bet · GR01MJU4 · 2003-10-16 00:00:00 — Utskottet avstyrkerdessutom tre motionsyrkanden (fp, c) om möjlighet till försäkringslösningari producentansvaret i avvaktan på kommande behandling av frågan. Jämförreservationerna 16 (m, fp, kd), 17 (fp) och 18 (c).PropositionenRegeringenföreslår att om det behövs för att främja en minskad uppkomst av avfalleller en hälso- och miljömässigt godtagbar hantering av avfall regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omskyldigheter för producenter att se till att varor har en viss sammansättning,återanvändbarhet och återvinningsbarhet. I fråga om andra varor änförpackningar får sådana föreskrifter endast meddelas om föreskrifterna behövstill följd av medlemskap i unionen.MotionernaImotion 2002/03:MJ24 (m) yrkande 4 yrkas att förslaget avslås. Enligtmotionärerna vill regeringen utan hörande skaffa sig möjlighetatt föreskriva hur och av vilka råvaror svensk tillverkningsindustri skallproducera varor. Det är en hämsko på produktutvecklingen mot lättare,energisnålare och miljövänligare förpackningar, vilket bl.a. anfört.Enligt motion 2002/03:MJ25 (kd) yrkande 4 är regeringens förslag attbemyndigandet skall begränsas till att gälla föreskrifter som behövs tillföljd av medlemskap i unionen alltför otydligt ochlämnar stort utrymme för särskilda nationella krav på produktsammansättning.Motionärerna anser att det snarare än att svepande hänvisa till medlemskapeti EU i lagstiftningen bör finnas ett tydligt krav på att nya föreskrifterenbart skall föranledas av förändringar i EG-rätten. Motionärerna föreslåri stället en omformulering av 15 kap. 7 § 3 så att föreskrifter enligtförsta stycket, i fråga om andra varor än förpackningar, endast fårmeddelas om föreskrifterna föranleds av förändringar i EG-rätten. Även imotion 2002/03:MJ26 (fp) yrkande 11 yrkas avslag på förslaget om att utökadagens lagstiftning vad gäller föreskrifter om krav på varors sammansättning.Motionärerna anser inte att det är rimligt att utöka dagens lagstiftningmed ytterligare restriktioner från myndighetshåll. Kravet måste i ställetreduceras till att varan skall vara möjlig att återvinna på ett miljömässigtlämpligt sätt. Motionärerna anser att det finns en möjlighet utifrån dagenslagstiftning t.ex. genom kemikalielagstiftning att kontrollera övrigaproblem med produkten.I motion 2002/03:MJ27 (c) yrkande 8 föreslås attbranschen, i samråd med , utformar en försäkringslösningsom långsiktigt kan säkerställa omhändertagande och behandling av uttjäntaprodukter. Det individuella ansvaret för olika producenter skall enligtmotion 2002/03:MJ26 (fp) yrkande 9 stimuleras. Ett sätt att åstadkommadetta är enligt motionärerna att införa kretsloppsförsäkringar för en radprodukter, exempelvis bilar, datorer, elektroniska produkter och vitvaror.En kretsloppsförsäkring tecknas av den enskilde producenten med ettförsäkringsbolag som tar ansvaret för att produkten återvinns enligt gällandelagar och regleringar. Försäkringsbolagen kommer troligen att premieraföretag och produkter med låga omhändertagandekostnader och högåtervinningsgrad, vilket därmed ger den enskilde producenten incitament atttillverka just sådana produkter. Förslaget återfinns också i motion2002/03:MJ315 (fp) yrkande 19.Utskottets övervägandenSom regeringenpåpekar är det inte endast förpackningars sammansättning, återanvändbarhetoch återvinningsbarhet som har betydelse för avfallets uppkomst ellerhantering. Sambandet finns mellan andra slags varor och det potentiellaavfallet från dem. har föreslagit att detbemyndigande som gäller i bör vidgas till attavse skyldigheter för producenter i fråga om varors sammansättning,återanvändbarhet och återvinningsbarhet. Förslaget till ändring i 15 kap.7 § innebär en komplettering till det bemyndigande som redani dag finns avseende förpackningar. Föreskriftsrätten avseende förpackningarinfördes i samband med ikraftträdande, genom att regeringendå fick möjlighet att även föreskriva krav på förpackningars sammansättning,återanvändbarhet och återvinningsbarhet. Bemyndigandet ansågs nödvändigtför att skulle uppfylla de krav som följer av Europaparlamentetsoch rådets direktiv om förpackningar och förpackningsavfall. förstår innebär regeringens förslag inte någon förändring avseendeföreskriftsrätten för förpackningar. Förslaget innebär i stället attföreskriftsrätten vidgas till att omfatta alla varor med den begränsningenatt det enbart handlar om föreskrifter som hänför sig till beslut somfattas inom EU. I likhet med regeringen anser utskottet att förslaget ärriktigt. Flera remissinstanser anser det föreslagna bemyndigandet viktigtoch att det bör användas av regeringen för att på ett konkret sätt ökamedvetenheten om varornas utformning. Utskottet gör ingen annan bedömningän regeringen om att det föreslagna bemyndigandet behövs för att genomföraEU:s avfallslagstiftning på föreskrifts- och förordningsnivå. Som regeringenpåpekar betyder WEEE-direktivets (och rådets direktiv2002/96/EG om avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter)krav på att medlemsstaterna skall uppmuntra viss utformning och tillverkningav varor inte att medlemsstaterna åläggs att införa bindande regler. Kraveti WEEE-direktivet kan genomföras också på andra sätt. Utskottet konstateraratt regeringen inte har några konkreta planer på att meddelaandra föreskrifter om varors sammansättning, återanvändbarhet ochåtervinningsbarhet än vad som följer och kan komma att följa av EG-rättenskrav. Bemyndigandet bör därför som regeringen föreslår begränsas till attgälla föreskrifter för andra varor än förpackningar som behövs till följdav medlemskap i . Utskottet vill i detta sammanhang understrykaatt frågor om varors fria rörlighet enligt och andrahandelsavtal utgör en viktig begränsning när det gäller nationella krav påvaror och produkter. Detta gäller såväl vid utfärdande av generelltverkande förordningar och föreskrifter som vid tillämpning av de allmännahänsynsreglerna vid prövning och tillsyn. Alltför preciserade ellerlångtgående krav kan komma att betraktas som otillåtna handelshinder.Utrymmet för att ställa olika former av krav kan förväntas variera med hänsyntill vilken varukategori det är fråga om och kräver att de särskildaförutsättningarna i varje enskilt fall noggrant analyseras. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna2002/03:MJ24 (m) yrkande 4, 2002/03:MJ25 (kd) yrkande 4 och 2002/03:MJ26(fp) yrkande 11.I propositionen redogör regeringen för sin åsikt attdet finns anledning för berörda branscher att överväga om olika typer avekonomiska garantier för omhändertagande av uttjänta produkter skullekunna vara en lösning. Sådana ekonomiska garantier skulle som regeringenpåpekar kunna säkerställa finansieringen av produkternas omhändertagande,och ge producenten drivkraft att miljöförbättra produkterna. Utskottetanser därför i likhet med regeringen att en utveckling av olika typer avekonomiska garantier för omhändertagande av uttjänta produkter är intressantsom komplement till dagens lagstiftning. Regeringen anser att detta är enfråga som i samarbete med berörda branscher bör undersökai det fortsatta arbetet med en miljöorienterad produktpolitik. Som regeringenpåpekar skall enligt WEEE-direktivet medlemsstaterna se till att entillverkare, när denne släpper ut en produkt på marknaden, lämnar en garantiför finansiering av behandling av produkten. Garantin får bestå av antingendeltagande i lämpligt system för finansieringen av behandlingen,materialåtervinningsförsäkring eller ett spärrat konto. Mot bakgrund av dettaavser regeringen att behandla frågan om garantier i samband med genomförandetav WEEE-direktivet. Utskottet anser därmed att kraven i motionerna2002/03:MJ26 (fp) yrkande 9, 2002/03:MJ27 (c) yrkande 8 och 2002/03:MJ315(fp) yrkande 19 bör anstå i avvaktan på det vidare arbetet. Motionernaavstyrks.ReturdryckesförpackningarUtskottets förslag i korthetUtskottettillstyrker vad regeringen föreslår i vad avser returdryckesförpackningar.Samtidigt avstyrker utskottet fyra motionsyrkanden (m, kd) med bl.a.begäran om att avslår förslaget. Utskottet avstyrker vidare femyrkanden (s, fp, c, mp) om bl.a. utländska returförpackningar och tvåyrkanden (mp) om producentansvar för aluminiumburkar i vissa fall. Jämförreservationerna 19 (m), 20 (fp), 21 (kd) och 22 (c).PropositionenRegeringenföreslår att lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar och lagen(1982:349) om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium skallupphöra att gälla. I stället bemyndigas regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för producenteratt se till att plast- och metallförpackningar för konsumtionsfärdig dryckomfattas av retursystem samt att se till att retursystemen utformas såatt de genom utbetalning av pant eller premie uppmuntrar att förpackningarnalämnas tillbaka till systemen. Vidare bemyndigas regeringen att i frågaom överlåtelse, märkning, tillstånd och avgifter meddela sådana föreskriftersom finns i de nämnda lagarna.MotionernaI motion 2002/03:MJ24(m) yrkande 5 yrkas att avslår förslaget till retursystem fördryckesförpackningar av plast och metall. Som skäl härför anför motionärernaatt samma regler bör gälla för alla metallförpackningar. Endast en mindredel av dryckesförpackningarna säljs i i takt med ökad import. Ettsätt att råda bot på detta är enligt motionärerna att sänka de svenskaalkoholskatterna. Ett retursystem som inte innefattar privatimport bliri annat fall så ofullständigt att nyttan är diskutabel. Motionärerna anservidare att ett retursystem från miljösynpunkt långt ifrån är det bästaomhändertagandet av plastförpackningar. Förbränning av dessa oljeproduktertorde vara väl så bra. De handelshinder som ett nationellt krav påretursystem också för import innebär är ytterligare en faktor som talar motförslaget hävdas det i motionen.Också i motion 2002/03:MJ25 (kd) yrkandena1 och 2 yrkas avslag på regeringens förslag. Enligt motionärerna ärinnebörden och effekterna av framtida föreskrifter alltför oklara för attriksdagen nu skall bemyndiga regeringen att besluta om ikraftträdande avde föreslagna förändringarna i . Propositionen utgör inte ettfullgott underlag för de föreslagna lagändringarna anser motionärerna. Imotionen framställs dessutom en begäran om att regeringen skall återkommamed ett bättre underbyggt lagförslag om ansvaret för återanvändning ochåtervinning av förpackningar för konsumtionsfärdig dryck gjorda av plastoch metall (yrkande 3).Enligt motion 2002/03:MJ26 (fp) yrkande 10 återvinnsett stort antal konsumentförpackningar inte eftersom de producerats utanfördet svenska återvinningssystemet. Motionärerna anser att den bästa lösningenskulle vara att man inom EU kom överens om ett gemensamt system för t.ex.återvinning av aluminiumburkar. Om en lösning på EU-nivå inte uppnås börman enligt motionärerna överväga att lägga ett större ansvar på försäljnings-och distributionsleden för återvinningen. Affärer som saluför förpackningarsom inte ingår i retursystemen skall kunna åläggas att erlägga en avgifttill retursystemet för att man där tar emot förpackningen. Samma uppfattningkommer till uttryck i motion 2002/03:MJ315 (fp) yrkande 20. Också i motion2002/03:MJ337 (s) tas frågan om behovet av en gemensam EU-standard förreturförpackningar upp. Motionärerna anför att om reglerna är likadana ihela EU försvinner möjligheten att sälja burkar, flaskor och andraförpackningar utan pant. Det kommer nämligen inte att tillverkas förpackningarutan pantsystem i EU eftersom reglerna kommer att innebära att sammapantsystem tillämpas i alla EU-länder. Dessa regler bör också vara bindandeför återförsäljare av dessa förpackningar. Ett gemensamt retursystem förEU kommer att underlätta handeln mellan EU-länderna. Detta kommer attleda till att konkurrensen i förbättras med sänkta priser tillgagn för de svenska konsumenterna.Enligt motion 2002/03:MJ27 (c) yrkande5 behöver målen för vissa förpackningsmaterial justeras med anledning avden privata införseln av sådana förpackningar i landet. Den privatainförseln av alkohol ger enligt motionärerna upphov till en ansenlig mängdförpackningar, vilket gör att återvinningsmålet på t.ex. för glasinte är baserat på den totala mängden. Detta gäller även metallåtervinningensom får tillgång till de utländska ölburkar som inte går att panta i detbefintliga retursystemet för aluminiumburkar, liksom de kartongförpackningarsom finns för vin. Återvinningsmålet för dessa förpackningsslag måstedärför justeras upp för att ambitionsnivån inte skall sjunka och dessaförpackningar deponeras. Enligt motionärerna måste hänsyn tas även tillmaterialbolagens merkostnad för insamling och behandling av dessa privatinförda material. De anser liksom regeringen att omfattningen av dettabör utredas.I motion 2002/03:MJ225 (mp) yrkande 1 påpekas attproducentansvaret gäller återtagande av aluminiumburkar. lägegäller dock inte detta återtagande om burken har blivit deformerad ochtillplattad. Producenter måste därför åläggas att ta tillbaka även skadadeburkar. Panten för burken har ju producenten redan erhållit och även detär ett skäl för att ta tillbaka burkar. Enligt motionen tar returburksautomaterinte emot utländska burkar eftersom streckkoden, den s.k. EAN-koden, intekan avläsas i automaten. Motionärerna anser därför att ett parallellsystembör införas för att kunna ta hand om icke svensktillverkade burkar (yrkande2). I motionen framhålls dessutom att mindre affärer inte har råd ellermöjlighet att skaffa en returburksautomat. För att kunna lämna tillbakaburkar till producenten måste burkarna ha blivit räknade i en automat.Kan detta inte ske återtas inte burkarna. En ändring måste komma tillstånd, så att även dessa oräknade burkar kommer in i returburkssystemet(yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att det finnsbehov av en förbättrad service till konsumenterna även när det gällerreturdryckesförpackningar. Det är också enligt Producentansvarsutredningenframför allt den nya typen av servicebutiker inom livsmedelssektorn samtSystembolagets butiker som skulle behöva utöka antalet mottagningsställenmed automater för returdryckesförpackningar. Utskottet har erfarit att ABSvenska Returpack i samband med utredningens arbete åtog sig att, isamarbete med detaljhandelskedjorna och automatleverantörerna, genomföraaktiviteter för att trafikbutiker och övrig servicehandel skall kunnainvestera i automater. Även avser att utöka servicentill konsumenterna. Bland annat skall avtal om samverkan med annan handelträffas för mottagning av glas, PET-flaskor och burkar samt ett försökpåbörjas med mottagning av burkar som omfattas av pantsystemet. Somregeringen påpekar tillverkas inte burkar av andra metaller än aluminiumoch stålplåt. Regeringen utesluter emellertid inte att även andra metallerkan komma i fråga . För att på den svenska marknaden skapalikartade villkor för alla burkar oavsett metallslag bör enligt regeringenäven andra burkar än sådana av aluminium och stålplåt kunna omfattas avkrav avseende retursystem som genom utbetalning av pant eller annanersättning uppmuntrar att förpackningarna lämnas tillbaka. Utskottet delardenna uppfattning. Det är viktigt att konsumenterna har fortsatt förtroendeför retursystemen för metallburkar så att en hög återvinningsnivå kan nåsoch nedskräpningen minimeras. Förutsättningarna för att verka på densvenska marknaden bör så långt möjligt vara neutrala mellan olika materialslag.Detta innebär enligt regeringen att samtliga metallburkar för konsumtionsfärdigdryck därför bör omfattas av likartade krav på retursystem. Enligt regeringenär bakgrunden till att endast flaskor gjorda av PET (polyetylentereftalat)omfattas av systemet den att när lagen infördes inga alternativa polymeramaterial fanns på marknaden. Utvecklingen har därefter gått framåt ochnumera finns flera varianter, där PET kombineras med barriärskikt av andrapolymera material. Det är enligt regeringen också sannolikt att nyamaterial och kombinationer av material kommer att utvecklas framöver.Regeringen anser mot bakgrund av dessa förhållanden att ett bemyndigandebehövs för att ge regeringen möjlighet att meddela bestämmelser omretursystem på förordningsnivå. Utskottet instämmer i denna bedömning ochanser i likhet med regeringen att det föreslagna bemyndigandet bör införasi 15 kap. som rör avfall och producentansvar. Regeringenpåpekar vidare att utvärderingen av dessa system visar på höga insamlingsnivåer,varför det finns anledning att se över möjligheten att utvidga det tillandra produktgrupper. Krav på pantsystem kan leda till positiv teknikutveckling,t.ex. vad gäller förpackningars sammansättning, distribution och rengöring.Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis regeringens förslag i denna deloch avstyrker motionerna 2002/03:MJ24 (m) yrkande 5 och 2002/03:MJ25 (kd)yrkandena 1-3.I och med medlemskap i har den tillåtna mängdenav alkoholhaltiga drycker för privat import successivt ökat. Som regeringenpåpekar är det vanligt förekommande att stora mängder ölburkar importerasfrån till på grund av prisskillnader mellan länderna.Denna import kommer enligt regeringen sannolikt att öka allteftersom dentillåtna införselmängden ökar. Dessa burkar ingår inte i det svenskapantsystemet för aluminiumburkar. Trots att i september 2002introducerade ett återtagningssystem med pant på dryckesförpackningar ärdet inte troligt att flertalet förpackningar som privatimporterats därifrånåterlämnas i för återvinning utan de torde enligt regeringen hamnai svenska förpackningsinsamlingssystem eller i hushållsavfallet. Mängdendryckesförpackningar som inte omfattas av det svenska pantsystemet ökarsom en följd av privatimport och illegal import. Detta leder som regeringenockså påpekar i sin tur till att det finns en risk att konsumenternasförtroende för det svenska pantsystemet minskar, eftersom någon pant inteutgår för dessa förpackningar. Regeringen anser, från såväl miljö- somkonkurrenssynpunkt, att det är viktigt att alla dryckesförpackningar somyrkesmässigt importeras ingår i ett godkänt retursystem. Utskottet instämmerhäri och anser i likhet med regeringen att det bör krävas av producenternaatt de ordnar med sådana system. Utskottet anser dessutom i likhet medregeringen att utvecklingen av den privata importen noga bör följas ochvid behov åtgärdas. Regeringen avser därför att uppdra åt Jordbruksverketatt efter samråd med följa utvecklingen av privatimportenav dryckesförpackningar samt att vid behov lämna förslag till åtgärderför att komma till rätta med de problem som kan uppkomma. I propositionenframgår dessutom att regeringen även avser att se över motsvarande situationför glasflaskor (se avsnitt 7.5). Utskottet välkomnar dessa initiativ.Utöver vad regeringen anför har utskottet erfarit att kostnaderna förhanteringen av dryckesförpackningar som inte omfattas av det svenskapantsystemet som en följd av import är stora för berörda företag. redogör för ovan innebär det av regeringen föreslagna bemyndigandeti 15 kap. 7 a § att regeringen ges möjlighet att meddelabestämmelser om retursystemet på förordningsnivå. Utskottet förutsätterdärvid att regeringen skyndsamt vidtar de åtgärder som erfordras för attförtroendet för retursystemet som helhet inte skall skadas. Med det anfördaanser utskottet att motionerna 2002/03:MJ26 (fp) yrkande 10, 2002/03:MJ27(c) yrkande 5, 2002/03:MJ225 (mp) yrkande 2, 2002/03:MJ315 (fp) yrkande20 och 2002/03:MJ337 (s) inte bör föranleda någon åtgärd.Motionerna i berörda delar avstyrks.Som utskottet anfört är det oerhörtviktigt att det finns lättillgängliga system när konsumenterna skall lämnatillbaka förpackningarna. Det är viktigt att livsmedelshandeln ochbryggeribranschen förbättrar servicen till konsumenterna genom att utökaantalet mottagningsställen med automater för returdryckesförpackningar.Emellertid vill utskottet framhålla att regeringen avser att i förordningen(1997:185) om producentansvar för förpackningar ställa högre krav påtillgänglighet i producenternas insamlingssystem än vad dagens förordningstextgör. Syftet med motion 2002/03:MJ225 (mp) yrkandena 1 och 3 torde därmedvara tillgodosett. Motionen i berörd del avstyrks därför.Bilarm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom ändringar i bilskrotningslagen och avstyrker fyra motionsyrkanden (kd,c) om höjd skrotningspremie för bilar. Utskottet avstyrker också ettmotionsyrkande (kd) med krav på införande av skrotningspremie för vissaarbetsmaskiner m.m. Utskottet grundar sitt ställningstagande på detutvärderingsarbete som pågår. Jämför reservationerna 23 (kd, c) och 24(kd).PropositionenRegeringen föreslår att bestämmelserna i bilskrotningslagen(1975:343) om förfarandet vid uttag av skrotningsavgift kompletteras medbestämmelser om att avgiften skall sättas in på särskilt konto, om näravgiften skall anses betald samt om ränteberäkning och betalning avränta.Vidare föreslår regeringen att den eller de kommunala nämnder somfullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet inom kommunen skallutöva den lokala tillsynen över efterlevnaden av bilskrotningslagen(1975:343) och föreskrifter meddelade med stöd av lagen. Naturvårdsverketkvarstår i rollen som central tillsynsmyndighet. Den lokala tillsynsmyndighetenges möjlighet att besluta om de förelägganden eller förbud som behövs föratt bilskrotningslagen eller föreskrifter meddelade med stöd av lagenskall efterlevas. Ett beslut om föreläggande eller förbud får förenas medvite.Regeringen föreslår dessutom att en påföljdsbestämmelse införs ibilskrotningslagen (1975:343) med innebörden att den som utan auktorisationbedriver yrkesmässig bilskrotningsverksamhet kan straffas med böter.Ienlighet med bilskrotningsdirektivet bör enligt regeringen den sista ägarenkunna lämna sitt uttjänta fordon kostnadsfritt till skrotning. Regeringenavser att utreda om detta kan ske genom att ersättningen för skrotningbetalas direkt från bilskrotningsfonden till bilskrotaren. I detta arbetebör också ingå att lämna förslag till hur avställningsmöjligheten förbilar bör ändras så att nedskräpningen kan minskas.MotionernaKristdemokraternaföreslår i motion 2002/03:MJ377 (kd) yrkande 7 en kraftigt höjdskrotningspremie för bilar äldre än modell på grund av den höga åldernpå svensk fordonspark. Enligt den utredning som gjordes om skrotningspremien(SOU 1997:126) torde en kraftig höjning, även ,innebära att många gamla bilar med dåliga säkerhets- och miljöegenskaperförsvinner ur trafik ganska snabbt. För att inte hämma nybilsförsäljningenbör inte hela summan läggas på nybilspriset enligt dagens princip. Eftersomman begränsar perioden med höjd premie, bör detta enligt motionärernavara möjligt. En liknande uppfattning kommer till uttryck i motionerna2002/03:MJ211 (c), 2002/03:MJ428 (c) yrkande 6 och 2002/03:T466 (c) yrkande33. Genom att erbjuda avsevärt högre skrotningspremie på gamla bilar ökarmotivationen dels att lämna in sin bil till skrotning i stället för attlämna den ute i naturen, dels att inte köra omkring med sin gamla uttjäntabil alltför . Motionärerna framhåller som ett exempel på attett sådant system med hög skrotningspremie fungerar.Enligt motion2002/03:MJ377 (kd) yrkande 8 släpper en orenad, äldre gräsklippare under entimmes användning ut lika mycket miljöskadliga föroreningar som en modernbil gör under 4 000 kilometers körning. Motionärerna anser därför att enskrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara eneffektiv miljöförbättrande åtgärd som miljömässigt skullelöna sig.Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet instämmai regeringens bedömningar vad gäller kompletteringar av förfaranderegler,tillsyn och påföljder i bilskrotningslagstiftningen och därmed tillstyrkade förslag regeringen presenterar i denna del.Utskottet har vid fleratillfällen behandlat frågan om skrotningspremien för bilar (se bl.a. bet.2000/01:MJU13 och 2001/02:MJU16). höjdes den premie somsiste ägaren av en bil får när bilen lämnas för skrotning.