bet · GR01SOU1 · 2003-11-25 00:00:00 — LFN har ett gott samarbete med andraberörda myndigheter på området, ,läkemedelsföretag och andra aktörer. LFN:sinformationsverksamhet har framför allt varitinriktad på att bygga upp verksamheten. Det harinneburit arbete med att skapa en hemsida, ta framtryckt informationsmaterial och knyta kontakter medmedier, myndigheter, företag och andra aktörer påområdet.Anslaget har tillförts 2004,som överförts från anslag 13:3 Bidrag till hälso-och sjukvård. I detta belopp anses även en pris- ochlöneuppräkning av tidigare års anslag ingå.På grund av det statsfinansiella läget föreslårregeringen att anslaget engångsvis minskas med500 under 2004.Läkemedelsförmånsnämnden har enligt regeringeneffektivt arbetat med att bygga upp verksamheten ochhåller på att utarbeta en praxis för sitt besluts-fattande. Myndigheten har aktivt arbetat mot de målsom har angivits för verksamheten 2002, ochregeringen ser därför ingen anledning att ändramyndighetens verksamhetsinriktning under detnärmaste budgetåret.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 13:7Läkemedelsförmånsnämnden för anvisar29 mindre än vad regeringen föreslagit(yrkande 7). Motionärerna vill överlåtaLäkemedelsförmånsnämndens uppgifter tillRiksförsäkringsverket (jfr ovan under anslag 13:2).I motion So386 av samma motionärer begärs etttillkännagivande om att avskaffaLäkemedelsförmånsnämnden (yrkande 2).Övrig motionI motion So466 av () begärs etttillkännagivande om behovet av en uppföljning avLäkemedelsförmånsnämndens uppdrag. Motionären ärkritisk till beslutet att Viagra inte skallsubventioneras. Nämndens överväganden i detta ochvissa andra fall visar att den ser ett egenvärde iatt begränsa konsumtionen av ett läkemedel även omdet kan vara angeläget med medicinsk behandling.Nämnden underkänner därmed även läkarnas kompetensatt skriva ut rätt läkemedel till rätt person, anförmotionären.Tidigare behandlingMotionsyrkanden om att avskaffaLäkemedelsförmånsnämnden behandlade utskottet även ibetänkande 2002/03:SoU1 (s. 24). Utskottet avstyrkteyrkandena med hänvisning till att det inte ändratuppfattning i frågan sedan behandlingen avregeringens förslag till ny lag omläkemedelsförmåner m.m. (s.y. m).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som så sent som tillstyrktförslaget att inrätta ,finner ingen anledning att nu ställa sig bakommotionskrav om nämndens avskaffande. Utskottet anserförslaget till medelsanvisning väl avvägt ochavstyrker motionerna So386 (m) yrkande 2 och So586(m) yrkande 7.Genom att tillstyrka förslaget till nytt system förläkemedelsförmåner ställde sig utskottet också bakomde principer som beslutskall baseras på, nämligen kriterierna omkostnadseffektivitet och marginalnytta i 15 § lagen(2002:160) om läkemedelsförmåner. Allmännautgångspunkter för nämndens prövning är vidaremänniskovärdesprincipen ochbehovs-solidaritetsprincipen, vilka fått sin närmareutformning i de av antagnaprioriteringsriktlinjerna för hälso- och sjukvården.Utskottet anser inte att det behövs någon sådanuppföljning av uppdrag som begärsi motion So466 (kd). Motionen avstyrks.Nationell vårdgaranti (13:10,förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:10 Nationell vårdgaranti.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till ett nytt anslag,Nationell vårdgaranti, för anvisar2 miljarder kronor (yrkande 4). Motionärerna anseratt sammanlagt bör anslås underde kommande två åren.I motion Sf289 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om en nationell vårdgaranti(yrkande 6). Vårdgarantin innebär att alla har enuttalad rätt att få vård efterfastställd diagnos. Garantin skall omfatta allamedicinskt motiverade behandlingar och vara fulltgenomförd . Reformen innebär attpatienter kan få behandling tidigare och därmed attsjukskrivningar kan kortas.Liknande yrkanden finns i motionerna So415(yrkande 10), So418 (yrkande 6) och So503 (yrkande1) av m.fl. (m) samt imotion Sf405 av m.fl. (m) (yrkande 8delvis).I motion So640 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen till ett nytt anslag, Nationellvårdgaranti, för anvisar (yrkande 34 delvis). Vidare begärsett tillkännagivande om en nationell vårdgaranti(yrkande 4). För införandet av en nationellvårdgaranti vill motionärerna avsätta sammanlagt 3,5miljarder kronor , dvs. en miljardkronor mer än regeringens s.k.tillgänglighetspengar. Den nationella vårdgarantinomfattar alla medicinskt motiverade behandlingar ochskall vara fullt genomförd inom två år.En liknande begäran om tillkännagivande finns imotion Sf397 av m.fl. (kd) (yrkande 13).I motion So623 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att uppta ett nytt anslag för ennationell vårdgaranti (yrkande 1) samt att riksdagentill detta anslag för anvisar500 (yrkande 2 delvis).Centerpartiet anser att utöverregeringens förslag bör anslås under en tvåårsperiodför att snabbt reducera vårdköerna.Även i motion So343 av m.fl. (c)yrkas att beslutar om införandet av ennationell vårdgaranti (yrkande 39).Utskottets ställningstagandeSåsom utskottet anfört ovan under anslag 13:3 Bidragtill hälso- och sjukvård innebärresursförstärkningarna till vården förutsättningarför kortare väntetider. Utskottet ser positivt pådet arbete som inletts i syfte att ökatillgängligheten men vidhåller sin inställning attdet inte finns skäl att inrätta ett särskilt anslagpå området. Motionerna Sf289 (m) yrkande 6, Sf397(kd) yrkande 13, Sf405 (m) yrkande 8 delvis, So343(c) yrkande 39, So415 (m) yrkande 10, So418 (m)yrkande 6, So503 (m) yrkande 1, So586 (m) yrkande 4,So623 (c) yrkandena 1 och 2 delvis samt So640 (kd)yrkandena 4 och 34 delvis avstyrks.Medicinalstyrelse (13:11, förslagtill nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:11 Medicinalstyrelse.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So586 av m.fl.(m) yrkas att till ett nytt anslag,Medicinalstyrelsen, för anvisar 108miljoner kronor (yrkande 8). För att ytterligareförstärka den oberoende tillsynen påsjukvårdsområdet anser motionärerna att det börinrättas en särskild medicinalstyrelse. Styrelsenskall utnyttja resurser som finns i nuvarandeSocialstyrelsen, som redan har en organisationuppbyggd för tillsynen. För inrättandet avmedicinalstyrelsen skall budgetmedel överföras frånSocialstyrelsens anslag (jfr under anslag 13:6).Samma innebörd har motion So503 av sammamotionärer (yrkande 9).Tidigare behandlingUtskottet har under de senasteåren avslagit motionsyrkanden om inrättande av enstatlig medicinalstyrelse, senast i betänkande2002/03:SoU1 (s. 24 f. s.y. m).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att en statligmedicinalstyrelse inte bör inrättas och avstyrkerdärmed motionerna So503 (m) yrkande 9 och So586 (m)yrkande 8.Bidrag till kvalitetshöjning ipsykiatrisk vård (13:12, förslagtill nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:12 Bidrag till kvalitetshöjning ipsykiatrisk vård.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004I motion Fi240 av m.fl. (fp) yrkasatt till ett nytt anslag förkvalitetsförbättring inom psykiatrin för budgetåret2004 anvisar (yrkande 20delvis).Även i motion So502 av m.fl. (fp)yrkas att till ett nytt anslag, Bidragtill kvalitetshöjning i psykiatrisk vård, anvisar (yrkande2). I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omstatsbidrag om förkvalitetshöjning i psykiatrisk vård, bl.a. för attmöjliggöra en viss expansion av antalet vårdplatser.Motionärerna anser det nödvändigt att psykiatrin gesstörre resurser och att det med tanke på mångalandstings besvärliga ekonomiska situation behövsett tillfälligt statsbidrag, åtminstone under denärmaste tre åren. Nya vårdplatser behövs såväl inomslutenvården som på små vårdhem och gruppboenden. (Motioner om psykiatri behandlas även under anslag13:3, under rubriken frågor inompolitikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik samtunder anslag 16:1. )Utskottets ställningstagandeSom utskottet konstaterat ovan under anslag 13:3Bidrag till hälso- och sjukvård har den nyligentillsatta nationella psykiatrisamordnaren i uppdragatt bedöma psykiatrins resursbehov. Bland annatskall behovet av slutenvårdsplatser ses över. Enfråga som samordnaren skall behandla med förtur ärvilka effekter som har uppnåtts genom de medel somriksdagen har ställt till förfogande för kommuneroch landsting i enlighet med den nationellahandlingsplanen för utveckling av hälso- ochsjukvården. Utskottet anser attpsykiatrisamordnarens slutsatser och eventuellaförslag bör avvaktas. Det saknas vidare skäl attinrätta ett särskilt anslag på området. MotionernaFi240 (fp) yrkande 20 delvis och So502 (fp)yrkandena 1 och 2 avstyrks.Forskning i palliativ vård (13:13,förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:13 Forskning i palliativ vård.Riksdagen bör också avslå ett motionsyrkandeom att regeringen skall återkomma med enproposition om vården i livets slutskede.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).Motion med anslagseffekt budgetåret 2004I motion So640 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen till ett nytt anslag, Forskning ompalliativ vård, för anvisar 20miljoner kronor (yrkande 34 delvis). Vidare begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omforskning i palliativ vård (yrkande 24). Kommitténom vård i livets slutskede (SOU 2001:6) kunde bl.a.konstatera att forskning om och utbildning ipalliativ vård är svagt utvecklade områden samt attett resurstillskott är nödvändigt.Övrig motionI motion So640 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen skall begära att regeringen återkommer meden proposition om vården i livets slutskede (yrkande23). Den nyssnämnda kommittén presenterade 2001 ettomfattande förslag till förbättringar av denpalliativa vården i . Motionärerna anser detnu vara hög tid att regeringen förelägger riksdagenen proposition utifrån utredningens förslag.Bakgrund och tidigare behandlingKommittén om vård i livets slutskede överlämnade ijanuari 2001 sitt slutbetänkande Döden angår ossalla - värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6).Betänkandet är fortfarande under beredning iRegeringskansliet.Utskottet behandlade motionsyrkanden bl.a. om ett nytt anslagför forskning i palliativ vård senast i betänkande2002/03:SoU1 (s. 27). Utskottet avstyrkte yrkandenamed hänvisning dels till riksdagensprioriteringsbeslut, dels till regeringens beredningav ovannämnda kommittébetänkande (s.y. kd).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill åter erinra om att , efterförslag av ett enigt utskott, ställt sig bakomriktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14,rskr. 1996/97:186) samt att det av dessa riktlinjerframgår att palliativ vård och vård i livetsslutskede tillhör prioritetsgrupp 1. Vidare pågårfortfarande beredningen i avslutbetänkandet från Kommittén om vård i livetsslutskede. I betänkandet berörs bl.a. frågor omforskning i palliativ vård. Utskottet anser attriksdagen bör avvakta regeringens kommande förslagpå området. Några skäl för att initiera ett nyttanslag finns inte. Motion So640 (kd) yrkandena 24och 34 delvis avstyrks.Utskottet anser inte heller att det behövs någotsådant initiativ från sida som begärs imotion So640 (kd) yrkande 23 och avstyrker därmedäven det yrkandet.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisning underanslagen 13:5 ,13:8 Sjukvård i internationella förhållanden och13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fallhar inte mött någon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.Förslag till regeländringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med en viss redaktionelljustering, anta regeringens förslag till lagom ändring i tandvårdslagen (1985:125).I budgetpropositionen föreslås att antarregeringens förslag till lag om ändring itandvårdslagen (1985:125).Regeringen föreslår ett förtydligande medinnebörden att bestämmelserna i tandvårdslagen omuppsökande verksamhet och nödvändig tandvård avserpersoner som har varaktigt behov av omfattande vård-och omsorgsinsatser. Vidare föreslås en bestämmelseom att ersättningen till vårdgivaren för nödvändigtandvård och tandvård som ett led i ensjukdomsbehandling skall motsvara folktandvårdenspriser om inte och vårdgivaren kommeröverens om något annat.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i tandvårdslagen (1985:125), dock med denändringen i 8 a § att orden "punkterna 1-3" ersättsav "punkterna 1-2".Övriga frågor inom politikområdetPsykiatriUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett drygt hundratalmotionsyrkanden om vård av och omsorg ompsykiskt sjuka och psykisktfunktionshindrade. Utskottet hänvisar tilldet mycket omfattande uppdrag som den nyligentillsatta nationella psykiatrisamordnaren harfått. Jämför reservationerna 3 (m), 4 (fp), 5(kd), 6 (v), 7 (c) och 8 (mp).MotionerEtt stort antal motioner har väckts angående denpsykiatriska vårdens organisation.I motion So415 av m.fl.(m) begärs att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning som belyser förutsättning-arna för psykiskt sjuka att få vård och behandling(yrkande 1). Vidare begärs i yrkande 3 etttillkännagivande om psykiskt multisjuka.Motionärerna anför att dessa patienter måste bliidentifierade, sedda och stöttas av psykiatrin ochsjukvården på ett mycket bättre och flexiblare sätt.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om psykiskohälsa. Motionärerna anför att primärvården intehittar de patienter som har depressionsproblem samtatt en ökad specialistmedverkan skulle stärkapsykiatrins roll inom primärvården. Motionärernabegär vidare i yrkande 8 att regeringen tillsätteren utredning avseende antalet vårdplatser i slutenvård och övergången till öppna vård- ochboendeformer. Motionärerna anför att för att denslutna vården skall fungera måste antaletvårdplatser ökas, oavsett om vården sker med tvångeller med frivillighet. Övergången från sluten vårdtill mer öppna vård- och boendeformer bör vidtvångsvård kunna omvandlas till enförsöksutskrivning, där tvångsvården är vilande menkan tillgripas vid försämring. I yrkande 11 begärsett tillkännagivande om patient- ochanhöriginflytande. Enligt motionärerna bör enindividuellt anpassad vårdplan upprättas tillsammansmed den enskilde, dennes närstående och vårdgrannar.Motionärerna begär i yrkande 13 ett tillkännagivandeom medicinska insatser. För att säkerställakvaliteten på den medicinska vården bör varje boendeha en fast kontakt med en primärvårdsläkare, somockså konsulterar psykiater vid behov. Slutligenbegärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om insynoch tillsyn. Motionärerna anför att en gemensamtillsynsmyndighet med samlat ansvar för verksamhetenligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ochsocialtjänstlagen (2001:453) måste skapas.I motion So226 av och (m) begärs ett tillkännagivande om att denpsykiatriska vården återställs. Motionärerna anföratt köerna till vård och behandling måste bort ochatt lagstiftningen behöver ses över samt att enöversyn av hur resurserna används måstekomma till stånd.I motion So342 av () begärs etttillkännagivande om att ompröva det delade huvud-mannaskapet för omhändertagande av psykiskt sjuka.Enligt motionären innebär det delade ansvaret mellankommuner och landsting ofta att ingen tar ansvar(yrkande 7).I motion So502 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om boendestödjare,ambulerande team och bättre tillsyn (yrkande 4).Enligt motionärerna måste service i form avboendestödjare eller ambulerande team som görhembesök hos människor med psykiska problem finnasdygnet runt. Ansvaret för tillsynen över enskildavårdhem är delat mellan länsstyrelserna ochSocialstyrelsens regionala tillsynsenheter.Motionärerna anser att en översyn behövs av hurtillsynen kan samordnas och skärpas. I yrkande 6begärs ett tillkännagivande om bättre samordninggenom gemensamma nämnder, personliga ombud,trygghetskvitto och fast husläkarkontakt.Möjligheten för kommuner och landsting att bildagemensamma nämnder bör enligt motionärerna utnyttjasnär det gäller psykiskt sjuka med både sociala,somatiska och fysiska problem. Motionärerna anseratt det är viktigt att utreda möjligheterna attgarantera de personliga ombudens friståendeställning. När en patient skrivs ut från slutenpsykiatrisk vård måste sjukvårdshuvudmannensäkerställa att kommunen är redo att ta hand om deuppgifter som den ansvarar för, t.ex. boende ochförsörjning. Patienten skall sedan få etttrygghetskvitto som fungerar som ett bevis på attkommunen har åtagit sig att övergången från slutentill öppen vård skall fungera så smidigt sommöjligt. Motionärerna anser det också viktigt att enfast husläkarkontakt samordnar de medicinskainsatser som görs. Motionärerna begär även etttillkännagivande om nationellariktlinjer och stödjande tillsyn (yrkande 7). Deförordar att skall få i uppdrag attkomma med nationella riktlinjer för de områden inompsykiatrin som är i mest akut behov av översyn,förslagsvis psykoser, drogmissbruk och kriterier förutskrivning från tvångsvård. börockså få i uppdrag att följa upp riktlinjerna medsystematiska och övergripande tillsynsprojekt därsamtliga tillsynsenheter besöker ett stort antalvårdenheter och kan driva på att riktlinjernaanvänds i verksamheterna. I yrkande 8 begärs etttillkännagivande om depression och självmord.Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att personali öppenvården har den kunskap som krävs för attkänna igen och behandla depression. Vidare börinformations- och fortbildningsarbetet fortsätta närdet gäller självmordsprevention. börpå ett mer kraftfullt sätt använda sig av sinatillsynsbefogenheter. Motionärerna begär även etttillkännagivande om vikten av att primärvården hargod psykosocial kompetens och ett gott samarbete medpsykiatrin (yrkande 9). Slutligen begärs etttillkännagivande om den psykiatriska vården förpersoner som flytt till efter tortyr ellerandra svåra upplevelser (yrkande 17). Motionärernaframhåller vikten av att vårdpersonal inompsykiatrin och primärvården har kunskap om bl.a.följdverkningar av tortyr.I motion So592 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om en utredning av heladen psykiatriska vårdens grundläggande organisation(yrkande 1). Enligt motionärerna bör direktiven fören sådan utredning överväga olika alternativ för denorganisatoriska upprustning som behövs. Det dubblahuvudmannaskapet för den psykiatriska vården harinte fungerat och en centralisering av helapsykiatrin eller delar av psykiatrin bör övervägas.Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande omatt samverkan vid psykiskt sjukas ochfunktionshindrades vård och omsorg styrs av kompli-cerad lagstiftning och att området bör bli föremålför en översyn. Oklarheterna består bl.a. av att detär svårt att avgöra vad som är psykiatrisk behand-ling och vad som är social omsorg när det gällerinsatser till personer med psykiskt funktionshinder.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om attinrätta lokala kris- och behandlingscentrum. Myckettalar enligt motionärerna för att slutenvård bästbedrivs i lokala kris- och behandlingscentrum.Mindre enheter som behandlar patienter med liknandebehov kan utveckla en bättre kompetens. Motionärernabegär i yrkande 8 ett tillkännagivande om krav påevidensbaserade behandlingar. Enligt motionärernamåste politiska beslutsfattare börja krävabehandlingsresultat inom psykiatrin. Evidensbaseradebehandlingar krävs inom den somatiska vården, ochdet finns enligt motionärerna ingen anledning attställa lägre krav på psykiatrin. I yrkande 12 begärsett tillkännagivande om att förbättra utvärderingenoch uppföljningen av den psykiatriska vården.I motion So643 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om översyn av lagstiftningensom styr fördelningen av ansvaret för psykiskt sjukaoch funktionshindrades vård och omsorg (yrkande 1).Motionärerna anför att det är svårt att avgöra vadsom är psykiatrisk behandling och vad som är socialomsorg när det gäller insatser till personer medpsykiskt funktionshinder.I motion So394 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om en nationell handlingsplanför psykiatrin (yrkande 7). Motionärerna anför attregeringen bör utarbeta en nationell handlingsplanför psykiatrin utifrån den översyn som nyligengenomförts av Socialstyrelsen.I motion So637 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om regeringens ansvarför att ingångna samarbetsavtal med kommuner ochlandsting fullföljs (yrkande 6). Motionärerna anföratt i den nationella handlingsplan för hälso- ochsjukvård som antogs 2000 lyftes psykiatrin upp somett av fyra prioriterade områden för utveckling. Närkommuner och landsting inte lever upp till sin delav avtalet, delvis därför att regeringenomöjliggjort en långsiktig ekonomisk planering genomofinansierade reformer, innebär det att avtalet intehar fullföljts. Regeringen måste ta sitt ansvar föratt detta åtgärdas. I yrkande 7 begärs etttillkännagivande om gemensamma nämnder för kommuneroch landsting för att skapa fungerande vårdkedjorkring de psykiskt sjuka. Motionärerna hänvisar tillatt beslutade att ge kommuneroch landsting förbättrade möjligheter att bildagemensamma nämnder för att skapa sammanhängandevårdkedjor. Kommuner och landsting bör uppmärksammaspå det önskvärda i att den nya lagstiftningenanvänds för att förbättra samarbetet för att slutavårdkedjorna för psykiskt sjuka/funktionshindradeoch andra grupper med allvarlig social problematik.Vidare begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande omnya former för samverkan. Enligt motionärerna skulledet i arbetet med att förebygga våldsbrott ochrehabilitera unga personer med allvarliga psykiskaoch sociala problem vara önskvärt med en bredaremodell för samverkan. I en sådan skulle förutomsocialtjänsten även barn- och ungdomspsykiatri,beroendevården, allmänpsykiatrin, rättspsykiatrinoch frivilligorganisationer kunna ingå. Motionärernabegär i yrkande 10 ett tillkännagivande om ettstatligt program för att stimulera kommuners ochlandstings verksamhetsutveckling. Motionärerna anföratt det är angeläget att staten stimulerar enfortsatt verksamhetsutveckling när det gällerrehabilitering av och omsorg om socialt utslagna.Slutligen begärs i yrkande 12 ett tillkännagivandeom en tydligare definition av begreppetutskrivningsklar för den psykiatriska slutenvården.Enligt motionärerna förefaller det som patienter skrivs ut för tidigt.I motion So262 av () begärs attregeringen initierar en bred översyn för att arbetafram en nationell handlingsplan för hur man skallbryta utvecklingen av ökande psykisk ohälsa iSverige. Översynen bör avse både kommuners,landstings och statens ansvar sett ur den enskildeindividens perspektiv.I motion So574 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om ett förebyggandearbetssätt (yrkande 1). Motionärerna betonar viktenav att snabbt ge professionell hjälp ochmedicinering. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om bemötande. Motionärerna anföratt det måste bli enklare att söka hjälp förmänniskor som mår dåligt och att det är viktigt attpsykiatrin inte har ett trött och uppgivetförhållningssätt. I yrkande 8 begärs etttillkännagivande om vikten av den fysiska miljönsutformning på slutenvårdsenheter. Form, design ochfärg har inverkan på hur människor mår, anförs det.Vidare begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande omatt få hjälp när man själv behöver det. Enligtmotionärerna måste ett system skapas som inte nekarmänniskor vård. I yrkande 10 begärs etttillkännagivande om en plan för att möta det totalavårdbehov som behövs inom psykiatrin på etttillgängligt sätt. Patientens egen bedömning måstelyftas fram, och vi måste nå till en punkt där man iprincip inte säger nej alls, heter det i motionen.Motionärerna begär i yrkande 11 att regeringensnarast utreder möjligheten att införa ett systemsom garanterar att den enskilde får vård även omhuvudmännen är oense om var kostnadsansvaret ligger.Den enskilde måste få hjälp av den enhet där haneller hon själv vill.