bet · GQ01SKU8 · 2003-03-04 00:00:00 — I Regeringsrättens domar slås vidare fast att det kant.ex. finnas så stark anknytning mellan sponsorns och mottagarensverksamheter att en av sponsringen möjliggjord ökning av den avmottagaren bedrivna verksamheten bör utesluta en tillämpning avavdragsförbudet för gåvor. Enbart den omständigheten att sponsringenär ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kan varakommersiellt motiverad innebär enligt Regeringsrätten inte i sig attsponsringen förlorar sin karaktär av gåva.Tidigare behandlingMed anledning av den kritik av skatteregler och praxis som förts frami motioner under den allmänna motionstiden ansåg skatteutskottet(bet. 2001/02:SkU21) att det fanns anledning för regeringen att prövaom inkomstskattelagens regler har en alltigenom ändamålsenligutformning när det gäller avdrag för utgifter i samband med sponsring.Det hade bl.a. framhållits att sponsring som är ägnad att förbättraett företags image i en kundgrupp inte beaktas tillräckligt i gällanderätt. Regeringen borde även pröva om reglerna behöver göras tydligareför att det skall vara lättare att i förväg bedöma den skattemässigabehandlingen av en sponsring. En utgångspunkt för prövningen bordeenligt utskottet vara att reglerna skall vara neutrala med avseende påvilket ändamål som sponsringen avser, och undersökningen bör belysa omäven en indirekt koppling mellan sponsorns och sponsormottagarensverksamheter skulle kunna godkännas. Det borde också vara enutgångspunkt att principen om avdragsförbud för gåvor skall liggafast. Regeringen borde så snart det kunde ske återkomma till riksdagenoch redovisa resultatet av sitt arbete samt lämna eventuellt förslagtill lagändringar. På utskottets förslag beslutade att somsin mening tillkännage för regeringen vad utskottet hade anfört.MotionernaI motion Sk225 yrkande 1 av m.fl. (m) föreslås att allkultursponsring skall betraktas som avdragsgill marknadsföring. Sammamotionärer efterlyser i motion Kr297 yrkande 12 tydligare regler föratt undanröja osäkerhet om avdragsrättens omfattning vid företagenssponsring av idrottsklubbar.Enligt motion Sk244 av och () börföretagen ges avdragsrätt för ekonomisk stimulans till ideellaföreningar som arbetar med lokal samhällsutveckling.I motion Sk299 föreslår (m) en avdragsrätt förkultursponsring gällande juridisk person.Anna Lilliehöök (m) förordar i motion Sk318 i denna del en mer generösgränsdragning mot gåvor så att avdrag för sponsring av kultur kanmedges även om sambandet med företaget och företagets nytta inte äromedelbart och direkt.I motion Kr371 yrkande 5 efterlyser m.fl. (kd) attregeringen vid sin översyn av avdragsreglerna även beaktar att det börarbetas fram etiska riktlinjer för kultursponsring.Enligt motion Kr372 yrkande 3 av m.fl. (fp) börskattereglerna ändras för att underlätta sponsring av kultur.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör ett resultat av regeringens beredning avriksdagens tidigare tillkännagivande om den skattemässiga behandlingenav sponsring inte föregripas. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.KonstinköpUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgad avdragsrätt för konstinköp.Jämför reservation 24 (m, kd).MotionernaI motionerna Sk225 yrkande 2 av m.fl. (m), Sk318 i dennadel av (), Sk373 av (), Kr264 yrkande2 i denna del av m.fl. (m) och Kr370 yrkande 20 av GunillaTjernberg m.fl. (kd) föreslås en utvidgad avdragsrätt för konstinköp.Utskottets ställningstagandeMotionerna syftar bl.a. till att stödja konstnärlig verksamhet genomatt företag som köper konst får dra av eller göra avskrivningar förkonstverken. Utskottet har vid tidigare behandling av liknande förslagframhållit att utgångspunkten för överväganden om de avdragsregler somskall gälla vid beskattningen i stället måste vara att åstadkomma ettså riktigt beskattningsresultat som möjligt genom att företaget vidbeskattningen får beakta de kostnader som uppkommer inäringsverksamheten och som är hänförliga till denna.I Regeringsrättens praxis (se bl.a. RÅ 1991 not. 113) har fastslagitsatt avdrag för värdeminskning - och därmed även för direktavdrag vidförvärvet - skall vägras för konstföremål o.d. som utgör inventarier irörelse, när föremålen kan bedömas vara värdebeständiga. Det harhävdats att undantag från denna huvudprincip bör kunna medges i frågaom enklare konstföremål o.d. (se bl.a. prop. 1980/81:68).Utskottet vill inte frångå det tidigare ställningstagandet ochavstyrker motionerna.Arbetslokal i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att förändra skattereglerna om avdragför arbetslokal i bostaden.Jämför reservation 25 (m).Gällande rättOm en enskild näringsidkare använder en särskilt inrättad del av sinbostad i näringsverksamheten, skall en skälig del av utgifterna förhyra, värme m.m. dras av. Även andra utgifter för denna del avbostaden skall dras av, om de direkt orsakas av näringsverksamheten.Arbetar näringsidkaren i sin bostad minst underbeskattningsåret, får han dra av utgifter för bostaden, även om någotsärskilt utrymme inte har inrättats. Avdrag får göras med perår om arbetet utförs i en bostad på den skattskyldiges eller hansmakas fastighet och med i annat fall. Reglerna finns i16 kap. 34 och 35 §§ inkomstskattelagen.Stoppregelutredningen har i betänkandet Stoppreglerna (SOU 1998:116)gjort en översyn av reglerna. Enligt utredningen har inget framkommitsom ger anledning att ompröva de valda schablonerna. Regeringen harredovisat utredningens slutsatser för (prop. 1999/2000:15 s.78) och har instämt i utredningens bedömning.MotionernaI motionerna Sk417 yrkande 23 av m.fl. (m) och Kr264yrkande 2 i denna del av m.fl. (m) föreslås ändrade regleri syfte att utvidga avdragsrätten för arbetslokal eller arbetsrum ibostaden.I motion N396 yrkande 9 av () förordas enutredning om avdrag för arbetslokal i bostaden om högst perår som endast får göras från företagets intäkter.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt förslag som syftartill att utvidga avdragsrätten i samband med arbete som utförs ibostaden. De gällande schablonerna har setts över i samband medberedningen av de lagändringar som innebar att de s.k. stoppreglernaför fåmansföretag slopades års taxering. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.RepresentationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utvidgad avdragsrätt för representation.Jämför reservation 26 (m).Gällande rättUtgifter för representation och liknande ändamål skall enligt 16 kap.2 § inkomstskattelagen dras av bara om de har samband mednäringsverksamheten, såsom då det uteslutande är fråga om att inledaeller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande eller dåutgifterna avser jubileum eller personalvård. Avdraget får inteöverstiga vad som kan anses skäligt. Avdrag för måltidsutgifter somavser lunch, middag eller supé medges inte med större belopp perperson än (exklusive mervärdesskatt). För andra måltidsutgifterär avdragsramen . Vin och sprit ingår i avdragsramen.Avdragsrätten för representationsgåva förutsätter att gåvan är avsedduteslutande för att inleda eller bibehålla affärsförbindelser ochliknande, t.ex. då leverantör uppvaktar kundföretag med blommor dåkundföretaget firar jubileum o.d. Avdrag för representationsgåva kanenligt rekommendationer medges med högst perperson.MotionenI motion Sk417 yrkande 24 av m.fl. (m) begärs enutvidgat avdrag för representationskostnader.Utskottets ställningstagandeAvdragsramen för måltider i samband med representation har ändrats vidflera tillfällen . beslutade attavdragsramen skulle vara exklusive mervärdesskatt , vilket innebar ungefär en halvering av den tidigareavdragsramen. minskades avdragsramen ytterligare till 90kr exklusive mervärdesskatt. ändrades reglerna så att vinoch sprit av förenklingsskäl skulle få räknas med inom avdragsramen.Utskottet vill inte förorda en återgång till tidigare avdragsnivåereller till ett på annat sätt utvidgat representationsavdrag. Motionenavstyrks.Kommunal företagsbeskattning, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att beskatta inkomster från skogs- ochjordbruksfastigheter i kommun där fastigheten är belägen och att påförsök införa en avgift i några kommuner vid övernattning på hotell.MotionernaI motion Sk216 föreslår () att inkomster från skogs-och jordbruksfastigheter bör beskattas i den kommun där fastigheten ärbelägen.I motion Sk416 föreslår och () atten avgift vid övernattningar på hotell, en s.k. bäddpeng, införs påförsök i några kommuner. Intäkterna skulle i första hand gå tilllokala och regionala satsningar på marknadsföring i syfte att ökatillväxten i tjänstesektorn.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och (bet. 2001/02:SkU15)avstyrkt förslag om att på nytt införa en sådan beskattningav juridiska personer som upphörde fr.o.m. eller attinföra regler som innebär att fysiska personers näringsverksamhetskall beskattas i annan kommun än hemortskommunen. En återgång till degamla reglerna skulle komplicera taxeringsarbetet, inte minst för deskattskyldiga. Utskottet avstyrker motion Sk216.Utskottet anser att specialdestinerade skatter av olika slag inte börinföras. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet det förslag tillbäddpeng som föreslås i motion Sk416.Skärgården som ekonomisk frizonUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget att inrätta ekonomiska frizoner förskärgårdsområden.MotionenI motion Sk284 föreslår () att det skall inrättasekonomiska frizoner för ökad tillväxt i skärgården (yrkande 1) och attStockholms skärgård bör behandlas inom ramen för ett förslag omfrizoner (yrkande 2). Enligt motionen skulle frizonerna i första handomfatta reformer för att underlätta nystart och drivande av företag.Utskottets ställningstagandeMotionären har inte preciserat i vilka avseenden företagandet inomfrizonerna skulle ges lättnader. I den mån skattelättnader avses villutskottet nämna att undantag från företagsbeskattningen ellerinförandet av särskilda företagsskatteregler för särskilda områden ilandet är något som utskottet skulle finna oacceptabelt. Motionärensförslag har tidigare avslagits av (bet. 1999/2000:NU14).Skatteutskottet hänvisar till det tidigare ställningstagandet ochavstyrker motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt, punkt 1 (m,fp, kd, c) av (), (), Per (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1 om företags- och kapitalbeskattningen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Sk298 i denna del, 2002/03:Sk325 idenna del, 2002/03:Sk383 yrkande 1, 2002/03:Sk417 yrkande 1,2002/03:Kr264 yrkande 2 i denna del, 2002/03:N207 yrkande 1,2002/03:N227 yrkandena 2 och 4, båda i denna del, 2002/03:N263 yrkande2, 2002/03:N266 yrkande 5, 2002/03:N304 yrkande 3, 2002/03:N391yrkande 10 och 2002/03:N395 yrkande 13 och avslår motion 2002/03:N396yrkande 13.StällningstagandeSkatterna på företagare/ägare är höga i vid en internationelljämförelse. Den viktigaste politiska åtgärden för att klaravälfärdsåtaganden är därför att ge näringslivet så godaförutsättningar som möjligt. Detta innebär färre regleringar och enskattenivå som är bättre anpassad till omvärlden. I reservationer tillfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU1 redovisas våra partiersförslag till en ekonomisk politik och skattepolitik som lägger grundenför en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling och skaparförutsättningar för livskraftiga och internationelltkonkurrenskraftiga företag.Gemensamt för våra skatteförslag är att vi vill minskaskattebelastningen på företagare/ägare och därigenom stimulera tillnyföretagande och ökad investeringsvilja. För att uppnå detta är detviktigt att skattereglerna inte hindrar utan i stället uppmuntrar tillatt nya idéer utvecklas och ger upphov till nya lönsamma verksamheteroch arbetstillfällen. Att få bort dubbelbeskattningen av juridiskapersoner anser vi vara viktigt för att öka tillgången på riskvilligtkapital i företagssektorn. Förmögenhetsskatten bidrar till den förhöga samlade beskattningen av företag, företagare och dess ägare ochriskkapital i , och även den bör enligt vår mening fasas ut.Att avlägsna regler som diskriminerar de för landets framtida tillväxtså betydelsefulla fåmansföretagen är grundläggande i våra förslag.Vi vill genomföra ett brett avreglerings- och förenklingsprogram. Vivill ändra det synsätt som gör att verksamma ägare i fåmansföretagblir hårdare beskattade än passiva kapitalägare. Därför vill vi ökautrymmet för kapitalbeskattning av den avkastning som en aktivdelägares insatser genererar i före-taget.För löntagare och enskilda näringsidkare har skatteskalans utformningen avgörande betydelse för skattebelastningen. Våra skatteförslaginnebär sänkta marginaleffekter och lättnader genom höjda grundavdragoch/eller skattereduktioner. Sådana lättnader betyder mest för dem medlägre inkomster. I en fortsatt process av sänkta skatter ned mot denivåer som präglar jämförbara måste inriktningen vara bådeatt förbättra förutsättningarna att försörja sig på sitt arbete ellersitt företagande och att värna konkurrenskraft vad gällerföretagande och kunskap.En skattepolitik som stimulerar och underlättar arbete och företagandepå det sätt vi redovisat har stora fördelar även från regionalsynpunkt och kommer att få betydelse inte minst för att verksamheterskall kunna startas upp och fortleva även i glesbygden.Ett allvarligt problem för seriöst företagande är den svarta ekonominsutbredning och omfattning. Vart femte företag drabbas av konkurrensfrån den svarta sektorn, i en del branscher betydligt fler. Det ledertill att seriösa företagare har svårt att konkurrera. Den svartaekonomin kan uppgå till så mycket som av BNP eller i dagslägetmotsvarande . Detta motsvarar ett årligtskattebortfall , vilket är ett mycketallvarligt problem. Ett fungerande rättssamhälle bygger på attlagstiftningen är förankrad i människors rättsuppfattning så att manav egen kraft och vilja lyder lagarna. Med dagens höga skatter finnsdet en särskilt stor risk att skattemoralen urholkas mer och mer. Våraförslag bör kunna bidra till att drastiskt minska omfattningen av densvarta ekonomin.Människor, kapital och företag rör sig snabbt övernationsgränser och söker sig dit där förutsättningarna framstår sommest gynnsamma. Med en tilltagande internationell konkurrens är det mera än angeläget att vi i intensifierarvåra ansträngningar att göra attraktivt för investeringar ochföretagande. Ett led i det politiska arbetet för att mötaglobaliseringen är även arbetet för att göra till världens mestkonkurrenskraftiga ekonomi. har det europeiskasamarbetet inte varit tillräckligt framgångsrikt på detta område.Sverige skall verka för att den inre marknaden präglas av dynamik ochöppenhet genom att nya områden öppnas för konkurrens och företagande.Vi bör också som land gå i täten för att själva genomföra de åtgärderinom bl.a. skatte- och arbetsmarknadsområdena som gemensamtföreslagits som steg på vägen mot ökad europeisk konkurrenskraft.Vi föreslår att beslutar om ett tillkännagivande tillregeringen om att skattepolitiken bör ges den inriktning somutvecklats här ovan och i våra motioner.2. Skattestimulanser för aktivt ägaransvar, punkt 2 (v) av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 2 om utredning av möjligheten att via skattesystemetstimulera ett mer aktivt ägaransvar för löntagarna. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi257 yrkande 2.StällningstagandeI några andra länder är frågan om en mer aktiv ägarroll förlöntagarägda pensionsfonder en stor diskussionsfråga. Bland annat kanadensiska fackföreningsrörelsen aktivt använt sinapensionsfonder för att begära styrelseposter och bedrivanäringspolitik i de ägda företagen. I detta har de fått stöd viaskattelagstiftningen. Möjligheten att via skattesystemet stimulera ettmer aktivt ägaransvar för löntagarna också i bör utredas.3. Sparande till eget företag, punkt 3 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3 om skattefritt starta-eget-sparande. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:N306 yrkande 15 och avslår motion2002/03:N396 yrkande 14.StällningstagandeCenterpartiet anser att alla skall ha möjlighet att själva ta framstartkapital som en grundplåt för det egna företaget och att egetrisktagande skall premieras. Avgörandet om man skall starta företagskall ligga hos företagaren. Ett starta-eget-sparande(allemanssparande för att starta eget) bör inrättas, där löntagareskattefritt kan spara för att ha en grundplåt till det egna företaget.4. Tonnageskatt, punkt 4 (kd, c, mp) av Per (), () och BarbroFeltzing (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4 om rederiernas företagsbeskattning. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:T464 yrkande 1 och 2002/03:T466yrkande 20.StällningstagandeEtt system med tonnageskatt har införts av flera andra länder inom EUoch förespråkas även av kommissionen. En klar fördel med tonnageskattär att rederierna bättre kan planera försäljning och inköp av fartyg.Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att utreda fördelaroch nackdelar med att införa en tonnageskatt i den svenskalagstiftningen och redovisa resultatet av utredningen till riksdagen.5. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m., punkt 5 (m,fp, kd, c) av (), (), Per (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 5 om en snabbutredning av åtgärder för att förbättraskattereglerna för småföretagen. Därmed bifaller delvismotionerna 2002/03:Sk253, 2002/03:Sk330, 2002/03:Sk417 yrkande 9,2002/03:N227 yrkande 4 i denna del, 2002/03:N263 yrkande 3,2002/03:N265 yrkande 4 och 2002/03:N396 yrkandena 4, 5 och 10.StällningstagandeDe första åren efter nystart av ett företag är ofta mycket kritiskaför företagets fortlevnad. I motionerna förordas bl.a. en ökad rättför nystartade och små företag att sätta av mer tillperiodiseringsfonder än andra företag. Vi anser att en sådan åtgärdtillsammans med någon form av skatteuppskov och/eller förbättradeavskrivningsregler för att stödja nystartade företag måste övervägas ien utredning liksom vilka åtgärder på skatteområdet som kan varalämpliga för att generellt underlätta kapitalbildningen i småföretag.Vi förutsätter att en sådan utredning skall arbeta snabbt. Vårtförslag innebär att motionerna i detta avsnitt till stor del blirtillgodosedda.6. Miljöförbättrande investeringar, punkt 6 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 6 om att utreda möjligheterna att öka avsättningarna tillperiodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ428 yrkande 12.StällningstagandeDet är hög tid att underlätta företagens miljöarbete. De företag somtar den miljödrivna utvecklingen på allvar skall också understödjasgenom bra regelverk och bra villkor. Företag har genom olika former avperiodiseringsfonder möjlighet att skattemässigt gynnsamt sätta avmedel för investeringar. I syfte att underlätta miljöinvesteringar börmöjligheter till att utöka periodiseringsfonder beaktas. Att tilldagens system ge möjligheten till ytterligare avsättning ,under förutsättning att medlen används till miljöinvesteringar, kanvara en väg att gå. Detta bör utredas ytterligare. Vad som anförs imotion MJ428 om att utreda möjligheterna att öka avsättningarna tillperiodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar bör gesregeringen till känna.7. Fåmansföretag, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), Per (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 7 om nya regler för beskattning av fåmansföretag. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:Sk215, 2002/03:Sk272,2002/03:Sk308, 2002/03:Sk324, 2002/03:Sk382 yrkande 21, 2002/03:Sk417yrkandena 11 och 16-18, 2002/03:N227 yrkande 2 i denna del,2002/03:N263 yrkande 4, 2002/03:N306 yrkande 10, 2002/03:N395 yrkande9, 2002/03:N396 yrkandena 7 och 11 och 2002/03:A315 yrkande 3.StällningstagandeVi föreslår att tillkännager för regeringen att det pågåendearbetet snabbt måste utmynna i reformerade skatteregler som skallinnebära att ägare i fåmansföretag inte diskrimineras i förhållandetill ägare i icke fåmansägda företag. All avkastning utöver enmarknadsmässig lön skulle i ett reformerat system, som föreslås iflera av motionerna, kunna beskattas som inkomst av kapital. Den risksom företagaren tar på sig bör i betydligt större utsträckning beaktas vid utformningen av skattereglerna. Reglerna bör jämställafåmansföretagare med andra företagare också när det gäller beskattningav lön till företagsledarens make och barn. Det nya regelsystemetmåste vara enkelt så att det blir begripligt och inte avskräckermänniskor från att vara verksamma i fåmansföretag.8. Fåmansföretag, punkt 7 (v) av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 8 om att klargöra gränsdragningen så att personer somegentligen inte är fåmansdelägare inte heller beskattas som om de voredet. Därmed bifaller motion 2002/03:Sk308 och avslårmotionerna 2002/03:Sk215, 2002/03:Sk272, 2002/03:Sk324, 2002/03:Sk382yrkande 21, 2002/03:Sk417 yrkandena 11 och 16-18, 2002/03:N227 yrkande2 i denna del, 2002/03:N263 yrkande 4, 2002/03:N306 yrkande 10,2002/03:N395 yrkande 9, 2002/03:N396 yrkandena 7 och 11 och2002/03:A315 yrkande 3.StällningstagandeDet har framkommit att skattemyndigheten i flera fall vidgat kretsenför dem som betraktas som fåmansdelägare på ett sådant sätt somlagstiftaren inte avsett.Aktieinnehav långt har lett till att den anställdes andelarräknas som kvalificerade. Detta på grund av att man använderhumankapitalet som grund för bedömningen. Det är nu viktigt attlagstiftaren klargör gränsdragningen så att personer som egentligeninte är fåmansdelägare inte heller beskattas som om de vore det.Regeringen bör komma med förslag som klargör denna gränsdragning.9. Enklare beskattningsmetod för vissa småföretag, punkt 8(kd, c) av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 9 om att utreda möjligheten att införa schablonbeskattningav vissa kontantbranscher. Därmed bifaller delvis motionerna2002/03:Sk234, 2002/03:Sk291, 2002/03:N306 yrkande 14, 2002/03:N392yrkande 4 och 2002/03:N395 yrkande 14.StällningstagandeI vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta medkontanter, vid köp av tjänster, t.ex. i taxi-, restaurang- ochfrisörnäringarna. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösaföretagen konkurreras ut av företag som kan hålla lägre priser tillföljd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag attbildas och för att underlätta för seriösa företag föreslår vi attnågon form av schablonbeskattning införs i likhet med vad som redanfinns i vissa andra länder.