bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — Det finns ingen fastställd tidsplanför när olika områden skall gås igenom. Vidare harmyndigheten ett register avseende denkommunaltekniska försörjningen, vilket omfattar deområden där bidrag getts till kommunerna. Därtillhar (tidigare ÖCB) tilluppgift att redovisa tillgången påreservkraft inom länen. Den senaste redovisningenskedde (Redovisning av tillgången påreservkraft dnr 6-356/2000 enligt regeringsuppdragN1999/11479/ ESB). Redovisningen omfattar bl.a.konsekvenser av elbortfall och effektredovisning perlän. Den länsvisa sammanställningen är emellertidhemlig.I detta sammanhang kan även nämnas att Post- ochtelestyrelsen (PTS) har haft i uppdrag, enligt 2002års regleringsbrev, att redovisa en strategi för hurarbetet med åtgärder för att minska konsekvensernaav svåra påfrestningar på samhället skall bedrivas.I den rapport om robusta elektroniskakommunikationer strategi för åren 20032005(2003:13), som myndigheten avlämnade ,behandlas bl.a. säkrare elförsörjning och fördjupatsamarbete mellan el- och teleområdena. Detkonstateras att det ömsesidiga beroendet kräver attsamarbetet fördjupas och utvecklas mellan ansvarigamyndigheter och operatörer inom el- ochteleområdena. Därtill sägs det att ytterligaresatsningar skall göras för att minska konsekvensernaav det ömsesidiga beroendet vid avsiktliga angreppoch omfattande störningar.Bestämmelser i ellagenEnligt ellagen (2 kap. 1 § 1) får en elektriskstarkströmsledning inte byggas eller användas utantillstånd (nätkoncession). Regeringen får (2 kap.4 § 1) emellertid föreskriva undantag från dettakrav i fråga om vissa slag av ledningar eller ifråga om ledningar inom vissa områden. Föreskrifterom sådana undantag har regeringen meddelat iförordningen (1975:601) om elektriskastarkströmsanläggningar (2 kap 1 §). Undantagenavser i huvudsak interna nät, som alltså i praktikenär undantagna från kravet på nätkoncession.I en departementspromemoria som utarbetats inomNäringsdepartementet om icke koncessionspliktigaelnät (Ds 2003:22) presenteras ett förslag till nyaföreskrifter om icke koncessionspliktiga elnät iform av en ny förordning. I promemorian sägs att deföreskrifter som föreslås skall ersätta motsvarandeföreskrifter i nyssnämnda förordning om elektriskastarkströmsanläggningar. Vidare påpekas attföreskrifterna i starkströmsförordningen om undantagfrån kravet på koncessionsplikt meddelades förganska länge sedan, varför en allmän genomgång varangelägen. Dessutom, hävdas det, har utvecklingenlett till att ett antal problem, förknippade medinterna nät, har uppstått. Enligt de uppgifter sominhämtats från är avsikten attregeringen skall ta ställning iärendet.Tidigare riksdagsbehandlingFrågor om elförsörjningen och telekommunikationerbehandlades av med anledning avregeringens proposition om samhällets säkerhet ochberedskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10)och därav väckta motioner. Den bedömning regeringengjorde i propositionen var att , undernormala förhållanden, har ett säkert elsystem.Samhällets ökade elberoende och elsystemetskänslighet för extrema väderförhållanden ochorganiserade våldsangrepp innebär dock attytterligare åtgärder bör vidtas för att ökaelsystemets uthållighet. Vidare redogjordes för deinsatser regeringen avsåg att vidta, bl.a. rörandeöversyns- och utvärderingsarbete och i fråga omprioriteringsordningar vid leverans av el.Försvarsutskottet hade i detta ingen avvikandeuppfattning. Härutöver konstaterade regeringen attrobusta telekommunikationer bör åstadkommas genomett långsiktigt och metodiskt förebyggande arbete.Beträffande telelagen (1993:597) kan erinras omatt denna upphävdes och ersattes med enlag (2003:389) om elektronisk kommunikation. Vidbehandlingen av lagförslaget berördes bl.a. frågorom nätens driftsäkerhet och möjligheten att nålarmnumret 112. Regeringens förslag i propositionenvar att den som tillhandahåller en allmänttillgänglig telefontjänst skall se till att detallmänna telefonnätet till fast anslutningspunktuppfyller rimliga krav på god funktion och teknisksäkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vidextraordinära händelser i fredstid. Vidare föreslogsatt den som tillhandahåller en allmänt tillgängligtelefonitjänst skall medverka till att nödsamtal(larmnumret 112) kan förmedlas avgiftsfritt och utanavbrott samt i den mån det är tekniskt genomförbarttillhandahålla lokaliseringsuppgifter vid nödsamtal.Vid behandlingen av propositionen hadetrafikutskottet (bet. 2002/03:TU6) inget att erinramot regeringens förslag på detta område.Näringsminister besvarade idecember 2002 en interpellation (ip. 2002/03:49) avBörje Vestlund (s), med anledning av elavbrotten iAkallatunneln, om vilka åtgärder näringsministernavsåg att vidta för att undvika att sådanasituationer uppstår . I sitt anförandepåpekade ministern att det är omöjligt attsäkerställa en helt störningsfri elförsörjning.Avbrott som beror på dåligt underhåll ellerhändelser som kunnat förutses menade han dock varoacceptabla. Vidare framhölls att branschen har ettstort ansvar när det gäller att lösa problem medleveransavbrott. Det är i första hand nätföretagensom ansvarar för att se till att näten är i gottskick och att de har en beredskap för snabbaåtgärder då elavbrott inträffar. Vidare erinrades omatt leveranskvaliteten satts i fokus genom deändringar som gjorts i lagstiftningen.Näringsministern besvarade även en fråga (fr.2002/03:400) av () i januari 2003om vilka åtgärder statsrådet avsåg att vidta för attskärpa kraven på eldistributörerna gällande attförebygga och avhjälpa brister i elnätet. Även idetta svar framhöll näringsministern att han ansågdet oacceptabelt att elkunder skall drabbas avlängre avbrott på grund av eftersatt underhåll avelnät. Vidare framhöll han leveranskvaliteten som enviktig fråga. Genom den ändrig i ellagen som träddei kraft har krav införts på attöverföringen av el skall vara av god kvalitet ochatt nätföretagens sätt att bedriva verksamhetenskall påverka det pris de tar ut, ochEnergimyndigheten har givits i uppdrag att ta framförslag till föreskrifter om god kvalitet påöverföring av el.Utskottets ställningstagandeDet är utskottets uppfattning att , ijämförelse med många andra länder, har ett i grundenrobust system för elförsörjning. Under normalaförhållanden är det svenska elsystemet säkert.Standarden på de svenska ledningsnäten är generelltsett hög, med låga avbrottsfrekvenser och relativtkorta avbrottstider. kan utskottetkonstatera att under den senaste tidendrabbats av allvarliga driftsstörningar ielsystemet. Det omfattande elavbrott som inträffadeden och berörde stora delar avsödra och östra visar på hurberoende vi i vårt moderna samhälle är av en välfungerande elförsörjning. Avbrott beroende på fel istamnätet är dock mindre vanligt förekommande.Vanligare är då elavbrott på andra delar av nätet.Snöoväder har orsakat storastörningar i elleveranser i delar av landet.Utskottet menar att det inte är möjligt attsäkerställa en helt störningsfri elförsörjning.Avbrott som beror på dåligt underhåll eller påhändelser som kunnat förutses är emellertidoacceptabla. Utskottet anser att det är angelägetatt åtgärder vidtas i syfte att reducera riskernaför strömavbrott. Samhällets elberoende ochelsystemets karaktär motiverar fortlöpande aktivainsatser för att minska sårbarheten. Dådriftstörningar likväl inträffar måste målsättningenvara att göra alla typer av avbrott så korta sommöjligt. Därtill måste fungerandereservkraftslösningar finnas för att inte församhället viktiga verksamheter skall äventyras.Branschen har ett stort ansvar när det gäller attlösa problem med leveransavbrott. Det är i förstahand nätföretagen som ansvarar för att elnäten är igott skick och att de har en beredskap för attsnabbt vidta åtgärder då elavbrott inträffar. redogjort för arbetar branschenmed att förbättra leveranssäkerheten och minskaelnätets känslighet för snöoväder och liknandeförhållanden. Arbetet omfattar isolering avluftledningar, förbättrad röjning,storstörningssamverkan, förbättrad information ochavbrottsersättning. Utskottet vill framhålla viktenav att detta arbete ges fortsatt prioritet. Det ärutskottets förhoppning att branschorganisationenSvensk Energi och dess medlemsföretag fullföljer detpåbörjade arbetet och även får med de företag somhittills valt att inte följa branschensöverenskommelse.Våren 2002 beslöt (prop. 2001/02:56,bet. 2001/02:NU9) om att införa en bestämmelse iellagen som innebär att skälighetsbedömningen avnättariffer skall ställas mot nätägarens prestationoch inte, som tidigare, dennes kostnader. Vidareinfördes en bestämmelse som stadgar att den el somöverförs skall vara av god kvalitet. Genom dessaändringar har leveranskvaliteten satts i fokus, dåbl.a. nätföretagens sätt att bedriva verksamhetenskall påverka det pris de tar ut. Dessa bestämmelserbidrar enligt utskottets uppfattning till att stärkaincitamenten för investeringar i ökadleveranssäkerhet. Energimyndigheten övervakarnätföretagen och deras skyldigheter på detta område.När det gäller strömavbrottet som inträffade iseptember 2003 har, som nämnts, ien rapport redogjort för det inträffade samtför sina slutsatser rörande händelsen. Svenskakraftnät har framlagt ett omfattande åtgärdspaket isyfte att motverka risken för att något liknandeframgent skall inträffa. Utskottet är positivt tillatt snabbt agerat och vidtagitåtgärder för att minska risken för ett upprepande avdet inträffade.I motionerna 2003/04:N298 (s), 2003/04:N324 (fp)och 2003/04:N413 (kd) förordas att tarinitiativ till att olika delar avelförsörjningssystemet granskas i syfte att motverkarisken för omfattande strömavbrott eller minskaeffekterna av sådana. Utskottet delar uppfattningenatt det är angeläget att det skapas klarhet irådande förhållanden. Som tidigare redovisats hardet genomförts flera olikastudier i syfte att granska och föreslå åtgärder föratt minska risken för leveransavbrott. När detgäller den förstnämnda motionen vill utskottetsärskilt peka på det uppdrag regeringen gav tillSvenska kraftnät , vilket sedermeraavrapporterades . Uppdraget omfattade attredovisa fördjupade analyser och förslag beträffandemöjligheterna att förstärka elförsörjningen,särskilt rörande vilka baskrav som kan ställas.Skälen för detta uppdrag var, enligtregeringsbeslutet, bl.a. elmarknadsreformen och destrukturella och administrativa förändringar somskett inom elbranschen under de senaste åren.Därtill har olika åtgärder för att förbättraleveranssäkerheten och trygga behovet av reservkraftför telekommunikationer och samhällskritiskaverksamheter föreslagits i motion 2003/04:N250 (c).Även utskottet är av den uppfattningen att olikainfrastruktursystem som elkraftsförsörjning ochtelekommunikationer har blivit alltmer beroende avvarandra. Samhället har därmed blivit mer sårbartför störningar i den tekniska infrastrukturen.Samtidigt är det utskottets mening att motionen idelar redan kan anses tillgodosedd eller kommer atttillgodoses med anledning av planerade åtgärder.Beträffande vad som sägs om tillgänglighetskrav villutskottet påminna om att isamband med införandet av en ny lag för elektroniskkommunikation beslöt att den som tillhandahåller enallmänt tillgänglig telefonitjänst skall medverkatill att nödsamtal kan förmedlas avgiftsfritt ochutan avbrott. Utskottet vill i detta samanhang ävenerinra om den strategi för åren 20032005 om robustaelektroniska kommunikationer som Post- ochtelestyrelsen presenterade . När detgäller vad som anförs om undantagen frånkoncessionsplikt vill utskottet hänvisa till detarbete som bedrivs inom med att tafram nya föreskrifter om icke koncessionspliktiganät.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrkerutskottet de här aktuella motionerna i berördadelar.Affärsverket svenska kraftnätUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslagtill investeringsplan för perioden 20042006och finansiella befogenheter för förAffärsverket svenska kraftnät.PropositionenInvesteringsplanRegeringen föreslår att godkänner deninvesteringsplan som svenska kraftnäthar föreslagit för perioden 20042006.Svenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansieringsplan för åren 20042006 föraffärsverkskoncernen innefattar planeradeinvesteringar inom koncernen till ett belopp om1 , varav 520 miljoner kronoravser investeringar . Investeringar istamnätet skall genomföras dels i befintligaanläggningar, s.k. reinvesteringar, om 420 miljonerkronor, dels som nyinvesteringar om 900 miljonerkronor. Av nyinvesteringarna avser 100 miljonerkronor investeringar i utrustning förtelekommunikation. Investeringarna beräknas kunnafinansieras med Svenska kraftnäts egna medel underden kommande treårsperioden. genomfördes enöversyn och omformulering av de finansiella målenför . De nya definitionerna av måleninnebär att skall uppnå enräntabilitet på justerat eget kapital, efterschablonmässigt avdrag för skatt, på inklusivekostnader för s.k. restelektrificering. Vidare skallSvenska kraftnät ha en skuldsättningsgrad på högst55 %, och kostnadseffektiviteten skall vara lika högsom i jämförbara företag.Finansiella befogenheterRegeringen föreslår att lämnarbemyndiganden till regeringen enligt följande:· att teckna borgen för lån och lämnakreditgarantier intill ett belopp om1 till förmån för bolag i vilkaSvenska kraftnät förvaltar statens aktier,·· att för låta ta upp låni och utanför till ettsammanlagt belopp om 1 ,·· att för låta placeralikvida medel i och utanför ,·· att för låta besluta omförvärv och bildande av bolag som skall verkainom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intillett belopp om samt avyttra aktierintill ett belopp om ,·· att för ge rätten attlämna delägarlån och teckna borgen för lån intillett belopp om till förmån förbolag i vilka förvaltar statensaktier.·Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra och tillstyrkerdärmed regeringens framlagda förslag rörandeverksamheten vid Svenska kraftnät.Stöd åt landsbygdens elförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag omfortsatt stöd åt landsbygdens elförsörjningunder och om finansieringen av dennaverksamhet.PropositionenRegeringen föreslår att godkänner fortsattstöd åt landsbygdens elförsörjning under år 2004.Åren 19992003 har beviljatbidrag till restelektrifiering med sammanlagt 50miljoner kronor. återstår endast ett fåtaloelektrifierade hushåll på landsbygden som varitpermanentbostäder . Regeringen anseratt bidrag för restelektrifiering bör ges även underår 2004 i enlighet med förordning (1999:189) om stödför viss elektrifiering. Bidrag förrestelektrifiering bör enligt regeringen främst utgåi form av elproduktionsbidrag. Vidare bör stödetbegränsas till att omfatta sammanlagt 12 miljonerkronor, vilket beräknas täcka behovet för återstodenav de bidragsberättigade fastigheterna. Liksomtidigare skall bidragssystemet finansieras inomramen för Svenska kraftnäts resultat.Vissa kompletterande uppgifterEnligt nyssnämnda förordning om stöd till visselektrifiering får stöd lämnas till installation aven tillfredsställande elförsörjning avpermanentbebodda fastigheter. Stödet får bara avsefastigheter som har varit oavbrutet permanentbeboddasedan den 1 januari 1994. Antingen lämnas stödettill anslutning av en fastighet till det nationellaelsystemet (nätutbyggnadsbidrag) eller tillanläggande av en elproduktionsanläggning för eneller flera fastigheter (elproduktionsbidrag). Enförutsättning för att stöd skall beviljas är att denberörde fastighetsägaren står för minst en tiondelav kostnaden för elektrifieringsåtgärden, dock minst25 . Ansökan om stöd skall lämnas tilllänsstyrelsen i det län där fastigheten, ellerhuvuddelen av den, är belägen. skallutreda ärendet och därefter, med ett yttrande,överlämna ärendet till förprövning.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagbeträffande stöd åt landsbygdens elförsörjning.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21EnergiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen och godkännabemyndigandena m.m. för inomutgiftsområde 21 Energi i enlighet med vadregeringen föreslagit. Samtligamotionsyrkanden bör av-slås.InledningRegeringens förslag i budgetpropositionen tillanslag för utgiftsområde 21 redovisas i bilaga 2tillsammans med övriga partiers förslag. Underutgiftsområdet tas totalt 13 anslag upp, varav 3 avanslagen utgörs av förslag från (1anslag) respektive (2 anslag). Ennärmare redogörelse för de olika anslagen följerunder respektive anlagsrubrik. Regeringens förslagtill utgiftsram för uppgår till ca1 . De övriga partiernas förslagtill utgiftsramar fördelar sig på följande sätt.Vänsterpartiet och har inte lagt framnågra budgetförslag som avviker frånregeringsförslaget. Den utgiftsram som Centerpartietföreslagit för utgiftsområdet avviker inte hellerden från vad regeringen föreslagit. Övriga partiersförslag innebär en lägre ram än regeringsförslaget,nämligen ca lägre (m), 904miljoner kronor lägre (fp) och 125 miljoner kronorlägre (kd).Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen(35:3) Teknikupphandling och marknadsintroduktion,(35:4) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft,(35:5) Energiforskning, (35:6) Energiteknikstöd,(35:7) Introduktion av ny energiteknik och (35:8)Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser med bemyndiganden för regeringen attingå ekonomiska förpliktelser, vilka leder tillutgifter under kommande år.I budgetpropositionen anges (s. 28) attanslagssparandet inom utgiftsområde 21 Energiuppgick till ca vid utgången avår 2002, vilket är en minskning med ca 0,5 miljarderkronor jämfört med utgången av . Regeringenbeslutade att föra bort 0,36miljarder kronor av anslagsbehållningarna inomutgiftsområdet som indragningar. Vidare sägs attdrygt hälften av detta anslagssparande är uppbundetgenom fattade beslut om stöd som ännu inte betalatsut. Anslagssparandet förklaras av regeringen bl.a.av att ledtiderna mellan beslut och utbetalning avmedel då den bidragsberättigade åtgärden slutförs ärlånga. Inom vissa anslag beror anslagssparandet ävenpå att olika omvärldsfaktorer, exempelvisutvecklingen av elpriserna och kostnaderna föråtgärderna, gjort stöden mindre efterfrågade änberäknat.När det gäller de beräknade anslagen för år 2005och för utgiftsområde 21 Energi uppgår dessatill 460,6 respektive 468,9 miljoner kronor.Regeringen meddelar sin avsikt (s. 18) att, för 9 avanslagen, återkomma beträffande den fortsattafinansieringen av energipolitiken i 2004 årsekonomiska vårproposition.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet för ochmotsvarande förslag i aktuella motioner.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader(35:1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 146,3miljoner kronor.Anslaget är avsett att finansiera Energimyndighetensförvaltningskostnader. I dessa kostnader ingår ävennätmyndighetens verksamhet. Kostnader förEnergimyndigheten för uppföljning och utvärdering avde energipolitiska programmen finansieras genom s.k.programanknutna kostnader vilka belastar anslagenför de olika åtgärderna inom de energipolitiskaprogrammen. De programanslutna kostnaderna har ökatsuccessivt i takt med att verksamhetsvolymerna ökat,och prognosen för dessa kostnader uppgår till 90miljoner kronor . Det är regeringensbedömning att förvaltat sinverksamhet på ett kostnadseffektivt sätt. Hösten2002 uppdrog regeringen åt Statskontoret attgenomföra en verksamhetsöversyn avEnergimyndighetens verksamhet. Enligt vad som sägs ipropositionen skall uppdraget redovisas senast den31 . Med anledning därav avserregeringen återkomma ekonomiskavårproposition i frågorna om Energimyndighetensverksamhet och resursbehov.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion 2003/04:N389förordas omfattande neddragningar av de anslag somär kopplade till omställningsprogrammet. Som enföljd av dessa neddragningar kan Energimyndighetensadministrativa kostnader minskas, sägs det imotionen. Förslaget i motionen är attEnergimyndighetens förvaltningsanslag minskas med 7miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.I ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 föreslås en besparing på anslaget med50 . Skälet för denna besparing vilket även gäller för övriga anslag inom detenergipolitiska omställningsprogrammet är attpartiet är emot de olika energiprogrammen samtsystemet med elcertifikat och anser att 1åter skall tas i drift. Vidare erinras om attFolkpartiet dels vill att skallavsättas för energisäkerhet i , dels villöka anslaget för energiforskning.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:N413att Energimyndighetens förvaltningsanslag minskasmed i förhållande tillregeringens förslag.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen har som tidigare redovisats uppdragit åtStatskontoret att göra en översyn av verksamheteninom ansvarsområde. Statskontoretredovisade uppdraget i rapporten omeffektivare tillsyn över energimarknaderna(2003:27). Under det tidigare avsnittet omeffektivare energianvändning i detta betänkande harStatskontorets slutsatser kortfattat återgetts underrubriken uppgifter.Insatser för effektivare energianvändning(35:2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 136miljoner kronor.Anslaget avser att finansiera bidrag för kommunalenergirådgivning, utbildning av och information tillenergirådgivare samt stöd till regionalaenergikontor. Vidare avser anslaget insatser förinformationsspridning, utveckling och spridning avverktyg och metoder samt utbildning omenergieffektiv teknik. Anslaget får även användasför provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning. Regeringen har föranslaget beslutat om utgiftsbegränsningar för år2003 som innebär att utgifterna får uppgå till högst130 under året.MotionernaEnligt vad som anförs i motion 2003/04:N389 (m)motsätter sig Moderata samlingspartiet de åtgärderanslaget avser att finansiera i form av kommunalenergirådgivning, utbildning av och information tillenergirådgivare samt stöd till regionalaenergikontor. Motionärerna anser inte att det finnstillräckliga skäl att avsätta statliga medel fördessa verksamheter, varför det i motionen förordasatt inga medel skall föras upp på anslaget.I ekonomisk-politiska motion2003/04:Fi240 förordas en minskning av anslaget med68 i förhållande till regeringensförslag.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:N413att anslaget minskas med iförhållande till regeringens förslag och förordarsamtidigt en översyn av verksamhetens organisation.Motionärerna framhåller att liknande åtgärder somfinansieras inom ramen för detta anslag inte visatsig vara framgångsrika. Det betonas dock att det ärangeläget att energirådgivning även fortsatt bedrivsi kommunerna, och en översyn av de olikarådgivningsfunktionerna som finns i kommunernaefterfrågas. Där bör även de regionalaenergikontorens roll studeras, sägs det i motionen.Teknikupphandling och marknadsintroduktion(35:3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 49miljoner kronor.Anslaget avser bidrag till teknikupphandling för attutveckla och introducera ny energieffektiv teknik påmarknaden samt kompletterande stöd tillmarknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Föratt täcka in alla led i detta arbete ges ävenkompletterande stöd för marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik, t.ex. för expansion avfjärrvärmenäten. Vidare omfattar anslagetinformations-, utvecklings- ochdemonstrationsinsatser avseende konvertering mellanolika system för uppvärmning. Regeringen har föranslaget beslutat om utgiftsbegränsningar för år2003 som innebär att utgifterna får uppgå till högst35 under året.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till211 för åren 20052007.MotionernaEnligt förslag i motion 2003/04:N389 (m) skall ingamedel föras upp på anslaget.