bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Arbetet med en fortsattliberalisering av luftfarten måste även omfatta åtgärder som syftar till enliberalisering på internationell nivå och då särskilt av den marknad somutgörs av EU och . Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder idetta syfte.18. Slottidssystemet (punkt 29)av (), (), (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 18. Därmed bifaller motionerna2003/04:T213 av () och2003/04:T562 yrkande 20 av m.fl. (fp).StällningstagandeFrågan om slottidssystem måste få en snar lösning. Det är intetillfredsställande att någon konkret åtgärd ännu inte har vidtagits trotsatt frågan har utretts i olika sammanhang . Det är viktigtatt som myndighet inte agerar konkurrenshämmande, t.ex.genom att ge bättre start- och landningstider till SAS och andra flygbolagsom dominerar marknaden. Nyetablerade flygbolag får svårt att erhållaattraktiva slottider. Visserligen är det möjligt för flygbolagen attbyta slottider med varandra, men det är inte troligt att ett flygbolagbyter bort attraktiva slottider till konkurrerande eller nystartadeflygbolag.Vi anser att inriktningen i arbetet med en vidareutveckling avslottidssystemet skall vara att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av denbefintliga infrastrukturen och utveckla en väl fungerande flygtrafik, därde nyetablerade flygbolagen ges rimliga möjligheter att konkurrera med desedan länge etablerade bolagen som den regionalatrafikförsörjningen tillgodoses i tillräcklig utsträckning. I syfte attuppnå ett effektivt utnyttjande av den befintliga infrastrukturen, en välfungerande flygtrafik och möjligheter för mindre etablerade flygbolag attfå tillgång till attraktiva slottider bör alternativ prissättning ihögtrafikstid samt handel och ett eventuellt auktionsförfarande avslottider prövas. För att den regionala trafikförsörjningen skalltillgodoses i tillräcklig utsträckning måste det dock i detta system finnasmöjlighet att göra undantag utifrån regionalpolitiskt motiveradeöverväganden. Utskottet har tidigare uttalat behov av att åtgärder vidtasav regeringen. Trots detta blir frågan olöst. Detta bör ges regeringen tillkänna. Därmed tillstyrks motionerna 2003/04:T213 (m) och 2003/04:T562 (fp)i de här behandlade delarna.19. Statens ägande i SAS (punkt 30)av (), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 19. Därmed bifaller motionerna2003/04:T560 yrkande 13 av m.fl. (kd) och2003/04:T564 yrkande 39 av m.fl. (c).StällningstagandeLuftfartsmarknaden är inte densamma som då SAS bildades för mer änett halvt sekel sedan. Tillväxten inom luftfarten i kombination medavregleringen av marknaden innebär att bolaget arbetar på enavreglerad marknad som karrakteriseras av hård internationell konkurrens.Dagens situation, där allianser med andra flygbolag är ett måste för attöverleva, är bara den senaste delen av utvecklingen.Nu när marknaden för flygtrafik är avreglerad går det inte längre attmotivera statens ägande i SAS av transportpolitiska skäl. SAS är ett bolagbland andra som agerar utifrån affärsmässiga överväganden. I de falltransportpolitiskt motiverad flygtrafik inte kan upprätthållas påmarknadsmässiga grunder får i stället upphandling, genom Rikstrafiken, ägarum.Staten bör därför, när konjunkturen så tillåter, sälja ut sina ägarandelari SAS. Medel från försäljningen kan användas till att amortera påstatsskulden eller till angelägna investeringar i infrastrukturen. Dettabör ges regeringen till känna.20. Flygplatsavgifter (punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 20. Därmed bifaller motion2003/04:T555 av och (båda s).StällningstagandeUnder det gångna året har det varit en viss turbulens kring enskildaflygplatsers hantering av avgiftssystemen gentemot flygbolagen. Vissa bolaghar kunnat få lägre avgifter än andra och ofta har detta skett efter detatt bolaget i fråga spelat ut olika flygplatser mot varandra.Det är inte rimligt att de olika flygbolagen inte konkurrerar på likavillkor eftersom detta strider mot den transportpolitiska principen attvarje trafikslag skall bära sina egna kostnader. Dessa avgifter kan alltsåinte tillåtas användas av enskilda flygplatser som ett subventionsmedel föratt locka till sig flygbolag från andra flygplatser i landet.Det måste finnas tydliga regler för vad som är tillåtet och vad som inte ärtillåtet i de affärsdrivande verkens dagliga verksamhet. bör somsin mening ge regeringen till känna vad som anförs om attflygplatsavgifterna skall användas till att täcka flygplatsernas kostnaderoch att flygplatser inte får bidra till diskriminerande villkor i sambandmed uttag av flygplatsavgifter. Motion 2003/04:T555 (s) tillstyrksföljaktligen.21. Flygplatskapacitet i (punkt 32)av (), (), (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 21. Därmed bifaller motionerna2003/04:T215 av (),2003/04:T530 yrkande 21 av m.fl. (m),2003/04:T531 av () och2003/04:N341 yrkande 4 av de m.fl. (m)samt avslår motionerna2003/04:T297 av (),2003/04:T235 av (),2003/04:T333 av (),2003/04:T461 yrkande 5 av m.fl. (kd),2003/04:T556 av m.fl. (s),2003/04:T560 yrkande 14 av m.fl. (kd) och2003/04:T564 yrkande 37 av m.fl. (c).StällningstagandeGenom avregleringen av inrikesflyget 1992 blev det möjligt även för bolagutanför SAS-sfären att starta inrikestrafik till och från . Brommafick därigenom en viktig funktion. Härmed gavs möjligheter för olikaflygbolag att erbjuda nya produkter som inte de etablerade flygbolagen påArlanda bjöd ut. Därmed gavs alternativ att välja mellan. Denna nyaframväxande flygverksamhet på har på ett påtagligt sätt bidragittill att priserna har pressats till nytta för flygresenärer.I framtiden kommer en tillfredsställande flygplatskapacitet att vara enförutsättning för att skall kunna fortsätta attutvecklas. I detta sammanhang utgör på många sätt ettviktigt komplement till . Genom att det s.k. allmänflygetlokaliseras till ges möjlighet att maximera utnyttjandet avden tunga kommersiella luftfarten, som affärsflyget erbjuds encitynära flygplats, vilket är av avgörande betydelse för Stockholmsframtida utveckling som tillväxtregion. Vi menar därför att Brommaflygplats inte bör avvecklas. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.22. Flygplatskapacitet i (punkt 32)av (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 22. Därmed bifaller motion2003/04:T556 av m.fl. (s),bifaller delvis motionerna2003/04:T333 av () och2003/04:T564 yrkande 37 av m.fl. (c)samt avslår motionerna2003/04:T215 av (),2003/04:T235 av (),2003/04:T297 av (),2003/04:T461 yrkande 5 av m.fl. (kd),2003/04:T530 yrkande 21 av m.fl. (m),2003/04:T531 av (),2003/04:T560 yrkande 14 av m.fl. (kd) och2003/04:N341 yrkande 4 av de m.fl. (m).StällningstagandeBromma flygplats är förhållandevis liten men den orsakar betydande buller-och miljöproblem, vilka uppmärksammades . Ytterligareett problem är att de undermåliga kommunikationerna till flygplatsen skaparträngsel och långa bilköer. måste därför avvecklas då det avtalLuftfartsverket och har undertecknat beträffande Brommaflygplats går ut år 2011.Den mark som frigörs vid denna avveckling kan då användas för välbehövligtbostadsbygge. Vad som ovan anförs bör ges regeringen till känna. Därmedtillstyrks motion 2003/04:T556 (s). Motionerna 2003/04:T333 (c) och 2003/04:T564 yrkande 37 (c) tillstyrks delvis.23. Flygplatskapacitet i (punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 23. Därmed bifaller motion2003/04:T560 yrkande 14 av m.fl. (kd)och avslår motionerna2003/04:T215 av (),2003/04:T235 av (),2003/04:T297 av (),2003/04:T333 av (),2003/04:T461 yrkande 5 av m.fl. (kd),2003/04:T530 yrkande 21 av m.fl. (m),2003/04:T531 av (),2003/04:T556 av m.fl. (s),2003/04:T564 yrkande 37 av m.fl. (c) och2003/04:N341 yrkande 4 av de m.fl. (m).StällningstagandeEn väl fungerande luftfart är en förutsättning för ekonomiska ochsociala utveckling. Även om flygtrafiken sedan terrorattackerna den 11september 2001 minskat finns det en samstämmighet om att flygets utvecklingåter kommer att ta fart, att detta kommer att ställa högre krav påinfrastrukturen samt att det för del först och främst handlar omen framtida brist på flygplatskapaciteten i Stockholm.Det är därför viktigt att ges goda möjligheter att ta framplaneringsunderlag för ytterligare bankapacitet på Arlanda.Det är också angeläget att ett alternativ finns till i framtiden.Inriktningen måste vara att avvecklas eftersom närheten tillStockholm innebär problem med buller, utsläpp och en ökad olycksrisk.Avvecklandet av kräver dock en ny flygplats. bör geregeringen till känna att regeringen måste vidta åtgärder för attlångsiktigt trygga flygplatskapacitet i Stockholmsregionen.24. Regionala flygplatser (punkt 33)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 24. Därmed bifaller motionerna2003/04:T562 yrkande 21 av m.fl. (fp) och2003/04:T564 yrkande 36 av m.fl. (c)och avslår motionerna2003/04:T253 av (),2003/04:T455 av m.fl. (s) och2003/04:Ub397 yrkande 6 av m.fl. (fp).StällningstagandeMöjligheten att med flyg ta sig mellan olika delar av landet är oerhörtviktig för såväl näringsliv, den offentliga sektorn som privatpersoner.Detta gäller inte minst i glesbygdsområden. På många håll har de regionalaflygplatserna spelat en stor roll för kontakten med övriga . Vianser att dessa flygplatser även framöver kommer att vara av stor betydelse. Staten måste därför ta ansvar för ett nätverk av flygplatser, framförallt i de regioner som har litet befolkningsunderlag. Vad som ovan anförsbör ges regeringen tillkänna.25. Övergripande frågor och riktlinjer om kollektivtrafik (punkt 35)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 25. Därmed bifaller motion2003/04:T391 av ()och avslår motionerna2002/03:N347 yrkande 4 av ().2003/04:T425 av (),2003/04:T438 av m.fl. (v),2003/04:T483 av (),2003/04:T499 av (),2003/04:T543 yrkande 1 av m.fl. (s) och2003/04:T564 yrkandena 32-34 av m.fl. (c).StällningstagandeI flera län har man valt att utnyttja den möjlighet som givit attflytta över ansvaret för den regionala utvecklingen till s.k.samverkansorgan genom att låta dessa ta över uppgifter som tidigare låg pålänsstyrelsen eller i vissa fall och de länsvisakommunförbunden. Vi anser att det skall vara möjligt att låtasamverkansorganen ta över även ägandet av trafikhuvudmannen, allt för attdessa skall kunna ta det helhetsgrepp över den regionala utvecklingen somsåväl staten som kommuner och landsting avsåg när möjligheten skapades.Enligt vår mening bör vidare även en primärkommun, i de fall den önskar,kunna vara trafikhuvudman för hela eller delar av sin lokalakollektivtrafik.Riksdagen bör därför genom ett tillkännagivande begära att regeringensnarast skall återkomma till med förslag i enlighet med vad somovan anförts.26. Övergripande frågor och riktlinjer om kollektivtrafik (punkt 35)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 26. Därmed bifaller motion2003/04:T564 yrkandena 32-34 av m.fl. (c)och avslår motionerna2002/03:N347 yrkande 4 av ().2003/04:T391 av ()2003/04:T425 av (),2003/04:T438 av m.fl. (v),2003/04:T483 av (),2003/04:T499 av () och2003/04:T543 yrkande 1 av m.fl. (s).StällningstagandeEn hög andel kollektivt resande förbättrar förutsättningarna att nå detransportpolitiska målen eftersom kollektivtrafiken är miljövänlig,trafiksäker och kan minska trängseln på vägnätet. Kollektivtrafiken bidraräven till ökad välfärd, regional utveckling och jämlikhet genom att görasamhället tillgängligt så att människor kan nå arbetsplatser, skolor ochservice. Vi anser att det är av stor betydelse att kollektivtrafiken, ävenom beläggningen är låg, kan anpassas så att människor kan utnyttja den tillbåde skol- och arbetsresor samt ta del av nöjen och aktiviteter underkvällar och . God tillgänglighet är viktig för att främja ökatresande med kollektivtrafiken.Det är även nödvändigt med en bättre helhetssyn på kollektivtrafiken samtatt statsmakterna har en positiv syn på kollektivt resande inte bara medtåg, utan även med buss som står för den största delen av det kollektivaresandet. Den lokala kollektivtrafiken är lika viktig som den regionalakollektivtrafiken för att den negativa resandeutvecklingen skall kunnavändas och de transportpolitiska målen skall kunna förverkligas. Viföreslår därför att länen/regionerna skall ha ett större inflytande överhur medlen i länsplanerna används och att åtgärder i den lokalakollektivtrafiken bör kunna bli berättigade till statsbidrag ur denstatliga planeringsram som avsätts för åtgärder i det regionalatransportsystemet.En angelägen åtgärd är att låta det investeringsstöd, som endastomfattar spårburen trafik, även gälla för bussar som drivs med alternativadrivmedel. De uppnådda vinsterna med detta skulle vara såväl bättreförutsättningar för kollektivtrafiken som en större marknad för alternativabränslen och motorer.27. Kollektivtrafik i glesbygd (punkt 36)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 36 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 27. Därmed bifaller rikdagen motionerna2003/04:T407 av och (båda c),2003/04:T482 yrkande 1 av (), och2003/04:T564 yrkande 35 av m.fl. (c)och avslår motion2003/04:T549 yrkandena 13 och 14 av m.fl. (s).StällningstagandeKollektivtrafiken har stor betydelse i glesbebyggda delar av landet. Ennedrustning av kollektivtrafiken riskerar att påskyndabefolkningskoncentrationen inom regionerna i ett läge när det annars finnsförutsättningar för att vända flyttströmmarna.I dag tvingas länstrafiken i många län, på grund av regeringens tidigarebeslut, dra ned på sin verksamhet, minska turtätheten och lägga ner linjer.Statens måste därför, genom att göra det ekonomiskt möjligt förlänstrafikbolagen att utveckla och inte avveckla sin verksamhet, ta ansvarför att en rimlig kollektivtrafik skall kunna upprätthållas i glesbygder,såväl vad gäller den interregionala trafiken som vad gäller trafik inomlänen.Vad som ovan anförs om statens ansvar för en fungerande kollektivtrafik iglesbygd bör ges regeringen till känna.28. Investeringsplan för gemensamt radiokommunikationssystem (punkt 45)av (), (), (), Jan-EvertRådhström (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 28. Därmed bifaller motion2003/04:Fö268 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (kd).StällningstagandeVi anser det finns skäl att uppmärksamma såväl den utdragna upphandlingensom vikten av modernitet i det tilltänkta systemet för gemensamradiokommunikation.Ledningsförmågan i det nya krisberedskapssystemets alla olika verksamheter,myndigheter och aktörer är av avgörande betydelse för att säkerställakapaciteten att hantera svåra påfrestningar på samhället. Många aktörer haransvar för vår säkerhet såsom Försvarsmakten, polis, räddningstjänsttullverk, hälso- och sjukvård, kommuner och el- och vattendistributörer.För att de samlade insatserna skall bli effektiva och för att vårt modernamen sårbara samhälle skall ha en god beredskap krävs det en god och snabbkommunikation såväl inom en organisation som mellan de samverkandeorganisationerna. Vi kristdemokrater och moderater menar att det yttersthandlar om människors säkerhet och att ett enhetligt nationellt och moderntkommunikationssystem kan rädda liv. Det nya kommunikationssystemet börockså ta sikte på att kunna utnyttjas internationellt inte minst inomgränsområden. Genom samordning mellan länder kan såväl ekonomiska somfunktionella fördelar vinnas.Efter många års försening för att få till stånd ett gemensamtradiokommunikationssystem för skydd och säkerhet har regeringen nupresenterat ett förslag. Desvärre innebär förseningen att systemet intekommer att kunna vara i full drift . Förseningen äranmärkninsgvärd men än värre är den bristande redovisningen av systemetsfunktionalitet och modernitet. Det är viktigt att säkerställa att systemetär modernt och kan leva upp till de krav som kommer att ställas när det tasi drift. Vidare är oklarheten fortfarande stor kring de slutligakostnaderna och risken finns att de kommunala åtaganden som kommer attkrävas blir stora. Övervältringen av kostnader från stat till lokalaaktörer kan komma att riskera nyttan av systemet. Att ett framtida moderntsystem för samhällets skydd och säkerhet kommer att kunna hantera både tal,text och bild i digital form i hela landet anser vi vara en självklarhet.29. Uppdelning och försäljning av (punkt 50)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 29. Därmed bifaller motion2003/04:T288 yrkande 1 av Per och (båda m).StällningstagandeVi anser att bör delas upp och privatiseras. Posten är ettmonopolföretag som enligt vår mening försöker strypa all form av konkurrens. Omorganisationen av Posten har dessutom medfört att Posten inte klarar avatt leverera den service som krävs enligt postlagen, såsom att dela ut . Enligt vår mening bör motion 2003/04:T288 av Per Billoch (båda m) i denna del bifallas av riksdagen.30. Postservice och grundläggande kassaservice (punkt 51)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 51 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 30. Därmed bifaller motionerna2003/04:T271 av () samt2003/04:T562 yrkande 23 av m.fl. (fp),och avslår motionerna2003/04:T251 av och (),2003/04:T288 yrkande 2 av Per och (båda m)2003/04:T372 av m.fl. (mp),2003/04:T497 av m.fl. (v),2003/04:T549 yrkande 12 av m.fl. (s),2003/04:T558 av m.fl. (s) och2003/04:N289 yrkande 3 av och (båda c).StällningstagandeSåsom sägs i motion 2003/04:T271 av () bör den tidigaremodellen för ett enhetligt porto i återinföras. Den 1 januari 2002höjde portot för ett helt vanligt brev till våra grannländer iNorden och . Portot för att sända ett brevöver blev högre än motsvarande försändelse till . Portot iFinland till är billigare än tvärtom. Detta är tvärt emot allsträvan till ökad integrering mellan regionerna. Frågan om gemensamtnordiskt porto bör särskilt uppmärksammas i den pågående utredningen ompostservice m.m. Motionsförslaget tillstyrks alltså.31. Postservice och grundläggande kassaservice (punkt 51)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 51 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 31. Därmed bifaller motion2003/04:T497 av m.fl. (v) och avslår motionerna2003/04:T271 av (),2003/04:T251 av och (),2003/04:T288 yrkande 2 av Per och (båda m),2003/04:T372 av m.fl. (mp),2003/04:T549 yrkande 12 av m.fl. (s),2003/04:T558 av m.fl. (s),2003/04:T562 yrkande 23 av m.fl. (fp) och2003/04:N289 yrkande 3 av och (båda c).StällningstagandeJag anser att staten som ägare måste ta ett större ansvar för Posten ochSvensk kassaservice. För att komma till rätta med de ekonomiska problemenoch allmänhetens förtroende krävs grundläggande förändringar. Jag ställermig positiv till den pågående utredningen av Posten. Dock anser jag att deninte har fått i uppdrag att ta upp alla de frågor som jag vill ha belysta.Dessa frågor framkommer av motion. En fråga som jagsärskilt vill peka på är icke önskade miljökonsekvenser som är en följd avPostens uppstyckning. Fler serviceställen och kassaservice samt postcentersom ligger utspridda leder till ökade transporter. Att t.ex. hämta ochleverera paket till ett större antal serviceställen resulterar i ett störretransportarbete och därmed större miljöpåverkan. På samma sätt hartransportarbetet ökat när konkurrerande operatörer i storstäderna delar utpost åt samma kunder. För att nå det klimatmål som satt upp måstetransportvolymerna minska drastiskt - inte öka. Därför reserverar jag migpå denna punkt till förmån för motion 2003/04:T497.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden.I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Öresundsförbindelsen (punkt 11)av (), () och ().Vi anser - i likhet med de moderata motionärerna - att de höga priserna förbiltrafiken innebär att integrationen i inte kan utvecklaspå ett tillväxtfrämjande sätt. Genom att föra ned ansvaret förfinansieringen av bron till Öresundsbrokonsortiet skulle förutsättningarnaöka för att den prisnivå som är lämplig för optimala intäkter skall nås.2. Vänersjöfart samt övrig insjö- och kustsjöfart (punkt 20)av (), () och ().Den 30 september 2002 presenterades en överenskommelse om Vänersjöfarten.En rad konkreta åtgärder presenterades i syfte att sänka Vänersjöfartenskostnader och öka dess effektivitet. Tyvärr har inte alla delar iöverenskommelsen uppfyllts. Särskilt olyckligt är det att frågan omGöteborgs hamns passageavgifter inte enligt vår mening hanterats i enlighetmed överenskommelsen. hamn skall enligt överenskommelsen verkaför att passageavgifterna avskaffas. Det är enligt vår mening angeläget attinfriandet av överenskommelsens samtliga delar påskyndas.3. Färjetrafik till (punkt 38)av (), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och ().Det är angeläget att en långsiktig och tillfredsställande lösning förGotlandstrafiken nu kommer till stånd. Frågan har utretts gång på gång utanatt regeringen har presenterat något förslag för . Den senasteutredningen - med ett förslag om en garanterad transportstandard förGotland - innehåller många intressanta förslag, särskilt det som gäller dettidigare riksdagsbeslutet om ett avskaffande av Gotlandstillägget samt ensänkning av längdmetertaxan. Ett par av förslagen har visserligengenomförts, men detta har bidragit till att frågan förhalasytterligare i . Regeringen anger i budgetpropositionen för2004 att den i allt väsentligt stöder de förslag som redovisas ibetänkandet Garanterad transportstandard för men att det inte kommer att finnas utrymme att genomföra deförslag vad gäller sänkning av längdmetertaxan och avveckling avGotlandstillägget som redovisas i betänkandet. Regeringen föreslår därföratt dessa åtgärder skjuts och att Gotlandstillägget behållstills vidare. Detta innebär att företagandet på blir lidande,eftersom fasta spelregler är en oundgänglig förutsättning för attnäringslivet skall kunna verka och utvecklas.4. Färjetrafik till (punkt 38)av ().Gotland har, precis som resten av landet, rätt till en långsiktigt hållbartransportförsörjning i enlighet med de av beslutadetransportpolitiska målen. Staten har här, liksom i resten av landet, detövergripande ansvaret.