bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Vidare anförs att länbehöver en bättre långsiktighet beträffandevillkoren när det gäller energiskatterna ochklimatpolitiken. Regeringens mål förenergipolitiken, dvs. att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på gentemotomvärlden konkurrenskraftiga villkor, måste därförenligt motionärerna uppnås.Ett riksdagsuttalande om den svenska basindustrinsbehov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitikbegärs i motion 2003/04:N384 (s). Motionärernaframhåller att energiförsörjningen är en viktigförutsättning för konkurrenskraften eftersomenergikostnaden ofta är en stor utgiftspost förbasindustrin. Energipolitiken måste därför delsfrämja en tilltro till energiförsörjningen på långsikt, dels verka för att energikostnaderna hålls påen rimlig nivå. Därtill måste beskattning avenergiproduktionen hanteras så att konsekvensernaför basindustrin beaktas.Avregleringen av elmarknaden ochkärnkraftsavvecklingen kräver ett omfattandesamhälleligt engagemang, enligt vad som anförs imotion 2003/04: N407 (s). Därav följer, menarmotionärerna, att det är naturligt att ABförblir i statlig ägo och att företaget används somett verktyg i energiomställningsarbetet. Genom sittägande av borde staten medverka till attföretaget blir en föregångare för omställningen avdet svenska energisystemet i enlighet med riksdagensbeslut. Ett tillkännagivande av begärsdärom.I Moderata samlingspartiets motion 2003/04:N342anförs att det övergripande målet förenergipolitiken bör vara en säker ochkonkurrenskraftig el- och energiförsörjning i helaSverige där all energiproduktion skall klara högtställda miljö- och säkerhetskrav. De mål förenergipolitiken som gäller är inte samordnade,och det finns motsättningar mellan de olika målen.Det gäller bl.a. å ena sidan målet att avvecklakärnkraften och å andra sidan målet att på kort ochlång sikt trygga tillgången på el och annan energitill villkor som är konkurrenskraftiga medomvärldens. Vidare är det omöjligt att samtidigtuppfylla miljömålen och målet om trygg tillgång påel till konkurrenskraftiga priser om kärnkraftenavvecklas. Motionärerna menar att den osäkerhet somdagens energi- och skattepolitik medför måsteundanröjas så att kraftföretagen vågar investera iny produktionskapacitet. Det finns heller ingagodtagbara skäl att behålla stora subventionssystemför produktion av viss el, varken i form av stöd viastatsbudgeten eller genom tvingande subventioner viaelcertifikat. Sådana subventioner bör såledesavvecklas. Motionärerna pläderar även för attVattenfall AB skall börsintroduceras ochprivatiseras. Skälet är att bör gesmöjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor medandra företag på den alltmer internationelltintegrerade energimarknaden. På en avregleradenergimarknad är en statlig aktör som Vattenfallbakbunden, inte minst finansiellt, sägs det imotionen.I motion 2003/04:N219 (m) framförs attkärnkraftsavvecklingen och effektskatten påkärnkraft hotar investeringsklimatet i Sverige.Motionärerna menar att behöver en bättrepolitik som tryggar fortsatta investeringar i denför landet så viktiga basindustrin. Kärnkraften ochfrågan om effektskatten på kärnkraft måste hanterasså att det främjar en positiv utveckling.Behovet av mångfald på energimarknaden och iSkånes framtida energiförsörjning lyfts fram imotion 2003/04:N290 (m). Då ären isolerad elmarknad måste den svenska energi- ochskattepolitiken syfta till att skapa deförutsättningar som behövs för en effektiv ochmiljövänlig produktion av el och värme, anförmotionärerna. En reformering av det svenskaenergiskattesystemet efterlyses av detta skäl.Samtidigt betonas att det är viktigt med bredd iutbudet av energikällor.I motion 2003/04:N333 (m) anförs att en bra ochsund energiförsörjning i bygger på att deolika energislagen får konkurrera på lika villkoroch stå för sina egna kostnader. Vidare framhållermotionärerna att marknaden bör vara diversifieradoch utan monopol.Att den politiska styrningen av energiproduktionenmåste förändras betonas i motion2003/04:N324. En rationell energipolitik främjasbäst genom fri energiproduktion inom de ramar förkrav om hälsa, säkerhet och miljö som statsmakternaställer upp. Valet av energiproduktion skall såledesinte styras genom politiska beslut, utankonsumentstyrning och marknadsekonomi skall rådainom de ramar som staten fastställer. Det svenskaenergisystemet bör successivt ställas om till attbli ekologiskt hållbart, sägs det i motionen.Omställningen av energisystemet måste dock ske medhänsyn till behov av tillväxt och ökadsysselsättning. De energipolitiska riktlinjer somriksdagen antog och som fullföljs genom 2002års energipolitiska beslut skadar Sverigeallvarligt, som både industri- och miljönation.Särskilt allvarlig menar motionärerna att denförtida kärnkraftsavvecklingen är. Resultatet av denförda politiken har blivit att elpriserna stigit ochatt samhällets hela energiförsörjning hotas vidstark kyla eller vid avbrott i någon del av elnätet.Vidare framhålls i motionen att de koldioxidutsläppsom genereras vid elproduktion i utländskakolkraftverk för export till osynliggörs istatistiken. Regeringen bör därför ändra sinaberäkningsmetoder så att även dessa utsläppsynliggörs i statistiken, sägs det.Ett riksdagsuttalande om att regeringen med kraftskall driva frågan om minskad kol-, gas- ocholjebaserad energiproduktion i begärs imotion 2003/04:N312 (fp). val att låta defossila bränslena dominera landets energiförsörjningleder till stora utsläpp av framför allt koldioxid.Dessa drabbar inte bara utan även Sverigeoch övriga . Den har därförett miljöpolitiskt ansvar att driva frågan om enomställning av det danska energisystemet frånförbränning av kol och olja till miljömässigthållbara alternativ.Sveriges energiförsörjning skall, enligt vad somanförs i motion 2003/04:N413,tryggas genom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler, där inhemskaförnybara energikällor utgör en växande bas. Målet,sägs det, bör vara ett ekologiskt uthålligtenergisystem utan drastiska prisförändringar,elbrist eller andra betydande påfrestningar påvälfärd och sysselsättning. Tillförseln av ny elmåste bygga på förnybara energislag, ochmotionärerna vill avveckla kärnkraften.Därtill påpekas i motionen att den svenskaregeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje ochatt stängningen av bidrar tillväxthuseffekten. För att begränsa klimatutsläppenkrävs olika åtgärder inom ramen för samarbetet i EU,framför allt olika insatser för bättreenergihushållning samt en övergång till alternativaenergikällor, främst då förnybara. Transporternasroll måste även beaktas. EU bör också göras merhandlingskraftigt på miljöområdet. Vidare bör EUgemensamt satsa på att främja omställningen tillförnybara bränslen. För svensk del bör strävan varahög när det gäller att öka andelen förnybar energi;i motionen förespråkas att ambitionsnivån bör varaatt öka andelen förnybar energi med totalt 25 TWhfram . Regeringen bör även vidtaåtgärder för att se till att elbrist inte uppstår.Sverige är en nettoimportör av energi, och denkortsiktighet som präglar den svenskaenergipolitiken har lett till att investeringar inya produktionsanläggningar har uteblivit.I motion 2003/04:U254 (kd) förordas olika insatserrörande det internationella miljösamarbetet.Motionärerna framhåller i sammanhanget att frågan omhur energin används är en ödesfråga. En viktig delav lösningen för del ligger i gemensammasatsningar och mer samordning på energiområdet. Idetta avseende begärs ett riksdagsuttalande.Motionärerna menar att EU bör gå i spetsen för attskapa en koalition av likasinnade länder som villsätta upp kvantifierbara, tidsbundna mål för en ökadanvändning av förnybar energi och att den svenskaregeringen aktivt bör arbeta för en sådan utvecklinginom EU.Att av regeringen skall begära förslagom en samlad energipolitisk strategi efterfrågas imotion 2003/04:N380 (c). bör enligtmotionären beredas möjlighet att, parallellt med deförhandlingar som sker mellan staten ochkraftindustrin, diskutera energipolitiken på långsikt i form av en samlad strategi för svenskenergiförsörjning. Utgångspunkterna för en sådanstrategi bör vara att skall tryggaelproduktionen inom landet, att kraftindustrin fårgoda förutsättningar att investera i nyproduktionskapacitet och att fossila bränslen skallfasas ut ur det svenska energisystemet.Enligt vad som anförs i motion 2003/04:N319 (mp)är omställningen av det svenska energisystemet tilllångsiktigt hållbara energikällor en av vår tidsviktigaste politiska uppgifter. Det svenska måletnär det gäller förnybara energikällor måste enligtmotionären stå i samklang med det mål som EU ställtupp, vilket för svensk del innebär attårsproduktionen av el från förnybara energikällorskall öka med ca 25 TWh.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade energipolitikens inriktninghösten 2002 (bet. 2002/03: NU3) i anslutning tillberedningen av budget och med anledning avdå väckta motioner. anfördeutskottet att det inte ändrat uppfattning iförhållande till det godkännande av riktlinjerna förenergipolitiken som utskottet gjorde isamband med behandlingen av regeringens propositionom samverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Frågan om energipolitikens inriktningaktualiserades även i samband med behandlingen avregeringens förslag om lag för elcertifikat våren2003. I detta sammanhang hänvisade utskottet (bet.2002/03:NU6) ånyo till det beslut fattadevåren 2002.När det gäller målet för el producerad medförnybar energi, dvs. att användningen av el frånförnybara energikällor skall öka med framtill i förhållande till nivån , kanpåminnas om att utskottet vid behandlingen av dettaförslag (bet. 2001/02:NU17) gjorde bedömningen attregeringens förslag om var väl avvägt medhänsyn till bl.a. miljömässiga, ekonomiska ochtekniska intressen. Vidare påpekades attambitionsnivån kan höjas, om det visar sig att detfinns förutsättningar för att ytterligare ökaelproduktionen med förnybara energikällor, i sambandmed den granskning som skall göras av klimatarbetetår 2004. Målet kan i detta fall sättas till 15 TWhfram i förhållande till nivå.I reservationer (m, fp; mp) uttryckte företrädare iutskottet för dessa partier sin ståndpunkt.Beträffande de motioner som rör kanerinras om () fråga (fr.2002/03:1171) till näringsminister och omställningen av energisystemet.Frågan gällde om ministern avsåg att verka för ettägarkrav på vad gäller ekologiskhållbarhet så att bolaget kan få en betydande rollför omställningen av energisystemet. I sitt svarbetonade näringsministern att spelar enbetydande roll för omställningen av det svenskaenergisystemet. Bolaget investerar stora summor iforskning och utveckling av nya produktionsteknikeroch investerar även i elproduktion från förnybararesurser. räknat uppgår Vattenfallsinvesteringar i förnybar energi till ca 4,3miljarder kronor. När det gäller forskning ochutveckling har bolaget koncentrerat insatserna tillbl.a. vindkraft, bioenergi och decentraliserad el-och värmeproduktion och solenergi. Dessa satsningaruppgår till ca sedan år 1997.Vidare framhöll statsrådet att det bara är genom attkontinuerligt stärka sin konkurrenskraft somVattenfall kan skapa ekonomiska förutsättningar föratt driva utvecklingen mot ett ekologiskt hållbartenergisystem. bedriver enkonkurrensutsatt verksamhet på en avreglerad marknadoch måste därför styras av affärsmässighet, precissom beslutat. Näringsministern menade attdet inte fanns någon anledning att formulera någranya direktiv för , utöver vad riksdagenredan fastställt. Riksdagsbesluten föreskriver,påpekade han, att bolaget skall medverka iomställningen av det svenska energisystemet och attdet skall ske under villkor av affärsmässighet. Detligger i bolagets intresse att ligga i framkantennär det gäller utveckling, underströknäringsministern och lyfte fram sin övertygelse omatt bara ett konkurrenskraftigt kanfortsätta att driva utvecklingen mot ett ekologiskthållbart energisystem i Sverige.Näringsministern har även besvarat enfråga (fr. 2003/04:163) av () omvilka åtgärder ministern avsåg vidta för att utövaen korrekt ägarstyrning av som liggeri linje med de beslut fattat. Även i dettasvar betonade näringsministern att han inte sågnågon anledning till att formulera nya direktiv förVattenfall, utöver de riksdagsbeslut som är fattadeom att bolaget skall medverka i omställningen av detsvenska energisystemet samt att det skall ske påaffärsmässiga villkor.Det kan också erinras om att Riksrevisionennyligen inlett en granskning av efterbeslut av riksrevisor . Granskningenberäknas vara avslutad . De frågorRiksrevisionen kommer att arbeta med är följande:· Har ägarens styrning av samt bolagetsagerande i förbättrat möjligheterna attuppnå svenska miljö- och energipolitiska mål?·· Finns det för betydandemotstridigheter mellan svenska miljö- ochenergipolitiska mål och bolagets verksamhet iandra länder?·· Har bolagets utveckling i redovisats utöver krav enligt lagar och god redovisningssed på ett tydligt och transparent sätt?·Våren 2003 avstyrkte utskottet (bet. 2002/03:NU11)en motion vari begärdes att den svenska regeringenborde driva frågan om en omställning av det danskaenergisystemet. Enligt utskottets uppfattning ärDanmark, liksom , en aktiv part i detinternationella arbetet med att begränsa utsläppenav växthusgaser. Utskottet såg därför ingenanledning att ifrågasätta de danska insatserna föratt uppfylla åtaganden om utsläppsminskningar enligtKyotoprotokollet. Även reservanterna (m, fp)avstyrkte motionärens krav.När det gäller energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser påpekar utredningenom det långsiktiga energipolitiska programmet (dir.2001:122) i sin slutrapport om energirelateradforskning, utveckling och demonstration (SOU2003:80) att kostnaderna för koldioxidreducering äravsevärt lägre i länder som Energimyndighetensamverkar med än i . Mot den bakgrunden ochmed hänsyn till att regelverken för deprojektbaserade mekanismerna först på senare tidbörjat komma in i en fas då det blir möjligt attteckna avtal om projekt med projektägare ochramavtal med länder med vilka kan viljasamarbeta, lämnade utredningen följande förslag:· bör arbeta vidare med att genomföraprojekt inom de projektbaserade mekanismerna.·· bör fortsatt ha en aktiv rollvia initiering och genomförande av sådanaprojekt.·· Ett ökat samarbete bör ske mellanEnergimyndigheten och övriga svenska myndighetersom är engagerade i tangerande verksamhet påområdet, dvs. Detta kan bl.a.innebära att bör inhämta rådfrån Sida när det gäller samarbeten iutvecklingsländer och att kapacitetsuppbyggandeinsatser kan övervägas i anslutning tillprojekten.·Vidare påpekas i slutrapporten att hur arbetet medde projektbaserade mekanismerna mer konkret börbedrivas behöver analyseras ytterligare. Utredningenföreslår att ges i uppdrag attgenomföra en sådan analys. I detta uppdrag, vilketbör göras i samråd med Sida, bör även ingå attöverväga om arbetet med de projektbaserademekanismerna bör inrymmas i ett långsiktigtenergipolitiskt program eller inte.Regeringen meddelar i budgetpropositionen sinavsikt att återkomma med ett förslag under år 2004om utformningen av det långsiktiga energipolitiskaprogrammet inför en fortsättning år 2005.Frågan om hur redovisar sin statistikbeträffande koldioxidutsläpp behandlades avutskottet (bet. 2001/02:NU17) medanledning av en då väckt motion. Utskottet påpekadeatt den svenska utsläppsstatistiken bygger påinternationellt vedertagna principer och såg ingetskäl till att detta skulle frångås. I dettasammanhang redogjordes för att den svenskautsläppsstatistiken bygger på den internationelltvedertagna princip som återspeglas i bl.a.klimatkonventionen och Kyotoprotokollet samtbeskrevs de riktlinjer som gäller. Den underliggandeprincipen i dessa riktlinjer är att utsläppen avväxthusgaser skall fördelas till den part därutsläppen uppstår. I princip samtliga parter iklimatkonventionen redovisar med jämna mellanrum isina klimatrapporter till konventionen de utsläpp avväxthusgaser som uppstår inom det egna landetsgränser.När det gäller frågan om att öka användningen avförnybar energi inom EU kan nämnas attambitionsnivån enligt vitboken om förnybaraenergikällor (KOM/1997/599) är att andelen förnybaraenergikällor av den totala energianvändningen skallöka från till . I ett direktiv (2001/77/EG)om främjande av el från förnybara energikällor angesdet indikativa målet att elproduktionen frånförnybara energikällor i gemenskapen som helhetskall uppgå till . Även när det gällertransportsektorn har mål ställts upp. Enligtdirektivet (2003/30/EG) om främjande av användningenav biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel haren referensnivå på för och för år2010 antagits avseende energiinnehåll av påmarknaden ersatt bensin och dieselolja förtransporter.Utskottets ställningstagandeNär det gäller energipolitikens inriktning villutskottet inledningsvis understryka att den synutskottet har överensstämmer med de beslut somriksdagen fattade och . Dessabeslut, vilka grundar sig på uppgörelser mellanföreträdare för Socialdemokraterna, , utgör grundstommen för densvenska energipolitikens utformning och inriktning.Som anges i budgetpropositionen och som riksdagenfastställt är den svenska energipolitikens mål attpå kort och lång sikt trygga tillgången på el ochannan energi på villkor som är konkurrenskraftigamed dem som gäller i omvärlden i övrigt.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktsamhälle. Vidare skall energipolitiken bidra tillatt skapa stabila förutsättningar för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och en förnyelse ochutveckling av den svenska industrin. Sverigeselförsörjning skall tryggas genom ett energisystemsom baseras på varaktiga, helst inhemska ochförnybara, energikällor samt en effektivenergianvändning. Kärnkraften skall ersättas medeffektivisering av elanvändningen, konvertering tillförnybara energislag samt miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik. I ökande utsträckning skallenergiförsörjningen baseras på förnybaraenergikällor som användningen av fossilabränslen skall hållas på en låg nivå.Utskottet finner inga skäl för att göranågot avsteg från de av tidigare fattadebesluten när det gäller energipolitikens inriktningmed anledning av de motioner som här behandlas.Därmed övergår utskottet till att närmarekommentera några i detta avsnitt aktuellamotionsyrkanden.I ett antal motioner har frågan om basindustrinsenergiförsörjning lyfts fram. Enligt utskottetsmening är en av de viktigaste förutsättningarna förkonkurrensförmågan hos industrin en god tillgång påenergi till konkurrenskraftiga villkor. Dettabetonas särskilt i de mål som fastställts förenergipolitiken.Det krav på en privatisering och börsintroduktionav som framförs i motion 2003/04:N342(m) är en återkommande fråga som utskottet vid fleratidigare tillfällen behandlat. Som utskottet betonatvid dessa tillfällen är en viktignationell resurs på energiområdet, inte minst närdet gäller omställningen av energisystemet. På dennapunkt har utskottet inte ändrat uppfattning ochdelar således flera av de synpunkter som framförs imotion 2003/04:N407 (s). Ett riksdagsuttalande däromanser utskottet dock kan undvaras.I några motioner berörs systemet med elcertifikatsom beslöt att införa. Detbegärs i en motion att systemet skall avvecklas.Utskottet vill härvid erinra om att utskottet, vidbehandlingen av införandet av elcertifikatssystemet,framhöll att det såg mycket positivt på systemet ochatt systemet kommer att skapa möjligheter för enfortsatt utbyggnad av elproduktionen från förnybaraenergikällor, som det stimulerarmarknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitet ochteknikutveckling. I två motioner förordas att måletför el producerad med förnybara energikällor skallhöjas. Som tidigare redovisats beslöt riksdagenvåren 2002 om ett mål för förnybara energikällor sominnebär att användningen av el från sådanaenergikällor skall öka med . Vidinförandet av detta mål bedömde utskottet att nivånför målet var väl avvägt med hänsyn tagen till bl.a.miljömässiga, ekonomiska och tekniska intressen.Samtidigt framhölls att ambitionsnivån kan höjas, omdet visar sig att det finns förutsättningar för attytterligare öka elproduktionen med förnybaraenergikällor, i samband med den granskning som skallgöras av klimatarbetet . Målet kan i dettafall sättas till fram iförhållande till nivå. Vid detta stårutskottet fast.När det gäller den danska energiproduktionen somtas upp i motion 2003/04:N312 (fp) vill utskotteterinra om att , liksom , är en aktivpart i det internationella arbetet med att begränsautsläppen av växthusgaser. Utskottet ser ingenanledning att ifrågasätta de danska insatserna föratt uppfylla åtagandena om utsläppsminskningarenligt Kyotoprotokollet.Beträffande vad som i en motion anförs omredovisning av utsläppen vill utskottet påpeka attden svenska utsläppsstatistiken bygger påinternationellt vedertagna principer som utskottetinte ser något skäl att frångå.Utskottet vill även erinra om den översyn av deenergipolitiskt motiverade klimatinsatser somutredningen om det långsiktiga energipolitiskaprogrammet omfattat och motser att regeringenåterkommer i dessa frågor till riksdagen.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerutskottet samtliga här aktuella motioner i berördadelar.KärnkraftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med krav på attbeslutet om kärnkraftsavvecklingen skallupphävas och att de pågående förhandlingarnamed kraftindustrin i frågan skall avbrytas.Utskottet hänvisar till de riktlinjer somfastställts och de beslut fattat.Jämför reservationerna 4 (m, fp), 5 (kd) och6 (mp).Riksdagen bör även avslå två motionsyrkanden om attförbudet i den s.k. kärntekniklagen motuppförande av kärnkraftsreaktorer skallavskaffas. Det är utskottets mening att detär naturligt att statsmakterna markerar attuppförande av nya kärnkraftsreaktorer inte äraktuellt. Jämför reservation 7 (m, fp).Riksdagen bör därtill avslå motionsyrkanden om attförbudet i nyssnämnda lag mot vissaförberedande åtgärder i syfte att uppföra enkärnkraftsreaktor skall upphävas. Utskottetpåpekar att den aktuella bestämmelsen intebegränsar möjligheten till forskning ochenergitekniskt utvecklingsarbete. Jämförreservation 8 (m, fp, kd).MotionernaRiksdagens beslut om en förtida avveckling avkärnkraften bör återkallas enligt vad som anförs iModerata samlingspartiets motion 2003/04:N342. Varjeslag av kraftproduktion har sina för- respektivenackdelar, sägs det i motionen. Om man, liksomregeringen, anser att kärnkraftens nackdelar integår att bemästra borde alla svenska reaktorer, intebara reaktorerna i , stängas . Omman å andra sidan, anför motionärerna instämmande,anser att dessa nackdelar är hanterbara är detlogiskt att dra nytta av kärnkraftstekniken så längeden med uppfyllda säkerhetskrav är ekonomisktlönsam. Ovanstående innebär även att de politiskahindren för en återstart av förstareaktor avlägsnas. Vidare bör verka föratt upphäva lagen om kärnkraftens avveckling. Lagenhar visserligen aldrig använts men den tjänar ingetsyfte, och den uppfyller heller inte ansermotionärerna grundläggande rättssäkerhetskrav.Regeringen bör även återkalla sittförhandlingsuppdrag rörande kärnkraftens framtid.Industrin bör ta det fulla ansvaret för beslut omsåväl investeringar som nedläggningar, sägs det.Avvikelser från denna linje leder tillsamhällsekonomiska kostnader. Vidare bidrar depolitiska ingripandena till att skapa osäkerhet omspelreglerna för kraftindustrins verksamhet och omindustrins elförsörjning. I motionen pläderas ävenför att bestämmelserna i den s.k. kärntekniklagen omförbud mot uppförande av kärnkraftsreaktorer (5 a §)och om förbud mot vissa förberedande åtgärder isyfte att uppföra en kärnkraftsreaktor (6 §) börupphävas.