bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Stödet är i dessa fall ettrent bidrag.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf359 yrkande 8att beslutar att anvisa 190 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit. Enbesparing kan göras genom mindre bidrag tillvårdnadshavare med goda inkomster och genom attförsäkringskassan får för attförebygga felaktiga underlag och bedrägerier.Lars m.fl. (fp) begär i motion Fi240yrkande 19 i denna del att beslutar attanvisa mindre än vad regeringenföreslagit. Besparingen uppnås genom en markering avdet gemensamma föräldraansvaret.Övriga motionerAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf404 yrkande34 ett tillkännagivande om underhållsstödet. Blandannat bör inkomstprövning av boföräldern göras innanstatligt stöd betalas ut.Inger m.fl. (kd) begär i motion Sf400yrkande 10 ett tillkännagivande om att en grundligregelförändring behövs vad gäller underhållsstödet.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf372yrkande 1 ett tillkännagivande om en ny modell förumgängesavdrag. Hämtande- och lämnandedagen börräknas som i stället för dagens systemmed angivande av klockslag. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om en ändring avåterbetalningsreglerna med bl.a. ettförbehållsbelopp och möjlighet till jämkning. Ominkomsten försämras skall den bidragsskyldige kunnaåberopa aktuell inkomst för att få beloppet sänkt. Iyrkande 3 begärs ett tillkännagivande om överföringav fordran till . Tidpunktenför överlämnande bör ändras och enbeloppsgräns införas på förslagsvis 1/7prisbasbelopp.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf288yrkande 8 ett tillkännagivande omåterbetalningsskyldighet, umgängesresor ochungängesbidrag. Återbetalningsskyldigheten börbestämmas utifrån dagsaktuell inkomst om inkomstenändrats . Vidare bör man undersöka om ettekonomiskt stöd kan utges till den som inte har rådatt resa och träffa sina barn samt umgängesavdragutgå från faktisk umgängestid och inte efter dygnet.I motion Sf352 av och (c) begärs förslag på förbättringar förensamstående föräldrar. En höjning och indexering avunderhållsbidraget skulle underlätta dessaföräldrars tillvaro.Utskottets ställningstagandeAnslaget 20:3 UnderhållsstödSom redovisats ovan har Underhållsstödsutredningenlämnat förslag till ett reformerat underhållsstöd.Enligt utredningen är det rimligt att enbidragsskyldig förälder får förbehålla sig ettskäligt belopp för sin egen försörjning innan haneller hon åläggs att återbetala underhållsstöd.Utredningen föreslår därför ett höjt ochdifferentierat grundavdrag beroende på bostadsort.Utfyllnadsdelen, dvs. den del av underhållsstödetsom en bidragsskyldig förälder inte är skyldig attåterbetala, skall enligt förslaget prövas motboförälderns inkomst. Vidare föreslås att tiden föröverlämnande av fordringar avseendeåterbetalningsskyldighet för indrivning skallförlängas från även i pågåendeärenden. Rätten till s.k. umgängesavdrag vidåterbetalning av underhållsstöd föreslås utvidgas såatt överlämnande- och återlämnandedagen tillsammansräknas som . Utredningens förslaginnebär vidare att de bidragsskyldiga som har detsämst ställt - de som inte är återbetalningsskyldigaoch de som har så låga återbetalningsbelopp att deinte kan tillgodogöra sig ett umgängesavdrag - skallha rätt att få beloppet utbetalat till sig.Utredningen har även övervägt möjligheten att baseraåterbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomstän , dock utan att lämna något färdigt förslag.Enligt utredningen bör frågan övervägas ytterligare.Mot bakgrund av att utredningsbetänkandet ärföremål för beredning inom anserutskottet att resultatet härav bör avvaktas. Någraändringar i systemet med underhållsstöd bör därförinte göras nu.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sf367 yrkandena 4 och 8,Sf316 yrkandena 1-6, Sf359 yrkande 8 och Fi240yrkande 19 i denna del.Övriga motionerMånga av de frågor som tas upp i de olikamotionsyrkandena, t.ex. inkomstprövning avboföräldern, en ny modell för umgängesavdrag och attåterbetalningsskyldigheten skall baseras på meraktuella inkomster, är redan under beredning inomRegeringskansliet och därmed föremål för regeringensöverväganden. Utskottet anser att även dessamotionsyrkanden bör avslås med hänvisning tillregeringens beredningsarbete. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna Sf404 yrkande 34, Sf400yrkande 10, Sf372 yrkandena 1-3, Sf288 yrkande 8 ochSf352.21:4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 21:4Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner. Därmed bör avslå ettmotionsyrkande om annan medelsanvisning föranslaget.Riksdagen bör vidare avslå ettmotionsyrkande om att adoptionsbidraget skallfölja kostnadsutvecklingen.Jämför reservation nr 69 (m).PropositionenBidrag till kostnader för internationella adoptionerutges enligt lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska barn. Bidrag lämnas förnärvarande med per barn vid adoption avbarn upp till ålder.I propositionen anges att antalet adoptivbarn somkommer till från utlandet beräknas till 1000 barn , vilket är samma antal som 2003.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptioner anvisar ett ramanslag på40 miljoner kronor.Motion med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf367 yrkande5 att bidraget till kostnader för internationellaadoptioner höjs till av kostnaden, enligt enschablon grundad på varifrån barnet adopteras, docktill högst per barn. I yrkande 9 begärsatt beslutar att anvisa 8 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit.Övrig motionI motion L221 yrkande 6 av () begärsett tillkännagivande om adoptionskostnadsbidragetsstorlek. En adoption kan kosta mer än dubbelt såmycket som det nuvarande bidraget på 40 000 kr.Möjligheten att adoptera får enligt motionären intebli en klassfråga utan måste styras av lämplighetenhos de blivande adoptionsföräldrarna.Adoptionsbidraget bör därför följakostnadsutvecklingen.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerEfter att adoptionsbidraget varit oförändrat sedan1991 höjdes det kraftigt , från till per barn. Utskottet finnerinte anledning att nu föreslå ytterligare höjning avbidraget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion Sf367 yrkandena5 och 9.Övrig motionI motion L221 yrkande 6 begärs ett tillkännagivandeom att adoptionsbidraget bör följakostnadsutvecklingen. Utskottet anser som nyssnämnts att det inte är aktuellt med någon ändring avadoptionsbidraget och avstyrker därmed motionen ifråga.21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:5Barnpensioner och efterlevandestöd till barn.Riksdagen bör vidare avslå ettmotionsyrkande om ändring av reglerna förbarnpension.Jämför reservation nr 70 (v).Gällande bestämmelserFrån och med 2003 gäller nya regler för barnpension.Barnpension från folkpension och ATP har ersatts medinkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd tillbarn.Barnpension och efterlevandestöd till barn skallgarantera barn , vars ena eller bådaföräldrar avlidit, en rimlig ekonomisk standard. Förbarn som går i grundskola, gymnasium eller liknandekan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. junimånad det år barnet fyller . De barnpensionersom beviljats omfattas avövergångsregler som överensstämmer med de gamlareglerna.Barnpension efter en förälder utges avden avlidnes efterlevandepensionsunderlag om denavlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn sominte fyllt . Från och med månaden då barnetfyller utges barnpension i stället med 30 %.Finns det fler barn som är berättigade tillbarnpension efter den avlidne föräldern ökasprocenttalen. Barnpension efter båda föräldrarnautges av respektive förälderspensionsunderlag.Efterlevandestödet till barn utgör en lägstagaranterad nivå för barnet och ges därför bl.a. somen utfyllnadsförmån till barnpensionen.Efterlevandestöd till barn utges avprisbasbeloppet. Dubbelt efterlevandestöd utges i defall då båda föräldrarna avlidit. Barnpension efteravliden förälder minskar efterlevandestödet tillbarn krona för krona.PropositionenFrån anslaget bekostas barnpension iform av inkomstgrundad barnpension ochefterlevandestöd till barn.Med anledning av de nya reglerna ökar kostnadernafrån 2003, främst på grund av att det tillkommer ca2 500 barn som tidigare uppbar underhållsstöd mensom får efterlevandestöd till barni stället.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 21:5 Barnpension ochefterlevandestöd till barn anvisar ett ramanslag på1 058 miljoner kronor.Motion utan anslagseffekt budgetåret 2004Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf246 attregeringen återkommer med förslag till ändring avreglerna för efterlevandepension i syfte attförbättra situationen för skilsmässobarn. Enligtmotionärerna kommer framför allt skilsmässobarn attfå försämrad barnpension med det nya systemet,som de inte får ta del av den förbättradeomställningspensionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrkte föregående ett liknandemotionsyrkande (se bet. 2002/03:SfU1). Utskottetanförde bl.a. följande.Under remissbehandlingen avEfterlevandepensionsutredningens betänkande SOU1998:120 noterade några remissinstanser att det nyasystemet skulle kunna innebära en viss sänkning avbarnpensionerna om ersättningsnivåerna inteändrades. Regeringen framhöll i proposition1999/2000:91 att den förlängda tiden föromställningspension från till tiomånader (alternativt ) skulle kommahela den efterlevande familjen till godo och i vissmån kompensera för den begränsade sänkning avbarnpensionerna som i en del fall kunde bli följdenav det nya systemet. Då efterlevande redan i det nuvarande systemet har rätt tillförlängd omställningspension, skulle dock inte dennaförbättring komma dem till godo varförersättningsnivån för dessa höjdes från till . Utskottet uttryckte sin förståelse förmotionärernas oro men ansåg att det var för tidigtatt uttala sig om vilka reella effekter den nyabarnpensionen skulle få för efterlevande barn iförhållande till det tidigare systemet. Utskottetförutsatte dock att regeringen nogsamt skulle följautvecklingen.Utskottet anser alltjämt att det är för tidigt attutvärdera effekterna av den nya barnpensionenjämfört med det tidigare systemet. Utskottetförutsätter dock att de eventuella problem som finnsnär det gäller efterlevandeförmånerna kommer attuppmärksammas i samband med den uppföljning ochanalys av pensionsreformen som kommer att äga rum denärmaste åren och som redovisats ovan underutgiftsområde 11.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion Sf246.21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:6 Vårdbidragför funktionshindrade barn. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om att återinföra en månadsretroaktivitet vid ansökan om vårdbidrag, omrätt till vårdbidrag för biståndsarbetare ochom delat vårdbidrag.Gällande bestämmelserVårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag till föräldrarmed hemmavarande barn som är i behov av särskildtillsyn eller vård. höjdes denövre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från 16år det år barnet fyller (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257). Vid bedömning av rätt till vårdbidragbeaktas även merkostnader på grund av barnetssjukdom eller funktionshinder. Vårdbidrag kan ocksåutges med beaktande enbart av merkostnader. För barnsom vistas på institution eller enskilt hem genomsamhällets försorg kan ferievårdbidrag under vissaförutsättningar utbetalas för den tid barnet vistashemma.Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relaterastill prisbasbeloppet och hel förmån utgör avprisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande.Ersättning för merkostnader som motsvarar minst18 % av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver detannars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag,under förutsättning att vård- och tillsynsbehovetför ett barn är så stort att det räcker för attgrunda rätt till helt vårdbidrag. Den del avvårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefrioch inte pensionsgrundande.PropositionenSyftet med vårdbidrag för barn med funktionshinderär att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta handom ett funktionshindrat barn med behov av särskildtillsyn och vård.Under 2002 uppgick utgifterna för anslaget tillknappt , varav ca 108 miljonerkronor bestod av merkostnadsersättningar. Detinnebär att utgifterna detta år understeg anslagetmed . beräknasutgifterna till ca 2 260 miljoner kronor.Antalet vårdbidrag var 2002 ca 1 000 fler än 2001.Det är främst en fjärdedels vårdbidrag som ökar, deberäknas vara drygt 600 fler 2002 jämfört med åretinnan.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på 2485 miljoner kronor.Enligt propositionen har RFV och Socialstyrelsenhaft i uppdrag att i samråd med bl.a. ,och fördjupakunskaperna om de olika faktorer som kan varabidragande till ökningen av antaletvårdbidragsärenden. I rapporten av antaletvårdbidrag - perspektiv från flera myndigheter (RFV2003:2) konstaterar RFV att den största gruppenbland nybeviljade vårdbidrag är psykiska sjukdomaroch syndrom. Den största ökningen inom den gruppenstår diagnosen ADHD/DAMP för. RFV har i sin studieinte funnit något som tyder på att vårdbidragetnyttjas på ett icke avsett sätt, snarare attföräldrar till barn med ADHD/DAMP genomgåendebeviljas låga ersättningsnivåer med hänsyn tillvård- och tillsynsbehovet och den ofta storabundenheten. RFV konstaterar att besparingarna påskolans område bidrar till att synliggöra eleversproblem på ett annat sätt än tidigare, då dessalättare kunde hanteras inom ramen för befintligaresurser. RFV konstaterar även att det är flestpojkar som utreds och diagnostiseras. avde nybeviljade vårdbidragen 2002 beviljades förpojkar. Bland barn med ADHD/DAMP är pojkar. Enorsak till det ojämlika förhållandet mellan flickoroch pojkar som diskuteras är att forskningen omADHD/DAMP i princip enbart är grundad på pojkar,vilket kan göra det svårt att upptäcka flickorssymtom.Enligt regeringen är det angeläget att få veta merom situationen för flickor med psykiska störningar,främst diagnosen ADHD/DAMP, och regeringen avserdärför att vidta särskilda åtgärder i syfte attfördjupa kunskaperna om flickornas situation.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf367 yrkande10 att beslutar att anvisa 20 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit. I sammamotions yrkande 6 begärs beslut att återinföra enmånads retroaktivitet vid ansökan om vårdbidrag.Alf m.fl. (kd) begär i motion Sf404yrkande 38 i denna del att beslutar attanvisa mer än vad regeringenföreslagit. I yrkande 37 begärs beslut om att införavårdbidrag för barn till biståndsarbetare.Övriga motionerI motion Sf251 av () begärs etttillkännagivande om att vårdbidrag bör delas närföräldrarna har delad vårdnad om barnet. Om den sombarnet är skrivet hos vägrar att skriva underansökan om delat vårdbidrag får den andre ingen delav bidraget.I motion Sf350 av och () begärs ett tillkännagivande om attuppmärksamma bristerna i regelverket vad avservårdbidrag. Handläggningstiden är ibland mycket långoch då en del av vårdbidraget är skattepliktiginkomst kan en retroaktiv utbetalning resultera ikrav på återbetalning av studiemedel.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnRegeringen föreslog i budgetpropositionen för 2002att vårdbidrag inte skall kunna utges retroaktivtföre ansökningsmånaden. Förslaget godtogs avutskottet och bifölls av (bet.2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84). Utskottet finnerinte anledning att nu göra en annan bedömning.Socialförsäkringslagen (1999:799) innehållerbestämmelser om förmåner som dels grundas påbosättning i , dels är beroende av arbete häri landet. Den del av försäkringen som baseras påbosättning avser garantibelopp och bidrag, t.ex.vårdbidrag, medan den del som baseras på arbeteavser inkomstförlust. Socialförsäkringslagen harutsträckt giltighet vid utlandsvistelse för vissasärskilda grupper. Bland annat föreskrivs attbiståndsarbetare m.fl., som av svenskt trossamfundeller svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet sänds ut för att tjänstgörautomlands, skall vara försäkrade i förbosättningsbaserade förmåner om utlandsvistelsen kanantas vara längst . Denna föreskrift gälleräven medföljande familjemedlemmar. Beträffandeutbetalning av bosättningsbaserade förmåner vidvistelse i ett land som varken är medlem i EU elleromfattas av finns vissa begränsningar.För biståndsarbetare gäller att de har rätt attuppbära vissa familjestöd, t.ex. föräldrapenning pålägstanivå/grundnivå och barnbidrag, underutlandsvistelsen, dock som längst . Förvårdbidrag gäller dock att förmånen endast får utgesom utlandsvistelsen kan antas vara längst sexmånader.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden omatt vårdbidrag för funktionshindrade barn bör kunnautges till biståndsarbetare (senast i bet.2002/03:SfU1). Utskottet fann då inget skäl attändra det ställningstagande som gjordes i sambandmed att socialförsäkringslagen antogs (prop.1998/99:119, bet. 1999/2000:SfU3, rskr.1999/2000:12). Utskottet finner inte anledning attnu göra någon annan bedömning.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning samt avstyrkermotionerna Sf367 yrkandena 6 och 10 och Sf404yrkandena 37 och 38 i denna del.Övriga motionerEnligt nuvarande regler gäller att föräldrar som hargemensam vårdnad om ett barn får dela vårdbidragetmellan sig om båda tar del i vården av barnet samtom båda begär det. En delning av utbetalningen avvårdbidraget innebär dock inte någon delning avrätten till bidraget utan det är endastutbetalningen som delas mellan föräldrarna. Vidoenighet får den förälder som har den huvudsakligavården om barnet hela vårdbidraget. Utskottet hartidigare avstyrkt motionsyrkanden om attvårdbidraget skall fördelas procentuellt rättvistmellan frånskilda föräldrar (senast i bet.2002/03:SfU1). Liksom då anser utskottet att det fårankomma på regeringen att överväga lämpliga åtgärderom problem av större omfattning skulle förekomma.Utskottet avstyrker därmed motion Sf251.Även när det gäller de problem som kan uppkomma istudiemedelssammanhang vid retroaktiv utbetalning avvårdbidrag anser utskottet att det i första hand fårankomma på regeringen att vid behov ta initiativtill eventuella åtgärder. Utskottet avstyrker därmedmotion Sf350.Utskottet har som ett led i sin uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet gjort en mindre studie avvårdbidraget och de problem som haruppmärksammats vad gäller handläggningstider,beslutsunderlag m.m.Utskottet har då konstaterat att det funnitsbrister och att dessa har påtalats av regeringenbl.a. i regleringsbrev till RFV. I regleringsbrevetför 2002 föreskrev regeringen att kvaliteten ihandläggningen av vårdbidrag skulle öka ochskillnaderna mellan försäkringskassorna minska. Ibudgetpropositionen påpekade regeringen attgenomströmningstiden för ärenden isocialförsäkringsnämnd, t.ex. vårdbidrag, varoacceptabelt lång. Regeringen ansåg att det varsärskilt otillfredsställande att funktionshindradeoch familjer med handikappade barn får vänta på sinabeslut. I regleringsbrevet upprepaderegeringen att kvaliteten i handläggningen avvårdbidrag måste öka och föreskrev dessutom attgenomströmningstiderna måste kortas. Därtill skulleskillnaderna mellan försäkringskassorna minska.När det gäller genomströmningstiderna konstaterarutskottet att RFV i regleringsbrev tillförsäkringskassorna har föreskrivit att av de ärenden som beslutas avsocialförsäkringsnämnd, t.ex. vårdbidrag, under 2003skall ha en genomströmningstid på högst 180 dagar.Av RFV:s statistikinformation avseende förstakvartalet framgår att genomströmningstiden förvårdbidrag i genomsnitt är samt attmedelgenomströmningstiden de senaste tolv månadernaär . Av en länsuppdelad statistik avseendeförsta kvartalet 2003 framgår att skillnaderna ihandläggningstid mellan de olika försäkringskassornaär stora och att de varierar mellan 121 och 315dagar.Utskottet har erfarit att RFV innevarande år avseratt påbörja en översyn av vårdbidraget ur etthandläggarperspektiv. Avsikten är att kartläggahandläggningsprocessen från ansökan till beslut isyfte att identifiera s.k. flaskhalsar och andraproblem. Bland annat avser man att finna metoder föratt korta genomströmningstiden. Även problemet medskillnaderna mellan de olika försäkringskassornaliksom med kvaliteten i handläggningen kommer attingå i översynen.Utskottet anser att det är beklagligt attförsäkringskassorna ännu inte kommit till rätta medproblemen med de i vart fall i vissaförsäkringskassor alltför långa handläggningstidernaoch att det fortfarande finns brister i kvaliteten ibeslutsunderlagen. Det får dock förutsättas attRFV:s förestående översyn kommer att resultera iförslag till åtgärder för att rätta till problemen.Utskottet avser för egen del att fortsatt följafrågan och, om ingen ändring sker, ta initiativ tillåtgärder.21:7 Pensionsrätt för barnårUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:7Pensionsrätt för barnår.PropositionenSyftet med pensionsrätt för barnår är att stödja denförälder i familjen som har lägst inkomst och/ellertagit störst del av vårdnaden av barnet. Anslagethar tillkommit med anledning av det reformeradeålderspensionssystemet.Pensionsgrundande belopp för barnår tillgodoräknasfr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år dåbarnet fyller eller, om barnet är fött undernågon av månaderna juli t.o.m. december, fr.o.m. detår då barnet uppnår t.o.m. det år dåbarnet fyller fyra år.Föräldrarna kan själva välja vem av dem som skalltillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet.För den förälder som tillgodoräknaspensionsgrundande belopp för barnår skall en fiktivinkomst beräknas . Den fiktivainkomsten kan beräknas på tre sätt, genom utfyllnadtill förälderns pensionsgrundande inkomst året förebarnets födelse, genom utfyllnad till av dengenomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för allaförsäkrade under eller med ett för allaförsäkrade enhetligt belopp. Det alternativ som gerdet förmånligaste utfallet för ett givet år används.Utifrån det pensionsgrundande beloppet skallpensionsrätt beräknas av underlaget. Fördessa pensionsgrundande belopp betalar staten enålderspensionsavgift om 18,5 %.I propositionen anförs att barnårsrätt föradoptivföräldrar har förbättrats (prop. 2001/02:84,bet. 2001/02:SfU12, rskr. 2001/02:215). De nyareglerna innebär bl.a. att pensionsrätt för barnårför adoptivföräldrar ges fram tillsbarnet fyller , räknat denförsäkrade fick barnet i sin vård. Reglerna träder ikraft men gäller retroaktivtfr.o.m.1960.Under 2002 uppgick utgifterna för pensionsrätt förbarnår till . För innevarandeår beräknas utgifterna till 3 831 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2004 till anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnåranvisar ett ramanslag på 4 051 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden.