bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — I motion 2002/03:Ub444 yrkande 11 framhållerKristdemokraterna att de är positiva till attkommunerna fått möjlighet att utveckla detindividuella programmet efter hur situationen ikommunen ser ut. Man menar dock att eftersom det ären stor andel av eleverna som går på detindividuella programmet är det viktigt attkvaliteten på programmet ses över.Centerpartiet anser i motion 2001/02:Ub24 yrkande2 att förkunskapskraven till gymnasiet bör finnaskvar. Att ta bort förkunskapskraven innebär ensänkning av ambitionsnivån. I stället skallgrundskolans problem lösas inom och intelastas över på gymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena i huvudsak med hänvisning till attfrågan om en ny gymnasieskola är under utredning.Gymnasiekommitténs betänkande Åtta vägar tillkunskap behandlar flertalet av förslagen i demotionsyrkanden som refereras ovan. Utskottet villinstämma i de principer som regeringen har framförti utvecklingsplanen. En sådan princip är atteleverna måste kunna få stöd i sina studier inomordinarie gymnasieprogram. En annan sådan princip äratt behörighetskraven till gymnasieskolan skallligga fast, men att elever skall kunna erbjudas enindividuell studieplan för att inhämta de kunskaperhan eller hon saknar. Utskottet menar dock samtidigtatt det självfallet är viktigt att de elever sombehöver extra stöd redan i också fårdet. Det är skyldighet att erbjudaeleverna stöd så att de kan uppnå kunskapsmålen.Utskottet vill också peka på det förslag somarbetats fram inom och sombehandlar rätten för alla elever att följaundervisningen på nationella program. Förslagetbereds inom departementet.Utskottet vill, liksom tidigare i betänkandet,understryka att alla elever inte når målen förskolan och på samma sätt. Undervisningenskall anpassas till varje elevs förutsättningar ochbehov, något som framgår både av skollagen (1 kap. 2§) och läroplanen (Lpo 94). En del elever kan behövaextra tid i , vilket är möjligt enligtgällande bestämmelser (4 kap. 10 § skollagen). Iskollagen anges som huvudregel att skolpliktenupphör vid utgången av vårterminen det kalenderåreleven fyller (3 kap. 10 § första stycket).Skolplikten kan dock upphöra om eleventillfredsställande slutfört högsta årskursen igrundskolan eller visat sig ha motsvarande kunskapervid en särskild prövning. I fråga om elever som nårmålen snabbare än andra elever vill utskottetframhålla att målen att sträva mot i läroplanen ärutformade så att det finns utrymme för alla eleveratt utvecklas inom ramar.Samverkan mellan utbildning ocharbetslivUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena angående samverkan mellanutbildning och arbetsliv.Jämför reservationerna 36 (m), 37 (fp) och 38(kd).Regeringens skrivelseRegeringen anser att alla elever i gymnasieskolanbör få insikt i arbetslivets förutsättningar ochuppgifter genom egna erfarenheter. Kvaliteten iyrkesutbildningen bör stärkas genom att dagensarbetsplatsförlagda utbildning (APU) utvecklas tillett mer organiserat lärande i arbetslivet ().Utlandsförlagda praktik- och utbildningsinslag inomgymnasieskolan bör stimuleras, och nyasamarbetsformer med arbetslivet behöver utvecklas.Regeringen framhåller vidare att den grundläggandeyrkesutbildningen på gymnasial nivå tillsammans medhögskolan och annan eftergymnasial utbildning bidrartill att trygga näringslivets och den offentligasektorns rekrytering av arbetskraft och att uppnåett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv. Vidaremenar man att yrkesutbildningen måste bli ettviktigt utvecklingsområde vid genomförandet av dennya gymnasieskola som kommer att följa avGymnasiekommitténs förslag. Det handlar om attförstärka och förnya utbildningen i kärnämnen, menäven att vara så nära arbetslivets utveckling ständigt kan aktualisera och förnya innehållet ikaraktärsämnena så att de motsvarar det modernaarbetslivets behov och krav.Regeringen anser också att en bestämmelse iskollagen bör införas som anger att gymnasieskolornaskall samverka med det omgivande samhället ochinformera om sin verksamhet.Regeringen informerar vidare om att man avser attta initiativ till en särskildyrkesutbildningsdelegation med personer frånnäringsliv, fackliga organisationer och offentligverksamhet. Delegationen skall tillsammans medberörda myndigheter ansvara för att finna nya formerför samverkan mellan gymnasieskolansyrkesutbildningar och arbetslivet. Delegationenskall identifiera ett antal strategiskautvecklingsområden som påtagligt kan bidra till attde närmaste åren höja yrkesutbildningarnaspopularitet och kvalitet.MotionernaModeraterna menar i motion 2001/02:Ub27 i denna delatt skolan måste öppna sig mer för samarbete ochkontakter med andra verksamheter, inte minstarbetslivet. En modern och verklighetsanpassadutbildning kräver dock konkret samverkan i detdagliga arbetet och frimodighet för olikasamverkansformer och åstadkoms inte enligtModeraterna genom delegationer. villockså ta bort hindren för undervisning påentreprenad. Om det främjar undervisningen bör allaämnen kunna läggas ut på entreprenad.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub30 yrkande 2att elever skall kunna få en mer specialiseradyrkesutbildning av god kvalitet. Gymnasieskolan harenligt blivit för teoretisk och fungerarsom en utslagningsmaskin för fyra av tio elever.Vissa kärnämnen skall alla läsa, men de skallvariera med programmets inriktning. De som ärintresserade av hantverksyrken skall kunna gå enlärlingsutbildning där en stor del av utbildningenförläggs till arbetsplatsen. Lärlingsutbildningarnaskall utvecklas i nära samarbete medbranschorganisationerna. Elever som vill direkt tillhögskolan skall kunna gå studieförberedande programdär de får fördjupa sig ordentligt i de ämnen deväljer.Kristdemokraterna pekar i motion 2001/02:Ub28yrkande 6 på att man harunderstrukit vikten av arbetsplatsförlagd utbildningi gymnasieskolan. I regeringens skrivelse omnämnsdock inte det problem som många skolor har att ordnaarbetsplatser som kan ta emot eleverna. Mångaföretag saknar möjligheter att helt utan ersättningta emot praktikanter från gymnasieskolan. Det ärmånga elever som inte får så mycketarbetsplatsförlagd utbildning som kursplanenföreskriver, och detta måste lösas innan dennautbildning ökar ytterligare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till att en nygymnasieskola är under beredning. Gymnasiekommitténsbetänkande Åtta vägar till kunskap behandlarflertalet av förslagen i de motionsyrkanden somrefereras ovan. Frågan om entreprenad har behandlatsav i betänkandet Skollag förkvalitet och likvärdighet. Utskottet delarregeringens uppfattning i utvecklingsplanen att enytterligare utveckling av yrkesutbildningen pågymnasial nivå är nödvändig. Undervisning iarbetslivet utgör en viktig del i gymnasieskolansyrkesutbildningar. Utskottet välkomnar regeringensinitiativ att skapa en yrkesutbildningsdelegationsom stöd för att utveckla nya samarbetsformer medarbetslivet.Eftergymnasiala yrkesutbildningarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena angående yrkesskola ochkvalificerad yrkesutbildning.Jämför reservationerna 39 (fp), 40 (kd) och41 (kd).Regeringens skrivelseRegeringen anser att rekryteringen till olikaeftergymnasiala yrkesutbildningar måste öka omSverige skall fortsätta att utvecklas somkunskapsnation. Den eftergymnasialayrkesutbildningen är en väsentlig del i detlivslånga lärandet. Regeringens mål är att aven årskull skall ha börjat studera på högskolan vid25 års ålder. För dem som av olika skäl dock inteser längre högskolestudier som ett omedelbartalternativ skall andra eftergymnasialautbildningsmöjligheter finnas.Regeringen pekar på det värdefulla i att denkvalificerade yrkesutbildningen (KY) blivit en egenutbildningsform. Mångfalden av anordnare,flexibiliteten och den starka kopplingen tillarbetslivet är utmärkande för KY. Utbudet avutbildningar liksom innehållet i dem styrs avarbetslivets uttalade behov och dess aktivadeltagande vid utformning, finansiering ochgenomförande. Av dem som gått en KY har arbeteeller eget företag och ytterligare10 % studerar.Regeringen avser vidare att inrätta enyrkeshögskoleexamen. En sådan examen ger universitetoch högskolor nya möjligheter att inom sinabefintliga ramar vidareutveckla utbudet avyrkesutbildning.MotionernaFolkpartiet anser i motion 2001/02:Ub30 yrkande 15att statusen hos den kvalificerade yrkesutbildningenbör höjas och menar att en högre yrkesskola bordeinrättas. Vid dessa yrkeshögskolor skulle det varamöjligt att skaffa sig en gedigen yrkesutbildningsom inte har en direkt koppling till akademiskforskning. Detta är enligt enutbildningsform som både näringslivet och mångastuderande efterfrågar.Kristdemokraterna menar i motion 2001/02:Ub28yrkande 7 att hela utbildningssystemet blir alltmerteoretiserat och anser att de praktiska ämnena måstefå ett större utrymme i skolan, ända frångrundskolan upp till högskolan. Många elever har ettstort praktiskt intresse, och det bör stimuleras ochinte hämmas i skolan. En yrkeshögskola bör inrättassom är parallell med den akademiska högskolan. Härskall alla olika utbildningsvägar inrymmas. På såsätt skapas kvalificerade utbildningsvägar för allaungdomar. blir en naturlig följd pågymnasieskolans yrkesinriktade program och kan lösarekryteringsproblemen för de många bristyrken somfinns i dag.I motion 2001/02:Ub29 yrkande 2 (fp) pekarmotionären på att det finns kommuner som förberettutbildningar inom den kvalificeradeyrkesutbildningen men sedan tvingats skjuta upp demutan besked om när kursen kan starta. Motionärenmenar att detta kan bero på det för snålt tilltagnaelevplatsutrymmet men också på en tydligfavorisering av storstadsområdena. Motionären begärett tillkännagivande om att en utredning säkrarmöjligheterna för beredda kommuner som planerat KY-utbildningen att denna kan fullföljas och gesutrymme i det regionala utbildningsutbudet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet menar att denkvalificerade yrkesutbildning som infördes 2002fungerar väl och uppvisar goda resultat. Det finnsenligt utskottets uppfattning ingen anledning attinföra någon annan form för den eftergymnasialayrkesutbildningen. Den kvalificeradeyrkesutbildningen är fortfarande under uppbyggnad,och regeringen gör bedömningen i budgetbetänkandetför 2003 (bet. 2002/03:UbU1) att nya utbildningarkommer att kunna startas . Det är dockviktigt att utbildningen håller en hög kvalitet ochatt endast utbildningar godkänns som uppfyller dekrav som skall ställas på en kvalificeradutbildning. En ansökan om att starta en utbildningkan således inte beviljas utan noggrann prövning.Utskottet vill också erinra om att enyrkeshögskoleexamen införs från (SFS1993:100, ändrad 2002:1107).Läraren i arbetet för kvalitet ochmåluppfyllelseUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåryrkandena avseende metoder för att ökatillgången på lärare.Jämför reservationerna 42 (m), 43 (fp) och 44(c).Regeringens skrivelseRegeringen framhåller att utbildade, kunniga ochengagerade lärare är en förutsättning för braundervisning och övrig verksamhet i skolan och föratt utbildningsmålen skall kunna förverkligas.Lärarnas insatser är avgörande för kvaliteten iskolan och för skolans utveckling. Lärarutbildningenär viktig och ett uttryck för regeringensmålsättning att alla lärare skall ha en bragrundläggande utbildning och vara behöriga tillläraryrket. Den nya lärarutbildningen ger en godämnesmässig och tematisk kompetens, didaktiskakunskaper samt möjlighet att utnyttja forskning ochandra utvecklingsinsatser i lärarutbildningen ochför de verksamma lärarna. Ett syfte med den nyalärarutbildningen är också att stimulera nya grupperatt söka sig till läraryrket genom att utnyttja devalmöjligheter och den flexibilitet som finns isystemet. Olika vägar prövas för att rekryteralärare till områden där det råder särskild brist.Regeringen pekar också på att genom beslutet om desärskilda lärarutbildningarna () får ett stortantal lärare möjlighet att komplettera sinutbildning och erhålla en fullständig lärarexamen.SÄL-utbildningarna vänder sig till både obehörigalärare som är verksamma i skolan och till personerfrån andra arbetsmarknadssektorer, som har studeratpå högskolan och är intresserade av att kompletterasin utbildning till lärarexamen.Regeringen anser att lärarna måste få möjlighettill kontinuerlig, professionell kompetensutvecklingoch att pröva nya arbetssätt och arbetsformer.Lärare måste få utvecklas genom att växlaarbetsuppgifter, avancera och byta inriktning.Regeringen informerar om arbetet medskolutvärderingsprojektet som sedan1998 drivs av , ,, Utbildningsdepartementetoch i samverkan. Ett viktigt mål förprojektet är att utveckla karriärtjänster förlärare. Regeringen anser dock att det finns behov avatt ytterligare främja möjligheterna tillkarriärutveckling för lärare.MotionernaModeraterna menar i motion 2001/02:Ub27 i denna delatt det för att göra läraryrket attraktivt och föratt klara tillgången på duktiga lärare behövs ettnytt tänkande i den offentliga skolmiljön. Detbehövs en bättre arbetsmiljö, stimulerande cheferoch plats för idéer och kreativitet. Lönefrågor ärviktiga men trivsel och möjlighet till utveckling,både inom kollegiet och gentemot eleverna, är nog såviktigt. Det gäller också enligt att tavara på de lärare som finns, att ta hand om denyutexaminerade, att finna nya vägar till kompetentpersonal, om lärarbehovet skall . Ett sådantsätt är att lägga ut undervisning på entreprenad.Moderaterna menar att reglerna för såväl kommunalaskolor som fristående måste ge skolorna ökademöjligheter att använda specifik kompetensexempelvis genom undervisning på entreprenad. Detpedagogiska ledningsansvaret är dock alltid skolans.Folkpartiet anser i motion 2001/02:Ub30 yrkande 10att läraryrket har tillåtits sjunka alldeles förmycket i status under . Föratt höja läraryrkets attraktionskraft och status ärdet nödvändigt att vidta åtgärder, såsom flerkarriärvägar, högre löner, utvecklings- ochfortbildningsmöjligheter, fler lektorat ochinförandet av en lärarlegitimation.Centerpartiet vill i enlighet med motion2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del se fler lärareoch andra vuxna i skolan. Man menar att resursernamåste öka liksom lärarnas inflytande. Lärarna skallvara med och bestämma hur resurser skall fördelasoch hur arbetstiden skall utnyttjas. Vidare menarCenterpartiet att det bör inrättas bättre karriär-och utvecklingsmöjligheter samt införaslärarcertifikat. I motion 2002/03:Ub336 yrkande 1 idenna del anser att regeringen böråterkomma till med ett förslag om hurregeringen vill komma till rätta med lärarbristen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet delar den uppfattning omlärarnas stora betydelse som kommer till uttryck iutvecklingsplanen såsom att lärarnas insatser äravgörande för kvaliteten i skolan och för skolansutveckling. När det gäller behovet av flervälutbildade lärare noterar utskottet att olikaåtgärder för att förbättra tillgången har vidtagits.Utskottet vill också framhålla de insatser somgjorts för att öka antalet lärare, dels genom dennya lärarutbildningen, dels genom de särskildasatsningar som också omnämns i regeringensutvecklingsplan. Självfallet är det viktigt attförhållandena för de lärare som verkar i skolanförbättras. Utskottet noterar även här attregeringen i utvecklingsplanen presenterar ett antalåtgärder såsom möjlighet till kompetensutvecklingoch nya arbetssätt. Det är också viktigt med en godarbetsmiljö och en hög status för yrket. Det är dockhuvudmannens uppgift att ansvara för dessa frågor.Vidare har skolledaren ett ansvar för organiseringenav arbetet.Vad gäller entreprenad har ibetänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighetföreslagit att denna fråga skall bli föremål för ensärskild utredning. Utskottet menar att regeringensberedning av förslaget bör avvaktas.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skolans uppdrag och uppgifter (punkt 1) mav i (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2002/03:Ub203 yrkande 1,2002/03:Ub209 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub281,2002/03:Ub298 yrkande 1,2002/03:Ub410 yrkande 5 samt2002/03:Sf332 yrkande 10samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 1,2001/02:Ub30 yrkande 8,2002/03:Ub203 yrkande 2,2002/03:Ub336 yrkandena 1 i denna del och 2 samt2002/03:Sf226 yrkande 19.StällningstagandeFör oss moderater är alla barns och ungdomars rätttill en god utbildning utgångspunkten. Rapporter ombrister i den svenska skolan visar att dagensskolpolitik inte erbjuder vad som utlovas. Tvärtomgår utvecklingen i flera avseenden åt fel håll.Verkligheten visar att fler och fler elever lämnarden obligatoriska skolan utan de kunskaperutbildningen borde ha gett. Andelen elever som gårut utan betyg i ett eller flera ämnenhar ökat till 2001 från 2000, 22,7 %1999 och 1998. Men det är inte bara när detgäller kunskapsmålen problemen har förvärrats. Mångabarn och ungdomar mår dåligt i skolan. Var tredjeelev uppgav att de var stressade. aveleverna uppger att mobbning är ett problem på derasskola. upplevde sig mobbade. 1997 varmotsvarande siffra . menar att skolani befinner sig i kris. Allt färre eleverklarar krav. Det leder i sin tur tillatt färre elever börjar och fullföljer gymnasietsnationella program. menar att myckettalar för att skolans monopolistiska organisation,som främst tar sig uttryck i bristande valfrihet, entilltagande kravlöshet och stark politisk styrning,är grunden till flera av problemen. villutveckla skolan till en skola för individen därvarje elevs förutsättningar, anlag och intressen tastill vara. Alla skolor skall vara fria självständigaskolor där skattepengarna går från staten direkttill den skola eleverna väljer.Moderaterna menar att alla barn har rätt till enlikvärdig utbildning av hög kvalitet och framhålleratt en skola som inte erkänner att elever är olikaoch behöver olika stöd och stimulans blir enutslagningsskola där bara de starkaste klarar sig.Moderaterna pekar på att det för att varje elevskall kunna nå målen för krävs störreöppenhet för nya lösningar, modeller ochpedagogiker. Det kräver att den enskilde eleven medsina speciella förutsättningar, intressen och behovrespekteras och att hans eller hennes arbete iskolan värderas så högt att det följs upp,utvärderas och får ligga till grund för elevensfotsatta arbete.Gemenskap förutsätter att alla elever respekteras.Hänsyn till elever som individer handlar om respektför människan och en seriös vilja att ge var och enden bästa utbildningen. menar att skolanskall och måste bry sig om varje barns utvecklingunder hela skoltiden, och skolans insatser måstekunna varieras så att de passar varje barnsspeciella situation och utgångspunkt. Ingen elevskall behöva lämna utan erforderligabaskunskaper. Bristande kunskaper ger konsekvensersenare i livet. En individuell kunskapsrätt börinföras. Vi menar också att lärare och skolledningbör ges frihet att forma skolans vardag inom deramar som slagit fast. Det är lärare ochskolledare som är experter på att undervisa.Vi vill också understryka att god utbildning är encentral del i en fungerande välfärdspolitik. Genomgod utbildning får människor möjlighet att växa,utvecklas och bli allt det de kan bli. Sambandetmellan låg utbildning och hög risk för arbetslöshetär tydligt. Tillgång till god utbildning borde varaen grundläggande rättighet för alla svenska barn ochungdomar. Alla skall erbjudas möjligheten till enindividuellt anpassad utbildning, rik på stöd närman behöver extra hjälp och rik påutvecklingsmöjligheter för dem som vill gå snabbarefram. Alla skolor måste åter sätta kunskaperna ifokus för verksamheten. Alltför länge harkunskaperna tvingats förenas med så mycket annat attde i praktiken hamnat i bakvattnet. När kunskapsmålblir det avgörande måste skolan också lära eleveratt visa respekt för varandra. Om alla elever skallfå tillräckliga kunskaper måste detta också innebäraatt kunskapsmålen avgör hur länge eleven skall gå igrundskolan. I stället för att skicka ut elever utanbetyg i ett eller flera ämnen måste haett åtagande att följa eleven till dess att elevenuppnått målen för skolgången. Vi måste därför varaöppna för att vissa elever kommer snabbare framgenom medan andra ges möjlighet att talängre tid på sig. Skolan bör sätta elevenskunskaper och utveckling i centrum, inte skoltiden.2. Skolans uppdrag och uppgifter (punkt 1) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna2001/02:Ub30 yrkande 8 och2002/03:Sf226 yrkande 19samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 1,2002/03:Ub203 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub209 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub281,2002/03:Ub298 yrkande 1,2002/03:Ub336 yrkandena 1 i denna del och 2,2002/03:Ub410 yrkande 5 samt2002/03:Sf332 yrkande 10.StällningstagandeMöjligheten att välja skola är ett av degrundläggande fundamenten i den liberalaskolpolitiken. Att förhindra mångfalden och denenskildes val är att försvara ett synsätt där mananser att politiker vet vad som är rätt för desvenska medborgarna. Friskolorna spelar en viktigroll för att öka mångfalden i skolsystemet.Friskolorna har också en viktig funktion att fyllasom alternativ och konkurrenter till de kommunalaskolorna.Vi vill också peka på att studier visar att skolani brister när det gäller att vara tydlig ochberätta vilka krav och förväntningar det finns påeleverna. Resultatet blir att eleverna inte kännersig delaktiga och saknar kunskap om vad som krävs avdem. Vi har en skola där betygen sätts sent. Dettror vi i är en viktig anledning tillatt det ofta är först år 8 eller 9 som informationenkommer om att eleverna har svårt att nå målen. Jusenare informationen kommer, desto senare kan mansätta in det stöd som behövs. Tydliga mål ochutvärderingar, extra tid för de elever som behöverdet samt fokus på svenska, matematik och engelskakan skapa en skola där alla kan lyckas.3. Skolans uppdrag och uppgifter (punkt 1) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion2001/02:Ub28 yrkande 1samt avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub30 yrkande 8,2002/03:Ub203 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub209 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub281,2002/03:Ub298 yrkande 1,2002/03:Ub336 yrkandena 1 i denna del och 2,2002/03:Ub410 yrkande 5,2002/03:Sf226 yrkande 19 samt2002/03:Sf332 yrkande 10.StällningstagandeKristdemokraterna vill ha en jämlik skola där allaelevers behov uppmärksammas och alla elever fårmöjlighet att utvecklas efter sin förmåga.Socialdemokraternas skola är dock ingen jämlikskola. I deras skola skall alla elever lära sigsamma saker, på lika och ofta på sammasätt. Vi tror inte att det vare sig är möjligt ellerlämpligt. Alla elever har särskilda förmågor ochbrister och att tvinga alla till samma resultatinnebär att många elever slås ut. ISocialdemokraternas skola blir jämlikhet likriktningoch den totala integreringen leder till segregationoch utslagning. Det är inte en skola somKristdemokraterna kan acceptera.Kristdemokraterna vill framhålla att det finnsmånga väl fungerande skolor i , men också attdet finns alltför många som inte håller måttet ochsom inte ger elever den utbildning de har rätt till.Detta är oacceptabelt.