bet · GR01UBU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Lämpliga läromedel behöver utvecklas för dessabarn och därutöver behöver skolbiblioteken få sådana resurseratt de kan spela en viktig roll i skolarbetet.5. Undervisning om narkotikans effekter (punkt 5) mav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:So414 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att undervisningen om narkotikans verkningar skallpåbörjas tidigare än vad som görs för att få effekt.6. Elevhälsa (punkt 6) vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub292 yrkande 24.StällningstagandeVänsterpartiet anser att arbetet med elevhälsa framför alltmåste vara förebyggande. För att skapa en god miljö förutveckling och lärande måste skolan se till att barn ochungdomar får en ökad kunskap om hälsofrågor. Elevers hälsamåste också finnas med som en medveten tanke i skolans allaverksamheter och det måste därför finnas nödvändig kompetensför dessa frågor på skolan. Elevhälsans organisation behöveranpassas för att möta en alarmerande utveckling när detgäller ökning av olika typer av psykiska problem hos barn ochunga. Satsningarna på ökad personaltäthet i skolan borde geutrymme för en förstärkning av skolans elevhälsoarbete genomatt skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologeranställs. Denna grupp kan ses som en primärvård för barn ochunga och bör också kunna utgöra en samarbetspartner tillbarn- och ungdomspsykiatrin. Genom att stötta barn tidigt kanohälsa senare förhindras. Samarbetet mellanbarnavårdscentraler och den kommunala elevhälsoorganisationenbör därför också utvecklas. Vi menar att Myndigheten förskolutveckling bör få i uppdrag att följa, initiera och verkaför ökat samarbete mellan berörda instanser i frågor kringbarns och ungas hälsa.7. Klassmorfar (punkt 7) kd, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub271 yrkande 34.StällningstagandeSkolan behöver fler vuxna och många barn behöver också flervuxna män som förebilder i den dagliga verksamheten. Ett sättsom nått framgång är de projekt medklassmorfar där skolor på försök anställt äldre personer somen resurs i skolan. Försöken startade för ett antal år sedani men har sedan spridit sig till ett flertalregioner. Resultaten har varit mycket positiva och visar attnärvaron av personer från en annan generation både harbidragit till ett bättre pedagogiskt klimat och varit ettstort stöd för barnen. Projekten har subventionerats avstaten men är pengarna för denna verksamhet slut i mångakommuner. Vi menar att dessa projekt bör få möjlighet attytterligare utvecklas.8. och (punkt 9) m, fp, kd, cav (), (), (), (), Axel Darvik (fp), TorstenLindström (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub377 yrkande 9.StällningstagandeVi befarar att beslutet att lägga ned de fasta skoldelarnavid i och i kommer attinnebära att många elever med multihandikapp inte får denhjälp de behöver. Att undervisa dessa elever ställer storakrav på pedagogisk kompetens liksom kunskap om tekniskahjälpmedel, något som inte finns i kommunerna. Många eleverhar också känt en trygghet i att få gå i en skola tillsammansmed andra med samma funktionshinder. Enligt gällande reglerskall elever kunna komma till de resurscenter som skolornaomvandlats till och fullgöra sin skolplikt under viss tid.Vad detta innebär är oklart. växer kön av eleversom önskar få sin undervisning vid dessa skolor.Vi anser att det är nödvändigt att de fasta skoldelarna påEkeskolan i får vara kvar och utvecklas vid dessaskolor för att möta behoven hos barn med svårarefunktionshinder. Regeringen bör ompröva sitt beslut att lägganed dessa skolor.9. Uppföljning av bidraget till personalförstärkningar(punkt 10) fpav (), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub417 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att uppföljningen av bidraget tillpersonalförstärkningar i skola och fritidshem måsteförbättras. En resursförstärkning av den omfattning som dettabidrag innebär skall ha som mål att öka skolans kvalitet påbästa möjliga sätt, enligt vår mening. En uppföljning måstegivetvis bedöma huruvida bidraget uppfyller detta mål. Dengällande konstruktionen på bidraget medför att andelenobehöriga lärare ökar, vilket är negativt. Vi i Folkpartietmenar att principen vid anställning bör vara att den aktuellapersonen skall ha rätt utbildning för det arbete som haneller hon skall utföra.10.Fördelningen av studieplatser för vuxna (punkt 11) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub391 yrkande 16samt avslår motion2003/04:Ub452.StällningstagandeFör många människor är utbildning anordnad av folkrörelseroch studieförbund det enda alternativet att skaffa sigkunskap och därmed öka sina möjligheter till inflytande. Idet nya riktade statsbidraget till vuxenutbildning, sominfördes , har regeringen beräknat medelför ca 46 500 platser. anser attstudieförbunden bör tillföras 5 000 platser åren 20032005genom en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser.11.Principer för resursfördelning mellan lärosätenatill grundläggande utbildning (punkt 15) mav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförs ireservationen.Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub290 yrkandena 4 och 8 och2003/04:N341 yrkande 10,bifaller delvis motionerna2003/04:Ub414 yrkandena 1 och 5 och2003/04:Ub499 yrkande 19samt avslår motionerna2003/04:Ub249,2003/04:Ub347,2003/04:Ub390 yrkande 1,2003/04:Ub414 yrkande 2,2003/04:Ub516 yrkande 4 och2003/04:Bo226 yrkande 4.StällningstagandeI dag finns stora begränsningar när det gäller studenternasfria val, vilket motverkar den institutionella konkurrensmellan olika lärosäten som vi anser är bra för landet. Enligtvår mening bör både plats- och medelstilldelningen styras avstudenternas efterfrågan. Att studenten själv får bestämmavar han eller hon vill förlägga sin utbildning kommersannolikt att leda till att vissa utbildningar, dit få sökersig, läggs ned medan andra med stort efterfrågetryck kanbyggas ut. Då tvingas lärosätena profilera sig bättre ochanstränga sig för att dra till sig sökande, vilket vi anserangeläget. I en övergångsperiod är en tänkbar modell atthälften av medlen följer studenten till inskrivningen och atthälften ges lärosätet vid examen.12.Principer för resursfördelning mellan lärosätenatill grundläggande utbildning (punkt 15) fpav (), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2003/04:Ub249 och2003/04:Ub414 yrkandena 1, 2 och 5,bifaller delvis motionerna2003/04:Ub290 yrkandena 4 och 8,2003/04:Ub499 yrkande 19 och2003/04:N341 yrkande 10och avslår motionerna2003/04:Ub347,2003/04:Ub390 yrkande 1,2003/04:Ub516 yrkande 4 och2003/04:Bo226 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att det nu är dags att se över det system sominfördes . För högskolornas del har detta system kommitatt innebära en stor osäkerhet, eftersom endast hälften avstudenterna avlägger examen. Systemet är inte anpassat tillatt många studenter bara läser kortare kurser.Högskolan vet aldrig i förväg hur många lärare den har rådatt anställa. Dessutom finns en inbyggd risk att högskolornai längden frestas att sänka kvalitetskraven för att få fullersättning. En händelse vid våren2003 illustrerar detta.Det är den enskilda individen som bäst vet vad han ellerhon är lämpad att läsa. Antalet platser på olika utbildningarmatchar inte alls studenternas intresse. Vi vill därförha ett system med studentpeng, som innebär att det blirstudenternas val som avgör fördelningen av platser bådemellan skilda ämnen och yrkesutbildningar och mellan olikalärosäten. Centraliseringen av platstilldelningen måsteminska. Resursfördelningssystemet bör utformas så atthögskolor som har ett högt sökandetryck tillförs mer resurserom de har möjlighet och är intresserade av att utöka för attmöta ett högt sökandetryck.13. Principer för resursfördelning mellanlärosätena till grundläggande utbildning (punkt 15) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub499 yrkande 19,2003/04:Ub516 yrkande 4 och2003/04:Bo226 yrkande 4,bifaller delvis motionerna2003/04:Ub290 yrkande 8,2003/04:Ub414 yrkande 1 och2003/04:N341 yrkande 10samt avslår motionerna2003/04:Ub249,2003/04:Ub290 yrkande 4,2003/04:Ub347,2003/04:Ub390 yrkande 1 och2003/04:Ub414 yrkandena 2 och 5.StällningstagandeEnligt mening skall studenternas val ihögre grad än vara avgörande för fördelningen avhögskoleplatser. Vi vill se ett system där en antagninggaranterar studenten en enklare bostad. Utbyggnaden avstudentbostäder bör följa utbyggnaden av högskolan genom attbostadssituationen på de olika högskoleorterna beaktas vidfördelningen av nya utbildningsplatser. Det är också viktigtatt de orter som tilldelas nya utbildningsplatser får beskedom detta , så att de kan beakta detta isin bostadsplanering på bästa sätt.14.Principer för resursfördelning mellan lärosätenatill grundläggande utbildning (punkt 15) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub390 yrkande 1,bifaller delvis motionerna2003/04:Ub249 och2003/04:Ub414 yrkande 2samt avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkandena 4 och 8,2003/04:Ub347,2003/04:Ub414 yrkandena 1 och 5,2003/04:Ub499 yrkande 19,2003/04:Ub516 yrkande 4,2003/04:N341 yrkande 10 och2003/04:Bo226 yrkande 4.StällningstagandeDe förändringar som har skett inom högskolan under de senareåren kräver en översyn av tilldelningssystemet, i syfte attstärka lärosätenas självständighet och möjlighet tilllångsiktigt kvalitetsarbete. Särbehandlingen av sommarkurserunder 2002 är ett exempel på en förändring som påverkatförutsättningarna för verksamheten vid lärosätena.15.Principer för resursfördelning mellan lärosätenatill forskning och forskarutbildning (punkt 16) m,fpav (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub414 yrkande 18.StällningstagandeSamtidigt som resurserna till forskning är alltför knappa,överförs de till alltfler högskolor. Alltfler högskolorutvidgar dessutom sina forskningsområden. En stat av Sverigesstorlek kan inte sprida resurserna för kvalificerad forskningöver alla högskolor och universitet efter en matematiskrättvisemodell. Nydanande grundforskning kräver att detexisterar forskningsmiljöer där det är möjligt att etableraen kritisk massa av forskare. Detta visar internationellerfarenhet. De tillgängliga forskningsresurserna måste därförkoncentreras till ett mindre antal lärosäten och ett mindreantal institutioner i landet. Beslut om tilldelning avforskningsmedel skall inte bygga på tradition, och därförskall inga lärosäten nya eller gamla automatiskt få sammatilldelning år . Vissa resurser måste också sättas avför fördelning till högskolor där intressanta förslag tillnysatsningar presenteras. Forskningsprojekt som bygger påsamarbeten mellan olika universitet och högskolor böruppmuntras vid tilldelning av resurser, eftersom framgångsrikforskning förutsätter utbyte mellan kvalificerade forskare.16.Fler platser i vårdutbildningar (punkt 17) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:So640 yrkande 12.StällningstagandeInom hälso- och sjukvården har personalens hängivenhet ocharbetsvilja utnyttjats maximalt, vilket bl.a. resulterat iatt många förlorat gnistan. Detta är oroande tendenser somkan få irreparabla konsekvenser om de inte förändras snabbt.Fler utbildningsplatser måste skapas för både läkar- ochsjuksköterskeprogrammen samt inom omvårdnadsprogrammen.17.Fler platser i lärarutbildning (punkt 19) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub304 yrkande 2och avslår motion2003/04:Ub393 yrkande 2.StällningstagandeAntalet specialpedagoger i landets kommuner är ännu förlitet. Stora insatser görs på många håll, men en flaskhals ärantalet utbildningsplatser på lärarhögskolorna. Att intepermanenta den satsning på specialpedagogutbildning somgjordes i tilläggsbudgeten ger helt fel signaler.18.Fler fristående högskolor (punkt 21) mav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub290 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeDen ökade internationella konkurrensen understryker behovetav en större institutionell konkurrens mellan lärosätena inomlandet. I syfte att ytterligare bidra till ökad profileringoch mångfald vill vi fortsätta den utveckling av högskolor istiftelseform som och Högskolan iJönköping varit föregångare för. Utvecklingen vid dessa bådahögskolor har varit utomordentligt positiv. Den friare formenhar främjat den kreativa kraften och förnyelseförmågan.Stiftelsehögskolor behöver kapital som grund för sinverksamhet. Staten bör avsätta i sådantkapital, för att möjliggöra övergången till stiftelseform fören större högskola eller universitet och en mindre högskola.Regeringen bör erbjuda alla landets universitet och högskolordenna möjlighet till dynamisk frigörelse.Det finns anledning att även pröva andraorganisatoriska former för universitet och högskolor som kangynna den akademiska friheten och excellensen.19.Framtida ökning av anslagen till forskning ochforskarutbildning (punkt 23) m, fpav (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub290 yrkande 17och avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 30.StällningstagandeStarka och självständiga universitet och högskolor är enförutsättning för forskningens frihet som bör slåvakt om. Anslagen till forskning och forskarutbildning viduniversitet och högskolor, de s.k. fakultetsanslagen, måsteöka . Denna åtgärd skall ses som en förstärkningav den fria forskningen.20. Framtida ökning av anslagen till forskningoch forskarutbildning (punkt 23) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub390 yrkande 30och avslår motion2003/04:Ub290 yrkande 17.StällningstagandeDet kvarstår en mängd praktiska problem med genomförandet av1998 års reform av forskarutbildningen. För att komma tillrätta med problemen är det viktigt att resurser satsas på attomvandla stipendier och utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster. Detta är av särskilt stor vikt inomhumaniora och samhällsvetenskap, där problemen är störst idagsläget. Regeringen bör arbeta för en omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster och för attdoktorander inte skall behöva ha stipendier som huvudsakliginkomstkälla.21.Kravet på full kostnadstäckning (punkt 24) m, kdav (), () och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub318och avslår motion2003/04:Sk285 yrkande 2.StällningstagandeCancerfonden är huvudfinansiär av cancerforskningen iSverige. av de svenska forskningsprojekt om cancersom forskare initierar och söker anslag till i nationellkonkurrens får stöd av Cancerfonden. Kraven på denvetenskapliga nivån är mycket höga. Genom en rad initiativunder årens lopp har Cancerfonden bidragit till att svenskcancerforskning på flera områden blivit världsledande. Statenhar fram till beslutet givit ett indirekt stöd tillCancerfondens projekt genom att dessa var befriade frånhyreskostnad. Cancerfonden är en ideell organisation med ettbrett folkligt stöd. Höga administrativa kostnader hosideella organisationer inverkar negativt på givarnas viljaatt skänka pengar. Cancerfondens egna administrativakostnader är . Med hänsyn till Cancerfondens unikaställning som forskningsfinansiär är det ytterst angelägetatt påslaget vid lärosätena stannar vid de tolv procenten.Fortsatt undantag från lokalkostnaden bör gälla.22.Högskoleavgifter för studenter från länder utanförEES (punkt 25) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub499 yrkande 20.StällningstagandeAvgiftsfriheten för svenska studenter i högskolan skallenligt min mening ligga fast. Av följer attstudenter inom EES också omfattas av denna avgiftsfrihet iden svenska högskolan. Inte minst mot bakgrund avresursbristen inom högskolan anser vi kristdemokrater attlärosätena däremot bör ges möjlighet att ta ut avgifter frånstudenter från länder utanför EES. fåruppdragsutbildning bara anordnas på uppdrag av annan änenskild. Högskoleförordningen bör ses över för att möjliggöraen försäljning av utbildning även till enskilda studenterfrån länder utanför EES, med start vid halvårsskiftet 2004.Lärosätenas möjligheter att ta ut avgifter och vilkaskyldigheter detta innebär bör regleras i en särskildförordning.23.Distansutbildning (punkt 26) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub499 yrkande 8.StällningstagandeEn viktig insats för högskoleutbildning på distans görs vidde kommunala lärcentren. Denna verksamhet borde utökas föratt göra högre utbildning tillgänglig för fler. För detta harlärosätena ansvar.24. Inrättande av ett oberoende kvalitetsinstitutför den högre utbildningen m.m. (punkt 27) fpav (), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub414 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeHögskoleverkets ställning som ämbetsverk under regeringen kani längden försvaga verkets möjligheter att bedriva ensjälvständig granskning av kvaliteten vid landets universitetoch högskolor. Den viktigaste utvärderingen av de svenskaläroanstalternas insatser, nämligen av deras förmåga attbedriva en för studenterna högkvalitativ utbildning, måste istället utövas av andra institutioner, vilkas arbete interiskerar att politiseras. Man bör överväga att bryta utkvalitetsgranskningen ur och placera den i ensjälvständig institution, ett oberoende kvalitetsinstitututom räckhåll för politisk och ekonomisk styrning frånregeringen. Institutet bör bestå av representanter förämnesområden, discipliner och vetenskapliga tidskrifter.Högskoleverkets roll bör renodlas till renmyndighetsutövning. Verket skall t.ex., liksom , kunna drain examensrättigheter från lärosäten för utbildningar sominte upprätthåller kvalitetskraven.25.Omprövning av systemet att finansieras genom avgiftsintäkter(punkt 29) m, fp, kdav (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenRiksdagens revisorers förslag 2002/03:RR15 punkt 3samt motionerna2003/04:Ub1 yrkande 4,2003/04:Ub2 yrkande 1 och2003/04:Ub212 i denna del.StällningstagandeNästan hälften av Centrala ()verksamhet finansieras med avgiftsintäkter, bl.a. frånpåminnelseavgifter. Det är enligt vår mening orimligt attbudgetera en offentlig myndighets verksamhet med utgångspunkti straffavgifter. Det förhållandet ger heller intemyndigheten något incitament att se till attåterbetalningarna av studielån kommer in . Vi välkomnarRiksdagens revisorers förslag om att avgiftsintäkter inteskall utgöra en så stor del av CSN:s samlade intäkter. Ilikhet med revisorerna anser vi att det finns skäl attompröva finansieringssystemet för CSN och ersättaavgiftsintäkter med anslag. Regeringen bör återkommatill med förslag i frågan.26.Strategi för att komma till rätta med överbelastninghos (punkt 30) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 30 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller motion2003/04:Ub1 yrkande 1.StällningstagandeDet är tydligt att () underlängre perioder inte klarat att lösa sin uppgift. Riksdagensrevisorer menar att det behövs en strategi hos både regeringoch CSN för att klara den hårda belastningen. Jag anser attdet för CSN:s trovärdighet är nödvändigt att en strategi tasfram. Myndigheten måste skyndsamt kunna åtgärda uppkomnaproblem, och om myndigheten inte förmår detta måsteregeringen skjuta till erforderliga resurser.27.Frågan om att konkurrensutsätta (punkt 31) m, fpav (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2003/04:Ub2 yrkande 4,2003/04:Ub212 i denna del och2003/04:Ub396 yrkande 2samt avslår motionerna2003/04:Ub423 yrkandena 1 och 2 och2003/04:Ub443 yrkande 1.StällningstagandeMånga av de problem som finns hos () har ytterst sin grund i CSN:s dubbla roll sombeslutande myndighet och som utbetalare av studiestöd.Myndighetens de facto-monopol på studielånsmarknaden måstebrytas och verksamheten konkurrensutsättas. CSN har visattydliga prov på att inte kunna sköta sitt uppdrag.Studielånsmarknaden måste öppnas för verklig konkurrens frånbanker och andra finansiella institut. På så sätt kaneffektiviteten i administrationen av studielånen främjas,liksom graden av service gentemot studenterna. I ett systemmed en friare studielånsmarknad kommer det dock fortfarandeatt finnas behov av en statlig myndighet som fattar beslut omvilka personer som har rätt att omfattas av den offentligastudiefinansieringen.