bet · GR01SOU2 · 2003-11-13 00:00:00 — Uppdragetskall redovisas senast den 15 juni 2004.Utskottet behandlade i yttrande 2001/02:SoU4y tilljustitieutskottet bl.a. en motion med begäran om attutreda de neuropsykiatriskt funktionshindradeslevnadsomständigheter. Utskottet gjorde i yttrandet,vartill hänvisas, en bred genomgång av pågåendearbete inom området samt erinrade om riksdagensbeslut om prioriteringar inom hälso- och sjukvården.Utskottet konstaterade därvid att ett omfattandearbete pågår på flera fronter för att såvälidentifiera som stödja personer med bl.a.neuropsykiatriska funktionsstörningar. Utskottetfann inte skäl att frångå den principiellainställningen att inte bör prioriteravissa sjukdomar framför andra och ansåg därför attjustitieutskottet borde avstyrka bifall till de dåaktuella motionerna.I budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 anför regeringen att den beslutatatt aktivt skall arbeta för attlevnadsförhållandena för personer med olikafunktionshinder systematiskt skall kunna beskrivassenast år 2010.AktuelltEnligt uppgift från bedömdedepartementet att SCB:s rapport inte gaven fullständig bild av funktionshindrades ekonomiskasituation. Denna uppfattning delades enligt uppgiftav representanter för handikapprörelsen. VidSocialdepartementets och SCB:s dialog omutvecklingen av inkomststatistiken enades parternaom att en utökning av urvalet i undersökning omhushållens ekonomi (HEK) skulle göras för attfunktionshindrades ekonomiska situation skulle kunnaanalyseras inom ramen för denna undersökning.Urvalsförstärkningen avser personer medhandikappersättning. Förstärkningen av urvalet avserår 2003, men det finns planer på enurvalsförstärkning även för . En rapport omfunktionshindrades situation som också innehåller enanalys av olika avgifters betydelse förfunktionshindrades ekonomi planeras för våren 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om tillkännagivandeom att det är värdefullt med en belysning avfunktionshindrades totala ekonomiska situation (bet.1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Utskottetdelar regeringens bedömning att SCB:s rapport frånmars 2003 inte ger en fullständig bild avfunktionshindrades ekonomiska situation. Det ärdärmed mycket angeläget att den nu aviseradeundersökningen fullföljs och att regeringen så snartsom möjligt återkommer till med enredovisning. Något ytterligare initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionerna2002/03:So23 (mp) yrkande 16 och 2002/03:So513 (v)yrkande 12 behövs inte. Ävenmotionerna 2002/03:So330 (kd), 2003/04:So384 (kd)och 2003/04:So497 (c) yrkande 2 avstyrks.Utskottet är inte heller berett att biträdamotionsförslagen om samordnat högkostnadsskydd.Utskottet vill erinra om LSS- ochhjälpmedelsutredningens (dir. 2001:81, 2002:20)uppdrag att analysera om det behöver införas ettskydd för den enskilde mot höga hjälpmedelsavgifter.Vidare vill utskottet erinra om sitt uttalande i2002/03:SoU3 om att en sammanslagning avhögkostnadsskydden för läkemedel och vårdavgifterskulle kunna leda till icke önskvärda effekter påkonsumtionsmönstret inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Motionerna 2002/03:So21 (fp)yrkande 9, 2002/03:So362 (fp) yrkande 12 och2002/03:So459 (s) avstyrks.Lagen om stöd och service för vissafunktionshindrade och personligassistansUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med förslag tilländringar avseende assistansreformen.Utskottet hänvisar till att regeringen förnärvarande bereder direktiv för en bredparlamentarisk översyn av lagen (1993:389) omassistansersättning. bör även avslåmotioner om sysselsättning för personer medfunktionshinder. Utskottet erinrar omriksdagens tillkännagivande i december 2002.Utskottet ansåg att det finns skäl att nukartlägga och analysera hur psykisktfunktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses.Utskottet ansåg det också värdefullt attkartlägga och analysera huruvida psykisktfunktionshindrade får daglig verksamhetenligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Regeringen borde återkommatill med en redovisning avresultaten och med förslag till åtgärder.Utskottet anser inte att nu bör tanågot ytterligare initiativ. Vidare börriksdagen avslå motioner om lex medhänvisning till pågående arbete. Riksdagenbör även avslå motioner om boendestöd och omsocialtjänstlagen. Jämför reservationerna 36(m, fp, kd, c), 37 (fp, kd, c, mp), 38 (m,kd, v, mp), 39 (kd), 40 (mp) och 41 (kd).MotionernaI motion 2002/03:So22 av . (m) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om en statlig finansiering av LSS (yrkande1). Motionärerna anför att stödet i form avpersonlig assistans är utformat som enrättighetslagstiftning. De anser det inte rimligtatt kommunerna skall vara finansiellt ansvariga förrättigheter som beslutar om, därför börfinansieringen av assistansersättningen återgå tillstaten.I motion 2002/03:So21 av m.fl.(fp) begärs att regeringen lägger fram förslag tillåterställande av tidigare gällande regler enligthandikappreformen (yrkande 3). Vidare begärstillkännagivande om att funktionshindrade skall hatillgång till personliga assistenter även vidstudier (yrkande 4). Motionärerna anser att de avriksdagen begärda kartläggningarna och analyserna avtillämpningen av barns rätt till personlig assistansoch makars och sambors gemensamma ansvar för hem ochhushåll då den ene är funktionshindrad och har rätttill personlig assistans bör följas av att rättentill assistans i förskola och skola återinförs, såatt funktionshindrade ges större möjlighet attanvända sina personliga assistenter när de studerar.Motionärerna begär också tillkännagivande omstatligt kostnadsansvar för assistansverksamhet(yrkande 5). Vidare begär de tillkännagivande om vadi motionen anförs om utbildning och arbetsvillkorför personliga assistenter (yrkande 6). De anför atten tillfällig sjukhusvistelse som regel innebär attassistenten inte får följa med till sjukhuset ochbiträda i vården utan blir av med arbetet på grundav arbetsbrist. Detta bidrar till svårigheterna attrekrytera assistenter. De anser också attassistenternas utbildning, vidareutbildning ochhandledning behöver uppmärksammas mer. Motionärernabegär också tillkännagivande om utvidgad rätt tilldaglig verksamhet enligt LSS (yrkande 7). De anseratt riksdagsbeslutet om tillkännagivandet tillregeringen om att kartlägga och analysera hurpsykiskt funktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses (bet.2002/03:SoU1) bör bli inledning till en utvidgningav rätten till daglig verksamhet. Utvidgningen börav praktiska skäl ske successivt, bl.a. med hänsyntill möjligheterna att rekrytera och utbildapersonal. Det behövs regler för hur en stegvisutbyggnad skall kunna förenas med enrättighetslagstiftning.Utvidgad daglig verksamhet begärs också i motion2003/04:So502 av m.fl. (fp) yrkande5, där det hemställs att regeringen återkommer medförslag till ändring i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade såvitt avserkriterier för personkrets 3, sysselsättningsgarantioch tydligare skyldighet för kommunerna att erbjudaen individuell plan.I motion 2002/03:So362 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om utbildning ocharbetsvillkor för personliga assistenter (yrkande6).I motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om att utreda hur statenskall ta över kostnadsansvaret för LSS-insatser(yrkande 33). Motionärerna anför att reformen variti kraft och att det nu bör vara möjligt attanalysera och utvärdera effekterna avlagstiftningen. I detta sammanhang bör utredas omdet är möjligt för staten att ta överkostnadsansvaret.I motion 2002/03:So457 av m.fl.(kd) yrkas att regeringen utreder den sammanlagdaeffekten av LSS och SoL beträffande personligt stöd(yrkande 10). Motionärerna anser att personligt stödskall vara en rättighet även inom socialtjänsten.I motion 2003/04:So340 av ()begärs tillkännagivanden om att utreda möjlighetenatt införa boendestöd som en stödinsats i 9 § LSS(yrkande 1) och om översyn av reglerna förmedföljande på långväga resor (yrkande 2).Motionären framhåller att det är svårt att bestämmavad som skall betraktas som arbetstid ellerpersonlig tid för assistenten vid långväga resor.I motion 2002/03:So296 av m.fl.(c) yrkas att regeringen lägger fram förslag tillåtgärder för att säkra framtida personalförsörjningvad gäller personliga assistenter (yrkande 10). Föratt klara personalförsörjningen inom vård ochomsorg, samt bibehålla en hög kvalitet, krävs attstat, landsting och kommuner utformar en strategi,anför motionärerna.I motion 2003/04:So497 av m.fl.(c) yrkas att regeringen lägger fram förslag om enutredning av ett eventuellt statligt kostnadsansvarför lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (yrkande 7).I motion 2003/04:So583 av ()begärs tillkännagivande om att finansieringsansvaretför LSS-verksamheten bör överföras till staten.I motion 2002/03:So23 av . (mp) begärs tillkännagivanden om att människormed psykiska funktionshinder skall omfattas av LSS isamma omfattning som andra medborgare (yrkande 7)och om personlig assistans och kognitivafunktionsnedsättningar (yrkande 18). Motionärernaanser att rätten till personlig assistans även skallomfatta personer med kognitivafunktionsnedsättningar.I motion 2002/03:So446 av () begärs tillkännagivande om att ettförtydligande eller en komplettering av lagen ienlighet med vad som anförs i motionen måste görasnär det gäller boende enligt LSS (yrkande 1).I motionerna 2003/04:So562 av () och 2003/04:So608 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om boendestöd som enstödinsats i 9 § LSS.Ett flertal motioner tar upp att rätt till dagligverksamhet även bör omfatta personkrets 3 i LSS,dvs. personer med andra varaktiga fysiska ellerpsykiska funktionshinder som inte beror på normaltåldrande, om funktionshindren är stora ochförorsakar betydande svårigheter i den dagligalivsföringen och det därmed finns ett omfattandebehov av stöd och service. Detta yrkas i motion2003/04:So637 av m.fl. (c) yrkande11. Liknande yrkanden finns också i motionerna2003/04:So361 av (), 2003/04:So497av m.fl. (c) yrkande 6,2003/04:So564 av och (c), 2003/04:So574 av . (mp) yrkande 18, 2003/04:So605 av (båda s) och2003/04:So617 av ().I motion 2003/04:So489 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om tillsynav stöd och hjälp enligt LSS och . Motionärenanser att länsstyrelserna måste få befogenheter attutöva tillsyn av all stöd och hjälp som ges enligtLSS och oavsett arbetsgivare och att detbehöver införas en anmälningsplikt vidmissförhållanden.I sju motioner tas frågor kring lex upp. Imotion 2002/03:So383 av ()begärs tillkännagivande om att utvidga lex Sarah.Motionären anser att lagen måste förtydligas så attdet klart framgår att lex gäller även deverksamheter som regleras i LSS. Liknande yrkandenfinns också i motionerna 2002/03:So401 av ElinaLinna m.fl. (v), 2003/04:So258 av dePourbaix-Lundin (m), 2003/04:So360 av (), 2003/04:So574 av m.fl.(mp) yrkande 20, 2003/04:So581 av () och 2003/04:So587 av m.fl. (s).I motion 2002/03:So386 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om behovet av utvärdering avlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) och lagen omassistansersättning (). Motionärerna anför attdet finns behov av en utvärdering av reformen.I motion 2003/04:So598 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om ungdomars frigörelse ochstöd till föräldrar som tjänstgör som personligaassistenter. Motionärerna anför att det viduppföljning av reformen med personliga assistenterfinns skäl att följa upp hur reformen med anhörigasom anställs som personliga assistenter påverkatungdomarnas möjligheter till frigörelse och egetboende i vuxen ålder.Regeringens skrivelseI skrivelsen redovisar regeringen att en särskildutredare har regeringens uppdrag att se över bl.a.insatsen råd och stöd och förtydliga vad som avsesmed insatsen (dir. 2001:81, beteckning S 2001:06).Konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor ochmän skall beaktas. (Utredaren skall redovisa sittarbete . )Enligt skrivelsen bereds inom Regeringskanslietför närvarande frågan om att i lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade införa vissabestämmelser som finns i socialtjänstlagen.Bestämmelsen om anmälningsplikt, den s.k. lex (14 kap. 2 § socialtjänstlagen [2001:453]) ingår iberedningsunderlaget.Riksförsäkringsverket får i regleringsbrevet förbudgetår 2003 i uppdrag att i samråd medSocialstyrelsen kartlägga och analysera hur tillämp-ningen av barns rätt till personlig assistans ochassistansersättning utvecklats.Riksförsäkringsverket skall också redovisa hurbarnperspektivet beaktas i detta sammanhang.Uppdraget skall redovisas för regeringen senast den1 juli 2004.Riksförsäkringsverket skall även i samråd medSocialstyrelsen kartlägga och analysera hur makarsoch sambors gemensamma ansvar för hem och hushållbedöms när den ene har rätt till personlig assistansoch assistansersättning. Uppdraget skall redovisasför regeringen senast den 1 juli 2004.Riksförsäkringsverket skall även utifrån statistiskaanalyser förklara skillnaderna i timantal mellan mänoch kvinnor med assistansersättning. Verket skallanalysera vilka redskap har ellerbehöver för att överbrygga eventuella skillnadermellan mäns och kvinnors sätt att formulera sittkrav på stöd och service i sin vardag.Bakgrund och tidigare behandlingFrågor kring personlig assistans har behandlatsingående av utskottet alltsedan reformenträdde i kraft. tog utskottet initiativtill ett tillkännagivande till regeringen om enöversyn av lagen (1993:389) om assistansersättning(bet. 2002/03:SoU19). Utskottet anförde:Rätten till personlig assistans har funnits inästan . Assistansreformen har inneburitökad valfrihet, större inflytande och bättrelivskvalitet för många svårt funktionshindradepersoner. Reformen har emellertid också präglatsav vissa tillämpnings- och finansieringsproblem.Lagregler och administrativa rutiner har därförändrats som gått sedan införandet föratt förenkla och förbättra tillämpningen samtkontrollen över kostnaderna.Socialutskottet har såväl med anledning avregeringsförslag som riksdagsmotioner vid ettflertal tillfällen haft anledning att behandlaolika frågeställningar i anslutning tilltillämpningen av . Utskottet erinrar vidareom att utskottet gjort ett flertal, avriksdagen godkända, tillkännagivanden tillregeringen på området.Socialutskottet anser att tiden nu är mogen fören bred översyn av lagen (1993:389) om assi-stansersättning (). Utskottet anser attöversynen bl.a. skall avse hur lagen har fungerati praktiken, även innefattande bemötandefrågor,personalförsörjningen och hur den långsiktigafinansieringen skall se ut. Det är utskottetsmening att översynen skall göras av enparlamentarisk utredning.Vad utskottet nu anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2002/03:193).I budgetpropositionen 2003/04:1, volym 6,utgiftsområde 9 redovisar regeringen nu att den inomkort kommer att tillsätta en parlamentariskutredning med uppgift att se över lagen (1993:389)om assistansersättning.I betänkande 2002/03:SoU1 föreslog utskottet etttillkännagivande till regeringen angående hurpsykiskt funktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodosågs. Utskottetanförde följande (s. 69):Utskottet anser det också angeläget att belysasituationen för psykiskt funktionshindrade. 1995års psykiatrireform syftade till att förbättrapsykiskt funktionshindrade personers situation isamhället genom att bl.a. stimulera utbyggnadenav bostäder och utveckla dagliga verksamheter.Genom reformen tydliggjordes kommunernas ansvarför boende, sysselsättning, m.m. för gruppenpsykiskt funktionshindrade. Utskottet står fastvid sin bedömning att psykiatrireformen varit ihuvudsak positiv för psykiskt funktionshindradepersoner. Enligt 5 kap. 7 § socialtjänstlagen(2001:453) skall socialnämnden verka för attmänniskor som av fysiska, psykiska eller andraskäl möter betydande svårigheter i sin livsföringfår möjlighet att delta i samhällets gemenskapoch att leva som andra. skall bl.a.medverka till att den enskilde får en meningsfullsysselsättning.Utskottet anser att det finns skäl att nukartlägga och analysera hur psykisktfunktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses.Utskottet anser det också värdefullt attkartlägga och analysera huruvida psykisktfunktionshindrade får daglig verksamhet enligtlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Regeringen bör, även i dessabåda avseenden, återkomma till med enredovisning av resultaten och med förslag tillåtgärder.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2002/03:81).I proposition 2002/03:151 Utjämning av vissakostnader för stöd och service tillfunktionshindrade, som överlämnats till iseptember 2003, föreslår regeringen att ettkostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) skall införas fr.o.m. den 1mars 2004. Utjämningssystemet skall inte ingå i detordinarie inkomst- och kostnadsutjämningssystemetför kommuner och landsting. För varje kommun skallen standardkostnad per invånare beräknas. Beroendepå hur den enskilda kommunens standardkostnadavviker från den för landet genomsnittligastandardkostnaden per invånare lämnas ett bidragfrån staten eller betalas en avgift till staten.Regeringen föreslår att särskilda införandereglertillämpas under åren 2004-2008.Utskottet har i anledning av propositionen iprotokoll för sammanträde den 28 oktober 2003beslutat avge yttrande i form avprotokollsutdrag:Det råder en stor kostnadsspridning mellankommunerna för verksamhet enligt lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade,LSS. Enligt uppgift varierade kommunernaskostnader 2001 från cirka 400kronor till per invånare.Kostnadsskillnaderna mellan kommunerna är störreför verksamhet enligt LSS, räknat på antaletinvånare, än inom annan obligatorisk verksamhet.Socialutskottet anser det angeläget att detkommer till stånd en kostnadsutjämning. En sådanutjämning medför mera likartade förutsättningarför kommunernas invånare.Regeringen uttalar (prop. s. 34) att frågan omutformningen av ett utjämningssystem för insatserenligt LSS är komplicerad och olika former avberäkningar och antaganden har lett fram till detförslag som lämnas. Mot denna bakgrund anserregeringen att en kontinuerlig granskning bör skeav hur utjämningssystemet fungerar och om dessutformning i olika delar leder till rättvisaresultat m.m. En annan viktig fråga att granskakan vara om det finns kopplingar mellan detföreslagna utjämningssystemet och förändringarinom kommunernas verksamhet enligt anser det viktigt, vid en sådangranskning, att beakta de vård- ochomsorgspolitiska förutsättningarna vad gällerdels mycket kostnadskrävande insatser delsverksamhet som till följd av begränsadefterfrågan förekommer i liten omfattning.Socialutskottet erinrade vidare om det initiativ somutskottet tog i sitt av godkändabetänkande /03:SoU19 Översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning. Avvikande meninglämnades gemensamt av ledamöterna för m, fp, kd ochc.Finansutskottet har i betänkande 2003/04:FiU9 den30 bifallit regeringens förslag.Utskottet behandlade en motion med begäran om attutreda den sammanlagda effekten av LSS ochsocialtjänstlagen beträffande personligt stöd ibetänkande 2001/02:SoU7. Utskottet biträdde inteförslaget. följdeutskottet (prot. 2001/02:73).Regeringen har uppdragit åtArbetsmarknadsstyrelsen, ,, ,, , Myndighetenför kvalificerad yrkesutbildning,, samtSocialstyrelsen att i samråd utarbeta en gemensamplan för kompetensförsörjning av personal inomkommunernas vård och omsorg om äldre ochfunktionshindrade personer. Till denna vård ochomsorg skall även räknas insatser som utförs avenskilda vårdgivare på uppdrag av kommuner. Med vårdoch omsorg avses i detta uppdrag insatser förpersoner med behov av långvarigt stöd enligtsocialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade samthälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Uppdragetskall redovisas i två steg. Senast den 31 oktober2003 skall en analys redovisas av förutsättningarnaför kompetensförsörjningen inom vården ochomsorgerna om äldre och funktionshindrade personerutifrån olika myndighetsperspektiv. Den slutligaplanen skall redovisas senast den 31 maj 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit att regeringen, mot bakgrundav utskottets initiativ och riksdagenstillkännagivande (2002/03:SoU19, rskr. 2002/03:193),bereder direktiven för en bredparlamentarisk översyn av lagen (1993:389) omassistansersättning. Något ytterligare initiativfrån sida behövs inte. Motionerna2002/03:So21 (fp) yrkandena 3-6, 2002/03: So22 (m)yrkande 1, 2002/03:So23 (mp) yrkandena 7 och 18,2002/03:So296 (c) yrkande 10, 2002/03:So362 (fp)yrkande 6, 2002/03:So386 (s), 2003/04: So340 (kd)yrkande 2, 2003/04:So497 (c) yrkande 7,2003/04:So583 (c), 2003/04:So598 (s) och2003/04:So640 (kd) yrkande 33 avstyrks.Kommunerna har ett ansvar enligt 5 kap. 7 §socialtjänstlagen (2001:453) att medverka till enmeningsfull sysselsättning för människor medfunktionshinder. Utskottet erinrar om dettillkännagivande som gjorde i december2002. Utskottet ansåg att det finns skäl att nukartlägga och analysera hur psykisktfunktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses. Utskottetansåg det också värdefullt att kartlägga ochanalysera huruvida psykiskt funktionshindrade fårdaglig verksamhet enligt lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade. Regeringen bordeåterkomma till med en redovisning avresultaten och med förslag till åtgärder. Utskottetanser inte att nu bör ta något ytterligareinitiativ med anledning av motionerna 2002/03:So21(fp) yrkande 7, 2003/04:So361 (kd), 2003/04:So497(c) yrkande 6, 2003/04:So502 (fp) yrkande 5,2003/04:So564 (c), 2003/04:So574 (mp) yrkande 18,2003/04:So605 (s), 2003/04:So617 (s) och2003/04:So637 (c) yrkande 11. Motionerna avstyrks.Utskottet har erfarit att Socialdepartementetunder 2003 arbetar med en departementspromemoria omproblem kopplade till lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade. Siktet ärinställt på att avsluta arbetet under nästa månad.Promemorian, som bl.a. behandlar frågan omanmälningsplikt, kommer att remissbehandlas i börjanav 2004. Utskottet anser inte att det behövs någotinitiativ från sida med anledning avmotionerna 2002/03:So383 (s), 2002/03:So401 (v),2003/04:So258 (m), 2003/04: So360 (kd),2003/04:So489 (s), 2003/04:So574 (mp) yrkande 20,2003/04: So581 (s) och 2003/04:So587 (s). Motionernaavstyrks.Utskottet konstaterar att hemtjänst och boendestödkan beviljas enligt socialtjänstlagen. I motionerna2003/04:So340 (kd) yrkande 1, 2003/04:So562 (s) och2003/04:So608 (s) föreslås att stödet bör föras insom en rättighet enligt LSS. Utskottet anser inteatt motionerna bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Ävenmotion 2002/03:So446 (mp) yrkande 1 avstyrks.Utskottet biträder inte förslaget att tillsätta enutredning om den sammanlagda effekten av LSS ochsocialtjänstlagen beträffande personligt stöd.Motion 2002/03:So457 (kd) yrkande 10 avstyrks.Psykiskt funktionshindrade och doldahandikappUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om psykisktfunktionshindrade med hänvisning tillregeringens beslut att tillkalla en nationellpsykiatrisamordnare med uppgift att se överfrågor som rör arbetsformer, samverkan,samordning, resurser, personal och kompetensinom vård, social omsorg och rehabiliteringav psykiskt sjuka och psykisktfunktionshindrade. Samordnaren skall bl.a.analysera hur boendestöd ochandra insatser kan utvecklas. böräven avslå motioner om brukarrevision och omelöverkänslighet m.m. med hänvisning tillpågående arbete inom områdena. Jämförreservationerna 42 (kd), 43 (v), 44 (c), 45(v) och 46 (mp).MotionernaI motion 2003/04:So642 av m.fl.(kd) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs omindividuella vårdplaner för personer med doldafunktionshinder (yrkande 15). Motionärerna anser attalla med dolda funktionshinder skall ha rätt att fåen individuell vårdplan.