bet · GR01NU3 · 2003-11-25 00:00:00 — När det gäller den förstnämndabestämmelsen är motionärerna av den uppfattningenatt lagstiftningen inte bör utesluta möjligheten attbygga nya reaktorer i även om det idagsläget inte finns några intressenter. Beträffandeden andra bestämmelsen framhålls dess oförenlighetmed de principer om yttrande- och tankefrihet sombör ligga till grund för all lagstiftning samt attden försvårar och skadar svensk forskning.Att 6 § kärntekniklagen bör upphävas anförs även imotionerna 2003/04: N204 (m) och 2003/04:N242 (m).I båda motionerna framhålls att bestämmelsen hämmarden akademiska friheten. I den sistnämnda motionensägs vidare att bestämmelsen saknar någon funktiondå det av 5 a § kärntekniklagen framgår atttillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor inte fårmeddelas.En ny folkomröstning i frågan om kärnkraftensställning bör hållas enligt vad som anförs i motion2003/04:N282 (m). Motionärerna hänvisar till att dethar gått närmare beslutet omkärnkraftens avveckling fattades och att det därförär angeläget att de nya väljargrupperna fårmöjlighet att avge sin syn på frågan. Arvet från1980 års folkomröstning verkar förlamande på svenskenergiförsörjning, anför motionärerna och menar detreser den principiellt viktiga frågan om hur längeriksdagen skall se sig som bunden av ett utslag i enformellt rådgivande folkomröstning.Enligt vad som anförs i motion 2003/04:N290 (m)bör energipolitiska uppgörelse rivas uppmed innebörden att första reaktor återtas i drift och att det inte blir någon förtidastängning av andra reaktor. Motionärernamenar att måste bygga upp en tryggenergiförsörjning. Kärnkraften, som tillsammans medvattenkraften utgör stommen i elförsörjningen, måstebibehållas.Folkpartiet framhåller i motion 2003/04:N324 attkärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniskaoch ekonomiska livslängd. Motionärerna menar attreaktorer skall stängas när en behörig myndighetkonstaterar att de inte längre uppfyller gällandesäkerhets- och miljökrav. Politiker är inte bäst påatt avgöra när en avstängning kan äga rum. Därtillförordas att första reaktor tas i brukigen så snart det är möjligt. Den nu pågåendeavvecklingen, där en väl fungerandekärnkraftsreaktor i har ställts av, harbidragit till den senaste vinterns effektproblem ochtill en betydande osäkerhet inom industrinbeträffande den framtida tillgången på el. Denhandlingslinje regeringen har, dvs. att överlåtakärnkraftens avveckling till en förhandlare, sermotionärerna som tvivelaktig, inte minst i ettdemokratiskt perspektiv. Vidare ifrågasätts omregeringens möjligheter att tillämpa lagen omkärnkraftens avveckling verkligen lägger en godgrund för dessa förhandlingar. Denna lag, menarmotionärerna, borde aldrig att tillkommit och bör nuomedelbart avskaffas. I motionen framhålls även attde politiska hindren för en fortsatt och utveckladanvändning av kärnenergin måste bort. Motionärernaanser att det inte finns några skäl att behålla 5 a§ kärntekniklagen, som förhindrar byggandet avkärnkraftsreaktorer i . Därtill påpekas atten omprövning av 6 § kärntekniklagen bör göras.Detta s.k. tankeförbud kan kritiseras både för attvara oförenligt med principer för yttrande- ochtankefrihet och för att vara hämmande för denakademiska friheten i landet.Riksdagen bör, enligt vad som uttrycks i motion2003/04:N287 (fp), säga ifrån och avbryta den nupågående kärnkraftsavvecklingen. Motionärerna menaratt den svenska energipolitiken hamnat i enåtervändsgränd, med tydliga målkonflikter. Samtidigtsom klimatpåverkan skall minskas skall kärnkraftenavvecklas. Regeringen borde därför gå samman med detillväxtorienterade partierna på den borgerligasidan för att föra en realistisk energipolitiksyftande till att säkra energiförsörjningen förhushåll och industrier till rimliga priser, sägsdet.För att klara elförsörjningen på ett miljömässigtacceptabelt sätt bör, enligt vad som anförs i motion2003/04:N313 (fp), stängningen av andrareaktor skrinläggas som förstareaktor åter tas i drift. Återstarten måste enligtmotionärerna göras innan det av tekniska ochekonomiska skäl är . Därtill sägs det attSverige i praktiken har ett förbud mot forskning ochplanering kring ny kärnkraft och att dettaförhindrar att ny och viktig kunskap genererassamtidigt som det försvårar möjligheter attutvärdera internationell forskning.Kritik mot hur regeringen handlagt frågan omkärnkraftens avveckling förs fram iKristdemokraternas motion 2003/04:N413. Beslutet omBarsebäcks nedläggning togs utan att de ekonomiskaeffekternas omfattning var kända. Vidare saknadesmiljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiskaanalyser. Motionärerna menar därför att det i enprövning av villkoren inför stängningen avBarsebäcks andra reaktor även skall ingå enekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys ochen samhällsekonomisk analys. I motionen framhållsäven att 6 § kärntekniklagen bör upphävas.Bestämmelsen har en hämmande effekt på denakademiska friheten och det kan ifrågasättas om detöver huvud taget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknadealternativ till prövning i den energipolitiskadebatten, sägs det i motionen.I motion 2003/04:N415 (mp) sägs det attMiljöpartiet vill införa som mål för kärnkraften atttre reaktorer skall avvecklas ochresterande reaktorer skall därefter avvecklas inomen tioårsperiod. För att minska beroendet avkärnkraft och riskerna för en förödande olyckaföreslås olika former av styrmedel i motionen.Motionären vill bl.a. införa en lag moteffekthöjningar på befintliga kärnkraftverk.Effekthöjningar innebär ökat kärnkraftsberoende,sägs det i motionen. Vidare bör säkerhetskraven förkärnkraftverk höjas. Motionären menar att det varitoproportionerligt många allvarliga incidenter isvenska kärnkraftverk som pekar på brister isäkerhetskultur och på brister i själva hårdvaran.Konsekvenserna av höjda ambitioner för säkerheten ärtroligen att några reaktorer kommer att stängasrelativt snart eftersom det blir för dyrt attgenomföra de föreskrivna åtgärderna. Även för denyare reaktorerna får ett krav på bevarad ochförbättrad säkerhet konsekvenser, även om det kan tatid. Kärnkraftbolagens ekonomi behöver även görasmer transparent. Åtminstone av de företag där statenär majoritetsägare bör man kräva en redovisning iårsredovisningarna av ekonomin för varje reaktor,eftersom det är av central betydelse för ägaren attha denna information. Därtill bör regeringen avbrytaförhandlingarna med kraftbolagen om kärnkraftensframtid. Så länge kraftindustrin kan hoppas pådirekt kompensation för att stänga reaktorer, kommerden att fortsätta driva dessa även om de går medförlust.Frågan om hur länge en folkomröstning kan ansesvara legitim ställs också i motion 2003/04:N261 (m,kd, fp). Ett stort antal väljare har tillkommitsedan folkomröstningen 1980. Dessahar inte fått vara delaktiga i beslutet omavveckling av kärnkraften. Med anledning av dettaefterfrågar motionärerna en förnyad miljö- ochenergidebatt mellan de folkvalda och de medborgaresom framgent berörs av utvecklingen, dvs. hänsynmåste tas till vad dagens medborgare anser omkärnkraften och inte till utgången avfolkomröstningen år 1980.Barsebäck 2 bör inte stängas innan det finns annanny produktionskapacitet i tillräcklig omfattning,anförs det i motion 2003/04:N343 (kd, m). Densvenska produktionskapaciteten har visat sigotillräcklig, och under den senaste vintern hartidvis mycket el fått importeras. Detta leder i sintur till ökade koldioxidutsläpp eftersom den elSverige importerar framför allt är kolbaserad.Regeringen och dess samarbetspartier borde enligtmotionärerna i stället ta intryck av den utbyggnadav kärnkraften som sker i vår omvärld, sägs det imotionen.Vissa kompletterande uppgifterOm kärnkraftens avvecklingEnligt gällande riktlinjer för energipolitikenskall, som redan beskrivits, kärnkraftsreaktorerna iBarsebäck ställas av. stängdesden första reaktorn i . Den andra reaktornskulle enligt energipolitiska beslutställas av före . Ett villkor förstängningen är dock att bortfallet av elproduktionkan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktionoch minskad elanvändning. Vidare får stängningeninte medföra påtagligt negativa effekter i fråga omelpriset, tillgången på el för industrin,effektbalansen eller miljön och klimatet. Regeringenredovisade i en skrivelse (skr.2000/01:15) sin bedömning att villkorinte var uppfyllda för en stängning av den andrareaktorn i före den 1 juli 2001.Regeringen bedömde emellertid att en stängningskulle kunna genomföras senast före utgången av år2003 efter det att erforderliga åtgärder fåttgenomslag. 2000/01:NU3) instämde iregeringens bedömning. Regeringen redovisade hösten2001 ånyo i en skrivelse (skr. 2001/02: 22) sinbedömning. Den förnyade prövning som regeringengjorde visade att förutsättningarnaför en stängning inte hade förändrats sedanprövningen året innan. Även deladeriksdagen (bet. 2001/02: NU3) regeringens bedömning.Våren 2002 meddelade regeringen sin avsikt (prop.2001/02:143) att söka nå en överenskommelse medindustrin om en långsiktigt hållbar politik för denfortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningenav energisystemet. Regeringen beslutade i juni 2002att utse en förhandlingsman (generaldirektör ) med uppdrag att för statens del genomföraöverläggningar med industrin i syfte att förberedaen sådan överenskommelse.Regeringen presenterade en ny bedömning(prop. 2002/03:85) avseende villkorsuppfyllelsen fören stängning av den andra reaktorn i Barsebäck.Enligt regeringens bedömning var inte riksdagensvillkor för en stängning helt uppfyllda vad avsereffektbalanssituationen och påverkan på miljön ochklimatet. Vidare ansåg regeringen att frågan omstängningen av bör hanteras tillsammansmed förhandlingarna om de övriga kvarvarandereaktorerna och frågan om energiomställningen i sinhelhet. Möjligheterna till en snabb stängning avBarsebäck 2 inom ramen för en förhandlingslösningskall särskilt prövas. Regeringen beslutade i mars2003 om ett särskilt tilläggsuppdrag tillförhandlingsmannen i denna del. En särskildredovisning avseende skall lämnas senastden . Vidare har regeringen uppdragitåt att vid skapandet av eneffektreserv beakta den planerade stängningen avBarsebäck 2. Uppdraget skall redovisas senast den 1februari 2004.Riksdagen beslöt (bet. 2002/03:NU11) ienlighet med regeringens uppfattning. Samtidigtgjorde ett uttalande om att det bör vararegeringen som på grundval av den eventuellaöverenskommelsen som uppnås i förhandlingarna medkraftindustrin, eller i annat fall i enlighet medlagen om kärnkraftens avveckling, avgör när enstängning av är möjlig. Riksdagenframhöll emellertid att de av uppställdavillkoren för en stängning alltjämt gäller. Ireservationer (m, fp; kd; mp) framförde företrädareför dessa partier sin syn på stängningen avBarsebäck 2.I juni 2003 ställde () en fråga(fr. 2002/03:1144) till näringsminister om hur denne avsåg informera de folkvaldaom förhandlingarna rörande en överenskommelse mellanstaten och kärnkraftsägarna. I sitt svar påpekadenäringsministern att regeringen anser det angelägetatt den kommande överenskommelsen har bredastmöjliga förankring. måste man ha respektför att det ligger i sakens natur att enförhandlingsprocess inte kan bedrivas helt öppet.Ministern påpekade att förhandlarens förslag tillöverenskommelse kommer att föreläggas försedvanlig behandling.Med anledning av vad som i en motion anförs omsäkerheten vid de svenska kärnkraftverken kanerinras om den av regeringen tillsattaKärnsäkerhetsutredningen (dir. 2002:33), vilkenbl.a. har haft till uppgift att föreslåförfattningsändringar på kärnsäkerhetsområdet samtanalysera förutsättningarna för kärnsäkerhet ochstrålskydd vid de svenska kärnkraftverken motbakgrund av utvecklingen i omvärlden.Kärnsäkerhetsutredningen redovisade i november 2003sina överväganden i betänkandet om kärnkraftverkenssäkerhet och strålskydd (SOU 2003:100). Utredningenkonstaterar sammanfattningsvis att den inte settnågra tekniska omvärldsfaktorer som på ett avgörandesätt skulle hota säkerhets- ellerstrålskyddsarbetet. Det påpekas dock att enförutsättning för denna bedömning är en fortsattaktiv utrednings- och tillsynsverksamhet hos bådeStatens kärnkraftinspektion (SKI) och () när det gällerkärnkraftverken. Vidare föreslår utredningen vissakrav beträffande rapportering samt vissaförfattningsändringar.När det gäller säkerhetsnivån vid de svenskakärnkraftverken kan även nämnas att kärntekniskverksamhet enligt 3 § lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet (den s.k. kärntekniklagen) skall bedrivaspå ett sådant sätt att kraven på säkerhettillgodoses och att de förpliktelser uppfylls somföljer av överenskommelser i syfte attförhindra spridning av kärnvapen och obehörigbefattning med kärnämne och sådant kärnavfall somutgörs av använt kärnbränsle.Beträffande vad i några motioner förordas rörandeett upphävande av lagen (1997:1320) om kärnkraftensavveckling kan nämnas att enligt denna lag fårregeringen besluta att rätten att med stöd avtillstånd enligt kärntekniklagen driva enkärnkraftsreaktor för att utvinna kärnenergi skallupphöra att gälla . Vidriksdagsbehandlingen av ovan nämnda lag betonadeutskottet (bet. 1997/98:NU5) bl.a. de villkor föravställningen som tidigare nämnts samt attriksdagen, innan en stängning av reaktorn kangenomföras, skall ges möjlighet att pröva om dessavillkor är uppfyllda. I reservationer (m, fp; kd)yrkades avslag på förslaget till lag om kärnkraftensavveckling.Vissa bestämmelser i kärntekniklagenEnligt 5 a § kärntekniklagen får det inte meddelastillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor. Beslutetom ett förbud mot att uppföra en kärnkraftsreaktorfattades av (prop. 1986/87:24,bet. 1986/87:NU13). Beslutet innebar i praktiken ettförbud för regeringen att använda den rätt att getillstånd till nya kärnkraftsreaktorer somregeringen innan införandet av denna bestämmelseformellt hade enligt lagen. Utskottet påpekade idetta sammanhang att det var väl befogat attriksdagen bringar kärntekniklagens bestämmelser ommöjlighet att erhålla tillstånd till kärntekniskverksamhet i överensstämmelse med riktlinjerna förden långsiktiga energipolitiken. Vidare anfördes attdet var naturligt att statsmakterna tydligt markeraratt nya kärnkraftsreaktorer är ett avslutat stadiumi den svenska energipolitiken. I reservationer (m;fp) argumenterades mot att bestämmelsen skulleinföras. Senast utskottet behandlade förbudet motatt uppföra en kärnkraftsreaktor var medanledning av en då aktuell motion. Utskottetframhöll (bet. 2002/03:NU11) att skälen för attinföra bestämmelsen i allra högsta grad fortfarandeär giltiga.I 6 § kärntekniklagen stipuleras att ingen fårutarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader,beställa utrustning eller vidta andra sådanaförberedande åtgärder i syfte att inom landetuppföra en kärnkraftsreaktor. I samband medinförandet av detta förbud diskuterade utskottetförst innebörden av den föreslagna bestämmelsen.Härvid framhöll utskottet (prop. 1986/87:13, bet.1986/87:NU13) att förbudets funktion skulle vara attmotverka att personer i en åsyftad begränsad krets ansvariga för kraftföretag vilka är tänkbara somreaktorinnehavare vidtar något slagsresurskrävande, förberedande åtgärder med avsikt attuppföra en viss kärnkraftsreaktor. Ett enigt utskottunderströk att ett sådant förbud inte skulleförhindra personer i nämnda krets att t.ex.muntligen eller skriftligen plädera för fortsatt ochökad kärnkraftsanvändning, inklusive uppförande avytterligare kärnkraftsaggregat. Det skulle inteheller, betonade utskottet, inkräkta påmöjligheterna till forskning och utvecklingsarbetepå det kärntekniska området och till svensktdeltagande i internationellt samarbete inom dettaområde. Därefter tog utskottet ställning till fråganom införandet av förbudet. Med vissa redaktionellaändringar tillstyrkte utskottet att förbudet skulleinföras, medan en motsatt uppfattning fördes fram ien reservation (m, fp).I en översyn av lagstiftningen påkärnenergiområdet (SOU1991:95) föreslogs att paragrafen om förbud motvissa förberedande åtgärder skulle avskaffas. kunde bestämmelsen inte anses varamotiverad av säkerhetsskäl och borde därför intehöra hemma i nämnda lag, vilken är att betrakta somen säkerhetslag. Utredningens förslag beträffande6 § berördes dock inte i den därpå följandepropositionen (prop. 1992/93:98).Som tidigare nämnts tillsatte regeringen ifebruari 2002 en utredning om kärnsäkerheten. I enskrivelse till (daterad den8 ) har ()föreslagit ett antal författningsändringar påkärnsäkerhetsområdet. Det gäller bl.a. 6 §kärntekniklagen som SKI inte anser fylla någonfunktion och därför bör slopas. SKI framhåller attmyndigheten ofta får förfrågningar från forskare somär verksamma inom det kärntekniska området somundrar om det är förbjudet att bedriva forskning pådet kärntekniska området som rör kärnsäkerheten.Vidare sägs det i skrivelsen att SKI vid varje sådanfråga får förklara att det i 6 § kärntekniklageninte finns något förbud i bestämmelsen mot attforska om ny kärnkraft, bedriva teknisktutvecklingsarbete, delta i internationellt samarbeteeller att projektera och konstruera nyakärnkraftverk för försäljning utomlands.Kärnsäkerhetsutredningen förordar i sittbetänkande om kärnkraftverkens säkerhet ochstrålskydd att 6 § kärntekniklagen stryks. Dettamotiveras med att det ur kärnsäkerhetssynpunkt ärangeläget att forskning i syfte att främjasäkerheten vid kärnkraftverken bedrivs så länge detfinns reaktorer. Det bör enligt utredningen därförinte finnas något som leder till tveksamheter kringdenna forskning. Vidare framhålls att innebörden av6 § ofta misstolkas som ett förbud mot att bedrivaforskning eller utveckling, även då det gällerkärnsäkerhet. Därtill påpekas att det finns enbestämmelse (5 a §) som förbjuder att tillstånd gesför att uppföra kärnkraftsreaktorer.När behandladefrågan om 6 § kärntekniklagen betonade utskottet(bet. 2002/03:NU11) att den enda begränsningenbestämmelsen gäller är sådana aktiviteter som hardirekt koppling till planer på att uppföra enkärnreaktor i . Vidare förutsatte utskottetatt beaktade SKI:ssynpunkter och emotsåg regeringens ställningstagandemed anledning av utredningens slutsatser. Dessabedömningar borde enligt utskottets mening rimligeninväntas innan några förändringar av kärntekniklagengenomfördes. I en reservation (m, fp, kd) förordadesatt skulle upphäva bestämmelsen.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först motionsyrkanden rörandeavvecklingen av kärnkraften och därefter kraven påupphävande av dels förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorer, dels förbudet mot vissaförberedande åtgärder.Avvecklingen av kärnkraftenEn central del i den energipolitiska uppgörelse somträffats mellan företrädare för Socialdemokraterna,är avvecklingen avkärnkraften. Enligt de riktlinjer som riksdagenfastställt skall kärnkraften ersättas medeffektivisering av elanvändningen, konvertering tillförnybara energislag samt miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik.Riksdagen har genom tidigare fattade beslut ställtsig bakom den ordning som innebär att de tvåreaktorerna i skall stängas. Den förstareaktorn i stängdes i november 1999.Stängningen av andra reaktor är villkoradsåtillvida att bortfallet av elproduktion skallkompenseras genom tillförsel av ny elproduktion ochminskad användning av el. Enligt beslutfår en stängning heller inte medföra negativaeffekter i fråga om elpriset, tillgången på el förindustrin, effektbalansen eller miljön och klimatet.Riksdagen har prövat frågan om enstängning av , utan att enriksdagsmajoritet funnit att villkoren för enstängning varit uppfyllda. Senast prövadedenna fråga var . beslöt viddetta tillfälle att frågan om en stängning avBarsebäck 2 skall ingå i de pågående förhandlingarnamellan staten och kraftindustrin. Vidare uttaladeriksdagen, på utskottets initiativ, att det bör vararegeringen som på grundval av den eventuellaöverenskommelse som uppnås i förhandlingarna medkraftindustrin avgör när en stängning av 2är möjlig. Utskottet underströk dock att de avriksdagen uppställda villkoren för en stängningalltjämt gäller.Utskottet har på dessa punkter inte någon annanuppfattning än vad tidigare beslutat om.I några motioner begärs att de pågåendeförhandlingarna med kraftindustrin om kärnkraftensavveckling skall avbrytas. Utskottet vill därvidframhålla sin avvikande uppfattning. Genom attkraftindustrin involveras i förhandlingarna kan enlångsiktighet och trovärdighet skapas som är tillgagn för hela omställningsprocessen. Utskottetfinner heller inget skäl för atttillmötesgå kraven på en ny folkomröstning ikärnkraftsfrågan.När det gäller vad i motion 2003/04:N415 (mp)anförs om krav på årsredovisningar vill utskottetframhålla att samma regler beträffande redovisningm.m. gäller för statliga företag som för övrigaföretag.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Förbudet mot uppförande av kärnkraftsreaktorerSom utskottet vid tidigare tillfällen anfört ärförbudet i kärntekniklagen (5 a §) mot att uppföranya kärnkraftsreaktorer riktat mot regeringen. Vidinförandet av bestämmelsen betonade utskottet bl.a.att det var naturligt att statsmakterna tydligtmarkerar att uppförandet av nya kärnkraftsreaktorerinte är aktuellt. Detta är enligt utskottetsuppfattning i allra högsta grad alltjämt giltigt.Utskottet ser således inget skäl för atttillmötesgå de här aktuella motionsyrkandena. Deavstyrks alltså.Förbudet mot vissa förberedande åtgärderFörbudet i kärntekniklagen (6 §) mot vissaförberedande åtgärder i syfte att uppföra enkärnkraftsreaktor har behandlats av utskottet vidett flertal tillfällen. Vid införandet av dennabestämmelse underströk utskottet enhälligt attden inte innebar ett förbud mot forskning,tankeutbyte etc. kring kärntekniska frågor. Den endabegränsningen gäller sådana aktiviteter som hardirekt koppling till planer på att uppföra enkärnreaktor i . I detta sammanhang betonadeutskottet att bestämmelsen inte heller skallinkräkta på möjligheterna till svenskt deltagande iinternationellt samarbete på det aktuella området.Utskottet står fast vid tidigare ställningstagandeni denna fråga.Som tidigare redovisats harKärnsäkerhetsutredningen förordat att 6 §kärntekniklagen tas bort. Utredningen motiverardetta med att bestämmelsen ofta misstolkas som ettförbud mot att bedriva forskning ellerutvecklingsarbete, även då det gällerkärnsäkerheten. Enligt utskottets uppfattning börutredningens slutsatser i sedvanlig ordning beredas.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga idenna del behandlade motionsyrkanden.NaturgasUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om enökad användning av naturgas i och omen utbyggnad av det svenska naturgasnätet.Utskottet menar bl.a. att naturgasen skallkonkurrera av egen kraft på den svenskaenergimarknaden och att staten inte skallengagera sig i ekonomiskt stöd till ennaturgasutbyggnad.MotionernaEnligt vad som anförs i motion 2003/04:N273 (s) ärdet viktigt att statsmakterna sänder sådana signalersom gör att energimarknadernas aktörer vågargenomföra projekt som möjliggör att även ochövriga får tillgång till naturgas.Mellansverige och den industri som finns där har ettstort energibehov. För denna region skulletillgången på naturgas innebära en rad fördelar.Utbudet på energimarknaderna i bör breddasgenom en utbyggnad av ledningsnätet för naturgastill de viktigaste basindustrierna, anförs det imotion 2003/04:N300 (s). Detta är en förutsättningför ökad elproduktion i kraftvärme och mottryck. Påsikt kan naturgas även bidra till att breddanäringslivet och underlätta ökad förädlingsgrad,sägs det.Naturgasens roll för energiförsörjningen lyftsfram även i motion 2003/04: N302 (s). En utbyggnadav naturgasnätet ger svenska företag möjlighet attgå över från kol, olja och gasol till naturgas somhar lägre miljöbeskattning. Därigenom kan företagenminska sina kostnader och utsläpp samt förbättraarbetsmiljön. Detta skulle leda till att företagenskonkurrenskraft stärks.