bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor. I de centralalagarna inom utskottets beredningsområde finns oftabestämmelser som innebär delegation avdetaljbestämmelser till regering och/ellermyndigheter. Utskottet erinrar också om, när detgäller motionsyrkanden med krav på forskning inomolika fält, att statsmakterna vad gäller resursernatill grundforskning endast fattar övergripandebeslut om fördelningen av de statligaforskningsmedlen. Den närmare fördelningen av destatliga forskningsresurserna ankommer påforskningsfinansierande myndigheter, som bl.a.Vetenskapsrådet, och på universitet och högskolor,vilka har att fatta beslut utifrån vetenskapligakvalitetsbedömningar, se betänkande 2002/03:UbU1 (s.100 f.) Sammanfattningsvis föreslår utskottet medhänvisning till gällande ansvarsfördelning attföljande motionsyrkanden avslås:I motion So267 av () begärs etttillkännagivande om s.k. smartkort som metod för attunderlätta och förenkla blodgivande.I motion So288 av () begärs etttillkännagivande om reglerna om blodgivning för mänsom haft sex med män.I motion So295 av och () begärs ett tillkännagivande om behovetav inrättande av platser för den praktiskatjänstgöringen för psykologer.I motion So309 av och () begärs ett tillkännagivande om att utlysa 2003eller 2004 till vårdpersonalens år.I motion So400 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om en förstärkning av utbildningeni genusfrågor för barnmorskor (yrkande 2).I motion So406 av m. fl. (v) begärs etttillkännagivande om utbildning av rättspsykiatriker.I motion So423 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om att delesbiska kvinnornas behov inom hälso- och sjukvårdentydliggörs.I motion So438 av och () begärs etttillkännagivande om hur patienterna upplever vårdenoch hur attityderna ser ut inom vården förtranssexuella (yrkande 3).I motion So443 av m.fl. (c) begärstillkännagivanden om patientanpassade journaler(yrkande 16) och om smartkort (yrkande 25).I motion So462 av ochAgneta () begärs ett tillkännagivande omett nationellt nät av ambulanshelikoptrar.I motion So474 av Skånberg och () begärs ett tillkännagivande om attforskningsanslag särskilt bör avsättas för forskninginom kvinnohälsa relaterad till abortproblematiken(yrkande 2).I motion So509 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att ett förtroendekontrakt börupprättas mellan politiska företrädare och vårdensprofessioner (yrkande 9). Vidare begärs i yrkande 13ett tillkännagivande om betydelsen av teamarbete ivården.I motion So512 av m.fl. (fp, s, v,c, mp) begärs ett tillkännagivande om att höja HBT-kompetensen i hälso- och sjukvården (yrkande 1).I motion L249 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om hälsofrågor för kvinnor isamkönade relationer (yrkande 14). Motionärernaanser att kunskaperna hos hälso- ochsjukvårdspersonalen måste höjas när det gällerlesbiska och bisexuella kvinnors hälsa och behov avinformation.I motion L318 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om behovet av kompetenshöjningi vården vad gäller HBT-personer (yrkande 10).I motion Ub400 av () begärs etttillkännagivande om att fler platser ispecialistutbildning i geriatrik för läkare ochsjuksköterskor bör skapas (yrkande 1). Vidare begärsett tillkännagivande om att staten skall uppmuntralandstingens utveckling av äldreansvariga husläkare(yrkande 3).I motion Ub495 av Per och (kd) begärsett tillkännagivande om att redogöra för hur redanexisterande samvetsfrihet skall tillämpas inomsjukvården (yrkande 2).I motion T379 av () begärs etttillkännagivande om behovet av trafikmedicinskaenheter vid regionsjukhus eller motsvarande ochkvalificerade trafikmedicinska centrum på demedicinska universiteten (yrkande 3).I motion A242 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om behovet av ökad forskningkring äldre kvinnors hälsa, sjukdom ochmedicinanvändning (yrkande 5).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. ochfinansiering (punkt 1)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motionerna 2002/03:K251 yrkande 2,2002/03:Sf291 yrkande 2, 2002/03:So203 yrkandena 1och 2, 2002/03:So205 yrkande 2, 2002/03:So298yrkandena 3, 6 och 8, 2002/03:So437 yrkande 4,2002/03:So444 yrkande 9, 2002/03:So509 yrkande 12samt avslår motionerna 2002/03:So368, 2002/03:So443yrkande 3, 2002/03:So450 yrkandena 1 och 2,2002/03:So460 yrkande 5, 2002/03:So509 yrkandena 1och 2 och 2002/03: N345 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att patienten måste få en starkareställning i sjukvården. är hennes rättigheterenbart politiska, indirekta och kollektiva. Det ärdärför vi föreslår att alla medborgare skallomfattas av en obligatorisk hälsoförsäkring. Med ensådan följer pengarna patienten, som alltså styrresurserna genom ett eget val av vårdgivare.Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård ochvälja bort dålig vård. Den obligatoriskahälsoförsäkring vi föreslår skall omfatta alla,oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Denfinansieras gemensamt.Västra län med 1,5 miljoner invånareinrymmer praktiskt taget alla former av vård, frånregionsjukvård till närsjukvård. Dessutomkompletteras detta av alternativa vårdgivare. Vianser därför att det finns goda förutsättningar föratt på försök införa en försäkringsbaserad sjukvårdi län.De ekonomiska medel som tillförs hälsoförsäkringenbör självklart omfatta den del av landstingsskattensom går till sjukvård och de statligaersättningarna till sjukvårdshuvudmännen. På längresikt bör även de delar av sjukpenningförsäkringenoch förtidspensionerna som avser rehabiliteringingå. Därigenom kan de offentliga resursernautnyttjas bättre, eftersom avvägningar mellanrehabilitering, vård, sjukskrivning ochförtidspensionering görs i ett helhetsperspektiv ochi ett sammanhang.Även statens subventioner av läkemedel bör ingå ihälsoförsäkringen. Ett antal samordningsfördelarskulle därmed kunna uppnås, inte minst vidintroduktion av nya läkemedel som initialt ofta haren högre kostnad men som genom bättre effekterbidrar till en effektivare vårdinsats totalt sett.Vi vill också påpeka att hindrasregelmässigt läkare med annan specialitet änallmänmedicin att arbeta i primärvården. Det tyckervi är fel. En breddad kompetens i primärvården är nuytterst angelägen, inte minst som primärvården fårta hand om alltfler mycket vårdkrävande patienter.En i debatten sällan uppmärksammad effekt avlandstingsvården är bristande demokratisktinflytande för människor som bor i ett landsting mensom är beroende av vård i ett annat. Det finns ingendemokratisk möjlighet för människor som bor på "felsida" av gränsen mellan två landsting att påverkarelevanta beslut.Vi anser vidare att sjuksköterskorna med en bättrefortbildning skulle kunna ta ett bättre ansvar förpatienter med folksjukdomar som diabetes, astma,högt blodtryck m.m. Som exempel kan nämnas att närfler sjuksköterskor har ansvaret för diabetes- ochastmamottagningar kan fler läkare avlastas förhembesök till patienterna. Vidare kandistriktssköterskornas rätt att förskriva läkemedelutvidgas en del. Både personal och patienter vinnerpå ett ökat ansvar för sjuksköterskorna.Alltfler administrativa uppgifter läggs på läkareoch sjuksköterskor. Det stora flertalet rapporter,redovisningar, sammanställningar och enkäter tar deerfarnas tid i anspråk. Vid en internationelljämförelse arbetar svenska läkare med administrativauppgifter i en omfattning som är oacceptabel.Administrativt arbete måste begränsas och utföras avsärskilt avdelad personal. Läkarsekreterare ochekonomer m.fl. är en tillgång som måste användas.Socialstyrelsens utredning Omfattning avadministrationen i vården visar att en tioprocentigminskning av administrativ tid är möjlig.För att människor skall känna trygghet inför sinegen och anhörigas ålderdom måste all vård ochomsorg ha hög kvalitet. köar många äldre föråldersbetingade funktionshinder, som t.ex. starr,förslitningsskador och nedsatt hörsel. Detta innebärminskad livskvalitet för den enskilde samt minskadtilltro till systemet. Det sistnämnda kan skapalegitimitetsproblem för det gemensamma åtagandet påområdet. Utöver mänskligt lidande uppkommerkostnader för hemtjänst, sjukbesök, läkemedel m.m.Vi anser att bör begära att regeringen gören samhällsekonomisk analys av vad köerna föråldersbetingade sjukdomar innebär. Vad vi nu anförtbör ges regeringen till känna.2. ochfinansiering (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So437 yrkande 4 och2002/03:So444 yrkande 9 samt avslår motionerna2002/03:So203 yrkandena 1 och 2, 2002/03:So205yrkande 2, 2002/03:So298 yrkandena 3, 6 och 8,2002/03:So368, 2002/03:So443 yrkande 3,2002/03:So450 yrkandena 1 och 2, 2002/03:So460yrkande 5, 2002/03:So509 yrkandena 1, 2 och 12,2002/03:K251 yrkande 2, 2002/03:Sf291 yrkande 2 och2002/03:N345 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att sjuksköterskorna med en bättrefortbildning skulle kunna ta ett bättre ansvar förpatienter med folksjukdomar som diabetes, astma,högt blodtryck m.m. Som exempel kan nämnas att närfler sjuksköterskor har ansvaret för diabetes- ochastmamottagningar kan fler läkare avlastas förhembesök till patienterna. Vidare kandistriktssköterskornas rätt att förskriva läkemedelutvidgas en del. Både personal och patienter vinnerpå ett ökat ansvar för sjuksköterskorna.För att människor skall känna trygghet inför sinegen och anhörigas ålderdom måste all vård ochomsorg ha hög kvalitet. köar många äldre föråldersbetingade funktionshinder, som t.ex. starr,förslitningsskador och nedsatt hörsel. Detta innebärminskad livskvalitet för den enskilde samt minskadtilltro till systemet. Det sistnämnda kan skapalegitimitetsproblem för det gemensamma åtagandet påområdet. Utöver mänskligt lidande uppkommerkostnader för hemtjänst, sjukbesök, läkemedel m.m.Vi anser att bör begära att regeringen gören samhällsekonomisk analys av vad köerna föråldersbetingade sjukdomar innebär. Vad vi nu anförtbör ges regeringen till känna.3. ochfinansiering (punkt 1)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2002/03:So450 yrkandena 1 och 2 samtavslår motionerna 2002/03:So203 yrkandena 1 och 2,2002/03: So205 yrkande 2, 2002/03:So298 yrkandena 3,6 och 8, 2002/03:So368, 2002/03:So437 yrkande 4,2002/03:So443 yrkande 3, 2002/03:So444 yrkande 9,2002/03:So460 yrkande 5, 2002/03:So509 yrkandena 1,2 och 12, 2002/03: K251 yrkande 2, 2002/03:Sf291yrkande 2 och 2002/03:N345 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att primärvården tillsammans med kommunensäldrevård, geriatrik, hemsjukvård och internmedicinskall vara sjukvårdens bas. Detta kallar vinärsjukvård. På vårdcentraler och hälsocentralerskall det även vara möjligt att ha en första kontaktmed specialister, exempelvis psykiatriker ochgeriatriker. Att komma till rätta medtillgängligheten handlar inte enbart, och kanskeinte främst, om ekonomiska resurser. Det handlarminst lika mycket om ett organisationsmönster medalltför mycket fokusering på de stora akutsjukhusen.En stor del av de patienter som hamnar på sjukhusensakutmottagningar skulle kunna få sitt vårdbehovuppfyllt i närsjukvården. Det förutsätter dock enmarkant förstärkning av närsjukvården vad gällerpersonal och tillgänglighet. Genom sittområdesansvar skall primärvården bygga upp kompetensom hälsosituationen i sitt område. Vi anser attprimärvårdens och närsjukvårdens organisation måstebygga på teamet som modell. Patienterna ställer imycket hög grad krav på en helhetssyn, och då krävsen bred och samlad kompetens. Vi delar inteuppfattningen att en ökad privatisering avprimärvården löser de problem som finns inomprimärvården eller bidrar till dess utveckling. Destrukturella problem som finns inom primärvårdenkan, och bör, i huvudsak lösas inom ramen föroffentlig drift. Den ökade graden av ekonomism inomsjukvårdens alla delar måste ifrågasättas. Enligtvår uppfattning bör en demokratisering av vården ståmer i fokus än en privatisering. Det är möjligt attredan i dag ge patienter och personal störremöjligheter till inflytande, ansvar ochmedbestämmande genom att delegera mer och kortabeslutsvägarna.Utgångspunkten inom all hälso- och sjukvård ochomsorg borde vara att det är bättre att förebyggasjukdomstillstånd än att behöva bota dem. Närsjukdom och trauman ändå inte kan förhindras ellerförebyggas bör den akuta sjukvården i så högutsträckning som möjligt ges i patientens när- ochhemmiljö. Genom den tekniska utvecklingen finns detstora möjligheter att mindre sjukhus utvecklas tillatt svara för en effektiv närsjukvård. Avanceradakutsjukvård kräver ofta omfattande tekniskutrustning och övervakning, varför denna vårdformbör koncentreras till relativt få sjukhus. Detställer krav på väl utvecklade vårdkedjor mednärsjukhus, primärvård och välutrustadambulanssjukvård. Akutsjukvården måste ocksåorganiseras utifrån att en stor andel av patienternaär äldre och har större behov av tid, planering ochrehabilitering. Vad vi nu anfört bör ges regeringentill känna.4. ochfinansiering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So437 yrkande 4,2002/03:So444 yrkande 9, 2002/03:So460 yrkande 5 och2002/03:So509 yrkandena 1, 2 och 12 samt avslårmotionerna 2002/03:So203 yrkandena 1 och 2,2002/03:So205 yrkande 2, 2002/03:So298 yrkandena 3,6 och 8, 2002/03: So368, 2002/03:So443 yrkande 3,2002/03:So450 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K251yrkande 2, 2002/03:Sf291 yrkande 2 och 2002/03:N345yrkande 6.StällningstagandeMinskningen av antalet vårdplatser i slutenvårdenhar inte blivit kompenserad genom en motsvarandeutbyggnad av hemsjukvården eller särskilda boenden.Antalet vårdplatser måste utökas inom slutenvården.Det gäller såväl somatisk som psykiatrisk vård.Utbyggnaden av vårdplatser måste även gälla desärskilda boendeformerna, hemsjukvården,missbrukarvården, akutvården och på många av landetsBB-avdelningar. Därför bör inriktningen vara attunder skapa ca 20 000 nyavårdplatser.Jag anser att vård och omsorg måste ges ensärställning i samhället och därmed tillförsäkrastillräckliga resurser. De resurser som tillförslandsting och kommuner måste främst användas tillatt säkerställa en god vård och omsorg för svårt ochlångvarigt sjuka. Regeringens satsning är intetillräcklig för att garantera en god vård ochomsorg. har i sittbudgetalternativ därför tillfört 3,5 miljarderkronor mer än regeringen i generella statsbidragtill kommuner och landsting de närmaste två åren.Jag anser att det är helt oacceptabelt att äldremänniskor utestängs från akut sjukhusvård ellerklinikplatser. Bristen på vårdplatser tvingar imånga fall landstingen att föra över äldre svårtsjuka människor som är i behov av kvalificeradsjukhusvård till den kommunala omsorgen. Dettaproblem blir extra tydligt av extrahård belastning, exempelvis då detförekommer att vårdavdelningar stängs på sjukhusen.Jag anser vidare att sjuksköterskorna med enbättre fortbildning skulle kunna ta ett bättreansvar för patienter med folksjukdomar som diabetes,astma, högt blodtryck m.m. Som exempel kan nämnasatt när fler sjuksköterskor har ansvaret fördiabetes- och astmamottagningar kan fler läkareavlastas för hembesök till patienterna. Vidare kandistriktssköterskornas rätt att förskriva läkemedelutvidgas en del. Både personal och patienter vinnerpå ett ökat ansvar för sjuksköterskorna.Alltfler administrativa uppgifter läggs på läkareoch sjuksköterskor. Det stora flertalet rapporter,redovisningar, sammanställningar och enkäter tar deerfarnas tid i anspråk. Vid en internationelljämförelse arbetar svenska läkare med administrativauppgifter i en omfattning som är oacceptabel.Administrativt arbete måste begränsas och utföras avsärskilt avdelad personal. Läkarsekreterare ochekonomer m.fl. är en tillgång som måste användas.Socialstyrelsens utredning Omfattning avadministrationen i vården visar att en tioprocentigminskning av administrativ tid är möjlig.För att människor skall känna trygghet inför sinegen och anhörigas ålderdom måste all vård ochomsorg ha hög kvalitet. köar många äldre föråldersbetingade funktionshinder, som t.ex. starr,förslitningsskador och nedsatt hörsel. Detta innebärminskad livskvalitet för den enskilde samt minskadtilltro till systemet. Det sistnämnda kan skapalegitimitetsproblem för det gemensamma åtagandet påområdet. Utöver mänskligt lidande uppkommerkostnader för hemtjänst, sjukbesök, läkemedel m.m.Jag anser att bör begära att regeringengör en samhällsekonomisk analys av vad köerna föråldersbetingade sjukdomar innebär. Vad jag nu anförtbör ges regeringen till känna.5. ochfinansiering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So443 yrkande 3,2002/03:So444 yrkande 9 och 2002/03:N345 yrkande 6samt avslår motionerna 2002/03:So203 yrkandena 1 och2, 2002/03:So205 yrkande 2, 2002/03: So298 yrkandena3, 6 och 8, 2002/03:So368, 2002/03:So437 yrkande 4,2002/03:So450 yrkandena 1 och 2, 2002/03:So460yrkande 5, 2002/03:So509 yrkandena 1, 2 och 12,2002/03:K251 yrkande 2 och 2002/03:Sf291 yrkande 2.StällningstagandeJag anser att målet för hälso- och sjukvården skallvara att alla människor både i stad och på landsbygdskall ha rätt till närhet till vård och omsorg.Människor skall oavsett kön och ålder och ekonomiskaresurser erbjudas vård och omsorg av hög kvalitet pålikvärdiga villkor. Hälso- och sjukvården skallstärka människors trygghet genom att kunna erbjudahög kvalitet och vara på lika villkor, samt gällaalla skeden i livet. Vård och omsorg skall ges varoch en efter behov.Jag anser vidare att tillgängligheten tillvårdcentralerna skall förbättras. Vårdcentralernabör förstärkas genom telemedicin, ökade vårdplatseroch fler akutbilar. En lotsfunktion bör inrättas föratt hjälpa patienterna att komma till rätt vård. Jaganser att det behövs en översyn av hur närheten tillvård, genom exempelvis ny teknik, skall kunnagaranteras.För att människor skall känna trygghet inför sinegen och anhörigas ålderdom måste all vård ochomsorg ha hög kvalitet. köar många äldre föråldersbetingade funktionshinder, som t.ex. starr,förslitningsskador och nedsatt hörsel. Detta innebärminskad livskvalitet för den enskilde samt minskadtilltro till systemet. Det sistnämnda kan skapalegitimitetsproblem för det gemensamma åtagandet påområdet. Utöver mänskligt lidande uppkommerkostnader för hemtjänst, sjukbesök, läkemedel m.m.Jag anser att bör begära att regeringengör en samhällsekonomisk analys av vad köerna föråldersbetingade sjukdomar innebär. Vad jag nu anförtbör ges regeringen till känna.6. Kundval m.m. (punkt 2)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. bifallerdärmed motion 2002/03:So298 yrkande 4 och avslårmotionerna 2002/03:So404 yrkande 2 och 2002/03:So478yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi har i reservation 1 redogjort för att vi anseratt en obligatorisk hälsoförsäkring bör införas. Dåen övergång till ett annat finansierings- ochproducentsystem är en stor och omfattande förändringanser vi att försöksverksamhet med kundvalsmodellerdär pengarna följer patienten bör få ske. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.7. Kundval m.m. (punkt 2)av (), () ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2002/03:So404 yrkande 2 och avslårmotionerna 2002/03:So298 yrkande 4 och 2002/03:So478yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEnligt vår uppfattning skall vård och omsorgfinansieras med offentliga medel och i huvudsakdrivas i offentlig regi. Alternativa driftsformertill den offentliga kan dock utgöra goda komplementoch ge ökad demokrati under förutsättning attvinstintresset inte är det primära syftet. Exempelpå detta kan vara brukarägda verksamheter, ideellastiftelser och kooperativ. Den offentliga sektornbehöver utvecklas och vård- och omsorgspersonalenskreativitet och kompetens måste ges ökadeutvecklingsmöjligheter. Det kan bara ske omförutsättningarna är stabila , vilketkonkurrensutsättning motverkar. Vi anser attkonsekvenserna av den redan genomfördakonkurrensutsättningen nu bör utvärderas ur ettekonomiskt och kvalitativt perspektiv utifrånklienter och personal. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.8. Valmöjligheter i vården (punkt 3)av (), Carl-AxelJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So203 yrkande 3 och2002/03:So205 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att människor bör ges inflytande övervården så att deras val av vårdgivare kan styrasjukvårdens framtid. Patienterna bör således ha rättatt fritt välja vårdgivare. Sjukvården bör präglasav ett varierat utbud av vårdgivare, enskilda elleroffentliga, dit patienterna efter eget val kan vändasig. Det intressanta och viktiga är att alla sombehöver får en högkvalitativ vård. Ytterst handlardetta om att säkerställa rimlig och likvärdigtillgång till sjukvård för människor i hela landet.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.9. Förnyad medicinsk bedömning (punkt 4)av (), (), (), KennethJohansson (c), () och MaritaAronson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. bifallerdärmed motionerna 2002/03:So207, 2002/03: So443yrkande 17 och 2002/03:So509 yrkande 6.StällningstagandeRätten att få s.k. second opinion omfattar i daginte dem som har andra än livshotande och särskiltallvarliga varaktiga eller livslångasjukdomstillstånd eller funktionshinder. Inte hellerfinns någon rätt till second opinion när det gällerbehandlingar som av olika skäl inte leder tillförbättringar. Nya kunskaper tillkommer hela tidenoch nya behandlingsmetoder utvecklas ständigt. Denya metoderna tillämpas inte överallt inomsjukvården. Tilltron till systemet urholkas om intemöjlighet finns att kontrollera de bedömningar somgörs. Vi anser att alla patienter skall ha rätt second opinion. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.10. Remisser (punkt 5)av (), (), (), Carl-AxelJohansson (m), () och MaritaAronson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. bifallerdärmed motion 2002/03:So437 yrkande 3.StällningstagandeRemisstvånget motverkar tillgängligheten förpatienterna och fyller heller ingen stor funktion.Däremot verkar det hindrande för den privata vården.Det finns flera exempel där landsting har använtremisskravet i motverkande syfte för de privatavårdgivarna. Det bör därför avskaffas. Vadvi nu anfört bör ges regeringen till känna.11.