet och det socialaområdet.Vid i varSveriges och EU:s position bl.a. att förhållandetmellan och multilateralakonventioner på miljöområdet () skall klargöras.Syftet var inte att försöka reglera miljöfrågornainom WTO utan att verka för att WTO skall stödja detglobala samarbetet i syfte att nå en hållbarutveckling. Resultatet av ministermötet kan ansesutgöra ett politiskt genombrott för miljöfrågorna iWTO. Beslut fattades att förhandlingar skulleinledas om förhållandet mellan ochhandelsrelaterade regler i internationellamiljöavtal samt om procedurer för utbyte avinformation mellan WTO och MEA-sekretariaten m.m.Sverige och EU driver på för att få till stånd ettsnabbt beslut om informationsutbyte mellan ochWTO samt för att lägga fast kriterier förobservatörsstatus för MEA-sekretariaten i WTO-förhandlingarna.Arbetet med att nå utvecklingsmålen och bekämpafattigdomen är starkt beroende av en ökad tillväxt iutvecklingsländerna. Det är nödvändigt attsamarbetet ökar mellan näringsliv, handelspolitikoch biståndspolitik. Näringslivet, som genomenskilda företag varit representerat i olikasamarbetsländer , besitter storkunskap, insikt och erfarenhet om dessa samhällenoch hur man i dem kan skapa möjligheter tillutveckling och fattigdomsbekämpning. Näringslivetutgör därför en viktig samverkanspartner iutvecklingssamarbetet.Näringsliv och företag, såväl privata somstatliga, har en central roll i uppfyllandet av deekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionernaav hållbar utveckling varför det är rimligt attföretagen, framför allt stora multinationellaföretag, ges skyldighet att ta ett ökat ansvar försin verksamhets sociala och miljömässiga effekter.Även företagens agerande i konfliktsituationer, iproduktion och beträffande prissättning avstrategiska produkter är viktiga frågeställningar idiskussionen om vilka krav som kan ställas påföretag. har ett särskilt ansvaratt föregå med gott exempel.Ett ökat antal företag har på frivillig basisbörjat arbeta med sociala och miljömässiga frågorsamt människorättsfrågor, vilket det sammansattautskottet finner positivt. Flera olika initiativ hartagits inom olika forum. Tre viktiga sådana är FN:sGlobal compact, riktlinjer förmultinationella företag och det i initieradeGlobalt ansvar.Global compact är ett FN-initiativ som lanseradesav FN:s generalsekreterare år 1999.Syftet är att främja ett ansvarskännandeföretagandeskap så att näringslivet kan varadelaktigt i lösningarna när det gällerglobaliseringens utmaningar. Global compact byggerpå nio principer inom områden som mänskligarättigheter, arbetslivet och miljön. Individuellaföretag tar själva initiativ till att bli medlemmari nätverket, som bl.a. diskuterar policyfrågor ochdriver projekt. Global compact är inte baserat påregelverk och kontrollmekanismer utan vilar påansvarskännande, öppenhet, företagens egna intressenoch samhällets initiativ. Sekretariatet finansierasgenom frivilliga bidrag från medlemsländerna, varavSverige är den största bidragsgivaren.OECD:s riktlinjer för multinationella företagutgör gemensamma rekommendationer till företag från36 regeringar. Genom den senaste revideringen år2000 breddades riktlinjerna för företagen, och deomfattar nu bl.a. respekt för mänskliga rättigheter,respekt för de anställdas fackliga rättigheter,skydd för miljö, hälsa och säkerhet, strävan attöverföra teknik och kunskaper till värdlandet m.m.(för en utförlig beskrivning av riktlinjerhänvisas till betänkande 2000/01:NU9 s. 30).Globalt ansvar (Swedish partnership for globalresponsibility) initierades av regeringen 2002. Initiativet innebär ett samarbete mellanregeringen (i samverkan medfrämst Närings- och Miljödepartementen) och detsvenska näringslivet. Globalt ansvar bygger påOECD:s riktlinjer för multinationella företag ochprinciperna i FN:s Global compact. Avsikten är attsvenska företag skall bli ambassadörer för mänskligarättigheter, grundläggande ekonomiska och socialavillkor, en bättre miljö samt korruptionsbekämpningm.m.Även inom EU pågår arbete kring frågor som rörföretags utvidgade sociala ansvar ochuppförandekoder. Utskottet har inhämtat att Sverigedeltar aktivt i detta arbete och välkomnaransträngningarna att samarbeta inom EU kring dessafrågor.Utvecklingen av informations- ochkommunikationsteknik, vanligen förkortat ICT(Information and ), erbjuderunika möjligheter till kunskap och information. Välfungerande infrastruktur och tillgång till telefoni-och datatjänster framhålls alltmer som avgörandefaktorer för ekonomisk, social och kulturellutveckling. En alldeles för stor del av världensbefolkning har emellertid inte tillgång till dennateknologi. Utvecklingen och användningen av IT ärojämn, både mellan och inom länder. Globaliseringenriskerar därmed att bidra till en ökning av en"digital klyfta" som kan riskera att leda till enökning även av andra klyftor.Utrikesutskottet betonade tidigt (yttr.1995/96:UU6y) betydelsen av utvecklingen påtelekommunikationsområdet och IT-området i övrigtsamt påpekade vilken betydelse detta hade bl.a. förutvecklingen mot demokrati i vår omvärld.Utrikesutskottet framhöll också det naturliga i attIT-frågorna beaktades inom ramen för detutvecklingsbistånd som lämnar.Sverige arbetar nu aktivt med att främja tillväxtav IT i sina samarbetsländer. Detta sker dels genomatt IT integreras i biståndet som en naturlig del,dels genom specifika satsningar på IT. Utbyggnad avIT kan inte ske utan insatser av den privatasektorn. Det är den som har både kompetens ochkapital. Enligt vad utskottet erfarit stöder SverigeUNICT Task Force som är en global grupp under FN:sgeneralsekreterare med representanter förregeringar, företag och NGO:er som skall studera hurman kan använda IT för fattigdomsbekämpning.Utskottet konstaterar även att Sida - som sedanlänge arbetat med IT inom ramen för t.ex.förvaltningsbiståndet - integrerar IT som ennaturlig och viktig del av utvecklingssamarbetet ochaktivt deltar i internationellt samarbete om IT ibiståndet samt samverkar med andra biståndsgivareoch med institutioner och företag i och isamarbetsländerna. Sida stöder dessutom en snabbintegration av ICT i mottagarländerna för att ökakommunikationen och kunskapsutbytet inom ländernaoch globalt. Sida har vidare tagit initiativet attgenomföra landöversikter över IT-situationen i ettantal . Översikterna innehåller informationom nyckeltal, uppkopplingsmöjligheter, tillgång tillICT, utbildning och kapacitet inom ICT-området samtbefintliga riktlinjer som nationella policier ochramverket för regleringsfrågor.I november år 2002 skapades ett nytt sekretariatpå Sida med uppgift att arbeta med IT inom allaområden och ge råd och utbildningar samt hjälpa tillmed utredningar och uppföljningar för ambassader ochSidas olika avdelningar.Utskottet ser positivt på de ovan beskrivnasatsningarna på ICT-området.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna2002/03:MJ7 (c) yrkandena 2 och 9, 2002/03:MJ8 (fp)yrkande 6, 2002/03:MJ9 (m) yrkande 1, 2002/03:MJ10(kd) yrkandena 2 och 7, 2002/03:U293 (v) yrkande 3,2002/03:U294 (fp) yrkande 19, 2002/03:U298 (c)yrkandena 11 och 12, 2002/03:U310 (mp) yrkandena 2,11 och 15 samt 2002/03:MJ315 (fp) yrkande 17 lämnasutan åtgärd.Institutionellt ramverk för hållbarutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (kd)om Agenda 21-arbetet, två yrkanden (c) om dennationella strategin för hållbar utveckling,sex yrkanden (kd, mp) om internationellmiljöförvaltning, ett yrkande (c) om engemensam europeisk miljöpolitik samt tvåyrkanden (m, kd) om EU:s roll för att uppnåhållbar utveckling. Utskottet avstyrkervidare ett motionsyrkande (fp) om enhållbarhetskommission.SkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att grunden för detsvenska arbetet med hållbar utveckling är detdemokratiska styrelseskicket med dess värderingar.Demokratiska institutioner och ett adekvatregelsystem samt jämställdhet och kulturell mångfaldär förutsättningar för hållbar utveckling. Enligtregeringen bidrar god policy och styrning till attde ekonomiska, sociala och miljömässigadimensionerna av hållbar utveckling kan förstärkavarandra.Regeringen anser att resultaten från Johannesburgkräver effektiva institutioner på alla nivåer omresultaten framgångsrikt skall kunna genomföras. antagna genomförandeplanen utgör enplattform för det vidare arbetet med genomförandetav och är ett viktigt bidrag i de globalaansträngningarna att uppnå millennieutvecklingsmålengenom nya åtaganden för ökad fattigdomsbekämpningoch hållbar utveckling.Det är, enligt regeringen, avsikt attbidra till att integrera resultaten frånJohannesburg i arbetet i hela FN-systemet,, () ochWTO. Hållbar utveckling skall uppnås genom ökadsamstämmighet mellan olika politikområden, genomökad samordning och ökat samarbete. Detta måste skesåväl i fält som i det internationellapolicyarbetet.Världens regeringar enades i om attstärka den internationella , ivilken (United Nations Environment Programme)förutsätts utgöra centrum. Samordningen av demultilaterala miljökonventionerna skall dessutomöka. Regeringen avser att verka för en ytterligarekonsolidering av roll som global auktoritetpå miljöområdet, vilket bl.a. kräver en förstärktfinansiering i enlighet med den globala miljöfondens(Global Environment Facility, GEF) frivilligabidragsskala.Det är tydligt att genomförandeplanen utfärdarrekommendationer om ökad integration av sociala,ekonomiska och miljömässiga hänsynstaganden.Genomförandeplanen kräver förbättrad samstämmighetoch samordning mellan olika politikområden.Regeringen framhåller i skrivelsen att en sådanutveckling pågår inomEU, främst inom ramen för Cardiffprocessen omintegration av miljöhänsyn i sektorerna, samt genomEU:s strategi för hållbar utveckling. sägsofta ha varit initiativtagare och pådrivare i dessafrågor.MotionernaFlera motioner berör det institutionella ramverketför hållbar utveckling. anför imotion 2002/03:MJ10 (kd) yrkande 9, med angivande avolika exempel, att det lokala arbetet ute ikommunerna med Agenda 21-frågor måste ges mer stödoch tas som föredöme i det nationella arbetet. Imotion 2002/03:MJ7 (c) framhåller attden nationella strategin för uthållig utvecklingtydligare skall präglas av ett underifrånperspektivgenom att låta ledorden i arbetet för en hållbarutveckling vara att skapa möjligheter och tilldelaansvar (yrkande 1). hävdas att allamänniskor måste ges lika villkor till en drägligtillvaro, och det finns oerhört mycket kvar att göraför att lyfta fram kvinnors och barns rättighetermycket tydligare (yrkande 3).