bet · GQ01UU8 · 2003-05-15 00:00:00 — FN och vissa multilaterala frågor SammanfattingI detta betänkande behandlas en rad motioner som bl.a. rör , säkerhetsrådet och mänskliga rättighetsfrågor i ettmultilateralt perspektiv. Urvalet har styrts av de motioner somväckts.Utskottet konstaterar att FN bedriver ett centralt arbete för attupprätthålla fred, främja mänskliga rättigheter och hjälpa till vidkatastrofer och konflikter. Organisationen har en särskild roll i detglobala arbetet för utveckling och fattigdomsbekämpning och arbete somär inriktat på att förbättra levnadsförhållandena i världen.Utskottet ställer sig bakom den av regeringen förda politiken på FN-området i de fall som aktualiseras av motionerna. Arbetet för attfrämja respekten för de mänskliga rättigheterna bör enligt utskottetutgöra en integrerad del i all utrikespolitik och i detta betänkandebetonas ansvar i detta avseende.Utskottet kan vidare konstatera att kunde inte FN:sstadga användas som det var tänkt, då låsningar mellan stormakternabl.a. präglade säkerhetsrådets arbete under det kalla kriget.Utskottet anser att FN har stora möjligheter att agera, om stadgan ochdet befintliga regelverket används på rätt sätt. Det som krävs är iförsta hand att politisk vilja manifesteras från medlemsländernas sidaoch att de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet är villiga att axlasitt ansvar. Utskottet anser att det är av största vikt att FN:smedlemsstater uppfyller sina skyldigheter gentemotvärldsorganisationen bl.a. när det gäller finansieringen.Utskottet kan konstatera att fäster stor vikt vid den pågåendeprocessen med att stärka och vitalisera FN, som fått ytterligaremomentum genom antagandet av den s.k. millenniedeklarationen. Sverigestöder aktivt generalsekreterarens ansträngningar att genomförareformer på en rad områden för att stärka FN, säkerhetsrådetssammansättning och arbetsmetoder, säkerställa att FN erhållertillräckliga ekonomiska resurser samt att uppnå bättre internsamordning.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns 28reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FN:s organisation avslår motionerna 2002/03:U7 yrkandena 1-6,2002/03:U311 yrkandena 1, 3 och 4, 2002/03:U313 yrkande 31 och2002/03:U322 yrkande 24.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)Reservation 4 (mp)2. FN och fredsfrämjande insatser avslår motion 2002/03:U212 yrkandena 5 och 13.Reservation 5 (c)3. FN och bidragen till den reguljära budgeten avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 3,2002/03:U212 yrkande 2 och 2002/03:U311 yrkandena 7-10.Reservation 6 (c)Reservation 7 (mp)4. avslår motionerna 2002/03:U6, 2002/03:U7 yrkande7, 2002/03:U212 yrkande 1, 2002/03:U276 yrkande 4, 2002/03:U311yrkandena 2, 5 och 6 och 2002/03:U322 yrkande 22.Reservation 8 (m)Reservation 9 (kd)Reservation 10 (c)Reservation 11 (mp)5. FN och mänskliga rättigheter avslår motionerna 2002/03:U8 yrkandena 5 och 9,2002/03:U224 yrkande 3, 2002/03:U228 yrkandena 2 och 3, 2002/03:U296yrkande 6 och 2002/03:U322 yrkande 21.Reservation 12 (m)Reservation 13 (fp)Reservation 14 (kd)6. Utbildningsinsatser kring frågor om mänskliga rättigheter avslår motionerna 2002/03:U284 yrkande 22 och2002/03:U296 yrkande 1.Reservation 15 (kd)7. FN och internationella konventioner avslår motionerna 2002/03:U261 yrkandena 1 och 2och 2002/03:U296 yrkande 2.Reservation 16 (kd)8. Folkrätten i svensk utrikespolitik avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 1,2002/03:U212 yrkande 3, 2002/03:U228 yrkandena 9 och 10, 2002/03:U296yrkande 3 och 2002/03:U311 yrkande 11.Reservation 17 (fp)Reservation 18 (kd)Reservation 19 (c)Reservation 20 (mp)9. FN och konfliktförebyggande åtgärder avslår motionerna 2002/03:U272 yrkande 7 och2002/03:U311 yrkande 12.Reservation 21 (v, mp)10. avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 10,2002/03:U212 yrkande 4 och 2002/03:U228 yrkandena 12 och 13.11. Kvinnors rättigheter avslår motion 2002/03:U8 yrkande 6.Reservation 22 (fp, v)12. FN och befolkningsfrågor avslår motionerna 2002/03:U8 yrkandena 4, 7 och 8och 2002/03:U328 yrkande 16.Reservation 23 (fp, v, mp)Reservation 24 (kd)13. Fredsinitiativ och övervakningsstyrka avslår motion 2002/03:U249 yrkandena 1 och 2.Reservation 25 (v)14. Sanktionspolitik och flygförbudszoner avslår motionerna 2002/03:U257 yrkande 2,2002/03:U272 yrkandena 2-6, 8 och 9 och 2002/03:U273 yrkandena 1, 6och 10.15. Internflyktingar avslår motion 2002/03:U286.Reservation 26 (v, mp)16. FN-konferenser avslår motionerna 2002/03:U252, 2002/03:U296yrkande 4, 2002/03:MJ490 yrkande 3 och 2002/03:A322 yrkande 2.Reservation 27 (mp)17. i FN avslår motionerna 2002/03:U8 yrkande 2 och2002/03:U268 yrkande 1.Reservation 28 (kd)18. utsmyckning avslår motion 2002/03:U255.19. Skrivelsen lägger skrivelse 2002/03:83 till handlingarna.Stockholm den 15 maj 2003På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), BerndtEkholm (s), (), (), (), (), (), (), GöranLindblad (m), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2002/03:83 Sverigei samt motioner som väckts med anledning av denna.I betänkandet behandlas även ett antal motionsyrkanden från allmännamotionstiden , vilka rör vissa andra multilaterala frågor.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen framhålls att i det globala perspektivet är ett starktstöd till FN det främsta uttrycket för ansträngningar attvärna internationell fred, säkerhet och utveckling. FN är unikteftersom det är den enda organisation som har nästan alla världensländer som medlemmar, och endast FN har den bredd som krävs för denglobala säkerheten. FN:s medlemmar har ett gemensamt ansvar atttillförsäkra världsorganisationen den ställning och de resurser somkrävs för att FN skall kunna upprätthålla det övergripande ansvaretför internationell fred och säkerhet i en ny tid.Säkerhetsrådet är kärnan i den internationella säkerhetsordningen. Iskrivelsen framhålls att det för är angeläget att säkerställaatt kampen mot terrorism bedrivs under iakttagande av rättssäkerheten,dvs. med bibehållen respekt för de mänskliga rättigheterna. Samtidigtfår säkerhetsrådets förmåga att agera snabbt och effektivt motterroristhot inte undergrävas utan organisationen måste kunnakombinera snabba och effektiva beslut med att upprätthålla respektenför individens rättssäkerhet. Främjandet av de mänskliga rättigheternaär en prioriterad fråga inom den svenska utrikespolitiken, och Sverigedeltar aktivt i behandlingen av frågor om mänskliga rättigheter i FN:sgeneralförsamling och i kommissionen för mänskliga rättigheter.Millennietoppmötet i 2000 var en milstolpe för FN. Världensstats- och regeringschefer enades om millenniedeklarationen, somstakar ut riktlinjerna för hur FN skall anpassas till det nyaårhundradets krav, och enighet skapades kring världssamfundetsgemensamma utvecklingsmål.Utskottets överväganden1 och finansieringI motion 2002/03:U7 (kd) framhålls vikten av att ge stöd till detmultilaterala systemet och att FN måste stärkas i alla sina grenar,men att en förutsättning för detta är att FN-systemet reformeras igrunden. Motionärerna menar att bristerna vad gäller organisation,koordinering och management är stora och skapar ineffektivitet,byråkrati och svårighet att över huvud taget få insyn i viktiga delarav FN:s verksamhet. I yrkande 1 krävs att en omfattande, allmänöversyn av FN-systemet, i första hand biståndsverksamheten och FN:solika specialorgan. I yrkande 2 krävs att styrelserna för de olikaspecialorganen måste bli mer effektiva, och i yrkande 3 betonas attrekryteringsprinciperna till de olika organen måste komma att präglasav ökad professionalism. I yrkande 4 framhålls att i samhället iövrigt ökar kraven på flexibilitet och snabbhet i managementkulturenoch att detta bör komma att gälla även för FN. I yrkande 5 framhållsvikten av att undvika rivalitet mellan de olika FN-organen, och iyrkande 6 framhåller motionärerna att det civila samhället, denprivata sektorn och forskningen måste ges ett större formelltinflytande i FN:s arbete.I motion 2002/03:U8 (fp) yrkande 3 framhålls att ochbörjan av har det svenska biståndet varit utsatt förkraftiga nedskärningar. har svenskt bistånd minskat med ca30 % när det gäller faktiska biståndsutbetalningar. Motionärerna tarkraftfullt avstånd från dessa nedskärningar och menar att den ryckigabudgetsituationen haft negativa konsekvenser för det multilateralautvecklingssamarbetet. Svenska bidrag måste betalas ut . Detta ärsärskilt angeläget med tanke på att många FN-organisationer redan harproblem med att få bidragsländer att betala utlovade bidrag. Om inteSverige uppfyller sina åtaganden riskerar förtroendet förutvecklingssamarbetet att urholkas ytterligare.I motion 2002/03:U212 (c) yrkande 2 liksom i motion 2002/03:U311 (mp)yrkandena 7-10 framhålls att FN:s budget måste förstärkas för att mötade utmaningar som världsorganisationen står inför och attgeneralförsamlingen bör få det totala budgetansvaret för verksamheten.Medlemsavgiften bör även i fortsättningen bestämmas utifrån landetsnationalinkomst och kapacitet att betala, och alla medlemsländer måstebetala sina avgifter till fullo, och utan villkor. Demedlemsstater som inte betalar sin avgift bör inte ha rösträttförrän avgiften betalats.Vidare krävs i motion 2002/03:U212 (c) yrkande 5 att FN:smedlemsstater måste ta ett större ansvar för att tillförsäkraorganisationen de resurser som krävs när t.ex. säkerhetsrådet beslutarom att genomföra insatser på fältet. För att göra FN:s fredsbevarandeinsatser slagkraftigare krävs bl.a. att militär trupp måste komma påplats snabbare och att även den civila delen av insatserna måsteutvecklas vid sidan av den militära. I yrkande 13 krävs vidare att FN-insatserna måste baseras på tydliga och trovärdiga mandat och att FN-systemet inte får avsvära sig sitt ansvar för internationell fred ochsäkerhet.I motion 2002/03:U311 (mp) yrkande 1 framhålls att det globala civilasamhället måste ges mer inflytande och plats i FN:s verksamhet. Detcivila samhället har stora möjligheter att medverka till förnyatinternationellt samarbete och har t.ex. spelat en avgörande roll förtillkomsten av förbudet mot landminor och för inrättandet av deninternationella brottmålsdomstolen, ICC. Motionärerna menar att detinte får råda någon tvekan om att FN skall erbjuda de frivilligaorganisationerna ett partnerskap som omfattar rätten till information,tydliga former för inflytande och koordinering samt att detta måstevara en av FN:s viktigaste prioriteringar . Även iyrkande 3 framhålls att det s.k. millennietoppmötet innebar ett nyttåtagande av FN:s medlemsländer att respektera och utvecklavärldsorganisationens verksamhet i enlighet med dess syfte. Det totalaansvaret för medlemskapsprocessen bör ligga helt hosgeneralförsamlingen. I yrkande 4 krävs att frivilligorganisationerna(NGO:er) bör få konsultativ status i generalförsamlingen och att FNockså i större utsträckning måste söka involvera NGO:er från fattigaländer i sina program.I motion 2002/03:U313 (c) yrkande 31 framhålls att inom ramen för detmultilaterala biståndet är det angeläget att FN förmår görakraftsamlingar för att hantera specifika problem som ökenutbredning,erosion och andra naturkatastrofer. Motionärerna menar att FN:skapacitet att fungera i rollen som koordinator för länder ochorganisationer bör vara ett prioriterat mål i utvecklingen av detmultilaterala biståndet.I motion 2002/03:U322 (m) yrkande 24 krävs att FN bör fokusera på deuppgifter som organisationen bäst kan lösa. FN:s byråkrati måsteminskas och effektiviteten stärkas till gagn för framför allt . Organisationer som UNHCR, och vissa andra organ måsteförbättra samordningen vid humanitära insatser, och t.ex. WHO bör fåen betydligt starkare koordinerande roll för att bekämpa smittsammasjukdomar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare (bet. 2000/01:UU4 En säkerhetsordning för 2000-talet) framhållit att det finns behov av reformer inom FN på ettflertal områden. Utskottet menar att det krävs betydande förbättringarvad gäller FN:s ledningsstrukturer och att det är betydelsefullt attFN rekryterar personal med hög kompetens inom sina respektiveansvarsområden.Utskottet konstaterar vidare att fäster stor vikt vid denpågående processen för att stärka och vitalisera FN, en process somblivit än viktigare genom antagandet av millenniedeklarationen.Sverige stöder aktivt generalsekreterarens ansträngningar attgenomföra reformer på en rad områden för att förbättra FN:sarbetsmetoder, säkerställa att FN erhåller tillräckliga ekonomiskaresurser samt för att kunna uppnå bättre intern samordning -inte minst mellan de olika specialorganen. Under det svenskaordförandeskapet i EU var frågan om uppföljning avmillenniedeklarationen också en av de frågor som stod högst pådagordningen.Sverige har även inom EU verkat för att ge stöd till en förstärkningoch rationalisering av FN-systemet, inklusive de operativa fondernaoch specialprogrammen. har även varit drivande när det gälleratt tillförsäkra givarna en effektiv kontroll och insyn i både deekonomiska processerna och rekryteringen och har betonat vikten av attsträva efter en förbättrad transparens och koordinering mellan deolika FN-organen, Bretton Woods-institutionerna, WTO och de regionalautvecklingsbankerna.Utskottet konstaterar att FN:s generalsekreterare 2002 lade fram ettomfattande reformförslag till generalförsamlingen i rapporten.Rapporten innehåller bl.a. 36 handlingspunkter, som alla syftar tillatt reformera FN och skapa en mer effektiv organisation, anpassadefter dagens globala krav. Rapporten behandlar bl.a. det civilasamhällets roll och behovet av att finna ett bättre sätt för FN atttillvarata den kunskap och kapacitet som finns utanför organisationen.En förbättrad dialog med det civila samhället föreslås ske med hjälpav en expertpanel med särskilt utvalda personer som skall agera länkmellan det civila samhället och generalförsamlingen.Reformförslaget debatterades i generalförsamlingen under dess 57:eordinarie möte . agerade aktivt för att förslagetskulle godtas i sin helhet, dvs. att alla generalsekreterarens förslagskulle stödjas för att undvika risken att reformpaketet styckades uppoch att man därmed öppnade för att behandlingen av vissa svårarefrågor skulle förhalas och förslagen komma att försvagas.Reformpaketet antogs och förslaget att upprätta enexpertpanel godkändes. Generalsekreteraren har utsett Brasilienstidigare president, , att leda panelen.FN-systemet har en viktig roll i att bistå länderna i deras kamp motfattigdomen, och har bl.a. till uppgiftatt koordinera det arbete som utförs av FN:s olika fackorgan i fält.Sverige har givit stöd till och aktivt argumenterat för en ökadkoordinering mellan och inom FN-organen. Sådan samordning kan t.ex.ske genom gemensamma landanalyser, och genom att gemensamt ta framunderlag och information för organisationernas arbete på fältet.Utskottet menar dock att det är viktigt att betona att nationellaåtgärder mot fattigdom i första hand vilar på länderna själva, och detär ett lands regering som har det yttersta ansvaret för koordineringenav biståndet.Generalförsamlingen väljer medlemmarna till säkerhetsrådet, medundantag för de fem permanenta medlemmarna. Säkerhetsrådetrekommenderar nya medlemsländer till generalförsamlingen, och det ärgeneralförsamlingen som genom antagandet av en resolution godtar nyamedlemmar i . Indirekt har därigenom generalförsamlingen ett stortinflytande vad gäller medlemskapsprocessen i FN. arbetar föratt säkerhetsrådet skall utvidgas och för att generalförsamlingensarbetssätt skall vitaliseras.Utskottet har inhämtat att det inom den nordiska FN-dialogendiskuteras hur generalsekreterarens möjlighet att genomföra de ovannämnda handlingspunkterna bäst kan stödjas, och är en av deledande aktörerna för arbetet med att försöka revitalisera FN:sgeneralförsamling. Arbetet handlar bl.a. om att försöka minska antaletresolutioner som upprepas men syftar även till att vitaliseradebatterna i församlingen.Genom att är en av de tio största biståndsgivarna inom dethumanitära området har det funnits en särskild möjlighet att aktivtoch med eftertryck driva frågan om en effektiv samordning. gavstöd åt bildandet av OCHA, som samordnar FN:s humanitära insatser, ochär en av de största bidragsgivarna till detta kontor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U7 (kd)yrkandena 1-6, 2002/03:U311 (mp) yrkandena 1, 3 och 4, 2002/03:U313(c) yrkande 31 samt 2002/03:U322 (m) yrkande 24.Utvecklingen av fredsfrämjande insatser har gått mot alltmer komplexaoperationer. Många av dagens konflikter kräver insatser med ett brettspektrum av åtgärder. Detta kan inkludera allt från institutionelltbistånd i syfte att bygga upp en fungerande demokratisk rättsstat,konfliktlösnings- och försoningsarbete, liksom förtroendeskapandeåtgärder genom traditionell fredsövervakning. I kraft av sittstadgeenliga ansvar för internationell fred och säkerhet har FN enhuvudroll i det internationella samfundets fredsfrämjande verksamhet.Organisationen förmår emellertid inte att genomföra mer omfattandemilitära insatser, särskilt sådana med fredsframtvingande inslag.Detta nödvändiggör en rollfördelning som innebär ett större mått avsamverkan mellan FN, regionala organisationer och frivilligakoalitioner.Under senare år har de civila insatserna fått allt större betydelse,t.ex. sådana som syftar till att bygga upp en civil administration ochdär uppgiften i vissa fall varit att upprätta hela kedjan avrättsinstanser, inklusive åklagare och domare. Detta har bl.a. gjortsi Kosovo och . För att kunna anpassa FN:s fredsbevarandeverksamhet till de nya kraven, sammankallade FN:s generalsekreterareen rådgivande grupp under ledning av den tidigare algeriskeutrikesministern . Gruppen fick i uppdrag att göra enöversyn av FN:s verksamhet för fred och säkerhet samt att ta framrekommendationer för att förbättra de framtida insatserna. Bland deviktigare slutsatserna som gruppen presenterade i sin rapport varbehovet av att få trupp på plats snabbt, ett tydligare mandat för defredsbevarande insatserna och vikten av regelbundna konsultationermellan truppbidragarländerna och säkerhetsrådet. Vidare underströksvikten av koordinering mellan berörda avdelningar inom FN och att frånbörjan skapa en helhetssyn på alla aspekterna av en operation.Brahimirapportens rekommendationer har resulterat i att sekretariatetsavdelning för fredsbevarande operationer (DPKO) har fått en nära nog50-procentig ökning av sin personal, och därmed en förstärkning avförmågan att planera och leda de fredsbevarande operationerna. För attlösa frågan om snabbare framgruppering av fredsbevarande trupp harmöjligheten av ett närmare samarbete med regionala aktörerdiskuterats, bl.a. mellan EU och FN, där tanken är att EU skulle kunnabidra med snabbinsatsstyrkor i det glapp som uppstår från den stundsäkerhetsrådet fattar ett beslut till dess att FN-trupp kan vara påplats. Delvis som ett svar på Brahimirapporten togs under det svenskaEU-ordförandeskapet viktiga steg mot ett fördjupat samarbete mellan EUoch FN. Inledningsvis har fyra samarbetsområden identifierats:konfliktförebyggande, militär respektive civil krishantering, samtregional krishantering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionenväckt är besvarade och avstyrker därmed motion 2002/03:U212 (c)yrkandena 5 och 13.Medlemsstaternas skyldighet att bidra till FN:s finanser slås fast iartikel 17 i . Där anges även att den andel av den reguljärabudgeten som olika medlemsländer har att erlägga, den s.k.bidragsskalan, fastställs av generalförsamlingen. En grundtanke bakombidragsskalan är att FN:s medlemsstater skall bidra tillorganisationens finanser i proportion till sin respektivebetalningsförmåga, mätt som ett lands andel av världs-BNP under enviss tidrymd. Utskottet menar att även detta är en viktig princip atthålla fast vid.Utskottet anser att det är viktigt att löften om bidrag till FN-organisationerna infrias och att planenliga betalningar sker på ettsätt som möjliggör en långsiktig planering inom FN. En grundläggandeprincip är att medlemsstaterna skall betala sina bidrag , fulltut och utan villkor. FN har under det senaste årtiondet haft storaproblem med medlemmars bristande betalningsdisciplin. Bland annat harUSA hållit inne sitt bidrag till FN och ställt villkorför att betala. Ett av den amerikanska kongressens huvudmotiv fördetta har varit att driva fram reformer av FN. Efter den 11 septemberhar relationerna mellan och FN emellertid förbättrats ochkongressen har beviljat stora utbetalningar till världsorganisationen.Därmed har en betydande del av den amerikanska skulden betalats.Utskottet anser att generalförsamlingen bör ha ett avgörandeinflytande vad gäller fastställande av FN:s budget. Budgetförslagetbereds i olika kommittéer och läggs fram i generalförsamlingen fördiskussion och beslut. De medlemsstater som har utestående skuldertill FN som motsvarar summan av de två senaste årens bidrag förlorarenligt artikel 19 rösträtten i generalförsamlingen. låta en medlem rösta om den övertygat sig omatt de uteblivna betalningarna beror på omständigheter bortommedlemsstatens kontroll. Utskottet menar att även ifortsättningen, bilateralt och tillsammans med övriga EU-medlemsländer, bör verka för ovillkorlig betalning avmedlemsavgifterna till FN och driva kravet på en sträng tillämpning avbestämmelsen i artikel 19.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som viamotioner väckts i denna del är besvarade och avstyrker därmedmotionerna 2002/03:U8 (fp) yrkande 3, 2002/03:U212 (c) yrkande 2 samt2002/03:U311 (mp) yrkandena 7-10.2 - säkerhetsrådetI motion 2002/03:U6 (m) framhålls att det i en ny världsordning intelängre är rimligt att FN:s arbete i så hög grad är uppbyggt kring destyrkeförhållanden som uppstod i världen efter andra världskriget.Motionärerna menar att måste anpassas . För att överleva och fungera måste världsorganisationenmoderniseras, och måste i det pågående reformarbetet inom FNkraftfullt verka för att vetorätten i säkerhetsrådet avskaffas.Även i motion 2002/03:U7 (kd) yrkande 7 framhålls att bör tainitiativ till en reformering av säkerhetsrådets sammansättning,beslutsregler och vetorätt. Liknande synpunkter framförs i motion2002/03:U212 (c) yrkande 1, där motionärerna konstaterar att FN:sbeslutsförmåga ibland har blockerats på grund av att de permanentamedlemmarna i säkerhetsrådet haft skilda uppfattningar om vilkaåtgärder som borde vidtas i vissa situationer. De permanentarådsmedlemmarna har ibland missbrukat sin vetorätt, och bördärför verka för att vetorätten i säkerhetsrådet avskaffas och attsäkerhetsrådet breddas och görs mer representativt.I motion 2002/03:U276 (mp) yrkande 4 kräver att Sverigeexplicit måste påverka världsopinionen genom att påtala vikten av attFN och den internationella rättsordningen inte undermineras. fårinte ställa sig ovanför den internationella rätten och pressa fram enresolution om krig som enda alternativ till ett regimskifte i Irak.I motion 2002/03:U311 (mp) yrkande 2 krävs en diskussion inom FN omsäkerhetsrådets sammansättning och befogenheter. Motionärerna menaratt säkerhetsrådet måste reformeras och vägledas av helt nyaprinciper. måste ta initiativet i denna fråga; bland deförslag som bör övervägas är att öka antalet medlemmar från 15 till24. I yrkande 5 framhålls att borde alla medlemmar isäkerhetsrådet väljas direkt av generalförsamlingen och i yrkande 6att de permanenta platserna i säkerhetsrådet, liksom vetorätten,avskaffas.I motion 2002/03:U322 (m) yrkande 22 framhålls att FN:s förmåga attförebygga kriser och krig eller att tvinga fram fredliga förhållandenhar varit svag på grund av att vetorätten vid flera tillfällenblockerat möjligheterna för medlemsstaterna att följa FN-stadgansprinciper.