bet · GQ01TU6 · 2003-05-20 00:00:00 — Varsågod!Håkan : Grunden för en högkvalitativ vård och väl fungerande sjuk-vård är information och kommunikation, det vill säga att vi får rättinforma- tion vid rätt tillfälle på rätt plats och förmedlad på rätt sätt.Gör vi det så får vi en optimal sjukvårdssituation.Men sjukvården befinner sig i ett turbulent kraftfält . Det handlar intebara om de ekonomiska frågorna. Det finns en rad politiska frågor och en radolika typer av modeller som prövas. Våra medborgare har ändrat sin livsstilpå ett dramatiskt sätt, mer dramatiskt än någonsin . Forsk-ningen genererar nya metoder både för diagnostik och behandling. Teknikenlevererar nya instrument till vårdens tjänst.För mig är svensk vård och omsorg en koloss med ett obestämbartantal okoordinerade ben. Vi har staten med en rad myndigheter, landstingen,kommunerna, privata vårdgivare, universitet och vårdhögskolor som allihophar olika roller, uppgifter och medel för att bedriva hälso- och sjukvård. Mentyvärr är de inte avstämda mot varandra, och därför används inte resursernapå det bästa sättet. Här kommer IT in på ett väldigt påtagligt sätt och skullekunna revolutionera sammanhangen.En annan diskussion som pågår är: Var är rätt plats för vård och omsorg? ISverige har vi en lång tradition av att patienten kommer till vården som hu-vudsakligen har bedrivits i stora tegelkomplex med högspecialiserad vård. Vihåller nu på att vända detta. Primärvården byggs ut, och vården kommer iframtiden i mycket större utsträckning att komma till patienten. Det här ärinte bara någonting som vi kan göra, utan det är någonting som vi måste göra.Vi måste vårda våra patienter och idka omsorg i hemmen och i det särskildaboendet.De starka förändringskrafter som vi ser inom hälso- och sjukvården är delsden snabba utvecklingen av de molekylärgenetiska metoderna - det vi kallarför IT-revolutionen, dels det starkare patientinflytandet. Allt dettaresulterar i att vi måste kunna hantera den nya kunskapen på ett effektivtsätt. Vi måste lära oss att kunskapsnavigera. Gör vi det på ett bra sätt -och det kan vi göra om vi använder oss av informationstekniken - kan vikoppla ihop våra myn- digheter, försäkringskassor, ,kommuner, landsting och Riks- försäkringsverket så att de använder sammainformation för att koordinera vården så att den blir optimal för denindividuella patienten. Vi får en pro- cessorienterad vård och omsorg somär värd namnet.Vi kan få ett hälsonätverk där all information som finns lagrad om enenskild patient eller individ kan hämtas in av den som idkar vården, om detär en sjuksköterska, en sjukgymnast eller en läkare, oavsett varvederbörande be- finner sig, för att man ska få ett maximaltbeslutsunderlag just vid det tillfälle då vården ska beslutas.De användningsområden som vi främst har talat om för den IT-baserade vården är att effektivisera administration och kommunikation inomslutenvården och primärvården. Men vad som händer nu är att den primär-kommunala äldreomsorgen och vården och omsorgsverksamheten i kommu-nerna tar till sig de nya möjligheterna dels för att kommunicera mellan olikanivåer inom vården, dels för att effektivisera och förbättra handläggningen avvårdfallen.Den andra gruppen som är central här är patienten och de anhöriga. De harfått nya instrument, inte bara för att kommunicera med vården utan också föratt kommunicera sinsemellan. Kunskapsnivån hos de enskilda patienterna harökat, och kommunikationen med vårdgivarna har hamnat på en ny nivå.En av förutsättningarna för att vi ska få en väl fungerande vård är att vi harett infrastrukturellt nätverk som omfattar hela vården. har vi ett sådantnätverk som heter Sjunet, som står för sjukvårdens nät, där alla landsting äranslutna, inklusive apotek, , många kommuner och en radandra aktörer.Lyckas vi att koppla upp alla kommuner har vi grunden för just det hälsonätsom jag pratade om. Vi får en IT-baserad vårdsamverkan där patienten kankommunicera med vården för att anamnestiskt lämna uppgifter via Interneteller via telefon. Patienten kan skicka information om sitt eget tillstånd medhjälp av olika typer av mobila utrustningar, och med hjälp av en vårdkoordi-nator som kan befinna sig på olika ställen i riket få information om vilkensom är den bästa vårdnivån och var vården ska ske. Slutligen kan vårdaktörenfå information om att en patient med ett visst behov ska komma till honomeller henne.Vi kan idka vårdplanering med hjälp av videokonferens. Där kan manknyta samman personer som befinner sig geografiskt åtskilda, men alla fårsamma information vid samma tillfälle, såväl anhöriga som patienter ochvårdgivare inom slutenvården, och . Detta är nå-gonting helt nytt och gör att kvaliteten på vården på de olika nivåerna förbättras avsevärt.Vi kan också formulera beslutsstöd så att en primärvårdsläkare som sitterute i obygden och ser ett litet antal fall av en viss sjukdom med hjälp av ITkan få ett stöd som gör att precisionen i diagnostiken ökar. Man kan då ocksåskicka rätt patienter till slutenvården och behandla de andra lokalt.Den mobila vården kan effektiviseras genom ett större och större utbyte avhögkvalificerad apparatur som är sådan att alla människor kan hantera den.Kan man klara av en mobiltelefon är det oändligt mycket enklare att mätablodtrycket med en mobil utrustning.Vi kan bedriva hälsokontroll i hemmet med hjälp av olika IT-baseradespegelmedicinska lösningar. När du går upp och tittar i spegelnscannar spegeln av bilden och säger om du är tillräckligt frisk för att gåtill jobbet, även om du inte känner det så. Det skulle i dagens läge säkertförbättra ekonomin avsevärt i Sverige.Sms-tjänster används på flera ställen för att förbättra underlagetför handläggare inom hemvården och mellan hemvårdarna. kan demobila tjänsterna byggas ut genom att man använder de nya systemen GPRS och3 G för att skicka mer och mer kvalificerad information i högre och högrehastigheter så att beslutsunderlaget lokalt när man tar ställning till ettvisst tillstånd blir bättre och bättre.Ett projekt i där man knyter samman alla dessa delar kallasför . Där har man lyckats att koppla ihop landsting, kommu-ner, mobil kommunikation, hemvårdare och socialtjänst. Alla har tillgång tillsamma information. Positionering av såväl vårdare som patienter kan göraseffektiv, och därigenom höjs kvaliteten i hela systemet.Skälet till att vi behöver IT i vården är naturligtvis att det möjliggör en ef-fektiv samverkan. Det möjliggör en distanskonsultation som kommer att blimer och mer nödvändig på grund av de kostnadsbesparingar som vi måsteålägga oss. Vi får en snabbare, säkrare och mer högkvalitativ diagnostik. Viskapar förutsättningar för kvalitetssäkring. Vi skapar nätverksmiljöer där vihela tiden kan komptensutveckla hela vårdpersonalen oavsett var vederböran-de befinner sig. Vi kan också ta fram nya modeller för att testa nya behand-lingsmetoder och läkemedel i patienternas egna hemmiljöer.Ordföranden: för det. Då är det , ITS , som skaprata om intelligenta transportsystem. Varsågod!Christer : Jag tänkte dela upp min presentation och först berätta litekort om vad ITS är. Därefter tänkte jag ta upp frågorna varför vi arbetar medITS, vad ITS är för något. Vad behöver vi göra nu och i den närmasteframtiden?Här är en mycket förenklad definition av ITS, och vi har då använt oss avVinnovas definition av IT. ITS är användandet av IT inom transportsektorn.Man kan också använda den definition som finns inom EU. Sedan ett och etthalvt år tillbaka står ITS för . Detinnebär att man med modern teknik, speciellt telekommunikation, effektivise-rar transportsystemen.Det finns ett antal aktörer, och vi är ganska många, som har jobbat inomdet här området väldigt . Det har bedrivits olika forskningsprojekt sedanslutet av 70-talet inom industrin och Infrastrukturverket.Varför har man då gått in och jobbat med ITS? Jo, man har sett ITS som ettväldigt viktigt verktyg för att vi ska klara av att nå våra mål, blandannat när det gäller infrastruktur, restider, trafiksäkerhet och minskadmiljöpåver- kan. har industrin sett att det finns en stor marknadför ITS- relaterad utrustning.Det här visar en undersökning som man har gjort i där man bara tarupp eftermonterade utrustningar, alltså den sortens utrustningar som finns ibilarna som visar till exempel väg- och lokaliseringsinformation och så vida-re, typ PDA:er eller små telefoner med en karta i som man ansluter i bilen.Ett antal aktörer har också sett detta som intressant, eftersom det ger ar-betstillfällen. Den här nya verksamheten genererar en hel del verksamhet omman hanterar detta på rätt sätt, men det tycker jag inte riktigt att vi hargjort i , men det ska jag komma tillbaka till.Det finns ett flertal olika system. Som jag nämnde har man sedan slutet av70-talet hållit på med forskning. är vi framme vid införandeskedet avITS- utrustningen. Det finns ett antal applikationer som säljs överdisk. Bland annat finns det system där man trycker på en knapp när dethänder någonting och system som reagerar när krockkudden utlöses. Sverigeoch svensk indu- stri har varit med mycket tidigt på ett mycket bra sätt idet här arbetet.De trender som man har sett inom ITS-området är att man har gått frånforskning till utveckling, och är vi, som sagt, i införandeskedet. Manhar också gått från enskilda transportslag till integrering. ITS omfattaralla trans- portslag, det är mycket viktigt. I till exempel white papersfrån EU pratar man mer och mer om att transporterna ska flyttas mellantransportslagen.Man har också gått från individuella lösningar till standardisering. Man harinte lyckats hitta någon application, någon tjänst som kan försvara deutvecklingskostnader och försäljningskostnader som det medför att säljadenna tjänst till kunden. Man måste ha några tilläggstjänster.Man har gått från industri till myndigheter. Industrin började på 70-taletoch myndigheterna kom in efteråt, och jobbar man tillsammans via organi-sationer, det är mycket viktigt. Här kan vi inte bara jobba i utan vimåste jobba mycket aktivt också internationellt.Den här bilden kommer från . Den visar kedjan från längst till väns-ter där man pratar om olika indataleverantörer - kan till exempeltala om att det går en väg här och där och att det finns någonting påvägytan - till längst till ut höger där det är någon som tar emot dennatjänst. Vad saknade var koordination. Vem koordinerar alla aktörer?1999 skrev ett antal aktörer en avsiktsförklaring om att man måste titta påITS-området och vad det har att erbjuda. Sedan beslutade man sig för attstarta den icke vinstdrivande medlemsassociationen ITS . Vi jobbarmed att utveckla, stödja och samordna ITS-utvecklingen i Sverige.Det finns inte bara en i , utan runtomkring ossfinns det väldigt många ITS-organisationer. sitter ITS somordförande för denna plattform. Som ett exempel på samarbete kan jag nämnaatt vi i går skrev ett avtal med bland annat ITS om att anordna Inter-netbaserad ITS-utbildning för högskoleelever.Sverige har varit väldigt aktivt på det här området. Vi var det första landsom skrev på de enda två memorial of understanding som finns . Denena gäller trafikantinformation till användarna RDSTMC (Radio Data SystemTraffic Message Channel), alltså vilken kanal som man ska använda. Denandra gäller trafikantinformation mellan länderna. Det var somskrev under detta 1997.Vi var också ett av de första länder som införde RDSTMC är man får tra-fikmeddelanden via radion. Men vi har också gjort ett väldigt bra arbete in-ternationellt sett inom trafiksäkerheten. Vi låg bakom E-safety, ett dokumentsom skrevs . Vi har jobbat mycket med trafikantinformation, människa-maskin-interface. ska lämna in sitt svar angående di-rektivet om HMI (Human Interface).Vi har jobbat med personlig integritet. Vad innebär den nya tekniken förindividen? Vi har också jobbat mycket med funktionshindrade. Hur passar dein i dessa system? Hur kan systemet stötta funktionshindrade? Dessutom harvi jobbat med miljöfrågor.Men jag upplever att har börjat att hamna på efterkälken. I börjanvar vi väldigt duktiga på att jobba tillsammans mellan industrin och . Vi hade ett antal bra projekt på gång och det hade tagits enmängd initiativ. Men hamnar vi tyvärr längre och längre efter andraländer i Europa.Som exempel kan nämnas att kommer att införa be-talsystem för alla tunga fordon. Man har avslutat eurovinjettsamarbetet. Dettahar vi vetat om , men vi har inte gjort någonting åt det. Det innebäratt svenska åkare som transporterar både i och i kommer attfå en klar konkurrensnackdel eftersom man betalar på båda ställena. Tyskaåkare däremot betalar bara på ett ställe eftersom de åker gratis på de svenskavägarna. Jag tror inte att detta är så vidare bra.Den 23 april lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om betalsy-stem. 2005 ska tulloperatörerna tillhandahålla europeisk tulltjänst, , förtunga fordon. innebär att man kan ha tre olika typer av utrustningar. Mankan antingen ha satellitpositionering som kan användas när man kör på störreområden, GSM eller kortvågskommunikation. Enligt förslaget ska kortvågs-kommunikation inte tillåtas från 2008.I dag finns det ett svenskt företag som har sålt 4 miljoner tags, brickor somläggs vid framrutan. Man tillverkar 40 000 tags i . Omdirektivet skulle gå igenom blir konsekvenserna för svensk industri stora.Så vad ska man göra? Vi måste kraftsamla de resurser som vi har i Sveri-ge. Vi måste jobba tillsammans. Vi måste prioritera de områden som är vikti-ga för - vi ska inte gå in på områden som andra sköter bra. Och hurska vi då göra? Jo, vi bör ta fram en nationell plan på området. Ett antal ITS-aktörers förslag till en nationell plan kommer att lämnas över till i morgon.Sammanfattning: ITS finns i vårt dagliga liv. Vi i måste bestämmavad vi vill göra med ITS. Hur vill vi agera på den internationella arenan? Omvi ska lyckas måste vi alla inom jobba tillsammans. Vi tror att detförsta steget är att ta fram en nationell ITS-plan.Om ni vill ha mer information får ni gärna besöka vår webbsida. På mån-dag kommer vi att presentera ett på hemsidan där man kan se vad enITS-applikation är för någonting. Spelet är avsett för alla mellan och 75år, så det passar alla här i salen. Välkomna in på hemsidan och testa spelet!Ordföranden: för det. Då är det , IT-företagen,som ska prata om IT-företagen - hur bred kan marknaden bli? Varsågod!Ylva : Vi hade tre arbetsgrupper som startades underhösten. En arbetsgrupp ägnade sig åt visioner, målsättning och innehåll. Denandra arbetsgruppen ägnade sig åt offentligt ägande och åtagande och dentredje åt kopparaccess och andra accessfrågor.Rapporten sammanställdes och slutbearbetades först en bit in på detta år,och man föreslår ett antal åtgärder under följande rubriker: Exploatering avkopparaccessnätets potential, Satsning på alternativa accesser behövs, Enökning av tillgången till bredbandsinfrastruktur och tjänster samt stat ochkommuner måste skilja på sina olika roller, utveckla den offentliga förvalt-ningen, driva utvecklingen av offentlig service och tydliggöra ägarrollen.Frågan till mig var hur bred marknaden kan bli. Svaret på den frågan är:oändligt bred. Det är egentligen bara vår egen fantasi som sätter gränsen. Dethar redan talats om ett antal områden som pekar på att vi redan nu nyttjar ITotroligt mycket.Jag brukar själv ta vården, transporterna och jordbruket som exempel. Mankan alltså mäta grönheten, scanna av den ute på fälten och omsätta den tillnågonting som pekar ut hur mycket som behöver gödslas och om tidpunktenför att gödsla är rätt. På det här sättet kan man gödsla vid rätt tillfälle ochdärigenom spara på kemikalier och på miljön.IT finns i allt, säger jag. Ur mitt perspektiv är IT framtiden. Det finnsett antal orsaker till detta. Det har skett en stor teknisk utveckling, mendet vikti- gaste är att man lär sig att använda sig av IT på ettnaturligare sätt. När det fungerar som bäst vet man inte ens att man ägnarsig åt att använda IT.IT bidrar till tillväxt. Emellanåt när jag är ute och pratar kommer detfram folk till mig och säger att IT-kostnaderna är alldeles för höga, ochsedan tittar de anklagande på mig när jag har presenterat leverantörerna.Då säger jag: Fel! Ni har alldeles för låga IT-kostnader. Ochvarför säger jag då det här? Jo, därför att man har använt ITsom ett rationaliser- ingsverktyg, men man har inte förstått vilka beslutsom måste fattas.Det är det första sättet som man nyttjar IT på, att göra det man redan görsnabbare, billigare och bättre. Men när man fattar beslut av den här typenmåste man vara noga med att de fattas på en tillräckligt hög nivå. IT äringen- ting i sig, det är nyttan av IT som är det viktiga. Det innebär attdet är verk- samhetsbeslut eller affärsbeslut som ska fattas, och att ITska vara en naturlig del i dessa beslut.Egentligen skulle jag varken vilja ha IT-chefer eller IT-ministrar. Det ärbara ett bevis på att vi inte har en tillräckligt hög mognadsgrad. När vikan och förstår användningen av IT är det en naturlig del i varje beslut,precis som vi tar hänsyn till personalfrågor och juridiska konsekvenser avbesluten. Man ska alltså inte köpa en applikation eller IT-lösning, utanman ska titta på sin verksamhet och se vad det är som man vill förändra.Anledningen till att jag får kommentaren att IT är dyrt och att man har förhöga IT-kostnader är att det har fattats fel beslut. Man har kanske köpt enapplikation, och sedan har man glömt att de som ska nyttja den måste utbil-das. Man har glömt att det är en ny arbetsprocess som nyttjarna kommer attarbeta i. Det kanske blir en övertalighet, vilket kan ha varit meningen. Manskulle ju rationalisera, men man har kanske inte förstått konsekvenserna ochvarit förberedd på dem.Den investering som behöver göras kanske måste tas från en del av organi-sationen medan de som kammar hem effekterna av den är en helt annan. Fattarman då inte beslutet på rätt nivå kommer det aldrig att fattas, därför attdet är ingen som vill fatta ett beslut som bara består av en kostnad. Skaman nyttja IT som rationaliseringsverktyg måste man alltså fatta ettverksamhets- beslut för att ha alla kostnader med och kunna se om det ärvärt att göra en sådan investering. Vi har inte en fungerande process där,tycker jag.När det gäller IT-produkter, varor och tjänster har jag aldrig hört någonsäga till mig: Du, jag köpte aldrig den där Saaben för det var alldeles förhöga IT-kostnader. Här har man en process som fungerar. Man tittar på vadmark- naden vill ha. Man tar fram prototyper och ser om de går atttillverka. Man tittar på hela kostnaden inklusive IT-kostnaden, och sedanfunderar man över: Vad kan vi ta ut för pris på marknaden? Är dettillräckligt mycket med en bra marginal kommer man att sätta produkteneller tjänsten i sjön. Så fungerar den processen.Det här är också ett helt nytt område att hitta tillväxt på. Vi kommer attkunna få nya branscher med hjälp av IT. Bioteknik är ett sådant exempel.Teknikerna går hand i hand och går in i andra branscher. Man får oheligaallianser, som man skulle ha sagt för , som det annars intefanns någon anledning till. TIME-sektorn - , information, media andentertainment - hade inte någon anledning att uppstå om inte IT hade varitdet som knyter ihop allt det.Ser man detta i ett tillväxtperspektiv så kan man säga att vi har gjortmycket med IT som rationaliseringsverktyg, men det finns mycket kvar. Detknyter an till det som Bo var inne på tidigare; med den befolkningsstruktursom vi har så måste det vara ett av de allra viktigaste incitamenten för offentlig sektor att nyttja IT, det vill säga att använda IT som ett rationaliseringsverktyg och frigöra resurser för att göra det som är den egentliga uppgiften.IT i produkter, varor och tjänster ger helt nya områden, helt nya produkteroch helt nya marknader som vi kan ge oss in på och sälja och därmed få till-växt. Det gäller även nya branscher.IT finns i allt och IT är vår framtid. Vi har det även för en hållbar utveck-ling. Jag tänker inte gå in på det, men det finns många exempel att lyfta fram.Det kräver att vi är observanta och fattar besluten i tid.Det finns också hinder. Jag har varit inne på det där med fel beslutsnivå.Brist på tjänster i infrastruktur, har jag skrivit här. Ja, de går i allafall inte hand i hand. Jag tror att det var som var inne på detfrån början här. Man måste väl också fundera igenom hur många olikatekniker som vi kan ha infrastruktur i. Vad är kommersiellt möjligt? Vi ären marknad med 9 miljo- ner användare. Vad ska man kräva av leverantörernaatt de ska prestera i olika typer av infrastruktur med konkurrens på varjeområde? Man kanske ska börja i andra änden, och fundera över denfunktionalitet som man vill åstad- komma. Det är ju att mor i buskenska få tillgång till de tjänster som hon behöver. Men hon kanske intebehöver få tillgång både via bredband, fast telefoni, mobiltelefoni,satellit etcetera, utan man kan se kombinationer av dessa.Jag var inne på beställarkompetens tidigare. Det krävs att kunden har enkompetens för att man ska våga beställa funktionalitet. Det är det som jagtror är nyckeln till framgång. Det finns också en motsägelsefullhet hosmånga kunder och beställare. Man har en dualism i sin inköpsprocess, somkan vara värd att bara peka på. Inköparen är ofta satt att handla upp pris,medan den som sedan ska använda det hela är satt att titta påfunktionaliteten. Det är inte lätt att vara leverantör då! Ska man gå pålågt pris så kanske man inte levere- rar den bästa lösningen tillslutanvändaren, men går man inte på lågt pris så får man aldrig orderneftersom man levererar en funktionalitet som aldrig kommer att handlas uppeftersom den blir för dyr.Jag går tillbaka till huvudfrågan. Hur bred kan marknaden bli? Mendet förutsätter en del saker. Man måste vara positiv till förändring. Manmåste våga fatta helhetsbesluten. Det finns en fungerande infrastruktur.Det kanske är värt att nämna att jag här tänker på infrastruktur som ettvidare begrepp - dels den fysiska installationen, dels eninformationsinfrastruktur i form av en gemensam termkatalog. Den senare ärnog så viktig. Elektroniska affärer bedrivs mellan kund och leverantör, menom inte blöjfabrikanten och dagiset vet vad de menar med blöja, storlekeller antal så spelar det ingen roll vad IT-leverantörerna levererar försystem. Det blir fel i alla fall. Eller, som tidigare ordföranden iLäkarförbundet sade: Det vet väl alla att med sex läkare i rummet finns detsju åsikter! Det är inte så lätt att vara leverantör på de premisserna.Det sista som gäller infrastrukturen är också värt att ta upp, och vi harnämnt det tidigare. Det är informationen i sig, det vill säga tillgången tilloffentliga informationsmängder. Det är för mig också en del i infrastrukturen,och den är viktig att ha med sig.Ordföranden: för det. Eftersom måste gåbereds nu utrymme för en kort frågestund.Monica (): Jag ska fatta mig kort eftersom vi har bråttom. Det varjättekul att lyssna på dig, och det var mycket som vi håller med om.Jag har bara en kommentar till att du helst inte vill ha någon IT-minister.Vi tycker att vi har en klok och ansvarstagande IT-minister ,som tar kommandot på ett bra sätt. Man kan ju fundera på om man ska ha enIT-minister eller inte. Vi kan konstatera att vi har lika mångajordbrukare som frisörer i landet. Vi har en jordbruksminister men vi har intenågon frisörminister. Man kan alltså fundera över på vilka områden man skaha en minister.Jag tänker ställa en fråga till dig. Er utredning hade en rad krav om attöppna kopparnät och om att stat och kommun ska tydliggöra ägarrollen ochhelhetsbeslutet. Vilket är medskicket till oss, som skahan- tera propositionen och skriva ett betänkande så att det blir en bralag? Vad vill du skicka med oss för att tydliggöra detta?Sven (): Vi ska väl inte föra en politisk debatt över borden här,men om man ska vara lite elak mot så kan man säga att vi har saknaten IT-minister under många år.Med anledning av det som säger och det som också var innepå är det lätt att föreställa sig hur man inom teknik, administration ochså vidare kan komma långt med IT.