bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — Sjukgymnasternastår för rehabilitering och enbehandling som är ett viktigt alternativ tillmedicinering. För att säkerställa resurser förrehabilitering och för att få en bättre täckning avdessa resurser i där centralisering ärledstjärnan i många landsting, föreslår vi att frietablering införs även för sjukgymnaster. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.32. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 32. bifallerdärmed motion 2002/03:So228 och avslår motionerna2002/03:So437 yrkande 2, 2002/03:So298 yrkande 7delvis och 2002/03:So443 yrkande 23.StällningstagandeJag vill framhålla att i en situation av ekonomiskknapphet i landstingen upplever många attrehabilitering och sjukgymnastik kommer istrykklass. Sjukgymnasterna står förrehabilitering och en behandling som är ett viktigtalternativ till medicinering. För att säkerställaresurser för rehabilitering och för att få en bättretäckning av dessa resurser i därcentralisering är ledstjärnan i många landsting,föreslår jag att fri etablering införs försjukgymnaster. Vad jag nu anfört bör ges regeringentill känna.33. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33. bifallerdärmed motion 2002/03:So228 och 2002/03:So443yrkande 23 samt avslår motionerna 2002/03:So437yrkande 2 och 2002/03:So298 yrkande 7 delvis.StällningstagandeJag anser att även andra legitimeradevårdgivargrupper utöver läkare och sjukgymnasterskall ha möjlighet att bedriva verksamhet somenskild vårdgivare och finansieras av landstinget.Detta kan till exempel gälla legitimeradesjuksköterskor, barnmorskor och psykologer. Förpatienternas bästa krävs bättre samverkan mellanoffentlig och privat vård. Vidare krävs enhetligaoch klara regler när det gäller etablering förenskilda vårdgivare med offentlig finansiering. Ettnationellt ersättningssystem för alla kategorier avenskilda vårdgivare på liknande sätt som i daggäller för läkare och sjukgymnaster måste utformas.Jag anser att bör stimulerasjukvårdshuvudmännen att i ökad utsträckningutnyttja denna typ av avtal inom hälso- ochsjukvården. Det kan ske genom att lagstiftningenutformas så att den medger ett större mått avförhandlingsutrymme mellan sjukvårdshuvudmannen ochden enskilde vårdgivaren. Avtalet skall dockfortfarande betraktas som ett utflöde avoffentligrättslig lagstiftning.Vad särskilt gäller sjukgymnaster vill jagframhålla att i en situation av ekonomisk knapphet ilandstingen upplever många att rehabilitering ochsjukgymnastik kommer i strykklass. Sjukgymnasternastår för rehabilitering och enbehandling som är ett viktigt alternativ tillmedicinering. För att säkerställa resurser förrehabilitering och för att få en bättre täckning avdessa resurser i där centralisering ärledstjärnan i många landsting, föreslår jag att frietableringsrätt införs för sjukgymnaster. Vad jag nuanfört bör ges regeringen till känna.34. Upphandling av hälso- och sjukvård(punkt 22)av (), Carl-AxelJohansson (m), () och AnneMarie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 34. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkande 22 och avslårmotion 2002/03:So509 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att korta avtal hämmarkonkurrensen mellan vårdgivarna och gör att mångainte vågar satsa på att etablera sig som företagare.Då det saknas andra finansiärer änsjukvårdshuvudmännen blir risktagandet avsevärtstörre för företagare inom vårdsektorn. Förföretagaren inom vårdsektorn finns, vid en uteblivenförlängning av uppdraget efter avtalstidens slut,ingen alternativ uppdragsgivare att vända sig till.Då återstår bara avveckling av verksamheten. Viljantill nyinvesteringar i verksamheten avtar därförkraftigt mot slutet av avtalsperioden. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.35. Upphandling av hälso- och sjukvård(punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 35. bifallerdärmed motion 2002/03:So509 yrkande 5 och avslårmotion 2002/03:So443 yrkande 22.StällningstagandeJag vill framhålla att en ökad mångfald avvårdgivare ger patienterna större valmöjligheter ochkan stimulera, utveckla och tillföra vården nyadimensioner. Privata, kooperativa och ideellt drivnaalternativ bör därför ges förutsättningar attutvecklas. Fritt val av vårdgivare samt vård- ochvärdighetsgarantier som grundar sig på riksdagensprioriteringsbeslut skall finnas. Vad jag nu anförtbör ges regeringen till känna.36. Åldersgränser och ersättningsetablering(punkt 23)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 36. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So298 yrkande 7 delvis,2002/03:So413 och 2002/03:So443 yrkande 51.StällningstagandeSamtidigt som stress och utbrändhet drabbarpersonalen inom hälso- och sjukvården, förvägras demest erfarna och kompetenta företrädarna att utövasitt yrke. Det handlar bl.a. om de äldreprivatpraktiserande läkarna. Förutom att detta äråldersdiskriminering, är det otillfredsställande attpatienter tvingas leva med sjukdomar och besvär ionödan. Den s.k. 67-årsgränsen bör därför avskaffas.Vi vill framhålla att privatläkarkåren och privatasjukgymnaster utgör ett värdefullt komplement inomsjukvården och ökar såväl mångfald som valfrihetbåde för patienterna och för sjukvårdspersonalen.Med gällande regler är det emellertid svårt attöverlåta verksamheten till annan läkare ellersjukgymnast. Skall verksamheten kunna fortsätta medbibehållen offentlig finansiering måste huvudmannentillåta att den läkare eller sjukgymnast som övertarmot-tagningen får behålla dennafinansieringsprincip, vilket är långt ifrån säkert.Vi anser att huvudregeln måste vara att etableradmottagningsverksamhet med offentlig finansieringskall kunna överlåtas med bibehållen finansiering.För att kunna avslå detta måste huvudmannen klartkunna bevisa att sjukvården lider men ommottagningsverksamheten överlåtes till annan läkare,oaktat denne läkares specialitet. Motsvarande måsteockså gälla för privata sjukgymnaster. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.37. Åldersgränser och ersättningsetablering(punkt 23)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 37. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkande 51 och avslårmotionerna 2002/03:So298 yrkande 7 delvis och2002/03:So413.StällningstagandeSamtidigt som stress och utbrändhet drabbarpersonalen inom hälso- och sjukvården, förvägras demest erfarna och kompetenta företrädarna att utövasitt yrke. Det handlar bl.a. om de äldreprivatpraktiserande läkarna. Förutom att detta äråldersdiskriminering, är det otillfredsställande attpatienter tvingas leva med sjukdomar och besvär ionödan. Den s.k. 67-årsgränsen bör därför avskaffas.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.38. Ett samlat högkostnadsskydd (punkt 26)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 38. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So443 yrkande 30 och2002/03:So509 yrkande 27.StällningstagandeUnder har avgifterna för hälso- ochsjukvård ökat dramatiskt för den enskilde, delsgenom att det så kallade högkostnadsskyddet höjts,dels därför att flera vårdavgifter inte omfattas avhögkostnadsskyddet. Även den enskildes kostnader förresor i samband med vård har ökat, och dessainkluderas inte heller i högkostnadsskyddet. När mandiskuterar patientavgifter eller läkemedelsavgifterbetraktas dessa ofta separat. För medborgaren är detgivetvis viktigt vad avgifterna uppgår tillsammanlagt.Enligt vår uppfattning behöver reglerna förhögkostnadsskyddet därför ses över. Ett samlathögkostnadsskydd blir mer överblickbart förpatienten. En utredning skulle kunna se över deregionala skillnaderna, vilka grupper av patientersom hamnar utanför skyddet, vilka nya behandlingaroch åtgärder som är kopplade till ohälsa och vilkakonsekvenserna blir av ett samlat högkostnadsskyddför den enskilde och för samhället. börhos regeringen begära förslag om en utredning kringkonsekvenserna av ett samlat högkostnadsskydd. Vadvi nu anfört bör ges regeringen till känna.39. Jämställdhetsperspektiv i vården(punkt 27)av (), (), (), KennethJohansson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 39. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 12 och avslårmotion 2002/03:Ub401 yrkande 2.StällningstagandeMedicinsk forskning har varit fokuseradframför allt på män och mäns problem. Resultatenfrån dessa studier har ofta generaliserats, utan attdetta ifrågasatts, till att gälla också för kvinnor.Också den epidemiologiska forskningen överhälsoproblems förekomst har utförts på och av mänoch baserats på manlig erfarenhet. Statistik harinte varit könsuppdelad och i studier där kvinnorfunnits med har man ofta utgått från det manliga somnorm. Sådan forskning har därmed inte varitvärdeneutral eller objektiv i valet av vetenskapligametoder, frågeställningar eller studieobjekt. Underde har dock en förändring skett. Detsatsas mer på att ta reda på hur olikasjukdomstillstånd yttrar sig hos kvinnor och vilkabehandlingar som medför bäst resultat för kvinnor.Men är den kunskap vi har om diagnos ochbehandling av olika sjukdomar generellt sett störreför män än för kvinnor. Man har också funnit att detfinns medicinska diagnoser för en större del av desymptom män brukar söka för än för kvinnor. Därmedfår män oftare en diagnos för de symptom depresenterar när de söker vård än vad fallet är förkvinnor. Vi anser att regeringen bör lägga fram enhandlingsplan över hur hälso- och sjukvården förkvinnor och män skall utformas så att vården iordets rätta bemärkelse skall bli jämställd. Vad vinu anfört bör ges regeringen till känna.40. Jämställdhetsperspektiv i vården (punkt 27)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 40. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 12 och2002/03:Ub401 yrkande 2.StällningstagandeMedicinsk forskning har varit fokuseradframför allt på män och mäns problem. Resultatenfrån dessa studier har ofta generaliserats, utan attdetta ifrågasatts, till att gälla också för kvinnor.Också den epidemiologiska forskningen överhälsoproblems förekomst har utförts på och av mänoch baserats på manlig erfarenhet. Statistik harinte varit könsuppdelad och i studier där kvinnorfunnits med har man ofta utgått från det manliga somnorm. Sådan forskning har därmed inte varitvärdeneutral eller objektiv i valet av vetenskapligametoder, frågeställningar eller studieobjekt. Underde har dock en förändring skett. Detsatsas mer på att ta reda på hur olikasjukdomstillstånd yttrar sig hos kvinnor och vilkabehandlingar som medför bäst resultat för kvinnor.Men är den kunskap vi har om diagnos ochbehandling av olika sjukdomar generellt sett störreför män än för kvinnor. Man har också funnit att detfinns medicinska diagnoser för en större del av desymptom män brukar söka för än för kvinnor. Därmedfår män oftare en diagnos för de symptom depresenterar när de söker vård än vad fallet är förkvinnor. Vi anser att regeringen bör lägga fram enhandlingsplan över hur hälso- och sjukvården förkvinnor och män skall utformas så att vården iordets rätta bemärkelse skall bli jämställd.Vi anser att bör få i uppdrag attinitiera att statistiken över diagnoser, insatseroch kostnader delas upp efter kön. Socialstyrelsenbör vidare få i uppdrag att analysera orsakerna tillden ojämlika vården mellan män och kvinnor. Detförekommer stora skillnader i medicinförskrivningentill män och kvinnor. Beräkningar av kostnaderna förläkemedel och för hälso- och sjukvård visar attkvinnors vård i de barnafödande åldrarna kostar merän mäns. Skillnaderna i kostnaderna avtar medåldern. Bland äldre personer ges män mer resurserper invånare än kvinnor. Detsamma gäller även mindrebarn. Pojkars vård kostar mer än flickors. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.41. Lagstiftning om jämställd vård (punkt 28)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 41. bifallerdärmed motion 2002/03:Ub401 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)skall kompletteras så att kvinnors rätt till likagod vård som män lagfästs i dess portalparagraf. Ensådan klarare lagtext ger möjligheter att på etthelt annat sätt än följa upp att vården harsamma kvalitet för kvinnor och män. Erfarenheterfrån andra områden visar också att lagstiftning kanvara ett effektivt medel för att påverka attityder.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.42. Legitimering av utländska läkare (punkt 29)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 42. bifallerdärmed motion 2002/03:So407.StällningstagandeDet finns en betydande brist på hälso- ochsjukvårdspersonal i . Det gäller läkare,sjuksköterskor, psykologer och tandläkare. Samtidigtfinns det i ett stort antal läkare ochsjuksköterskor som kommit hit från länder utanförEU/EES, och som har stora svårigheter att erhållasvensk legitimation. Många av dessa personer har enlång yrkeserfarenhet bakom sig. Kraven för att få ensvensk legitimation skiljer sig beroende på omvederbörande kommer från ett land utanför EU/EESeller från ett land inom EU/EES. Vi har vid tidigaretillfällen väckt frågan om det orimliga i att haolika krav beroende på om vederbörande kommer frånett land inom respektive utanför EU/EES. Vi har dåfått svaret att det inte är rimligt att sänka kravenför att få en svensk legitimation och att det ärstora skillnader mellan olika länders utbildningar.Vi vill understryka att man absolut inte skall sänkakraven för erhållandet av svensk legitimation ellernegligera olikheter i andra länders utbildningar. Vianser emellertid att nuvarande regler ärdiskriminerande och att reglerna bör vara jämlikavad gäller kraven för att få en svensk legitimation.Vi föreslår därför att får i uppdragav regeringen att se över detta. Vad vi nu anförtbör ges regeringen till känna.43. Utredning m.m. om alternativabehandlingsmetoder (punkt 31)av (), KerstinHeinemann (fp), (), AnneMarie () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 43. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkande 35 samt avslårmotionerna 2002/03:So365 yrkandena 1 och 8,2002/03:So405 och 2002/03:So443 yrkande 37.StällningstagandeDet finns ett stort intresse för alternativmedicinskverksamhet i . Samhället har ett ansvar atttillgodose berättigade medborgarintressen kringkvalitet och säkerhet också när gäller detalternativmedicinska området. Jämfört med denetablerade medicinen har dock utvärderingsinsatsernabeträffande de alternativa behandlingsformerna varitblygsamma. Därför måste staten se till att särskildaresurser ställs till förfogande för kvalitetsarbeteoch utvärdering inom detta område. Statens beredningför medicinsk utvärdering (SBU) bör få ett särskiltuppdrag att utforma förslag till huralternativmedicinska metoder kan utvärderas.Härigenom kan tillgodoses att också godkändaalternativmedicinska metoder uppfyller motsvarandekvalitetskrav. Vad vi nu anfört bör ges regeringentill känna.44. Utredning m.m. om alternativabehandlingsmetoder (punkt 31)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 44. bifallerdärmed motion 2002/03:So405 samt avslår motionerna2002/03:So365 yrkandena 1 och 8 och 2002/03:So443yrkandena 35 och 37.StällningstagandeVi anser att den komplementära medicinen innebärmycket positivt. Det är dock en stor ochtämligen outforskad marknad som ställer patientenensam att själv bedöma kvaliteten. På grund av detökade användandet av komplementär medicin harVärldshälsoorganisationen, WHO, efterlyst nationellariktlinjer hos medlemsländerna för hur denna del avvården skall hanteras. Även inom EU verkar man föratt medlemsländerna mer aktivt skall reda ut sittförhållningssätt till den komplementära vården. Vianser att det är en brist att ännu intetagit fram några riktlinjer avseende prissättningoch lagstiftning, något som ytterst drabbar denenskilde. Vi anser därför att börges i uppdrag att utreda och lämna förslag tillnationella riktlinjer för den komplementäramedicinska vården. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.45. Utredning m.m. om alternativabehandlingsmetoder (punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 45. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkandena 35 och 37 samtavslår motionerna 2002/03:So365 yrkandena 1 och 8och 2002/03:So405.StällningstagandeDet finns ett stort intresse för alternativmedicinskverksamhet i . Samhället har ett ansvar föratt tillgodose berättigade medborgarintressen kringkvalitet och säkerhet också när gäller detalternativmedicinska området. Jämfört med denetablerade medicinen har dock utvärderingsinsatsernabeträffande de alternativa behandlingsformerna varitblygsamma. Därför måste staten se till att särskildaresurser ställs till förfogande för kvalitetsarbeteoch utvärdering inom detta område. Statens beredningför medicinsk utvärdering (SBU) bör få ett särskiltuppdrag att utforma förslag till huralternativmedicinska metoder kan utvärderas.Härigenom kan tillgodoses att också godkändaalternativmedicinska metoder uppfyller motsvarandekvalitetskrav.Sedan Alternativmedicinkommittén arbetade undersenare har mycket hänt sommotiverar att en ny utredning tillsätts. Jag anseratt en ny utredning bl.a. bör analysera deekonomiska och sociala konsekvenserna av alternativametoder och se över lagstiftningen på området. Idetta sammanhang bör också en översyn görasbeträffande regelverket kring alternativmedicinskbehandling av barn. Dessutom bör frågor kring behovav utbildning samt behörighetsfrågor belysas.Utredningen bör samarbeta med SBU i frågor kringvetenskaplig utvärdering av alternativabehandlingsmetoder. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.46. Utredning m.m. om alternativabehandlingsmetoder (punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 46. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So365 yrkandena 1 och 8och 2002/03:So405 samt avslår motion 2002/03:So443yrkandena 35 och 37.StällningstagandeAlltfler människor är intresserade av komplementärabehandlingsmetoder. En undersökning gjordes 2001 avLinköpings universitet på uppdrag av länslandsting i syfte att klargöra stockholmarnasinställning till komplementärmedicinska insatserinom prevention och sjukdom. Undersökningen visadeatt befolkningen har ett stort hopp om ochförtroende för de komplementära insatserna och villse dem som ett naturligt inslag i det vanligasjukvårdsutbudet. Utredningens resultat bedöms varageneraliserbara.Jag anser att den komplementära medicinen innebärmycket positivt. Det är dock en stor ochtämligen outforskad marknad som ställer patientenensam att själv bedöma kvaliteten. På grund av detökade användandet av komplementär medicin harVärldshälsoorganisationen, WHO, efterlyst nationellariktlinjer hos medlemsländerna för hur denna del avvården skall hanteras. Även inom EU verkar man föratt medlemsländerna mer aktivt skall reda ut sittförhållningssätt till den komplementära vården. Vianser att det är en brist att ännu intetagit fram några riktlinjer avseende prissättningoch lagstiftning, något som ytterst drabbar denenskilde. Vi anser därför att börges i uppdrag att utreda och lämna förslag tillnationella riktlinjer för den komplementäramedicinska vården. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.47. Alternativa behandlingsmetoder inom hälso-och sjukvården (punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 47. bifallerdärmed motion 2002/03:So443 yrkandena 38 och 39 samtavslår motion 2002/03:So365 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeJag anser att kunskap om alternativmedicinskabehandlingsmetoder som bedöms uppfyllakvalitetskraven också måste komma hälso- ochsjukvårdspersonalen till del så att de kan informerapatienten om olika behandlingsalternativ. Enöppenhet för alternativa behandlingsmetoder inom denordinarie hälso- och sjukvården under kontrolleradeformer minskar även riskerna för att människorskadas av oseriösa och skadliga behandlingar.Riksdagen bör därför hos regeringen begära förslagom att stärka patientens möjligheter att väljabehandlingsmetod. Jag vill vidare påtala att enligt2 kap. 1 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område skall hälso- ochsjukvårdspersonal utföra sitt arbete iöverensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet. I annat fall kan disciplinpåföljd ellerannan påföljd åläggas enligt bestämmelserna i 5 kap.samma lag. Jag anser att lagstiftningen behöverförändras och att alternativmedicinsk behandling somuppfyller kvalitetskraven skall tillåtas inom hälso-och sjukvården som komplement till skolmedicinen.Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna.48. Alternativa behandlingsmetoder inomhälso- och sjukvården (punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 48. bifallerdärmed motion 2002/03:So365 yrkandena 2 och 3 samtavslår motion 2002/03:So443 yrkandena 38 och 39.StällningstagandeDet måste skapas förutsättningar för ett ökatsamarbete mellan skolmedicinen ochkomplementärmedicinen. Det är också viktigt attaccepterade behandlingar kan erbjudas till sammakostnader som inom övrig vård. är detvälbetalda människor som har råd att söka sig tillden behandlingsmetod man tror på, medan dennavalmöjlighet i praktiken inte finns för människormed små eller inga inkomster.De flesta undersökningar visar att en större andelkvinnor än män har erfarenhet av komplementärmedicin. vet vi från annan statistik attsjukvård och rehabilitering satsas i störreutsträckning på män. Eftersom kvinnor i störreutsträckning väljer komplementära behandlingsmetoderär det även ur ett könsperspektiv nödvändigt attolika behandlingsalternativ finns att tillgå pålikvärdiga villkor. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.49. Forskning kring alternativmedicin(punkt 33)av (), (), (), KennethJohansson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 49.