bet · GQ01SOU9 · 2003-03-13 00:00:00 — Kommunerna skall vidareinrätta särskilda boendeformer för service ochomvårdnad för äldre människor med behov av särskiltstöd. Utskottet erinrar om att vid fleratillfällen har beslutat om stöd för ny- ochombyggnad av äldrebostäder för att påskyndautbyggnaden. Inom den ordinarie bostadsmarknaden harunder seniorboende blivit allt vanligare.Härmed avses vanliga bostäder för äldre (vanligenöver ) som inte förmedlas efter behovsprövningoch biståndsbeslut. Utskottet utgår också ifrån attäldreberedningen Senior 2005 bevakar frågan. Någotinitiativ från med anledning av motionernaSo266 (kd), So310 (c) och So460 (kd) yrkande 13behövs inte. Motionerna avstyrks.Med anledning av motionerna So10 (m) yrkande 2 ochSo239 (m) yrkande 3 vill utskottet understryka attenligt 2 kap. 3 § socialtjänstlagen får en äldreperson med behov av omfattande vård- ochomsorgsinsatser som önskar flytta till annan kommunansöka om behövliga insatser. En sådan ansökan skallbehandlas som om den enskilde vore bosatt iinflyttningskommunen. Den enskilde har enligt 16kap. 3 § samma lag rätt att överklagabiståndsbeslutet. Motionsyrkandena är därmedtillgodosedda.Entreprenader och köp av platser i enskild regiinom äldreomsorgen har expanderat kraftigt under desenaste tio åren. och följer på olika sätt utvecklingeninom området. Utskottet erinrar om att sammakvalitetskrav gäller oavsett formen förverksamheten. Utskottet anser inte att någotinitiativ från sida behövs med anledningav motionerna So12 (v) yrkande 1, So404 (v) yrkande3 och So408 (v) yrkande 13.Vad gäller tillgängligheten till samhälleligservice m.m. konstaterar utskottet att ett aktivtarbete pågår inom ramen för den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken med att görasamhällelig service tillgänglig för alla medborgare.I handlingsplanen anförs att konceptet "Design föralla" bör genomsyra statens arbete inom arkitektur,formgivning och design. "Design för alla" innebäratt produkter, bruksföremål, byggnader, IT-produkter, inomhus- och utomhusmiljöer samt tjänsterbör vara tillgängliga och användbara för allamänniskor så långt detta över huvud taget ärmöjligt. Detta leder till ett minskat behov avsärlösningar. Motionerna So408 (v) yrkande 5 ochSo460 (kd) yrkande 15 får därmed anses åtminstonedelvis tillgodosedda.Kvalitetsarbete i äldreomsorgen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med bifall till Riksdagensrevisorers förslag i punkt 4 om att stärkaSocialstyrelsens normerande roll och medavslag på en motion om normerande uppdrag somsin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört. bör avslåmotioner om minimikrav, kvalitetsgaranti m.m.och om kvaliteten i de medicinska insatsernasamt om uppsökande verksamhet. Utskottethänvisar till pågående arbete på området.Riksdagen bör även avslå motioner omvårdgaranti och om ett hälsa.Jämför reservationerna 15 (fp), 16 (v, mp),17 (kd), 18 (m), 19 (fp), 20 (kd), 21 (m), 22(m, fp, kd, c) och 23 (m).Riksdagens revisorers förslagRevisorerna föreslår att tillkännager förregeringen vad revisorerna anfört i avsnitt 4.2.4 omatt stärka normerande roll.Revisorerna anför att ansvaret för de av revisorernakonstaterade bristerna med beslut och verkställighetinom äldreomsorgen i första hand vilar på deansvariga huvudmännen. Men det finns också enansvarsfördelning mellan staten och kommunerna.Revisorerna anser att gjort enalltför snäv tolkning av sitt redan snävanormeringsmandat. Kommunerna har därmed lämnats utanvägledning för sina biståndsbeslut. haräven tillsynen, såväl inom länsstyrelserna somnationellt inom , inte hellertillräckligt haft norm och vägledning för sintillsyn. harSocialstyrelsen fått vidgad rätt att ge utföreskrifter enligt socialtjänstlagen. Revisorernaser det som väsentligt att regeringen aktivt följerupp att detta vidgade mandat leder till attäldreomsorgens nationella mål förs ut och följs upp.MotionernaI motion So19 av m.fl. (m)begärs tillkännagivanden om vad i motionen anförs omatt förbättra läkarstödet (yrkande 2), om att enverklig vårdgaranti införs (yrkande 6), om attstärka primärvården (yrkande 7), om att ett institutför medicin och hälsa inrättas (yrkande 11) och ombetydelsen av uppsökande verksamhet (yrkande 14).Fortfarande finns det många äldre som inte får sinamedicinska behov tillgodosedda vare sig de bor isärskilt boende eller i eget boende, anförmotionärerna. För att öka tillgängligheten tillhälso- och sjukvården och för att kunna ge vård itid menar motionärerna att en garanti för vård måsteinföras. (Vårdgarantin har närmare redovisats iModeraternas budgetmotion.) Motionärerna anser attkompetens inom framför allt psykiatri och geriatrikbör tillföras primärvården. Vidare anser de attomvårdnaden är särskilt eftersatt när det gällerpsykiska störningar hos äldre. Undersökningar visaratt primärvården helt enkelt inte hittar patientermed depressioner. Många äldre har följaktligen ettdolt psykiatriskt vårdbehov. har i sinbudgetmotion föreslagit ett särskilt stimulansbidragtill uppsökande verksamhet inom psykiatrin för attbättre tillgodose behoven. För att kunna ligga i denmedicinska och biomedicinska forskningsfronten villmotionärerna skapa ett nationellt institut förmedicin och hälsa. Målsättningen skall vara attsammanföra olika kategorier av ämneskunnande för attmöjliggöra nytt vetande och kunskap som inte ärmöjlig att erhålla inom varje vetenskapsområde försig.I motion So18 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om skärpt lagstiftning motdiskriminering av äldre vid prioritering inom vårdoch omsorg (yrkande 12). Det behöver införas enskärpt lagstiftning mot diskriminering av äldre vidbl.a. Det är behovet som skallavgöra tid och omfattning avrehabiliteringsinsatserna, anför motionärerna. Devill också ha tillkännagivanden om samverkansavtalför läkarmedverkan i äldrevården (yrkande 6) och omfelanvändning av läkemedel i vården av äldre(yrkande 13). Motionärerna anser att det måstefinnas en medicinskt ansvarig läkare till varjeäldreboende. Läkaren skall ha ansvar för att deäldre som bor där får god medicinsk vård. Han skallockså vara ett stöd för personalen. Det behövs ävenregelbundna läkemedelsronder i äldrevården.Målsättningen måste vara rätt läkemedel, till rättpatient, på rätt indikation, i rätt dosering, underrätt behandlingstid och i rätt administreringsform,anför de. Vidare begärs tillkännagivande omanvändningen av framtida statliga stimulansbidragför omsorgsgarantier, äldreombudsmän ochäldrevårdscentrum (yrkande 5). Motionärerna anföratt en omsorgsgaranti behövs för attkvalitetssäkra en rad olika delar av vården. Attvara uppmärksam på avsteg från omsorgsgarantin skallvara en av uppgifterna för en kommunaläldreombudsman. skall också varaden instans dit de äldre och deras anhöriga kanvända sig med frågor och klagomål. En väl fungerandeäldrevård behöver också stöd av specialister. Dessabör samlas i ett äldrevårdscentrum (ÄVC) som skapasgenom samarbete mellan en eller fler kommuner. Härskall finnas tillgång till bl.a. geriatriker ochspecialister i äldrepsykiatri och reumatologi samtett rehabiliteringsteam. De statliga stimulansbidragsom bör ges till kommunerna för fortsatt utvecklingav anhörigstödet bör också användas för attunderlätta införandet av omsorgsgarantier,äldreombudsmän och äldrevårdscentrum. Uppbyggnadenav äldrevårdscentrum bör också tas upp i de årligaöverläggningarna och avtalen medLandstingsförbundet, anför motionärerna.Också i motion So358 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om skärpt lagstiftning motdiskriminering av äldre vid prioriteringar inom vårdoch omsorg (yrkande 10).I motion So509 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om behovet av en värdighetsgaranti(yrkande 14). Motionärerna anför att de vill lyftafram kvalitetskraven genom att skapa envärdighetsgaranti. Garantin skall omfatta såvälmedicinsk kvalitet som omvårdnadskvalitet, bl.a.skall det finans en läkare knuten till varjeäldreboende. Anser en vårdtagare eller anhörig attverksamheten inte infriar de krav somvärdighetsgarantin anger skall man kunna vända sigtill en instans för klagomål.I motion So460 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs ombeaktande av den psykosociala aspekten i äldrevården(yrkande 6). Motionärerna anför att gruppen äldremed psykiatriska besvär ofta avvisas i primärvårdoch psykiatri. Inom den kommunala äldreomsorgenfinns sällan kompetens att hantera dessa problem.Därför bör det inrättas en seniormottagning däräldre kan få rådgivning, samtalsstöd ochpsykoterapi. Motionärerna begär ocksåtillkännagivande om behovet av en trygghetsgaranti(yrkande 9). Trygghetsgarantin skall bestå av tredelar; en vårdgaranti som garanterar tillgänglighet,en värdighetsgaranti som garanterar ett värdigtbemötande och en boende- och hjälpmedelsgaranti därrätten till stöd och service ingår.I motion So12 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att regeringen bör geSocialstyrelsen i uppdrag att utforma minimikrav förkvaliteten i samt nationella kvalitetskriterier föräldreomsorgen (yrkande 3). Motionärerna anför att enlägsta acceptabel norm i form av minimikrav förkvalitet och tydliggörande av kvalitetsindikatorerförutom att öka kvaliteten för den enskilde ävenskulle bidra till en säkrare planering ochuppföljning av äldreomsorgen och ökad jämlikhet iinsatserna över landet. Det bör även fastställaskriterier för en nationell uppföljning av kvaliteteninom äldreomsorgen som möjliggör jämförelser övertid, geografiska skillnader och mellan olikadriftsformer. Motionärerna begär vidaretillkännagivande om ett förtydligat normerandeuppdrag till vad gäller klass- ochkönsperspektiv samt etniskt perspektiv iäldreomsorgen (yrkande 4).I motion So408 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden dels om behovet av nationella dataom brukartillfredsställelse (yrkande 1), dels omkartläggning av personaltätheten inom äldreomsorgenpå nationell nivå (yrkande 2) och dels om minimikravoch kvalitetsindikatorer för äldreomsorgen (yrkande4). Motionärerna anför att bör ges iuppdrag att utveckla ett system för data som kanutgöra underlag för förbättringar inomäldreomsorgen. Vidare finns det ett behov avkartläggning över personaltätheten och kompetenseninom äldreomsorgen på nationell nivå som kan utgöraunderlag för fastställande av en norm föräldreomsorgen. Slutligen bör ges iuppdrag att utforma minimikrav ochkvalitetsindikatorer för äldreomsorgen.Regeringens skrivelseI skrivelsen hänvisar regeringen till att en nybestämmelse infördes i socialtjänstlagen(2001:453, SoL) med innebörden att kvaliteten iverksamheten systematiskt och fortlöpande skallutvecklas och säkras. Som vägledning till kommunernahar utfärdat föreskrifter ochallmänna råd om kvalitetssystem inom omsorgerna omäldre och funktionshindrade. De flesta kommuner ärmycket engagerade i att utveckla kvaliteten inomvården och omsorgen om äldre men de har kommit olikalångt i sitt utvecklingsarbete.Regeringen understryker att det är önskvärt attkommunerna prioriterar arbetet med att utvecklametoder för kvalitetsbedömningar. För vårdtagare ochanhöriga är bemötande, flexibilitet och engagemangcentralt för upplevelse av kvalitet. För personalenhandlar det t.ex. om hur man mår på arbetet,trivsel, tid för pauser, möjlighet till handledningoch medbestämmande. Det är av stor vikt att dessaaspekter tas till vara vid sidan av detkvalitetssäkringsarbete som utgår från mätbarakriterier.Vidare redovisas att de flesta kommuner () har genomförtnågon form av brukarundersökning. Socialstyrelsenhar utarbetat en handbok inomvård och omsorg för äldre som ett stöd förkommunerna i detta arbete.Brister i samverkan mellan kommuner och landstinghar funnits såväl före som efter ädelreformensgenomförande, vilket i vissa fall lett tillkvalitetsbrister, försämrad kontinuitet i samhälletsinsatser och därmed också otrygghet för berördapersoner. Regeringen har tillfört resurser för attöka den medicinska kompetensen och tillgången påläkare samt också att förbättra samverkan mellanhuvudmännen.Regeringen har lämnat enproposition till med förslag att kommuneroch landsting får möjlighet att inrätta en gemensamt fullgöra uppgifter på vård-och omsorgsområdet. Syftet är främst att underlättaen gemensam finansiering och prioritering mellanparterna. Genom denna möjlighet kommer det attfinnas förutsättningar att inrätta lokala s.k.äldreombudsmän eller liknande funktion inom vård ochomsorg, vars funktion kan vara att följa uppenskilda ärenden, hantering av klagomål,informationsspridning, enskild vägledning m.m. Ipropositionen föreslås ändringar i lagen (1990:104)om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- ochsjukvård (betalningsansvarslagen). Förslaget innebärhuvudsakligen att kommunerna blirbetalningsansvariga för en utskrivningsklar patientförst sedan en vårdplan upprättats.För många äldre som bor i särskilda boendeformerär det svårt att själva svara för hanteringen av deläkemedel som de behöver. Det har lett till att mani många boendeformer har inrättat särskildaläkemedelsförråd där de boendes läkemedel förvaras.Ett annat problem är att en stor mängd läkemedelkasseras då äldres sjukdomsbild förändras, vilketkräver fortlöpande anpassningar avläkemedelsförskrivningarna.Regeringen föreslog i propositionen De nyaläkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63) attlandstingen skulle få möjlighet att efter framställ-ning av en kommun besluta att inrätta ettläkemedelsförråd vid särskilda boendeformer förservice och omvårdnad för äldre. Läkemedlen urförrådet är kostnadsfria för de boende ochlandstingen står för kostnaderna. Även för patienterinom hemsjukvården öppnades möjligheter att fåläkemedel på detta sätt. biföllpropositionen, och ändringarna trädde i kraft den 1oktober 2002.I propositionen Nationell handlingsplan förutveckling av hälso- och sjukvården (prop.1999/2000:149) lade regeringen fram förslag för attförbättra primärvården, äldrevården och psykiatrin.Kommuner och landsting får ettekonomiskt tillskott på närmare 9 miljarder kronorför att förbättra hälso- och sjukvården. Ipropositionen anges bl.a. att äldre skall få enbättre hälso- och sjukvård genom bättre medicinsktomhändertagande. Samverkan mellan olika delar avvården skall bli bättre. Vidare skall äldre medpsykisk ohälsa få ett tidigare och bättre stöd.Det är dock angeläget att komma till rätta med debrister som finns i den kommunala primärvården föratt vården skall fungera på det sätt som varavsikten med ädelreformen. Det innebär enligtregeringen att äldres och funktionshindrades behovav hjälp av läkare, sjuksköterskor, undersköterskoroch rehabiliteringspersonal, liksom tillgång tillden samlade sjukvårdens resurser, måste stärkas.Flera viktiga förändringar i lagstiftningen omhälso- och sjukvård som berör äldre har genomförts,bl.a. rätten att välja fast läkarkontakt inomlandstinget, patientens rätt till individuelltanpassad information om sitt hälsotillstånd och demetoder för undersökning, vård och behandling somfinns.Regeringen anser att de äldres tillgång tillsjukvård samt kvaliteten på vården ochomhändertagandet måste förbättras. Regeringen avseratt fortlöpande följa utvecklingen.Bakgrund, tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade frågor om kvalitetsarbete iäldreomsorgen senast i betänkande 2001/02:SoU12.Utskottet anförde då bl.a. följande (s. 24):Utskottet anser att rehabiliteringen för äldre ärmycket viktig. Den bidrar till en ökadsjälvständighet för den enskilde somden kan minska behovet av fortsatta eller utökadeomvårdnadsinsatser. De insatser som staten,och Svenska Kommunförbundetkommit överens om i utvecklingsavtalet för åren2002-2004 är, enligt utskottets mening, välägnade att höja kvaliteten på såväl medicinskainsatser som omvårdnad och rehabilitering.Utskottet vidhåller att avtalet omutvecklingsinsatser bör resultera i att de sombor i särskilt boende eller har hemsjukvård fåren medicinsk bedömning av läkare när de behöverdet samt konsultation eller hembesök utandröjsmål.Utskottet konstaterar med tillfredsställelseatt och inlett ett gemensamt arbete ommedicinskt färdigbehandlade patienter. Vidare harregeringen aviserat en proposition i denna månadangående samverkan mellan landsting och kommuner.Socialstyrelsen har tagit fram allmänna råd omkvalitetssystem inom omsorgerna om äldre ochhandikappade (SOSFS 1998:8 (S)). I slutrapportenÄldreuppdraget pekar styrelsen på attutvecklingen av kvalitetssystem är en process somtar tid och behöver stöd och att kommunerna nuhar påbörjat denna process. Utskottet anser detangeläget att kommunerna aktivt arbetar vidaremed att utveckla kvalitetssäkringssystem föräldreomsorgen. Utskottet är dock inte berett attföreslå några minimikrav eller fastställa någonomsorgsgaranti.Riksdagen följde utskottet (prot. 2001/02:97).Riksrevisionsverket () har publiceratrapporten och omsorg för äldre - analys avproblem och förslag till statliga åtgärder(Effektivitetsrevisionen 2002:28). Regeringen hartilldelat medel för att granskastatens styrning av hälso- och sjukvården. Rapportenär en del i denna granskning. RRV anser att det ärtvå problem som speciellt tycks drabba den enskilde:att huvudmännen inte lyckas utvecklahemvårdsorganisationer med tillräckligt högmedicinsk kompetens och att huvudmännen inte lyckasutveckla rehabiliteringsverksamhet i optimalomfattning och inriktning utanför sjukhusmiljö, dvs.inom öppenvård och hemvård. RRV föreslår en översynav uppgifts- och ansvarsfördelning inom vård- ochomsorgssystemet med fokus på det kommunala hälso-och sjukvårdsansvaret.Socialminister har med anledning avrapporten uttalat att regeringen avser att tillsättaen särskild utredning som skall se överhuvudmannaskapsfrågan för äldreomsorgen och bl.a.granska frågan om gränssnittet mellan landsting ochkommuner.I 8 kap. 1 § socialtjänstförordningen (2001:937)föreskrivs att får meddelaföreskrifter om insatser inom omsorgen om äldremänniskor eller människor med funktionshinder tillskydd för enskildas liv, personliga säkerhet ellerhälsa enligt 5 kap. 12 § socialtjänstlagen.I regleringsbrevet för avseendeSocialstyrelsen föreskriver regeringen underverksamhetsområde Äldreomsorg att Socialstyrelsenskall utveckla sin normering inom områden där detfinns behov av statlig vägledning.Återrapporteringen bör innehålla redovisning avbehoven av normering och myndighetens åtgärder föratt tillgodose dessa. Särskild vikt bör läggas viduppföljning av vidgade rätt att geut föreskrifter som även gäller verkställighet avsocialtjänstlagen.I och omsorg omäldre 2002 redovisas bl.a. att en utveckling avkvalitetstänkandet pågår på många håll. Lokalt tasindikatorer fram för att belysa exempelvisförekomsten av trycksår, brister inäringstillförsel, överdrivet utnyttjande avläkemedel etc. har inlett ettflerårigt utvecklingsarbete, det s.k.Samspråksprojektet. Avsikten är att utveckla, provaoch utvärdera en metod för lokalverksamhetsuppföljning som ger allsidigare ochtillförlitligare beskrivning av vården och omsorgenom äldre.Socialstyrelsen har till regeringen redovisaterfarenheterna från den uppsökande verksamheten inomramen för den nationella handlingsplanen i rap-porten Förebyggande hembesök. Erfarenheter från 21försök med uppsökande verksamhet bland äldre. Fråganbereds i Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona att kvaliteten inomäldreomsorgen systematiskt och fortlöpande skallutvecklas och säkras. En bestämmelse om detta finnsi 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453).Socialstyrelsen har med stöd av nämnda lag utfärdatföreskrifter och allmänna råd om kvalitetssysteminom omsorgerna om äldre och funktionshindrade.Utskottet delar revisorers bedömningatt har gjort en alltför snävtolkning av sitt redan snäva normeringsmandat.Utskottet anser det angeläget att Socialstyrelsensnormerande roll tydliggörs och stärks. Utskottetnoterar därvid att vissa insatser i denna riktningredan har gjorts. Regeringen har isocialtjänstförordningen (2001:937) fr.o.m. den 1januari 2002 föreskrivit att fårmeddela föreskrifter om insatser inom omsorgen omäldre människor eller människor med funktionshindertill skydd för enskildas liv, personliga säkerheteller hälsa. Vidare har regeringen iregleringsbrevet för tillSocialstyrelsen under politikområde Äldrepolitikföreskrivit att skall utveckla sinnormering inom områden där det finns behov avstatlig vägledning. Styrelsen skall i sinåterrapportering redovisa behoven av normering ochdess åtgärder för att tillgodose dessa. Särskildvikt bör läggas vid vidgade rättatt ge ut föreskrifter som även gällerverkställighet av socialtjänstlagen. Utskottet anserdet väsentligt att regeringen aktivt följer upp attSocialstyrelsens vidgade mandat leder till attäldreomsorgens nationella mål förs ut och följs upp.Vad utskottet nu anfört med bifall till Riksdagensrevisorers förslag 4.2.4 bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion So12 (v)yrkande 4 är delvis tillgodosedd med det anförda.Utskottet anser det angeläget att kommunernaaktivt arbetar vidare med att utvecklakvalitetssäkringssystem för äldreomsorgen.Socialstyrelsen, som på regeringens uppdrag följtupp kommunernas arbete på området, drar ocksåslutsatsen att de flesta kommuner är mycketengagerade i arbetet med att utveckla kvaliteten,men man har kommit olika långt. Utskottet välkomnardärför att tagit initiativ till ettutvecklingsarbete för att utveckla, prova ochutvärdera en metod för lokal verksamhetsuppföljningsom ger allsidigare och tillförlitligare beskrivningav vården och omsorgen om äldre. Utskottet är inteberett att föreslå några minimikrav eller fastställanågon värdighets- eller trygghetsgaranti. MotionernaSo12 (v) yrkande 3, So18 (fp) yrkande 5, So408 (v)yrkandena 1, 2 och 4, So460 (kd) yrkande 9 och So509(kd) yrkande 14 avstyrks.Den nationella handlingsplanen för hälso- ochsjukvården är särskilt inriktad på att förbättraprimärvården, äldrevården och psykiatrin. Utskottetanser att de insatser som staten,och Svenska Kommunförbundetkommit överens om i utvecklingsavtalet för åren2002-2004 är väl ägnade att höja kvaliteten på såvälmedicinska insatser som omvårdnad ochrehabilitering. Samverkan mellan olika delar avvården skall bli bättre, och äldre med psykiskohälsa skall få ett tidigare och bättre stöd. ISocialstyrelsens presenterade lägesrapportVård och omsorg om äldre gör styrelsen bl.a.bedömningen att ansträngningar gjorts och görs föratt etablera en god läkarmedverkan vid särskildaboenden. Jämfört med en tidigare granskning avsamverkansavtal förefaller lokala överenskommelserom läkarmedverkan vid särskilda boenden vara någotvanligare än vad som tidigare är känt.Genom regeringens förslag i propositionen(2002/03:20) om samverkan mellan kommuner ochlandsting inom vård- och omsorgsområdet föreslås numöjlighet till samverkan i gemensam nämnd samtgemensam vårdplanering. Detta ger möjligheter tätare kontakt mellan läkare, patient ochpersoner i såväl särskilda boenden somdagverksamheter. Utskottet erinrar om att detfr.o.m. är möjligt att inrättaläkemedelsförråd vid särskilda boendeformer.Utskottet utgår ifrån att frågan om läkarmedverkan iden kommunala hälso- och sjukvården kommer attutredas inom ramen för en utvärdering av vården ochomsorgen om äldre. Utskottet anser inte att detbehövs något initiativ från sida medanledning av motionerna So18 (fp) yrkandena 6, 12och 13, So19 (m) yrkande 2, So358 (fp) yrkande 10och So460 (kd) yrkande 6. Ävenmotion So19 (m) yrkande 7 avstyrks.Utskottet konstaterar att idecember 2002 lämnat en slutrapport omerfarenheterna från försöken med uppsökandeverksamhet bland äldre. Rapporten bereds iRegeringskansliet. Utskottet anser att den fortsattaberedningen bör avvaktas. Motion So19 (m) yrkande 14avstyrks.I sitt av godkända betänkande2002/03:SoU1 behandlade utskottet senast motionermed förslag om en nationell vårdgaranti. Utskottetsåg positivt på regeringens avsikt att föradiskussioner med om införandetav en vårdgaranti.