bet · GQ01MJU15 · 2003-05-22 00:00:00 — Utskottet avstyrker motion MJ213(kd) i avvaktan på utgången av detta arbete.Miljöföreskrifter, miljöprövning, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) med krav på regler för förenkladmiljöprövning med hänvisning till en pågående utredning. Vidareavstyrker utskottet en motion (v) med en begäran om att regeringenutformar direktiv för en utvärdering av miljöledningssystemen.Slutligen avstyrker utskottet ett yrkande (c) med anknytning tillsanering av förorenade områden med hänvisning till tidigareställningstagande i frågan. Jämför reservationerna 9 (v) och 10 (c).MotionernaI motion MJ229 (mp) efterlyser motionärerna en förenklad miljöprövningför tillfälligt tillstånd att rena förorenad jord på plats.Motionärerna anför att processen för tillståndsgivning i stort sett ärdensamma vid sanering av förorenade jordmassor på plats som om debehandlas först efter bortfrakt. Det bästa alternativet urmiljösynpunkt är enligt motionärerna att behandla materialet på plats,varför tillståndsgivningen för lokal rening bör underlättas.Riksdagen bör enligt motion MJ384 (v) begära att regeringen utformardirektiv för en utvärdering av miljöledningssystemen inom myndigheter.Motionärerna framhåller att miljöledningssystem är viktiga verktyg förbåde myndigheter och företag. Det är därför viktigt att regeringenutvärderar hur väl dessa är satta i förhållande till miljöbalken.Enligt motionärerna finns det också behov av att utvärderamiljöledningssystemens effekt inom den offentliga sektorn och hurmedlen hanterats.Det är viktigt att staten sanerar de markområden som statligaverksamheter förorenat anförs det i motion MJ428 (c) yrkande 35.Staten har enligt motionärerna ett stort ansvar för att miljöbalkensintentioner infrias. För att sätta press på privata verksamhetsutövaresom förorenat markområden är det av stor vikt att staten föregår medgott exempel.Utskottets övervägandenI gav regeringen i uppdrag att utarbetaförslag till nya delmål för sanering och efterbehandling till år 2010för att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall uppnås. Som underlagför uppdraget skall resultaten av genomförda kart- och arkivstudier,riskklassificeringar, undersökningar, utredningar samt erfarenheter avgenomförda efterbehandlingsåtgärder användas. Delmålet skall beaktainsatser med statlig liksom privat finansiering. I uppdraget ingår attge förslag till nya eller förändrade styrmedel som, enligt verketsbedömning, kan behövas för att uppnå delmålen. I redovisningen skalläven ingå förslag till åtgärder för att stimulera efterbehandling iprivat regi. Uppdraget skall redovisas senast den 15 augusti 2003.Utskottet kan instämma i vikten av de frågor som tas upp i motionMJ229 (mp). Emellertid anser utskottet att Naturvårdsverketsredovisning bör avvaktas innan vidtar några åtgärder medanledning av frågan. Utskottet avstyrker därför motionen.Miljöbalkskommittén har redovisat att frågor som gäller tillsyn vidföretag med miljöledningssystem huvudsakligen har utretts genom enenkät till samtliga länsstyrelser och kommunala miljönämnder och genomfördjupade brevfrågor till olika myndigheter, certifieringsorgan,organisationer och verksamhetsutövare (2002:50). Kommittén hardragit slutsatsen att miljöledningssystemen ISO 14001 och EMAS gerpositiva effekter på miljöarbetet i företagen, men att sådana effekterockså kan nås på andra sätt. Kommittén har också funnit att behovet avinsatser från tillsynsmyndigheterna inte är mindre vid företag medmiljöledningssystem än vid andra företag. Det är enligt kommittén intetroligt att insatserna med nuvarande resurser hos myndigheterna kommeratt kunna minska i någon större omfattning på , men däremotatt tillsynens innehåll kan ändras beroende på om ett företag harmiljöledningssystem eller inte. Utskottet är inte berett att föreslånågra sådana åtgärder som föreslås i motion MJ384 (v). Motionenavstyrks.Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär i ett generationsperspektivatt förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. Eftersomdet är efterbehandlingsprojekten som ger ökad kunskap och för teknikenframåt är det angeläget att ett antal av de förorenade områden sominnebär mycket stor risk eller stor risk för människors hälsa ochmiljön tas om hand på ett tidigt stadium. I propositionen Svenskamiljömål - delmål och åtgärdsstrategier (2000/01:130) uttryckerregeringen ambitionen att minst 100 sådana områden skall ha undersöktsoch arbete ha påbörjats och att av dessa minst hälften skallvara åtgärdade senast vid utgången av . Ett systematisktinventeringsarbete i statlig regi har pågått för attkartlägga förorenade områden. Avsikten med inventeringarna är bl.a.att översiktligt identifiera och kvantifiera de hälso- och miljöriskersom ett förorenat område kan ge upphov till, att utgöra grund förprioriteringar och beslut om fortsatta undersökningar ochefterbehandlingsåtgärder, att ge en överblick över problemetsomfattning i landet samt att ge underlag för bedömning av behovet avrestriktioner för markanvändning enligt bestämmelser ommiljöriskområden. Utskottet uttalade redan vid behandlingen avpropositionen Svenska miljömål att inriktningen av saneringsarbetetmåste ha sin grund i vad som framkommer bl.a. vid dessa inventeringar(bet. 2001/02:MJU3, s. 50). Utskottets uppfattning kvarstår varförutskottet avstyrker motion MJ428 (c) yrkande 35.Äganderättsliga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker åtta motionsyrkanden (m, c) med krav på olikaersättningsregler vid intrång i äganderätten m.m. Utskottet hänvisartill vad utskottet tidigare anfört i frågan. Jämför reservation 11 (m,kd, c).MotionernaFrågor om äganderätt och ersättning har föranlett en rad motioner. Detanförs i motion MJ317 (c) att för samtliga skyddsformer gäller attersättningen till markägaren betalas ut som engångsersättning. Dettakan enligt motionärerna vara mycket störande för skogsägarenslångsiktiga planering. Motionärerna föreslår därför att skogsägarenskall kunna välja mellan engångsutbetalning eller löpande ersättning.I motion MJ355 (c) yrkande 2 framhålls behovet av klara och tydligaersättningsregler. Ersättningsreglerna måste enligt motionärerna varaklara och tydliga och kompensation skall utbetalas för begränsningarav pågående markanvändning som är att betrakta som mer änbagatellartade. Enligt motion MJ428 (c) bör i första hand statligt ägdskog avsättas till reservat när likvärdiga skyddsvärden finns atttillgå i statlig ägo. Motionärerna påpekar att bildandet av Sveaskoghar ökat möjligheterna att erbjuda ersättningsmark och ävenutförsäljning av skogsmark till enskilda (yrkande 16). Vidareefterlyser motionärerna regler för obligatoriska samråd mellanmyndigheter och markägare vid inventering av markområden. Motionärernabeskriver att många markägare anser att inventeringarna inför Natura2000 skedde utan att de var medvetna om det samt att det även förekomatt sådana områden inrättades utan markägarnas vetskap (yrkande 17).Motionärerna anför vidare att det privata ägandet inte ifrågasättsfrån så många håll men att det finns många krafter som vill urholkadet. Ett tydligt exempel på detta är viljan att försvaga dengrundlagsstadgade rätten till ersättning vid ingrepp. Det är enabsolut nödvändighet att markägare ges full ersättning när skogsmarkav olika anledningar tas ur produktion och omvandlas till reservat ochliknande (yrkande 18). Enligt motion MJ355 (c) yrkande 1 fåräganderättens innehåll inte urholkas utan måste respekteras. Omintrång ändå måste göras skall den grundläggande principen vara attmarkägaren skall ha full ersättning. Stor hänsyn måste tas till denenskilda äganderätten vid tillämpning av lagstiftningen hävdas det imotion MJ268 (m) yrkande 7. Motionärerna vill understryka vikten avsamråd och information till enskilda markägare i ett tidigt skede ochdå redan vid inventeringen av intressanta områden. Andra tillfällendär markägarintresset måste respekteras är undersökningar enligtminerallagen. I motion N269 (m) yrkande 6 betonas också vikten aversättning vid inskränkning av ägande- och förfoganderätten.Motionärerna anser att respekten för äganderätten inte nog kanbetonas. Det är bl.a. ett absolut krav att kontakt tas med markägarenföre inventering samt att vederbörande bereds tillfälle att närvaravid fältarbetet. Tiden från inventering till fastställande måsteminimeras och markägaren skall kompenseras för intrånget.Utskottets övervägandenUtskottet underströk i samband med behandlingen av regeringensskrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173, bet.2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316) vikten av lokala dialoger och om attpå ett tidigt stadium förankra naturvården bättre hos alla berördaaktörer inklusive brukare. Utskottet ansåg i likhet med regeringen attarbetsformerna vid genomförande av områdesskydd måste utvecklas ochatt processen bör präglas av öppenhet, lokal dialog och deltagande.Informationsutbyte bör ske mycket tidigt och kontinuerligt genom helaprocessen, och ett utåtriktat arbetssätt bör eftersträvas vidgenomförandet. Det är viktigt att undvika att naturvården, inklusiveområdesskydd, upplevs som olika former av hinder och förbud. I dettasammanhang lyfte regeringen fram det utvecklingsarbete somSkogsstyrelsen bedriver i samarbete med och berördalänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser beträffande s.k.landskogsekologiska kärnområden. Samtliga typer av områdesskyddkombineras här med ett aktivt brukande av övrig skogsmark med en grönskogsbruksplan som grund. Arbetet sker i samarbete mellan några tiotalfastigheter och med stor öppenhet. Vad det är som skall bevaras böralltid vara tydligt formulerat och kommunicerat. Delaktighet ochsamsyn kring målen för bevarandet är en avgörande förutsättning förden långsiktiga framgången med områdesskyddet. Förslag tillreservatsbeslut med tillhörande skötselplaner bör utvecklas i närasamråd med berörda intressenter. I skrivelsen redogör regeringen ocksåför det arbete med naturvårdsavtal som skogsvårdsorganisationen harutfört . I strävan att nå miljömålet kanavtalen ses som ett nytt arbetssätt och som ett komplement till främstnaturreservat, biotopskyddsområden och generell naturhänsyn vid allaskogsbruksåtgärder. Begreppet naturvårdsavtal avser sådana avtal somträffas mellan staten genom och skogsägaren isyfte att bevara och utveckla ett områdes naturvärden.Naturvårdsavtalen grundar sig inte på några speciellaförfattningsbestämmelser utan är avtal som ingås mellan två i principlikställda parter. Avtalet tecknas , mestadels , ochskogsägaren får en ersättning som delvis täcker värdet av vad denneavstår. Avtal kan träffas med både fysiska och juridiska personer.Utskottets uppfattning kvarstår om vikten av att arbetsformerna vidgenomförande av områdesskydd utvecklas. Inriktningen måste vara enökad öppenhet och dialog samt god information tidigt i processen. Detär enligt utskottet dessutom av stor vikt att samverkan utvecklasmellan människor som lever i eller nära områden som avses skyddas,liksom med andra intressenter. Utskottet ställer sig emellertidtveksamt till ett införande av ett formellt krav på samråd i detarbete som avser insamling av kunskaper om landskapet, eftersom ettsådant krav skulle kunna medföra att inget kunskapsinhämtade om ettmarkområde alls skulle kunna ske utan att samråd skett med markägaren.När informationen är insamlad bör den dock vara tillgänglig för såvälmarkägare som andra. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ268 (m) yrkande 7, MJ317 (c), MJ355 (c)yrkandena 1 och 2, MJ428 (c) yrkandena 16-18 samt N269 (m) yrkande 6.Allemansrättsliga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker sex motionsyrkanden (s, m, kd, c) omallemansrätten och kommersiell verksamhet med hänvisning till vadutskottet tidigare anfört i frågan. Jämför reservation 12 (m, kd, c).MotionernaEtt antal motioner tar upp allemansrätten ur olika aspekter. I motionMJ268 (m) yrkande 8 framställs krav på att kommersiell verksamhet påannans mark inte skall få förekomma utan markägarens tillstånd. MotionMJ205 (c) behandlar gränsdragningen mellan normalt utnyttjande avallemansrätten och kommersiellt utnyttjande av densamma. Enligtmotionen bör regeringen låta utreda hur det i lagen kan tydliggörasatt allemansrätten tillkommer den enskilde och att kommersielltutnyttjande av mark i viss omfattning måste föregås avöverenskommelser med berörda markägare. Enligt motion MJ355 (c)yrkande 3 bör en förutsättning för organiserat friluftsliv ikommersiellt syfte vara att ett avtal slutits med markägarna. I motionN345 (c) yrkande 22 framförs krav på att regeringen tar initiativ tillatt förhindra missbruket av allemansrätten i kommersiellt bruk för atti stället skapa förutsättningar för markägaren och det lokalanäringslivet att utveckla verksamheten efter de lokalaförutsättningarna. anser i motion N391 (kd) yrkande11 att kommersiell verksamhet på annans mark inte skall få ske utanägarens samtycke och skrivna avtal med markägaren. Motion MJ237 (s)behandlar frågan om ett förtydligande av allemansrätten.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare uttalat att allemansrätten är en sedvanerättsom bör ligga fast och som bör värnas som det är av störstabetydelse att respekten för allemansrättens gränser alltid visas ochatt de skyldigheter som följer med rättigheterna iakttas (skr.2001/02:173 En samlad naturvårdspolitik, bet. 2001/02:MJU24, rskr.2001/02:316). Utskottet är väl medvetet om att ett felaktigt ellerovarsamt nyttjande av allemansrätten leder till konflikter medmarkägarna. Sådana konflikter bör alltid förebyggas. Goda vanor måstegrundläggas tidigt i skola och förskola. Också en god planering förfriluftsliv kan hjälpa till att vidmakthålla respekt och förståelseför allemansrätten. Allemansrätten har under de senaste årtiondenadelvis fått ändrade förutsättningar genom den ökade motoriseringenrespektive kommersialiseringen av friluftslivet. Urbanisering ochändrade fritidsvanor har gjort att aktiviteterna i naturen, såväl tillkaraktär som till omfattning, ser annorlunda ut . Dettaunderstryker ytterligare vikten av kunskap om allemansrätten och engod planering för friluftsliv, där inte minst markägarna involveras.Upplevelseturism i olika former tenderar att öka. För såväl offentligsom privat mark bör stor vikt läggas vid kontakt och, samråd medmarkägaren och, i relevanta fall, fiskevattenägaren innan kommersiellverksamhet påbörjas. Ett kommersiellt turistiskt nyttjande kan ge bådeincitament och ekonomi för naturvård som de upplevelser somnaturturismen förmedlar kan medföra ökad förståelse för och kunskap omnaturvård. Detta gäller i synnerhet om turistföretagen ochturistprodukterna har en god lokal förankring. Vid samråd och prövningbör generellt prioritet ges åt de turistaktiviteter som medför minstmiljöpåverkan. Utskottet ansåg vid behandlingen av regeringensskrivelse att de bedömningar regeringen gjorde innebär att de olikaintressekonflikter som kan uppstå på ett verksamt sätt skulle kunnamötas. Utskottets uppfattning kvarstår, och därmed avstyrks motionernaMJ205 (c), MJ237 (s), MJ268 (m) yrkande 8, MJ355 (c) yrkande 3, N345(c) yrkande 22 och N391 (kd) yrkande 11 i den mån de inte ärtillgodosedda med det anförda.Övriga lagstiftningsfrågor och administrativa frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) med krav på ändringar ivattenskoterförordningen (1993:1053) såsom tillgodosedd med detreformarbete som pågår. Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande(kd) med krav på grushushållningsplaner. Utskottet hänvisar till detarbete som pågår med att införliva EG:s ramdirektiv för vatten.Härutöver avstyrker utskottet ett motionsförslag (c) om att SMHIkostnadsfritt skall tillhandahålla vissa väderdata, en motion (s) omatt förlägga en planerad myndighet till samt ett förslag (v) omatt tillsätta en särskild utredare för att utröna effekterna avflygbesprutning. Slutligen avstyrker utskottet ett motionsyrkande (fp)om att regeringen skall tillsätta en hållbarhetskommission medhänvisning till vad det sammansatta utrikes-, miljö- ochjordbruksutskottet anfört i frågan. Jämför reservationerna 13 (fp, kd,c, mp) och 14 (kd).MotionernaEnligt motion MJ308 (mp) bör vattenskoterförordningen ses över så attdefinitionen av vattenskoter blir entydig (yrkande 1). Vidare ansermotionärerna att regeringen skall verka i EU för rätten att bibehållade svenska regleringarna av vattenskotertrafik (yrkande 2). Till grundför yrkandena anför motionärerna att enligt vattenskoterförordningenkräver användandet visserligen särskilt tillstånd från ,men att en vattenskoteråkare frikändes i ettdomstolsavgörande, eftersom domstolen inte ansåg det självklart atthan brukat en vattenskoter enligt definitionen i förordningen. Det ärenligt motionärerna viktigt att regleringen ses över så attdefinitionen blir entydig.I motion MJ432 (kd) yrkande 7 påpekas att eftersom två tredjedelar avvårt grundvatten är beroende av grusåsar bör regeringen verka för attdet upprättas grushushållningsplaner såväl regionalt som nationellt.Motion MJ433 (c) tar upp kravet på att skall ges ett uttryckligtuppdrag att utan dröjsmål och utan kostnad via Internet tillhandahållasådana observationer och data som kan vara av betydelse för denenskilde medborgaren som underlag för dennes beslut om skydd motväderrelaterade skador.Enligt motion MJ379 (s) bör den myndighet som skall ersättaExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi () och som skallsyssla med miljöstudier förläggas i Umeå.Enligt motion MJ385 (v) bör en särskild utredare tillsättas för attutröna effekterna av flygbesprutning, punktbekämpningar medbekämpningsmedel samt utvärdera Miljöskadefondens verksamhet.Slutligen bör regeringen enligt motion MJ315 (fp) yrkande 1 tillsättaen hållbarhetskommission med uppgift att se över vilkaeffektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk,styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras. Kommissionensuppgift skall vara att i samråd med näringsliv och opinionsbildandeorganisationer finna former för hur man skall integrera strävandenaefter en hållbar utveckling och hur man bäst organiserar samhälletsbehov av utvecklingsinsatser inom detta område.Utskottets övervägandenUtskottet har erfarit att det inom pågår en översynav definitionen av begreppet vattenskoter i vattenskoterförordningensåsom efterlyses i motion MJ308 (mp) yrkandena 1 och 2. Översynengrundar sig på ett förslag från vilket harremissbehandlats och kommer att bli föremål för beslut under våren.Enligt bedömning kommer definitionen att bli såentydig som förespråkas i motionen. När det gäller de nationellareglerna för vattenskotertrafik vill utskottet hänvisa till att EG-rätten inte torde påverka rätten att bibehållavattenskoterförordningen. Utskottet har erfarit att frågan iinformellt sammanhang har ventilerats med kommissionen. Anledningentill denna bedömning är att vattenskoterförordningen innebär förbudför användande, vilket är ett område som inte är harmoniserat inom EU.Sverige har därför rätt att utfärda inskränkningar av denna artförutsatt att förbudet inte förenas med tekniska krav som i praktikenblir produktkrav. Motionen är därmed tillgodosedd och avstyrks.Utskottet instämmer till stor del i vad som anförs i motion MJ432 (kd)yrkande 7 om behovet av grushushållningsplaner och om att tillgångenpå grundvatten till viss del är beroende av grusåsar. Ett omfattandearbete pågår när det gäller förberedelser för genomförandet avramdirektivet för vatten. Insikten om grundvattenförekomsternas värdekan göra det lättare för vattenförsörjningens huvudmän (oftastkommunerna) att göra riktiga bedömningar vid intressekonflikter,speciellt i planeringssammanhang. Utskottet anser att grundvattnetutgör en långsiktigt mycket viktig del av landets resurser, vilketinnebär att grundvattenbildningen måste kunna kvantifieras samtidigtsom grundvattnets kvalitet måste garanteras. Regeringen anger ibudgetpropositionen för (prop. 2002/03:1 volym 11 utg.omr. 20)att det pågående inledande arbetet för att nå miljökvalitetsmåletGrundvatten av god kvalitet till stor del består av kunskapsinsamlingom grundvattnets produktion, kvantitet och kvalitet i förhållande tillbehovet, samt utveckling av metoder och styrmedel för att säkerställaen hållbar grundvattenhantering. Berörda myndigheter arbetar med attutveckla en . Det framgår att regeringen bedömer attfrågorna bör behandlas i samband med genomförandet av ramdirektivetför vatten och en ny svensk vattenadministration. Utskottet anser föregen del att detta arbete inte bör föregripas genom att nuuttalar sig i frågan. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motioneni berörd del.SMHI:s verksamhet regleras i förordningen (1996:280) med instruktionför . Institutetskall kostnadsfritt tillhandahålla grundläggande väderobservationer.Dessa finns bl.a. utlagda på hemsida. För specialprognoser kanmyndigheten ta ut avgift som skall täcka kostnader i verksamheten.Denna uppdragsverksamhet och affärsverksamhet finansieras med dessaavgifter. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på enhelt eller delvis konkurrensutsatt marknad. På Institutets hemsidaanges ett flertal olika vädertjänster på affärsmässig basis. En sådan,Bizmet , erbjuder och levererar branschanpassad väderinformationför bl.a. . Målgruppen för detta besluts- och modellunderlag ärenskilda jordbrukare, serviceorganisationer, institutioner(växtrådgivning m.m.), skogsbruk och torvproducenter. Denbranschanpassade väderinformationen innehåller både uppmätta väderdataoch prognoser i olika former, allt från närmaste timmen upp till 10dygn. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion MJ433(c).När det gäller motion MJ379 (s) vill utskottet hänvisa till degällande principerna för utlokalisering av statliga myndigheter.Utgångspunkten är att kan förvänta sig att regeringenunderställer ärenden om lokalisering av statlig verksamhet som är avstörre vikt eller på annat sätt av principiellt intresse förriksdagens bedömning och beslut. Självklart föreligger alltidmöjligheten för utskott och riksdag att göra bedömningen att det intefinns skäl att ta ställning i ett lokaliseringsärende. Utskottet äremellertid inte berett att föreslå några åtgärder medanledning av motionen.När det gäller kraven på en särskild utredare för att utrönaeffekterna av flygbesprutning som framförs i motion MJ385 (v) villutskottet anföra följande. regleras frågor ombekämpningsmedel i 14 kap. . Förbudet mot spridning avkemiska och biologiska bekämpningsmedel från luftfartyg finns i 14kap. Den som bedriver eller låter bedriva en verksamhet iegenskap av fastighetsägare kan bli skadeståndsskyldig för skador somverksamhet på en fastighet kan ha orsakat i sin omgivning. Dennamöjlighet har funnits . Bestämmelserna finns nu i 32 kap.miljöbalken. I motionen efterfrågas en utvärdering avMiljöskadefondens verksamhet. Motionärerna torde härmed avsemiljöskadeförsäkringen som regleras i 33 kap. . Enligtreglerna betalas ersättning för personskada bl.a. när rätten tillskadestånd enligt 32 kap. är preskriberad eller om detinte kan utredas vem som är ansvarig för skadan. Den som vill krävaersättning för en skada måste anmäla skadan eller begära ersättninginom från det att skadan inträffade. Frågan om en sådanförsäkring som ett alternativ till en fondlösning behandlades avMiljöskadefondsutredningen i betänkandet Miljöskadefond (SOU 1987:1).Regeringen fann i prop. 1987/88:85 att försäkringslösningen gavfördelar framför fondlösningen främst när det gällde finansiering,skadereglering och administration. I Miljöskadeförsäkringensbetänkande Miljöskadeförsäkringen (SOU 1993:78)redovisades en utvärdering av miljöskadeförsäkringen och detförordades att de gällande formerna för försäkringen skulle behållas.Förslag till ändring av vissa villkor lämnades dock och dessa hargenomförts. Utskottet har erfarit att det inom EU pågårett arbete om nya gemensamma regler för miljöskadeansvar. Även omdetta arbete ännu inte färdigförhandlats är det inte troligt att dessabestämmelser kommer att kunna tillämpas retroaktivt.