bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Detta är särskilt känsligt för deföretag som verkar inom tjänstesektorn. Motionärernakritiserar även att den tillfälligaföräldrapenningen för en egenföretagare beräknas perkalenderdag, vilket innebär att egenföretagare fårlägre ersättning än anställda när han eller hon ärhemma och tar hand om sjuka barn. Även i motion A307yrkande 18 av m.fl. (fp) anges attvillkoren i föräldraförsäkringen för företagare börjämställas med villkoren för anställda.I motion Sf382 av m.fl. (fp, m,kd, c) begärs ett tillkännagivande om att även densom startar ett aktiebolag bör kunna få en högre SGIunder ett uppbyggnadsskede.I motion N348 av och () yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeom att nya företagare bör få ta med sigsocialförsäkringsskyddet från en tidigareanställning in i det nya företaget under de tvåförsta åren.I motion N414 av m.fl. (mp)begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att urett rättviseperspektiv utreda företagarnasekonomiska situation vid sjukdom. Aktiebolagsägarebör enligt motionärerna få samma regler underuppbyggnadsskedet som andra företagare. I sammamotion yrkande 3 begärs att de ekonomiskakonsekvenserna av att ändra karenstiden förföretagare utreds. Motionärerna anser attföretagaren maximalt skall kunna välja 14 dagarskarenstid men med samma avgift som vid 30-dagarskarens.I flerpartimotionen Sf385 av m.fl.(c, m, fp, kd) begärs ett tillkännagivande om attegenföretagare bör få rätt till ersättning vidtillfällig föräldraledighet på samma villkor som föranställda, dvs. att den skall beräknas utifrånårsarbetstiden.I motion Sf235 av och ()anges att det finns regler som diskriminerarnärstående till företagare. I motionen anges ettexempel då en kvinna deklarerat hälften avinkomsterna från ett lantbruk men att SGI:n ochdärmed föräldrapenningen blivit lägre på grund avatt maken gjort skattemässiga avsättningar. SGI:nhar beräknats med utgångspunkt i den sammanlagdadeklarerade inkomsten, varefter den delats likamellan makarna. Motionärerna begär etttillkännagivande om att alla diskriminerande reglerbör slopas.Utskottets ställningstagandeFör en person som driver näringsverksamhet i form avett aktiebolag beräknas SGI:n på den lön som tas utfrån bolaget (SGI på grund av inkomst avanställning). Personen likställs således med enanställd. Det innebär också att när han eller honblir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklönenligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Socialavgifterbetalas på lönesumman i form av arbetsgivaravgifter.När det gäller personer som drivernäringsverksamhet som fysisk person eller i form avbl.a. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknasSGI:n med utgångspunkt i den taxeradenettoinkomsten, dock högst motsvarande skälig lönför liknande arbete som anställd (SGI på grund avinkomst av annat förvärvsarbete). Underuppbyggnadsskedet kan SGI:n sättas högre än denskatterättsliga nettointäkten, dock även här högstvad som motsvarar skälig lön för liknande arbete somanställd. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagengäller inte sådan egenföretagare. Vidare gäller attsocialavgifter betalas i form av egenavgifter och ihuvudsak på den taxerade nettoinkomsten.Det är således skillnader i regleringen avsocialförsäkringsskyddet för egenföretagare ochpersoner som driver verksamhet i aktiebolagsform.Den som genom en anställning redan har ettupparbetat socialförsäkringsskydd men slutaranställningen för att starta egen verksamhet iaktiebolagsform får inte någon SGI och därmed intesjukpenning om han eller hon under uppbyggnadsskedetinte anser sig kunna ta ut lön från företaget. Inormalfallet får han eller hon då inte hellerföräldrapenning över grundnivån. För den som driververksamheten som egenföretagare finns däremotsärregler under uppbyggnadsskedet som innebär attsjukpenning och föräldrapenningförmåner kan beräknaspå ett högre underlag än den skatterättsliganettointäkten.Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inombidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) har ibetänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85)föreslagit att den som startar ett eget företag,oberoende av i vilken företagsform som företagetstartas, under vissa förutsättningar skall ha rätttill sjukpenning m.m. även om företagaren underuppbyggnadsskedet inte kan redovisa någon inkomst aveget förvärvsarbete. av verksamhetensuppbyggnadsskede skall SGI enligt förslaget beräknastill lägst den SGI som skulle ha beräknats omsjukfallet inträffat innan den försäkradebörjade arbeta i verksamheten.Efter beredning inom Socialdepartementetredovisades därefter i departementspromemorianBeräkningsunderlag för dagersättning - sjukpenning,föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) ett liknandeförslag. Dessutom föreslogs att beräkningsunderlagetför dagersättning inte skulle uppgåtill ett lägre årligt belopp än avprisbasbeloppet. Regeringen ansåg efter övervägandenatt förslagen i Ds 1999:19 inte borde genomföras(prop. 2000/01:1 utgiftsområde 10).Vid behandlingen av motioner om SGI underuppbyggnadsskedet i ett aktiebolag under förrariksmötet, bet. 2002/03:SfU1, angavs att det enligtutskottets mening kan ifrågasättas om det är rimligtatt en person, särskilt när han eller hon redan harett upparbetat socialförsäkringsskydd, skall riskeraatt ställas utan försäkringsskydd underuppbyggnadsskedet av en verksamhet bara av detskälet att vederbörande valt aktiebolagsformen förverksamheten. Utskottet avstyrkte då behandlademotioner med hänvisning till att SGI-utredningenenligt utskottets mening hade möjlighet att övervägahur den som driver verksamhet i ett aktiebolag skallkunna få ett tryggare socialförsäkringsskydd underverksamhetens uppbyggnadsskede, i vart fall när detgäller personer som har ettförsäkringsskydd.SGI-utredningen har i sitt slutbetänkande SOU2003:50 inte särskilt tagit upp denna fråga.Utredningen föreslår dock en ny försäkringsstrukturenligt det tidigare redovisade.Utskottet noterar att ipromemorian Företags- och anställningsformer iförändring (Ds 2003:27) beskriver de hinder som kanfinnas för individer att gå över från att varaanställd till att vara företagare. I promemorianbelyses skillnaderna i befintliga regelsystem vadavser företagare respektive anställda, särskilt närdet gäller de sociala trygghetssystemen samt deeventuella problem som dessa skillnader medför. Ipromemorian redovisas bl.a. de ovan nämnda SGI-reglerna och tidigare utredningsförslag.Sammanfattningsvis anges att kartläggningen visaratt vissa problem finns i reglerna om sjukförsäkringoch om arbetslöshetsersättning för företagare ochatt det därför kan finnas skäl att se närmare påvissa av dessa frågor.Eftersom ifrågavarande SGI-bestämmelser redanuppmärksammats inom förutsätterutskottet att socialförsäkringsskyddet underuppbyggnadsskedet för den som driver verksamhet iaktiebolagsform närmare granskas. Utskottet anserdet angeläget att regeringen skyndsamt återkommermed förslag beträffande företagarnas ekonomiskasituation. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf382 och N414 yrkande 2. Utskottetavstyrker även motion N348 yrkande 2.Utskottet motsätter sig däremot en sådanprincipiell förändring av socialförsäkringenskonstruktion att SGI:n för en egenföretagare skullekunna täcka även kostnader i verksamheten ochsåledes mer eller mindre beräknas på verksamhetensbruttoinkomst. Utskottet anser att böravslå motionerna Sf234 yrkande 1, N411 yrkande 2 idenna del och N329 yrkande 12 i denna del.Vid beräkning av SGI skall enligt RFFS 1998:12 endast sådan inkomstbeaktas som en försäkrad kan antas komma att tillsvidare åtnjuta av eget arbete under minst sexmånader i följd. Av 2002:4 framgåratt denna bestämmelse inte innebär att en person irealiteten måste ha ett arbete som varar minst sexmånader i sträck för att inkomsten skall kunna ingåi beräkningen av årsinkomsten, utan den försäkradesframtida avsikt med sitt förvärvsarbetande skallvägas in i bedömningen. Denna avsikt kan beaktas ialla tänkbara situationer, t.ex. vid nytillträde,återinträde efter förvärvsavbrott oavsett orsak tillavbrottet, arbetsbyte eller vid utökad arbetstid.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attmotion Sf234 yrkande 3 är tillgodosedd.Utskottet motsätter sig att karenstiden föregenföretagare förkortas utan att detta följs av enanpassning i uttaget av sjukförsäkringsavgift.Motion N414 yrkande 3 avstyrks därmed.Flera motioner tar upp det förhållandet atttillfällig föräldrapenning till egenföretagareberäknas efter kalenderdag. beräknadestillfällig föräldrapenning per kalenderdag för alla.Reglerna ändrades 1987 (prop. 1986/87:69, bet. SfU1986/87:12) så att tim- eller dagberäknad tillfälligföräldrapenning enligt huvudregeln gäller förförsäkrad med inkomst av anställning. Föregenföretagare kalenderdagsberäknas såledesfortfarande den tillfälliga föräldrapenningen,vilket i praktiken innebär att företagare i regelfår en lägre ersättning per dag. Som motiv tilldetta angavs bl.a. att den som arbetar somegenföretagare inte omfattas av arbetstidslagen ochdärför själv har möjlighet att förlägga sinaarbetstider på ett lämpligt sätt. Det kunde för denförsäkrade vara svårt att avgöra hur han eller honskulle ha arbetat om han eller hon inte hade vårdatsjukt barn, och därför ansågs det inte möjligt attutge ersättning för det antal timmar somegenföretagaren skulle ha arbetat.IBIS-utredningen påpekade i ovannämnda betänkandeSOU 1997:85 att tillfällig föräldrapenning till egnaföretagare enbart utges för dagar då föräldernannars skulle ha förvärvsarbetat, varför bl.a. någonutjämning över tiden inte kan göras. Utredningensuppfattning var att det inte finns någon möjlighetatt timberäkna ersättningen till egna företagare avde skäl som motiverade ändring. Utredningenansåg emellertid att kalenderdagsberäkningen skullekunna ersättas med s.k. dagberäkning. Med en sådanberäkning skulle ersättningen anpassas efterårsinkomsten fördelad på arbetsdagar beräknade efteren femdagarsvecka. Med hänsyn till de besparingarutredningen skulle göra inom sjukförsäkringen ansågsig utredningen dock inte kunna föreslå någraytterligare förändringar som medfördekostnadsökningar.Utskottet konstaterar liksom vid behandling avliknande motioner under föregående (bet.2002/03:SfU1) att kalenderdagsberäkningen medför attegenföretagare missgynnas vid uttag av tillfälligföräldrapenning. har redovisat enteknisk lösning på problemet men har av kostnadsskälinte kunnat lägga fram något förslag. Avkostnadsskäl anser sig inte heller utskottet kunnaföreslå en sådan regeländring.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf234 yrkande 2, Sf385, N411 yrkande 2 i denna del,N329 yrkande 12 i denna del och A307 yrkande 18.När det gäller reglerna för beräkning av SGI närmakar gemensamt driver förvärvsverksamhet, eller denena maken driver sådan verksamhet med biträde av denandre, finner utskottet inte anledning för riksdagenatt göra något uttalande i frågan. Utskottetavstyrker motion Sf235.Konstnärers socialförsäkringsskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkonstnärers socialförsäkringsskydd.Jämför reservation nr 12 (m).MotionerI motion Kr254 av m.fl. (m) yrkandena 8och 9 framhålls att det karaktäristiska förkonstnärsyrket är att det tar att etablerasig som konstnär och att inkomsterna är ojämna övertiden. För konstnärerna behövs därför merindividanpassade socialförsäkringssystem. För enkonstnär som är egenföretagare gäller i nuvarandesystem att sjukpenningen grundas på nettoinkomsten.Kostnader som t.ex. ateljéhyra ersätts således inte.Konstnären bör därför få möjlighet att kompletterasjukpenningen med en tilläggsförsäkring.Tilläggsförsäkringen skall även täcka inkomstförlustvid föräldraförsäkring, havandeskapspenning ocharbetsskadeförsäkring.I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande ombehovet av att utveckla försäkringsalternativ.Inbetalda egenavgifter bör i så fall tillfalla denförsäkringslösning konstnären valt. Ett sådantyrkande har också framställts i motion 2002/03:Kr264av m.fl. (m) yrkande 14.Utskottets ställningstagandeEn särskild utredare har haft i uppdrag attkartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet. I betänkandet Konstnärernaoch trygghetssystemen (SOU 2003:21) anger utredarenbl.a. att analysen visar att merparten av de problemkonstnärer möter i de olika trygghetssystemen liggeri tillämpningen och mera sällan i lagar ochförordningar. Orsaken till problemen har att göramed en brist på samsyn och samordning avkonstnärernas ärenden i de olika systemen. Blandannat därför borde stat och myndigheter på områdetöverväga en mer samlad hantering av konstnärernasärenden. I avsnittet om det generellavälfärdssystemet och inkomstbortfallsprincipen angesatt inkomstskillnaderna mellan konstnärer ochkonstnärskategorier är betydande, men för storagrupper av konstnärligt yrkesverksamma ärinkomsterna låga. Det innebär att derasinkomstbortfall i händelse av sjukdom m.m. också ärlågt - dvs. ersättningsnivåerna är låga. Dettagrundproblem går i det stora hela inte att lösa isocialförsäkringssystemen, så längeinkomstbortfallsprincipen ligger fast. Utredarenkonstaterar att alltför låga inkomster är ettkulturpolitiskt problem.Utskottet vidhåller att inkomstbortfallsprincipenäven fortsättningsvis bör gälla isocialförsäkringssystemet. Utskottet vill emellertidhänvisa till att regeringen i budgetpropositionen(utgiftsområde 17 s. 48) anger att de statligastöden och ersättningarna ger många yrkesverksammakonstnärer ekonomisk grundtrygghet och möjlighet attförsörja sig på konstnärligt arbete. ärdet dock svårt för många etablerade konstnärer attförsörja sig på sitt konstnärliga arbete. Därför ärdet enligt regeringen viktigt att utvecklakonstnärernas arbetsmarknad.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaKr254 yrkandena 8, 9 och 14 samt 2002/03:Kr264yrkande 14.StuderandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om denstudiesociala utredningen, om postdoktoralastudier samt om studier ochdeltidssjukskrivning.Jämför reservationerna nr 13 (kd), 14 (c),15-16 (m).MotionerI motionerna Ub513 yrkande 1 och Ub516 yrkande 1 avTorsten m.fl. (kd) anförs att direktiventill den studiesociala utredningen är alltförbegränsade. Motionärerna anser att en parlamentariskutredning i stället bör tillsättas för att se överstudiemedelssystemet och dess sociala konsekvenserför studerande. I motion Ub516 begärs i yrkande 2ett tillkännagivande om att gränsdragningen mellanstudiestödssystemet och samhällets trygghetssystemsärskilt bör ses över.Håkan m.fl. (c) anser i motion Ub390yrkande 10 att en parlamentariskstudiesocialutredning bör tillsättas i vilken ävenstudenterna skall vara representerade. I yrkande 24anförs att även distansstudenters studiesocialasituation bör utredas.I motion Ub463 av och () begärs etttillkännagivande om ekonomiska förutsättningar förensamstående föräldrar som studerar och att denstudiesociala utredningen ges hög prioritet så attdet innebär konkreta förbättringar inom kort.En översyn av studiesociala förhållanden för s.k.postdoktorander begärs i motionerna Ub385 av GunillaCarlsson i m.fl. (m) yrkande 8 och Sf232 avPer (). Motionärerna tar särskilt upp rättenatt behålla SGI samt kvalifikationskraven iföräldraförsäkringen.Möjligheterna att kombinera deltidssjukskrivningmed studier på deltid tas upp i tre motioner, Sf205av och (), Sf256 avMaria () och Sf290 av . (s).Utskottets ställningstagandeNär det gäller studerandes ekonomiska och socialasituation är två utredningar av särskilt intresse.Studiesociala utredningen har i uppdrag (dir.2002:120) att göra en samlad analys av denekonomiska och sociala situationen för studerande påolika utbildningsnivåer , inklusive studieuppehåll. Utredarenskall, mot bakgrund av de studerandes skiftandesociala situation, kartlägga samspelet mellanstudiestödssystemet och andra förmånssystem inkl.bostadsbidrag, ekonomiskt bistånd enligtsocialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen.Grundstrukturen i de befintliga förmånssystemenskall ligga fast. Dit hör bl.a.inkomstbortfallsprincipen.Genom tilläggsdirektiv har fått i uppdrag att även analyseraförutsättningarna för att införa ett barntilläggtill studerande (dir. 2003:13). Syftet med analysenskall vara att undersöka vilka möjligheter det finnsatt på ett effektivt sätt underlätta den ekonomiskasituationen för studerande med barn. Om utredarenfinner att förutsättningar finns för att införa ettbarntillägg skall kostnaden beräknas och förslagtill finansiering lämnas.Utredningen skall avslutas senast den 31 december2003.Den tidigare nämnda , som haft iuppdrag att göra en analys och föreslå ändringar ireglerna om skyddstider för SGI, anser i sittslutbetänkande Sjukpenninggrundande inkomst - Skyddoch anpassning (SOU 2003:50) att en justering avskyddsreglerna genom ytterligare utvidgningar inteär en framkomlig väg. Man bör i stället på siktbygga om skyddssystemet och gå vidare med en nyförsäkringsstruktur som innebär en sjukförsäkringsom är en i princip renodladinkomstbortfallsförsäkring, en friståendeföräldraförsäkring, en standardförsäkring förstuderande samt en fristående arbetsskadeförsäkring.Standardförsäkringen för studerande skall vara enobligatorisk försäkring med inkomstbaseradersättning i kombination med en grundersättning. Deninkomstbaserade ersättningen bör grundas påkvalifikationstid och tidigare förvärvsinkomstermedan grundersättningens nivå bör motsvara detnuvarande totalbeloppet i studiemedelssystemet.Försäkringen skall ersätta nuvarande system medvilande SGI och studietids-SGI samt systemet medavskrivning av studielån. Också andra grupper somför närvarande saknar försäkringsskydd bör kunnaomfattas, t.ex. de som bedriver postdoktoralastudier.Eftersom en ny försäkringsstruktur kräverytterligare utredningar lämnar utredningen intenågra förslag till färdiga lösningar. (s. 73) bör det vara möjligt att inomramen för Studiesociala utredningen fortsätta detarbete som påbörjats avseendestuderandekollektivet och derassjukförsäkringsskydd.När det gäller de nuvarande skyddsreglerna angesbeträffande postdoktorala studier att dessa i regelutförs utomlands och finansieras för flertalet medstipendier som inte är SGI-grundande. Postdoktoralastudier kan omfattas av SGI-skydd om de bedöms somstudier inom eget yrkesområde. Rättsläget är dockoklart. Sammantaget finns risken att de s.k. postdocriskerar att förlora sin SGI. Därtill gäller SGI-skydd högst om personen inte är ledig frånnågon anställning för postdoktorala studier inom detegna yrkesområdet. Utredningen anser att det finnsskäl som talar såväl för som mot attskyddsbestämmelserna utvidgas till att omfattapersoner som bedriver postdoktorala studier.När det gäller deltidsstudier ochdeltidssjukskrivning anger utredningen att reglernaom SGI och reglerna om sjukförsäkringsskydd inomstudiemedelssystemet är konstruerade för personersom antingen är sjuka eller studerar. Kombinationerär inte möjliga, vilket medför flera negativakonsekvenser. Det är i första hand två grupper somhamnar mellan systemen. Den första gruppen ärpersoner som är sjukskrivna och antingen anställdaeller arbetslösa men vill förena fortsattsjukskrivning på deltid med deltidsstudier.Problemen för denna grupp kan lösas genom attreglerna i lagen om allmän försäkring ändras. Detfinns både för- och nackdelar med en sådan ändring.Den andra gruppen är personer som t.ex. studerar påheltid men blir halvt sjukskrivna och vill och kanstudera på halvtid. För denna grupp sammanhängerproblemen närmast med utformningen av reglerna förrätt till studiestöd vid sjukdom och bör kunna lösasinom detta system. En särskild studerandeförsäkringskulle - helt eller delvis - kunna lösaproblemen för dessa grupper.Utskottet anser att Studiesociala utredningensbetänkande, som skall avlämnas senast den 31december 2003, bör avvaktas liksom beredningen avSGI-utredningens förslag. Utskottet vill understrykavikten av att frågan om möjligheterna att kombineradeltidssjukskrivning med deltidsstudier så snart sommöjligt får en lösning, inte minst frånrehabiliteringssynpunkt. Det kan även nämnas att densärskilda utredare, som enligt ovan har i uppdrag(dir. 2002:148) att utreda vissa frågor rörandeforskarutbildningen och perioden efterdoktorsexamen, bl.a. skall kartlägga hur situationenför de nydisputerade doktorerna ser ut samt föreslåhur dessa personers möjligheter till meritering ochkarriär kan förbättras. Utredaren kan även lämnaandra förslag till förändringar som har samband meduppdraget. Uppdraget skall redvisas senast den 31december 2003.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf232, Sf205, Sf256, Sf290, Ub385 yrkande 8, Ub390yrkandena 10 och 24, Ub463, Ub513 yrkandet 1 ochUb516 yrkandena 1 och 2.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättningvid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattarsjukpenning, rehabilitering, närståendepenning,aktivitets- och sjukersättning (f.d.förtidspension), ersättning vid handikapp ocharbets- och kroppsskador samt socialförsäkringensadministration, dvs. () ochde allmänna försäkringskassorna.Riksdagen har för , i enlighet medregeringens förslag, fastställt ramen förutgiftsområde 10 till (bet.2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42).Orsaker till ohälsan och mål för ökad hälsa iarbetslivetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om bl.a.orsakerna till ohälsan, ändring ochkomplettering av mål för att minska ohälsan iarbetslivet samt bristandesjukfallsstatistik.Jämför reservationerna nr 17 (m), 18 (fp), 19(c), 20 (m), 21 (fp) och 22 (kd).PropositionenDet nationella målet för ökad hälsa i arbetslivetlyder : Frånvaron från arbetslivet pågrund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002halveras . Parallellt skall antaletnya aktivitets- och sjukersättningar minska ochhänsyn tas till den demografiska utvecklingen underperioden.I budgetpropositionen anges att sjukfrånvaron iförsta hand är ett mänskligt problem, men att denockså har betydande ekonomiska konsekvenser för bådeden enskilde och samhället. Den har inneburit enmycket hård belastning på socialförsäkringssystemenför sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning.Om inte utvecklingen kan vändas snart kommer deökade samhällskostnaderna för ohälsan att trängaundan viktiga välfärdssatsningar.I propositionen anges att det är flera faktorersom samspelar när det gäller orsakerna till denökade ohälsan såsom hårdare krav i arbetslivet,vilket bl.a. medfört sämre psykosocial arbetsmiljö,brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnasrehabiliteringsarbete, väntetider inom hälso- ochsjukvården, ändrade attityder till sjukskrivning, enåldrande arbetskraft samt bristande incitament förarbetsgivare, hälso- och sjukvård och sjukskrivnaatt motverka sjukfrånvaro.En första avstämning av regeringens mål förminskad ohälsa har gjorts i budgetpropositionen.Avstämningen avser i första hand utvecklingen avfrån sjukförsäkringen ersatta nettodagar under 2003.Härvid noteras att de senaste årens utveckling motalltfler sjukskrivningar har vänt under det senastehalvåret. Såväl antalet ersatta nettodagar somantalet sjukfall har minskat . Regeringenräknar med en viss fortsatt nedgång ochäven . Nedgången gäller i första handsjukfall som är kortare än . Andelendeltidssjukskrivningar har ökat. Detta kan tyda påatt aktörerna - den sjukskrivne, försäkringensadministration, arbetsgivare och läkare - nu verkarpå ett mer aktivt sätt än tidigare för att densjukskrivne skall kunna ta tillvara arbetsförmåganoch återgå till arbete på deltid. Vidare framhållerregeringen att sjukfall som överstiger ett årfortsätter att öka, särskilt de sjukfall som pågåttlängre än . Kvinnor är överrepresenteradebland de sjukskrivna och svarar för cirka tvåtredjedelar av alla sjukskrivningsdagar. Dagenssjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög iett långt tidsperspektiv, medan skillnaderna mellankvinnor och män tenderar att öka. Kvinnor är mersjukskrivna än män oavsett om man tar hänsyn tillålder, utbildning, familjetyp eller bransch.Sjukskrivningarna har varit och är iväxande grad en jämställdhetsfråga.