bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 3 ochavslår proposition 2002/03:100 punkt 3samt motionerna2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkande 5,2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkande 7 och2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkande 4.StällningstagandeMed hänvisning till vår reservation 6, ivilken vi beskriver vår syn på riktlinjerför budgetpolitiken, anser vi attutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet bör vara 884miljarder kronor för 2004.Sammanfattningsvis föreslår vi attriksdagen ställer sig bakom Moderaternasförslag till utgiftstak för staten.Riksdagen bör således tillstyrka motionFi14 (m) yrkande 3.Vi avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i sammanhanget.11. Utgiftstak för staten -avsnitt 2.4, punkt 4 (fp)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 852miljarder kronor 2004. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkande 5 ochavslår proposition 2002/03:100 punkt 3samt motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 3,2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkande 7 och2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkande 4.StällningstagandeMed hänvisning till vår reservation 7, ivilken vi beskriver vår syn på riktlinjerför budgetpolitiken, anser vi attutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet bör vara 852miljarder kronor för 2004.Sammanfattningsvis föreslår vi attriksdagen ställer sig bakom Folkpartietsförslag till utgiftstak för staten.Riksdagen bör således tillstyrka motionFi15 (fp) yrkande 5.Vi avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övrigamotioner som är aktuella isammanhanget.12. Utgiftstak för staten -avsnitt 2.4, punkt 4 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 853miljarder kronor 2004. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkande 7 ochavslår proposition 2002/03:100 punkt 3samt motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 3,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkande 5 och2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkande 4.StällningstagandeMed hänvisning till min reservation 8, ivilken jag beskriver min syn påriktlinjer för budgetpolitiken, anser jagatt utgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet bör vara 853miljarder kronor för 2004.Sammanfattningsvis föreslår vi attriksdagen ställer sig bakomKristdemokraternas förslag tillutgiftstak för staten. börsåledes tillstyrka motion Fi16 (kd)yrkande 7.Vi avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i sammanhanget.13. Utgiftstak för staten -avsnitt 2.4, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 818miljarder kronor 2004. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi17 av m.fl. (c)yrkande 4 ochavslår proposition 2002/03:100 punkt 3samt motionerna2002/03:Fi14 av m.fl. (m)yrkande 3,2002/03:Fi15 av m.fl.(fp) yrkande 5 och2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)yrkande 7.StällningstagandeMed hänvisning till min reservation 9, ivilken jag beskriver min syn påriktlinjer för budgetpolitiken, anser jagatt utgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet bör vara 818miljarder kronor för 2004.Sammanfattningsvis föreslår jag attriksdagen ställer sig bakomCenterpartiets förslag till utgiftstakför staten. bör såledestillstyrka motion Fi17 (c) yrkande 4.Jag avstyrker regeringens förslag iberörda delar liksom de övrigamotioner som är aktuella isammanhanget.14. Finansiering av statligaåtaganden - avsnitt 3.1, punkt 6 (m,fp, kd, c)av (), KarinPilsäter (fp), (), GunnarAxén (m), (), LenaEk (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation14. Därmed bifaller motion2002/03:Fi13 av m.fl. (fp)yrkande 1.StällningstagandeÅrsredovisningen för staten geren utgångspunkt för analys av statensverksamhet och finansiella ställning. Denvisar att redan givna åtaganden inte kanfinansieras med regeringens politik. Istället för att möta detta medutgiftskontroll och långsiktig balansmellan löpande intäkter och utgifterförlitar sig regeringen i huvudsak påintäkter från engångsförändringar iekonomin. ökar statenskostnader dels med automatik, dels somföljd av nya åtaganden. är dettainte en hållbar utveckling utan ledertill underminering av statsfinanserna.Med bifall till motion Fi13 (fp)yrkande 1 bör som sin mening geregeringen detta till känna.15. Budgetprocessen - avsnitt3.3, punkt 7 (m, fp, kd, c)av (), KarinPilsäter (fp), (), GunnarAxén (m), (), LenaEk (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation15. Därmed bifaller motionerna2002/03:Fi13 av m.fl. (fp)yrkande 2 samt2002/03:Fi23 av m.fl. (kd)yrkande 1och avslår motionerna2002/03:Fi272 av () och2002/03:Fi273 av m.fl.(v).StällningstagandeBudgetlagen skapades för att garanteraett gott förvaltarskap av samhälletsgemensamma resurser. En viktig princip ibudgetlagen ärbruttoredovisningsprincipen. Den innebäratt statens inkomster och utgifter skatas upp var för sig i statsbudgeten, ochdärigenom blir budgeten tydligare ocholika åtgärder kan enklare prövas motvarandra. Utgiftstaket för staten är ettviktigt budgetpolitiskt åtagande sombl.a. kan förhindra att tillfälligt högreinkomster används för att finansieravaraktigt högre utgifter.Bruttoredovisningen är en förutsättningför att det ska vara meningsfullt attanvända utgiftstak och utgiftsramar vidberedning av och beslut om statsbudgeten.Vi kan med oro dessvärre konstatera attregeringen allt oftare frångårbruttoredovisningsprincipen och såledesbryter med de värderingar som kommer tilluttryck i bl.a. budgetlagens förarbetenoch den diskussion som föregickstiftandet av lagen. Utgifter som ärbidrag och borde behandlas som utgifterredovisas i stället som en minskning avstatens inkomster i syfte att kringgåutgiftstaket. Vi ställer oss mycketkritiska till regeringens agerande ibudgetprocessen och redovisning avstatens intäkter och utgifter.För att säkerställa en god efterlevnadav budgetlagen och skapa balans mellanutgifter och inkomster bör enligt vårmening nya metoder utvecklas som på etttidigt stadium ger varningssignaler näralltför stora åtaganden görs utan att detfinns långsiktiga förutsättningar fördem. Exempel kan hämtas från det nyapensionssystemet. Någon exakt parallellkan inte göras, men ett balanstal avliknande karaktär som inom det systemetkan ge tydliga varningssignaler vadgäller statsbudgetens utveckling. Vianser att regeringen bör få i uppdrag attutreda möjligheterna att utveckla måttliknande balanstalet i pensionssystemetför att kunna beräkna de långsiktigaåtagandenas kostnader och möjligheternaatt finansiera dessa.Vad som har anförts bör med bifalltill motionerna Fi13 (fp) yrkande 2och Fi23 (kd) yrkande 1 ges regeringentill känna.16. Barnbilaga i budgetpropositionen -avsnitt 3.5, punkt 9 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation16. Därmed bifaller motion2002/03:So250 av m.fl. (c)yrkande 1.StällningstagandeEnligt min mening ska FN:s barnkonventionalltid efterlevas, och alla relevantapolitiska beslut ska analyseras utifrånhur de påverkar barnens situation. Jagser därför allvarligt på den starkakritik som uttrycktbl.a. mot barns utsatta sociala ställningoch asylsökande barns situation iSverige. En hel del av den kritikengrundar sig på följder av övergripandeekonomiska beslut på olika utgiftsområdeni statsbudgeten. Det skulle underlättaimplementeringen av omen genomlysning av budgeten gjordes i enbarnbilaga, ett förfarande som för övrigtockså rekommenderas av Barnkommittén.Frågan om barnbilagan väcktes redan1992 i , men än har ingenbudgetproposition försetts med en sådanbilaga. Det pågående arbetet inomRegeringskansliet kring redovisningen avbarnfrågorna samt strategierna för atttydliggöra barnperspektivet istatsbudgeten innebär i sig ett stortsteg framåt för utvecklingen av entydligare uppföljning av regeringensbarnpolitik, men jag vill ta ett stegtill. Jag vill att regeringenåterkommande beaktar konsekvenserna avtidigare utfästelser och tar ett störresamlat grepp kring den ekonomiskapolitiken vad gäller barn.Jag anser därmed att varjebudgetproposition ska kompletteras med enbarnbilaga där samtliga departementtydligt markerar vilka utgifter som ärriktade till barn och unga, och därregeringens barnpolitiska ambitioner ochprioriteringar tydligt framgår. Enbarnbilaga skulle underlätta regeringensredovisning av sin politik och dessutomunderlätta för medborgarna att följa uppoch värdera politiken ur ettbarnrättsperspektiv.Jag anser att bör tillkännageför regeringen som sin mening vad jag harframfört om barnbilagan ibudgetpropositionen. Detta innebär attriksdagen bifaller motion So250 (c)yrkande 1.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskildayttranden. I rubriken anges vilkenpunkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.Budgetprocessen - avsnitt 3.3, punkt 7(v)av ().Vänsterpartiet lyfter i motion Fi273 framett antal exempel på problem till följdav budgetprocessens utformning ochsystemet med utgiftstak för staten.Enligt min uppfattning finns det starkaskäl att se över hur budgetprocessenfungerar utifrån de problemställningarsom anges i motion ochdärefter pröva olika förslag tillförändringar i enlighet med vad somanförs i motionen.Jag kan dock konstatera attdet pågår en översyn avbudgetlagen inom ramen för det s.k. 121-punktsprogrammet som regeringen,och de grönakom överens om efter valet . Jag kanockså notera att finansministern nyligeni massmedier redovisat att regeringen nuär beredd att pröva ett system med dubblautgiftstak med särskilda reserver försysselsättningsinsatser. avserfinansutskottet dessutom att i enoffentlig utfrågning behandla budgetlagenoch vilka erfarenheter som finns av den.Jag kan därför delafinansutskottets bedömning att utskottettills vidare bör avvakta beslut omytterligare utvärdering och beslut medanledning av budgetprocessen. Framöverbör dock målsättningen vara att utvecklabudgetprocessen så att riksdagensstyrning ökar som systemetskapar goda förutsättningar för både enlångsiktig, stabil finanspolitik och enaktiv konjunkturpolitik.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagVårpropositionen 2003I proposition 2002/03:100 2003 årsekonomiska vårproposition föreslårregeringen ()såvitt avser den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken1. att godkänner deförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken som regeringenförordar (kapitel 1),2.3. att godkänner deförslag till riktlinjer förbudgetpolitiken som regeringen förordar(kapitel 1),4.5. att fastställerutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till 822 miljarder kronor2003 och till 2004(avsnitt 4.1.1).6.Regeringens skrivelse 101 Årsredovisningför staten 2002I regeringens skrivelse 2002/03:101lämnar regeringen en redogörelse för detekonomiska utfallet i staten budgetåret2002.Följdmotioner med anledning avproposition 1002002/03:Fi14 av m.fl. (m):1. beslutar godkänna detförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken som vi förordar imotionen i kapitlen 5, 7 och 8.2. beslutar godkänna detförslag till riktlinjer förbudgetpolitiken som vi förordar imotionen i kapitlen 5 och 8.3. fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 884miljarder kronor för år 2004.2002/03:Fi15 av m.fl.(fp):1. godkänner de allmännariktlinjerna för den ekonomiskapolitiken som liberalernaförordar enligt vad som anförs imotionen.2. godkänner riktlinjerna förbudgetpolitiken enligt vad som anförs imotionen.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om inriktningen av denekonomiska politiken syftande till attuppnå årlig BNP-tillväxt.4. godkänner målet att statensfinanser skall vara i balans över enkonjunkturcykel.5. fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 852miljarder kronor för 2004.56. godkänner riktlinjerna förskattepolitiken enligt vad som anförs imotionen.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om behovet av en utredning omsocialförsäkringarna.8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om avveckling av det statligabolagsinnehavet.2002/03:Fi16 av m.fl. (kd):1. godkänner de grundläggandeutgångspunkter för den ekonomiskapolitiken som Kristdemokraternaförordar (avsnitt 6.1).2. godkänner de förslag tillinriktning av den ekonomiska politikensom förordar(avsnitten 6.2, 6.2.2-6.2.7).3. godkänner det övergripandemål för den ekonomiska politiken somKristdemokraterna förordar (avsnitt6.2.1).4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs imotionen om EMU-samarbetet (avsnitt6.3).5. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs imotionen om skattekvoten ochutgiftstakens andel av BNP (avsnitten 10 och 11).6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs imotionen om skuldkvotens andel av BNP(avsnitt 6.1.6).7. fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 853miljarder kronor (avsnitt11.4).8. godkänner de prioriteradebudgetområden för budgetpolitiken somanges i motionen som riktlinje förregeringens kommande budgetarbete(avsnitt 8.1-8.7).9. begär att regeringen läggerfram förslag till en långsiktig inkomst-och utgiftsstrategi i enlighet med vadsom anförs i motionen (avsnitt 7.1.4).10. begär att regeringen läggerfram förslag till ett kompletterandebalansmål för statens finansiellasparande över en konjunkturcykel(avsnitt 7.1.2).2002/03:Fi17 av m.fl. (c):1. beslutar godkänna deallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordar(avsnitt 5).2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omett balanskrav på statens finanser.3. beslutar godkänna deriktlinjer för budgetpolitiken somCenterpartiet förordar (avsnitt 6).4. fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemettill 2004 (avsnitt6).5. godkänner somplaneringsförutsättningar denpreliminära beräkningen av utgiftstakenför och 2006 (avsnitt 6).6. beslutar godkänna deriktlinjer för skattepolitiken somCenterpartiet förordar (avsnitt 7).2002/03:Fi23 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omefterlevnaden av budgetlagen.Följdmotion med anledning av skrivelse1012002/03:Fi13 av m.fl.(fp):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt skrivelsen visar att redan gjordaåtaganden inte kan finansieras medregeringens nuvarande politik.2. begär att regeringen utredermöjligheterna att för statsfinansernasdel skapa liknande mått som balanstaleti pensionssystemet för att mätaåtaganden mot framtidafinansieringsmöjligheter.Motioner från allmänna motionstiden 20022002/03:Fi272 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omlångsiktighet och framförhållning ibudgetarbetet.2002/03:Fi273 av m.fl.(v):beslutar att låta utvärderabudgetprocessen och därefter prövaförslag till förändringar i enlighet medvad i motionen anförs.2002/03:Fi275 av m.fl.(mp):tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs ombehovet av ettnationalförmögenhetsperspektiv.2002/03:So250 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen barnbilaga till statsbudgeten.Bilaga 2Finansutskottets offentliga utfrågningom lönebildningen och den ekonomiskatillväxtenTid: Torsdagen den 13 februari09.00-11.35Lokal: SkandiasalenInbjudnaRiksbankschef ,KonjunkturinstitutetGeneraldirektör ,MedlingsinstitutetDeltagande ledamöterSven-Erik (), ordförandeFredrik (), vice ordförandeKarin ()()()()()()()()()offentliga utfrågning omlönebildningen och den ekonomiskatillväxtenOrdföranden: ledamöter,medier, åhörare och inte minst våraföredragande, nämligen riksbankschef , generaldirektör och generaldirektör hälsas hjärtligt välkomna tilldagens utfrågning om lönebildning ochekonomisk tillväxt.Bakgrunden till att finansutskottetville ha den här utfrågningen är att viväldigt noga har följt den ekonomiskatillväxten och utvecklingen, sett iförhållande till hur den svenskalönebildningen har fungerat och ocksåtill förutsättningarna - hurden kommer att fungera. Det är medspänning vi ser fram emot dagensutfrågning.Vi har tänkt oss upplägget så att LarsHeikensten får inleda. Sedan får vilyssna till och däreftertill . Innan vi sedan gårvidare till själva utfrågningen har vi enkort kaffepaus.Ännu en gång hälsas ni hjärtligtvälkomna. Härmed lämnar jag ordet tillriksbankschef . Varsågod!Lars Heikensten: Tack så mycket, ! Låt mig börja med att tacka för attjag fått chansen att komma hit föratt tala om ämnet lönebildning ochekonomisk tillväxt. Inte minst är detbra, tycker jag, att få göra dettillsammans med ochIngemar . De är ju chefer,särskilt men även , förmyndigheter som på ett väldigt direktsätt är sysselsatta med lönebildningenoch med frågor som har att göra medlöneutvecklingen.För är det på ett sätt interiktigt så. Vår huvuduppgift handlar ominflationen. Men som en del i arbetet medatt ha inflationen under kontroll ärlönerna naturligtvis väsentliga. Jagåterkommer senare till detta.Inledningsvis tänkte jag ta upp fyraolika saker. Principiellt ska jag nämnanågot om hur löneutvecklingen påverkarvårt sätt att arbeta och hur den påverkarpenningpolitiken. Sedan tänkte jag ägnalite uppmärksamhet åt den senastebedömningen som vi har gjort och litegrann kommentera hur vi ser pålöneutvecklingen . Därefter tänkte jag vara mernormativ och resonera om vad som kantänkas vara ett rimligtlönekostnadsutrymme på längre sikt.Avslutningsvis tänkte jag dra någraslutsatser av de här resonemangen.Jag börjar med lönekostnadernasbetydelse. Eftersom lönekostnaderna utgör70 % av det totala förädlingsvärdet iekonomin är det ganska uppenbart attlönekostnaderna har en stor betydelse förhur kostnader och priser i ekonominutvecklas. Om vi ska göra bedömningar avinflationsutsikterna blir därmedlönekostnaderna i det sammanhanget en avde viktigaste faktorerna. Omlönekostnadsutvecklingen är för snabbleder det till att man hamnar i ensituation där företagen påtagligt tvingashöja sina priser. Resultatet kan då lättbli en inflation över vårt mål. Då hamnarvi i situationen att penningpolitiken kanbehöva stramas åt och räntan höjas. Detleder till att inflationen återförs tillmålet, men till priset av ökadarbetslöshet och vikande tillväxt.Utvecklingen av arbetslösheten hänger igrund och botten samman med hur välarbetsmarknaden och lönebildningenfungerar. Detta får vi nog tillfälle attåterkomma till.Hur man lägger upp penningpolitikentror jag har effekter på hurlönebildningen fungerar. Jag tror att deninflationsmålsregim som vi haft under desenaste tio åren har bidragit till attminska osäkerheten om den framtidaprisökningstakten. Det tror jag har varitvärdefullt på en del olika vis.Löntagarna behöver inte nu på samma sättsom tidigare oroa sig för att de lönerman får ut äts upp av prishöjningar.Arbetsgivarna kan också lättare räkna sigfram till vad som kan tänkas vara ettrimligt utrymme för löneökningar.Det verkar också som om det som ilitteraturen brukar kallas förpenningillusion kan ha försvunnit.Arbetsmarknadens parter förefaller nu istörre utsträckning än tidigare fokuserapå de reala lönekostnaderna, inte på denominella, när man diskuterar införavtalsrörelserna.Parternas inflationsförväntningar, somvi löpande följer upp, har legat runt 2 %sedan år 1996, vilket också är enindikation på att den här regimen harfungerat relativt väl.De ändrade förutsättningarna förlönebildningen har sannolikt bidragittill att de två senaste avtalsrörelsernakännetecknas av en hög grad av samverkanmellan arbetsmarknadens parter. Detförefaller finnas en större uppslutningdn tidigare kring att industrin ska ha enlöneledande roll. Detta har manifesteratsi industriavtalen.Sammantaget har vi fått en situationsom ser ganska annorlunda ut jämfört medden vi hade . Denominella lönerna har ökat med , medan de ökade med tillexempel . harvi fått en bättre reallöneutveckling. Detvar ju i stort sett ingen positivreallöneökning alls men har den, fårman väl säga, varit hyfsad.Löneutveckling 1970-2002Index 1970=100Index 1993=100Anm. preliminärt jan.- nov. 2002Källa: SCBLåt mig nu ta mig an nästa område ochblicka framåt . Vadska man tro om lönekostnadsutvecklingen?När vi gör våra inflationsprognosermåste vi utgå från bedömningen avlöneavtalen, efterfrågetrycket påarbetsmarknaden, produktiviteten,vinstmarginalerna,inflationsförväntningarna, skatterna ochså vidare. Det är en mängd faktorer sommåste beaktas. Lönerna är en av deviktigaste i sammanhanget.I höst inleds avtalsförhandlingar förungefär 2 miljoner arbetstagare. Detsäger sig självt att utfallet av de härförhandlingarna är av avgörande betydelseför inflationsutvecklingen, och därmedför penningpolitiken. I den senasteinflationsrapporten, som kom ,gjorde vi bedömningen att konjunkturenförsiktigt skulle återhämta sig under dethär året - efter en relativt mildkonjunkturnedgång. Vi såg framför oss enarbetsmarknad som måste sägas vara ganskastark om man betänker att vi har haft enavmattning . Visserligen troddevi att sysselsättningen skulle komma attfalla något i början av det här året föratt sedan vända uppåt igen, menarbetslösheten förväntades vara fortsattförhållandevis låg.Det ansträngda läget i kommunerna ochlandstingen gjorde att vi inte räknademed att skulle få igenom någramer omfattande ytterligare löneökningarför sina medlemmar. Efterfrågeläget iekonomin bedömdes sammantaget ha enganska dämpande effekt pålöneutvecklingen. Vi trodde därför inteheller på några större spridningseffekterfrån avtalsuppsägning.De här bedömningarna har vi inte pånågot mer påtagligt sätt haft anledningatt ändra när vi senast hade sammanträde,. Vi gick då inte in påalla detaljer. Det gör vi mer i sambandmed att vi gör inflationsrapporter. En nysådan kommer , och denfår jag då tillfälle att komma tillutskottet och prata om.Jag tror att det är viktigt attunderstryka att lönerna bara utgör en delav kostnaderna för arbetskraften iföretagen. Förutom den direktalönekostnaden tillkommer olika typer avkostnader för avtalade och lagstadgadearbetsgivaravgifter och för förmåner,arbetstidsförkortningar och så vidare.Det är den totalalönekostnadsutvecklingen som i förstahand har betydelse för inflationstrycket,inte löneutvecklingen i sig. Därför ärdet också väldigt viktigt för oss attuppskatta de andra lönekostnaderna.När vi i inflationsrapporten gjorde vårbedömning räknade vi med att de totalalönekostnadsökningarna skulle ligga påungefär och ungefär4 % . Av de ärnästan en hel procent olika typer avlönebikostnader, som hänger ihop blandannat med ökade avgifter tillavtalsbaserade system.I den prognos som vi gjorde antog viatt produktivitetsutvecklingen skulleåterhämta sig lite grann och närma sigden mer trendmässiga nivån. Samtidigtvarnade vi för att det fannsen risk för att lönekostnadsökningarnaskulle kunna komma att bli högre än de4-5 % som vi räknat med. Mycket berornaturligtvis på vilkenkonjunkturutveckling det blir. Om detblir den återhämtning som vi räknat medeller om det skulle gå snabbare ökarsjälvklart riskerna för detta, och skulledet bli en svagare utveckling än viräknat med minskar riskerna.Utifrån den faktiska statistik somkommit in när det gällerjust löner och produktivitetsutvecklingser det aningen bättre ut.