bet · GQ01BOU7 · 2003-04-01 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet demotionsförslag om hyreslagstiftningen som väcktsunder allmänna motionstiden . Vissabostadsförsörjningsfrågor behandlas också.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 17 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Hyressättningen den allmännalagregleringenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo219yrkandena 1 och 2, 2002/03:Bo238 yrkande 12,2002/03:Bo239 yrkande 1, 2002/03:Bo267 yrkandena13 och 15 samt 2002/03:Bo291 yrkande 13.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Hyressättningen regleringen förnyproduktionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo239yrkande 2, 2002/03:Bo254, 2002/03:Bo267 yrkande14, 2002/03:Bo290 yrkande 6 och 2002/03: Bo291yrkande 12.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Individuell debitering för vatten m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:Bo305.4. Andrahandsuthyrning otillåtna avtalRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo211.5. Andrahandsuthyrning besittningsskyddm.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:So363 yrkande7.Reservation 3 (v)6. Förutsättningarna för vräkning samrådsförfarandeRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo266 yrkande4.Reservation 4 (kd, v, c)7. Förutsättningarna för vräkning betalningsförsummelseRiksdagen avslår motion 2002/03:So363 yrkande5.Reservation 5 (v)8. SvarthandelRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo227yrkande 2, 2002/03:Bo252 och 2002/03:Bo262 idenna del.Reservation 6 (m, fp) motiv.Reservation 7 (v)Reservation 8 (c) motiv.Reservation 9 (mp)9. FöreningsmonopolRiksdagen avslår motion 2002/03:L319 yrkande19.Reservation 10 (m, fp, kd, c)10. SjälvförvaltningRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo267 yrkande25.11. Hyran för mindre serviceföretagRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo267 yrkande26.Reservation 11 (c)12. Kommunalt inflytande över allmännyttigaföreningar m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:Bo313.13. Rätten att hyraRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo273 och2002/03:So363 yrkande 6.Reservation 12 (v)14. BostadsanvisningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Bo262 idenna del, 2002/03: Bo274, 2002/03:Sf336 yrkande20 och 2002/03:So363 yrkande 9.Reservation 13 (m, fp) motiv.Reservation 14 (v, mp)15. avandrahandslägenheter m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:Bo227 yrkande1.Reservation 15 (v)16. Förmedling av hyresrätterRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo227 yrkande3.Reservation 16 (c)17. FörmedlingsersättningRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo227 yrkande4.Reservation 17 (v)18. Kommunens rätt att överlåta enhyresrättRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo248.Stockholm den 1 april 2003På bostadsutskottets vägnarOwe HellbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: OweHellberg (v), (), (),de (), (), (), (), MariaÖberg (s), (), (), (), (),(), (), HelenaHillar (), () och DanKihlström (kd).2002/03BoU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetmotionsförslag som väckts (fristående motioner) och somgäller lagstiftningen om hyra, framför alltutformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap.jordabalken). Även vissa frågor ombostadsförsörjningen behandlas. Det gäller främstförmedling av andrahandslägenheter ochbostadsanvisning.Utskottets övervägandenHyresrättHyressättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombruksvärdessystemet gällande- den allmänna lagregleringen, jämförreservation 1 (m, fp, kd, c) och- regleringen för nyproduktion, jämförreservation 2 (m, fp, kd, c).Den allmänna lagregleringenI motion 2002/03:Bo219 (m) yrkandena 1 och 2föreslås ett avskaffande av bruksvärdessystemet ochinförandet av en fri, marknadsbaserad hyressättning(förslag om tillkännagivande). Förslaget i motion2002/03:Bo238 (m) yrkande 12 avser att de kommunalabostadsföretagens hyresnormerande ställning skallavskaffas. Bruksvärdesregeln skall därigenom återfåi allt väsentligt samma roll som den hade när deninfördes (riksdagsbeslut om lagändring). I motion2002/03:Bo239 (m) yrkande 1 lämnas förslag om attmarknadshyror skall införas genom att deskall tillåtas vid varje nytt hyresavtal (förslag omtillkännagivande).I motion 2002/03:Bo291 (kd) yrkande 13 förespråkas en översyn av bruksvärdessystemet medsyfte att lägenhetens läge och beskaffenhet skallbli mer styrande vid hyressättningen. Motionärernavill återgå till bruksvärdesregeln i dessursprungliga skick och föreslår att de kommunalabostadsföretagens hyresledande roll avskaffas.Motionärerna vill värna ett gott besittningsskyddför hyresgästerna och skapa större förutsättningarför hyresgästen att stå utanför det kollektivaförhandlingssystemet samt öka möjligheterna attframförhandla individuella hyreskontrakt (förslag omtillkännagivande).I motion 2002/03:Bo267 (c) yrkande 13(partimotion) lämnas också förslag om att dekommunala bostadsföretagens hyresledande roll skallavskaffas. Motionärerna önskar att de privatafastighetsföretagen och deras organisation görs reell och fullvärdig förhandlingspart i detkollektiva förhandlingssystemet. Systemet bör geutrymme för de lokala hyreskommittéerna, medföreträdare från hyresgästorganisationen,fastighetsägarföretagen och de kommunalabostadsföretagen att påverka bruksvärdesbestämningen(riksdagsbeslut om lagändring). Förslaget i motion2002/03:Bo267 (c) yrkande 15 (partimotion) avser atthyressättningssystemet skall ge utrymme förindividuell hyressättning med syfte att hyresgästenskall kunna påverka boendekostnaden beroende på valav utrustning, nivå på underhåll och förbrukning avvärme, vatten m.m. (riksdagsbeslut om lagändring).Hyreslagens bruksvärdesreglering innebär att hyranskall fastställas till skäligt belopp. En hyra ärinte att anse som skälig om den är påtagligt högreän hyran för lägenheter som med hänsyn tillbruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen skallfrämst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägsoch förvaltas av kommunala bostadsföretag. Tidigareangav bruksvärdesregeln de allmännyttigabostadsföretagen som hyresledande (förstahandsnorm).Från utpekas som hyresledande istället sådana kommunala bostadsföretag som avses i1 kap. 2 § lagen (2002:102) om allmännyttigabostadsföretag. Ändringen innebär i sakligthänseende endast en mindre justering. Avsikten harinte varit att förändra den påverkan påhyresutvecklingen som de kommunala bostadsföretagenredan förut hade.Utskottet har tidigare (bet. 1998/99:BoU3) givituttryck för att det finns anledning att uppmärksammabruksvärdesregelns tillämpning och utformning, dockutan annat syfte än att bruksvärdesregeln på etteffektivt sätt skall garantera hyresgästerna skäligahyresnivåer och därmed även fortsättningsvis kunnaupprätthålla hyresgästernas besittningsskydd.Utskottet förutsatte att regeringen skulle ta deinitiativ som behövdes.I en skrivelse ställd till bostadsminister undertecknad harHyresgästföreningen, Fastighetsägarna ochSveriges () pågrundval av en gemensam överenskommelse hemställtatt regeringen skyndsamt fattar beslut om atttillsätta en utredning med uppdrag att lägga framförslag om en reformerad bostadshyressättning.Regeringen avser att tillsätta enutredning om utformningen av bruksvärdessystemet.Utredningsdirektiven kommer att ha sin utgångspunkti den nämnda s.k. trepartsöverenskommelsen.Denna innebär förslag bl.a. om att nyproduceradelägenheter skall särbehandlas inom ramen förbruksvärdessystemet. Enligt förslagen skall vidhyresförhandlingar som gäller nyproduceradelägenheter hänsyn tas till produktionskostnaden.Överenskommelsen behandlar förutomfrågeställningarna om hyror i nyproduktion ochhyresförändringar i beståndet även frågor omtillval och frånval, möjligheterna att tecknabindande flerårsavtal i samband medhyresgästanpassningar samt möjligheten att fåskäligheten i begärda villkor bekräftad genomförhandsbesked från hyresnämnden. Den berör vidaremöjligheterna att införa individuell mätning avvatten- och värmeförbrukning som kan påverka denenskilde hyresgästens utgående hyra.Med hänsyn till den beredning som pågår inomRegeringskansliet finns det enligt utskottets meninginte skäl för att nu i sak ta ställningtill de motioner som rör systemet förhyressättningen av bostäder. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta m-, kd- och c-motionerna.Regleringen för nyproduktionI flera motioner tas frågan upp om en särskild lagreglering avhyran vid nyproduktion.I motion 2002/03:Bo254 (m, kd) föreslås attinflyttningshyran i nyproduktion inte skall kunnaomförhandlas . Enligt motionen beskrivsförslaget gälla fyraåriga marknadshyror(riksdagsbeslut om lagändring).Även motion 2002/03:Bo239 (m) yrkande 2 innehållerförslag om införande av marknadshyror vidnyproduktion av hyresbostäder, dock utan entidsbegränsning som det förstnämnda förslaget(förslag om tillkännagivande).Förslaget i motion 2002/03:Bo290 (fp) yrkande 6(partimotion) avser införande av en friarehyressättning i nyproduktionen omfattande bl.a. attde kommunala bostadsföretagen inte skall varahyresledande. Hyressättningssystemet bör i ställetbygga på att hyrorna i ett större utbud av bostäder,oavsett ägare, leder fram till ett bruksvärde. Enviktig förändring bör vara att hyresnämnden skallkunna avgöra hyresnivån före byggstart (förslag omtillkännagivande).Genomförandet av förslaget i motion 2002/03:Bo291(kd) yrkande 12 innebär att ett undantag frånhyreslagens bruksvärdesregel i fråga omnyproducerade lägenheter skall gälla i form av enömsesidig s.k. karenstid under vilken varkenhyresvärden eller hyresgästen kan begärahyreshöjning respektive villkorsändring (förslag omtillkännagivande).I motion 2002/03:Bo267 (c) yrkande 14(partimotion) föreslås att ett undantag frånbruksvärdessystemet görs för nyproduceradelägenheter. Enligt detta skall hyresavtal somtecknas för nyproducerade lägenheter inte kunnaomprövas i efterhand. Enligt motionen innebärförslaget, med grund i ett starkt besittningsskydd,ett reformerat bruksvärdessystem, inte införandet avmarknadshyror (förslag om riksdagsbeslut).En hyresgäst har möjlighet att vid hyresnämnden fåsina hyresvillkor prövade. För tidsobestämdahyresavtal, som är det mest vanliga, gäller att ettavtalat villkor måste gälla innan enändring får träda i kraft. Ikraftträdandet är ocksåberoende av bl.a. när hyresgästen gör ansökan tillhyresnämnden.Enligt utskottets mening bör inte nu taställning i sak till de framförda förslagen om enfriare hyressättning vid nyproduktion m.m. Som redanframgått pågår mot bakgrund av den överenskommelsesom träffats mellan ,Fastighetsägarna och , inomRegeringskansliet överväganden om utredningsdirektivom en reformering av bruksvärdessystemet. Utskottetavstyrker därför m-, fp-, kd- och c-motionerna.Individuell debitering för vatten m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omindividuell debitering för vatten m.m.I motion 2002/03:Bo305 (s) föreslås en översyn avhyreslagstiftningen jämte eventuell annanlagstiftning för att underlätta individuelldebitering av vatten och värme m.m. (förslag omtillkännagivande). Enligt motionen talar mycket förett fortsatt frivilligt införande av individuellmätning och debitering. Motionsförslaget tar därförfrämst sikte på en reglering av hur kostnaderna förvärme m.m. skall fördelas på hyresgästerna. Enligtmotionärerna har förhandlingarna mellanhyresgästorganisationerna och fastighetsägarnaresulterat i olika debiteringsprinciper, på vilkaman kan ha rättvisesynpunkter.Hyresbeloppet (bostäder) skall enligt lagen iprincip alltid vara till beloppet bestämt ihyresavtalet eller i en förhandlingsöverenskommelse.Detta krav gäller dock inte ersättning för kostnadersom hänför sig till lägenhetens uppvärmning,förseende med varmvatten eller elektrisk ström elleravgifter för vatten och avlopp om kostnaden påförshyresgästen efter individuell mätning. Kravet kanockså frångås om beräkningsgrunden för ersättningensstorlek fastställts enligt de regler som gäller fördet kollektiva förhandlingssystemet (19 §hyreslagen).Med hänsyn till den väntade utredningen om ettreformerat bruksvärdessystem som berörts ovan finnsdet inte skäl för att nu i sak taställning till motionsförslaget. Det avstyrkssåledes.AndrahandsuthyrningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- otillåtna andrahandsavtal och- besittningsskydd m.m. förandrahandshyresgäster, jämför reservation3 (v).Otillåtna avtalI motion 2002/03:Bo211 (s) föreslås, såsom utskottetförstår förslaget, att avtal omandrahandsupplåtelser som ingås utan hyresvärdenseller hyresnämndens samtycke respektive tillståndskall vara ogiltiga med följd att hyresgästen inteskall vara förpliktad att betala någon hyra (förslagom tillkännagivande). Motionären har som skäl försitt förslag till att på detta sätt motverkaandrahandsuthyrningar anfört olika negativakonsekvenser som sådana upplåtelser för med sig.Därutöver har han pekat på att den föreslagnaordningen skulle ge en möjlighet attutan vidare neka ekonomiskt bistånd till hyran närnågon hyrt en lägenhet utan erforderligtgodkännande. Bakgrunden till påpekandet förmodarutskottet vara att oriktiga andrahandsavtal haråberopats vid bidragsbedrägerier.Visserligen kan lätt konstateras attandrahandsuthyrning som sker utan hyresvärdensgodkännande eller hyresnämndens tillstånd kanföranleda en hel del problem. En otillåten uthyrningär emellertid något som fastighetsägaren ellerannan hyresvärd som hyr ut i första hand bör ochkan ingripa emot. Hyreslagen ger honom ettkraftfullt instrument genom den bestämmelse sominnebär att hyresrätten kan förverkas i ett sådantfall. Enligt utskottets mening finns inte skäl avtillräcklig tyngd som motiverar att lagen dessutomskall göra avtalet mellan upplåtaren ochandrahandshyresgästen ogiltigt. Utskottet avstyrkerdärför motionsförslaget om otillåtnaandrahandshyresavtal.Besittningsskydd m.m.I motion 2002/03:So363 (v) yrkande 7 (partimotion)föreslås att en översyn genomförs med syfte attskärpa reglerna kring besittningsskyddet förinnehavare av sociala/kommunala andrahandskontrakt(hyresgäster på den sekundära bostadsmarknaden) medkrav som rör vård och tillsyn (förslag omtillkännagivande). Ofta handlar det om krav som detskulle vara omöjligt att ställa på vanligahyresgäster bl.a. från integritetssynpunkt.Förslaget syftar också till att en ordning skapasför att en andrahandshyresgäst skall ges möjlighettill ett förstahandsboende.Kommunen har rätt att utan hyresvärdens medgivandeeller hyresnämndens tillstånd i andra hand upplåtaen lägenhet den hyr (39 § andra stycket hyreslagen).En andrahandshyresgäst har inte någotbesittningsskydd, om hyresförhållandet upphör innandet varat i följd (45 § första stycket 1hyreslagen). Iakttar hyresvärden gällande hyres- ochuppsägningstid är andrahandshyresgästenskyldig att flytta, oavsett hyresvärdens skäl föruppsägningen.Vid längre hyresförhållanden kan hyresgästen haavstått från sitt besittningsskydd. Har hyresnämndengodkänt ett avstående av besittningsskydd föreliggerinte något skydd vad gäller en uppsägning somgrundas på de omständigheter som föranlettavståendet.Även om ett andrahandsavtal är förenat medbesittningsskydd är det i allmänhet svagare än närdet gäller ett förstahandskontrakt. Det ligger såatt säga i sakens natur att andrahandsavtal inteskall gälla på samma sätt som avtal i första hand.En andrahandshyresgästs rätt till lägenheten falleri och med att förstahandshyresgästens avtal upphör,t.ex. på grund av att denne säger upp avtalet.Hyreslagen har ändrats så att en hyresgästsom hyr en bostad i andra hand av en hyresvärd som isin tur har hyrt den tillsammans med minst två andralägenheter för att hyra ut dem i andra hand(blockhyra) skall ha samma besittningsskydd som enförstahandshyresgäst (bet. 2001/02:BoU3).Lagändringen berör en del av de hyresgäster sommotionen avser men torde inte innebära en reellförändring av de förhållanden motionärerna avser.Skälet till detta är bl.a. attandrahandshyresgästens avstående av sittbesittningsskydd kan göras till förutsättning förförhyrningen.Enligt nu gällande regler skyddasandrahandshyresgäster avhyresförhållandet i sin besittning endast av deregler som gäller om hyres- och uppsägningstider. Ärhyrestiden mycket kort betyder det att hyresgästensnabbt kan förlora sin lägenhet. Hans möjligheteratt få sina hyresvillkor ändrade påverkas på ettpraktiskt plan av att han kan sägas upp utan att hanhar några lagliga möjligheter att få sitt hyresavtalförlängt. De hyreskontrakt som avses i motionenutgör vanligen tillsammans med andra åtgärder ettled i samhällets insatser för att den enskilde skallfå det stöd, den vård eller annan hjälp han behöver.Hur samhällets insatser närmare skall utformas äroch bör naturligtvis vara individuellt betingade.Enligt socialtjänstlagen skall den verksamhet sombedrivs som socialtjänst i samtliga fall bygga pårespekt för människors självbestämmanderätt ochintegritet. Vanligen torde hyresrättsligaöverväganden av gängse slag inte utan vidare kunnaappliceras på de hyreskontrakt det är fråga om.Ibland reagerar en hyresgäst mot de villkor somgäller för hans fortsatta boende eller mottillämpningen av dessa. Det har framgått att detofta saknas möjligheter för honom att enligthyreslagen ta strid i frågan. I övrigt tordehyresgästen i allt väsentligt endast genomRiksdagens ombudsmäns verksamhet och annan tillsynöver och annan myndighetsutövningkunna få till stånd ett ingripande mot sådanauppställda villkor för ett fortsatt boende som inteär godtagbara.Kommittén för hemlösa (SOU 2000:14) har behandlatförhållandena på den sekundära bostadsmarknaden ochuttalat att det är väsentligt att kommunernatillsammans med berörda bostadsföretag ingår enöverenskommelse där formerna och villkoren förandrahandskontrakt klargörs. Det bedömdes somoacceptabelt att hyresgäster med andrahandskontrakthos vilka har skött sig klanderfritt,skall nekas förstahandskontrakt och därmed underobegränsad tid tvingas underkasta sig onormalahyresvillkor. har i sittslutbetänkande återigen behandlat kommunernasandrahandsuthyrning (SOU 2001:95) och framhållitbl.a. att det är väsentligt att öka tryggheten ochsjälvständigheten i boendet förandrahandshyresgästen och därvid påtalat vikten avatt långa kontraktstider tillämpas och atteventuellt vidhängande hyresvillkor inte strider mothyreslagen samt lämnat en uppmaning om attförstahandskontrakt skall tillämpas i störreutsträckning. Kommittén anser att det finns skäl försocialnämnderna att aktivt verka för attandrahandsuthyrningen reduceras.Utskottet kan ställa sig bakom de ovan refereradeuttalanden som kommittén gjort. Förhoppningsvis kande till kommunerna och bostadsföretagen ställdaförslagen leda till förbättringar varigenommotionsförslaget åtminstone delvis skulle blitillgodosett. Utskottet är nu inte berett attföreslå utredningsinsatser om förändringar avhyreslagen i anledning av motionen. V-motionenavstyrks därför.Förutsättningarna för vräkningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om obligatoriskt samrådsförfarande, jämförreservation 4 (kd, v, c) och· betalningsförsummelse, jämför reservation 5(v).·Samrådsförfarande och betalningsförsummelseI motion 2002/03:Bo266 (kd) yrkande 4 lämnas förslagom en översyn med sikte på att ett samrådsförfarandemellan fastighetsägaren och socialnämnden blirobligatoriskt inför hot om vräkning på grund avförverkande (förslag om tillkännagivande). Ireservationen till förmån för ett liknande förslagsom lades fram under föregående (res. nr 3till bet. 2001/02:BoU13) utvecklades tanken omsamråd så att det skall ställas krav på hyresvärdenatt medverka i ett samråd och att detta skall utgöraen förutsättning för att en vräkning skall fåbeslutas. I det fall att hyresgästen inte villmedverka skall ett uteblivet samråd inte hindravräkning.Förslaget i motion 2002/03:So363 (v) yrkande 5(partimotion) avser förändringar av 46 § hyreslageni fråga om betalningsförsening. Hyresgästernasbesittningsskydd bör stärkas genom förbättradeförutsättningar för dem att kunna behålla sinakontrakt. Ingen borde kunna avhysas enbart på grundav försenade hyresinbetalningar. Den normalakonsekvensen bör vara som på andra områden enbetalningspåminnelse och därefter någon form avstraffavgift (förslag om tillkännagivande).Kommittén för hemlösa har i sitt slutbetänkandeframfört att ett gemensamt uppsökande arbete frånhyresvärdar och socialtjänst bör bedrivas gentemothushåll med hyresskulder. Arbetet skall ske medbeaktande av uppgifter och ansvar.Kommittén anser att hyresvärdar och socialtjänst börsträva efter att utveckla en gemensam strategi föratt så långt det är möjligt förhindra vräkning.Vidare föreslår kommittén att vissa lagändringarskall genomföras. Förslagen innebär att hyreslagenskrav på underrättelse till socialnämnden ochrättelseanmaning till hyresgästen skall utvidgas iförhållande till gällande rätt när det gälleruppsägning på grund av hyresgästensbetalningsförsummelse eller störningar i boendet.Dessa förslag till lagändring återfinns ibeskrivande form i kommitténs betänkande Attmotverka hemlöshet (SOU 2001:95 avsnitt 12.3.3 och12.3.4). Förslagen i de delarna bereds inomJustitiedepartementet.Vissa förändringar av hyreslagens bestämmelser ärnu föremål för beredning inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör nu inte isakligt hänseende ta ställning tillmotionsförslagen. Resultatet av den pågåendeberedningen bör i stället avvaktas. Motionernaavstyrks därför.SvarthandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omsvarthandel. Jämför reservation 6 (m, fp), 7(v), 8 (c) och 9 (mp).I motion 2002/03:Bo252 (s) föreslås att en översyngörs beträffande bostadshyresgästens bytesrättbeträffande sin lägenhet, främst i förhållande tillandra upplåtelseformer, med syfte att minskasvarthandeln (förslag om tillkännagivande).Förslaget i motion 2002/03:Bo227 (v) yrkande 2avser att en utredning skall göras om möjligheternaatt använda det kommande lägenhetsregistret för attbekämpa svarthandel med hyreslägenheter, främstgenom att uppdaga och motverka skenbyten (förslag omtillkännagivande).I motion 2002/03:Bo262 (mp) i denna del föreslåsen enligt vilken lag påföljden försvarthandlande fastighetsägare i form av böter skallbestämmas motsvara de hyresbelopp som dragits in förfeluthyrda lägenheter (förslag om tillkännagivande).Hyreslagen stadgar straff för den som uppsåtligenuppställer villkor om särskild ersättning förupplåtelse eller överlåtelse av hyresrätten till enbostadslägenhet. För normalgraden stadgas bötereller fängelse . Brottet kanbedömas som grovt om det utgjort ett led i enverksamhet som bedrivits yrkesmässigt eller i störreomfattning eller om gärningsmannen eljest i avsevärdmån har missbrukat sin ställning som ägare ellerförvaltare av fastighet. Ett grovt brott straffasmed fängelse, högst . Ett ringa brott ärstraffritt. Ersättning som utgivits skall betalastillbaka (65 § hyreslagen).Tidigare svartförsäljningar kan läggas enfastighetsköpare till last vid enförvärvstillståndsprövning enligt lagen (1975:1132)om förvärv av hyresfastighet m.m.En hyresgästs rätt att använda sin lägenhet sombytesobjekt gäller oavsett om hyresgästen önskarbyta till en villa eller en bostadsrätt (eller annanupplåtelseform). Det förekommer att en villa (ellerannan ägd bostad) säljs till ett mer eller mindrerabatterat pris mot att en hyreslägenhet lämnas ibyte eller att bytet på annat sätt har haftprispåverkan. Se om gränsdragningen av området förstraffbarhet när det gäller de s.k. villabytesfalleni hyreslagskommittés betänkande SOU1991:86.Svarta pengar vid ett byte mot annan hyresrätteller villa utgör skäl för hyresnämnden att vägratillstånd till bytet.Riksdagen beslutade att det i stället förde traditionella folk- och bostadsräkningarna skallgenomföras registerbaserade folk- ochbostadsräkningar. Förutsättningen förregisterbaserade folk- och bostadsräkningar är attLantmäteriverket bygger upp ett lägenhetsregisteroch att genomför folkbokföring pålägenhet. Riksdagsbeslutet innefattade enförsöksverksamhet i kommun och Högalidsförsamling i för att närmare prövamöjligheterna och beräkna kostnaderna för enriksuppläggning.