bet · GR01KUU1 · 2003-11-12 00:00:00 — Jagvälkomnar regeringens inställning attSverige ska arbeta för en stärktyttrandefrihet för de EU-anställda ochförutsätter att frågan kommer att drivas medstor kraft under regeringskonferensen.50. Parlamentarisk kontroll av Europeiskacentralbanken, punkt 49 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 49borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om parlamentariskkontroll av . Därmedbifaller motion 2003/04:K13 yrkande 10.StällningstagandeJag anser att kontrollmakt skastärkas ytterligare för att motverka problemen medineffektivitet och felaktigt användande av resurserinom EU-systemet. ger Europaparlamentetansvarsfrihet inte bara till utanockså till samtliga övriga institutionersgeneralsekreterare, med undantag av ECB. Det är dockbara vad gäller som dennakontrollmakt är fördragsfäst. Fördragsfästning bordebli verklighet, framför allt med tanke på attministerrådet i allt högre utsträckning finansieraroperativ verksamhet med hjälp av särskilda anslag.Även ECB borde utsättas för någon form avparlamentarisk kontroll.Europaparlamentet har till uppgift att granska och kan rikta misstroendevotum om maninte anser att sköter sin verksamhetordentligt. I samband med de stora skandalerna i så framkom brist i denna hantering eftersom EU-parlamentetinte kunde rikta misstroendevotum mot en enskild EU-kommissionär. Detta är en stor brist eftersom denenskilda EU-kommissionären då kan gömma sig bakomhela och undvika enskilt ansvar. Jaganser att ska kunna riktamisstroendevotum såväl gentemot enskilda EU-kommissionärer som för hela . Jaganser att bör tillkännage för regeringensom sin mening vad som här anförts om attEuropaparlamentet skall fatta beslut omansvarsfrihet för ECB samt övriga institutionersgeneralsekreterare och om att ECB:s protokoll skavara offentliga.51. Europeiska politiska partier, punkt 50(v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om europeiskapolitiska partier. Därmed bifaller motion2003/04:K13 yrkande 18.StällningstagandeVi vill erinra om att artikel I-45:4 stadgarföljande: De politiska partierna på europeisk nivåbidrar till att skapa ett europeiskt politisktmedvetande och till att ge uttryck förunionsmedborgarnas vilja. Fördragstexten är ingenbeskrivning av verkligheten utan möjligen ettönskemål om hur det skulle kunna vara. vi ser ingetsjälvändamål i att man ska konstruera nya partier påEU-nivå som riskerar att likrikta EU:s ochmedlemsstaternas politiska liv och bidra till enminskad demokratisk mångfald. Av dessa skäl föreslåsatt denna paragraf stryks ur fördraget.52. Medborgarinitiativ, punkt 51 (c och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 51 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen ommedborgarinitiativ. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K2 yrkande 4 och 2003/04:K13yrkande 21 samt avslår motionerna 2003/04:K8yrkandena 17, 2003/04:K10 yrkande 20 och2003/04:K416 yrkande 21.StällningstagandeFörslaget om medborgarinitiativ är ett stort stegframåt för människornas delaktighet i EU. En miljonmänniskor känns som väl många. Förslaget riskerar ipraktiken att bli tandlöst. Hur initiativet skafungera och praktiskt genomföras är oklart. Medborgarinitiativ, punkt 51 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 51borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen ommedborgarinitiativ. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K8 yrkandena 17 och 2003/04:K416yrkande 21 samt avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande4, 2003/04:K10 yrkande 20 och 2003/04:K13 yrkande21.StällningstagandeJag anser att förslaget om medborgarinitiativ ärmycket positivt och finner det förbryllande att densvenska regeringen inte ställer sig tydligt bakomförslaget, vars syfte är att bredda och fördjupa dendemokratiska förankringen av EU. Kristdemokraternaär positiva till förslaget som medför att det civilasamhället skulle kunna få ett större inflytande påEuropasamarbetet.54. Beslut om unionens finanser, punkt 53 (m,fp och c)av (), (), CarlB (), (), KerstinLundgren (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 53 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslut om unionensfinanser. Därmed bifaller motion2003/04:K10 yrkande 21 samt avslår motionerna2003/04:K13 yrkande 22 och 2003/04:K416 yrkande 37.StällningstagandeVi anser att det fleråriga finansiella perspektivetär grundläggande för att ge unionen en stram ekonomisom är stabil över . Fördragsfästningen avdetta och av de sunda budgetprinciperna är därförviktigt. Vi anser också att det är centralt attgränserna för unionens medel och inrättandet ellerupphävandet av nya kategorier av medel måstegodkännas av medlemsstaterna. Det garanterar attbeslut om unionens inkomster är ordentligtförankrade i vart och ett av medlemsländerna. Det ärsärskilt viktigt att konventet inte föreslår någonbeskattningsrätt för EU. Dess inkomster ska somhittills utgöras av medlemsavgifter. Vi anser attdet också är bra att det blir samma beslutsprocedurför hela årsbudgeten. Det borde underlättamöjligheten att reformera jordbrukspolitiken. Vianser att bör tillkännage för regeringensom sin mening vad som här anförts om detfinansiella perspektivet och att unionen ej ska habeskattningsrätt.55. Beslut om unionens finanser, punkt 53 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 53borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslut om unionensfinanser. Därmed bifaller motion2003/04:K416 yrkande 37 samt avslår motionerna2003/04:K10 yrkande 21 och 2003/04:K13 yrkande 22.StällningstagandeJag har anser att den demokratiska kontrollen överutgifterna måste förbättras inom unionen. Tyvärrfinns inte denna kontroll på alla områden i dag.Stora delar av budgeten, de s.k. obligatoriskautgifterna, ligger nämligen utanförEuropaparlamentets beslutsmakt. Det är med andra ordministerrådet som på egen hand fattar besluten ochdärmed saknas den demokratiska insynen på flerastora budgetområden. vill ändra pådetta. är och måste självklart få medbeslutanderättpå samtliga budgetområden. Det gäller t.ex. förjordbruks- och biståndspolitiken. Det är just inomdessa två områden som vi ser de största problemen iEU:s politik . Anledningen är med allsannolikhet att de folkvalda här inte gettsmöjlighet att driva igenom reformförslag eftersomregeringarnas företrädare enväldigt beslutat ombudgeten. Därmed har också nödvändiga reformerskjutits . vill verkaför en klokare och mer sammanhållen gemensam budget,som satsar på långsiktiga investeringar. Men för attdetta ska ske måste således mycket ibeslutsprocessen delvis göras om.56. Beslut om unionens finanser, punkt 53 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 53borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslut om unionensfinanser. Därmed bifaller motion2003/04:K13 yrkande 22 samt avstyrker motionerna2003/04:K10 yrkande 21 och 2003/04:K416 yrkande 37.StällningstagandeJag anser att frågan om hur EU ska införskaffa ochanvända sin budget är en viktig fråga eftersom detrör sig om stora belopp. Konventets förslag innebärstora förändringar av beslutsprocedurerna. Vadförändringarna innebär är dock svårt att analysera.I skrivelsen förklarar regeringen, med avseende påde nya reglerna över hur utgifterna ska beslutas,att kommer att få mer inflytandeöver jordbrukspolitiken, som rådet fårökat formellt inflytande över övriga utgifter. Jagmisstänker att frågans komplexitet är en starktbidragande orsak till att så få remissinstanser harvalt att kommentera den. Jag noterar också attregeringen inte är helt nöjd med konventets förslag.Jag anser att bör tillkännage förregeringen som sin mening vad som i motionen anförsom att särskilt uppmärksamma frågan om EU:s finanseroch utreda den vidare.57. Revisionsrätten, punkt 54 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 54 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om revisionsrätten.Därmed bifaller motion 2003/04:K12 yrkande 10 och avstyrker motion 2003/04:K13yrkande 13.StällningstagandeVi anser att granskningen av EU:s verksamhet börgöras av revisionsrätten. Inte minst under senare århar ett antal missförhållanden inom Europeiskaunionens förvaltning uppdagats. Kampen mot fusk,bedrägerier och korruption måste stå högt påunionens dagordning. Vi anser att det är av storvikt för att unionen ska åtnjuta förtroende hosmedborgarna. Granskningen av EU:s verksamhet måstedärför skärpas. Det är väsentligt att exempelvisEuropaparlamentet ägnar tid och kraft åt kontrollenav EU:s förvaltning. Revisionsrätten har avnaturliga skäl en central roll i granskningsarbetet.I konventets utkast till fördragstext synesemellertid revisionsrättens roll inskränka sig tillatt ägna sig åt räkenskapsrevision. Vi anser att detbör övervägas om revisionsrätten också ska gesmöjlighet att utföra effektivitetsrevision av EU:sverksamhet. Vi anser att bör tillkännageför regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om revisionsrättens möjligheter att ocksåutföra effektivitetsrevision av EU:s verksamhet.58. Revisionsrätten, punkt 54 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 54borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om revisionsrätten.Därmed bifaller motion 2003/04:K13 yrkande 13 och avslår motion 2003/04:K12 yrkande10.StällningstagandeJag anser att bör kräva att Europeiskarevisionsrätten utför miljö- och social revision ochatt en artikel om detta införs i fördraget.Revisionsrätten ska skaffa nödvändig kompetens förmiljörevision och social revision. Jag anser att EU-budgeten i möjligaste mån ska innehållakvantifierbara miljömål och socialautvecklingskriterier. Detta skulle ge en ökadsamordning mellan ekonomiska, miljömässiga ochsociala mål och ge en bättre koherens mellan olikaprogram. Jag anser att bör tillkännage förregeringen som sin mening vad som i motionen anförsom att till revisionsrättens befogenheter tillförauppgiften att den ska göra miljörevision och socialrevision av EU:s verksamhet.59. Samordning av den ekonomiska politiken,punkt 55 (m)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 55 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samordning av denekonomiska politiken. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K10 yrkandena 7 i denna del och 22samt avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande 18,2003/04:K9 yrkande 15, 2003/04:K13 yrkande 65,2003/04:K381 yrkande 2 samt 2003/04:K416 yrkande 33.StällningstagandeKonventet behandlade utförligt frågan om ansvaretför den ekonomiska politiken. Förslaget innebär attmedlemsländerna även fortsättningsvis ska ansvaraför denna. Vi menar att det är nödvändigt med hänsyntill de skilda förhållanden som råder inom de olikamedlemsländerna, särskilt när EU utvidgas tillCentral- och och blir ett mycket merheterogent område. Det vore inte rimligt att ha enekonomisk politik som ser likadan ut närförhållandena skiljer sig så pass mycket. EUansvarar för euron och penningpolitiken. Reglerna omsunda statsfinanser är viktiga för att skydda dengemensamma valutan och den inre marknaden. Vivälkomnar förslaget att kommissionen får möjlighetatt direkt varna medlemsstater med alltför stortbudgetunderskott så att inte politiska hänsyntillåts spela in. En väl fungerande ekonomisk-politisk samordning är viktig för att unionen skakunna hantera gränsöverskridande effekter avmedlemsstaternas ekonomiska politik och för attvalutaunionen ska fungera väl.Vi anser att skattefrågor ska förbli nationella.Det är därför principiellt viktigt att konventetinte föreslår att EU ska få beskattningsrätt. Det ärockså centralt att beslut om harmonisering avnationella skatter för inre marknadens behov enbartkan fattas med enhällighet.Likaså välkomnar vi förslaget att EU inte får tapå sig ansvaret för socialpolitiken som ska varanationella och lokala frågor. Det innebär att EUinte utvecklas till en transfereringsunion.Vi anser att bör tillkännage förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt EU inte ska bli en transfereringsunion och attdet är medlemsstaterna som ansvarar för denekonomiska politiken.60. Samordning av den ekonomiska politiken,punkt 55 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 55borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samordning av denekonomiska politiken. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K8 yrkande 18 och 2003/04:K416yrkande 33 samt avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande15, 2003/04:K10 yrkandena 7 i denna del och 22,2003/04:K13 yrkande 65 och 2003/04:K381 yrkande 2.StällningstagandeJag anser att stabilitetspakten bör reformeras ochfördragsfästas. För att EU-ländernas ekonomier skautvecklas positivt och valutaunionen fungera bramåste alla deltagande länder sköta sin ekonomiskapolitik. Penningpolitiken för skaskötas av . Den ska varapolitiskt oberoende och ha som huvudmål att bekämpainflationen. Erfarenheterna visar att detta gynnarhela ekonomin och alla arbetstagare.För medlemsländerna gäller det att genom en godstruktur- och finanspolitik bidra till att hållainflationen på en låg nivå och att de offentligabudgetarna är i balans eller visar överskott över enkonjunkturcykel. Detta gäller även de länder som förnärvarande står utanför valutaunionen. Därför fårinte de grundläggande principerna i EU:sstabilitetspakt mjukas upp. Genom att kopplaunderskottsgränsen till den offentligaskuldsättningen införs ett positivt incitament förmedlemsländerna att minska skuldsättningen genom attde därigenom får ett något störrestabiliseringspolitiskt manöverutrymme vidlågkonjunkturer. På detta sätt kommer sannolikhetenatt öka för en ansvarsfull finanspolitik ihögkonjunktur som dämpar efterfrågan.Det är också viktigt att samtliga länder behandlaslika om de bryter mot reglerna i fördraget ellerstabilitets- och tillväxtpakten. Jag kommer inte attacceptera att regeringar av partipolitiska hänsynslipper undan varningar från EU:s sida. Därför bördet övervägas att institutionalisera systemet medtidiga varningar för länder som närmar sigunderskottsgränsen samt systemet för hur eventuellaböter ska utdömas vid brott mot fördragetsunderskottsregler. Detta skulle bidra till attstärka trovärdigheten i att stabilitetspaktenefterlevs.Jag anser att bör tillkännage förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt reformera och fördragsfästa stabilitetspakten.61. Samordning av den ekonomiska politiken,punkt 55 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 55borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samordning av denekonomiska politiken. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K9 yrkande 15 och 2003/04:K381yrkande 2 samt avslår motionerna 2003/04:K8 yrkande18, 2003/04:K10 yrkandena 7 i denna del och 22,2003/04:K13 yrkande 65 och 2003/04:K416 yrkande 33.StällningstagandeFör att respektera resultatet i folkomröstningen omEMU bör regeringen i regeringskonferensen verka föratt stabilitetsnormerna inte överordnassysselsättningsmålen.Sverige har en stark offentlig ekonomi men inte pågrund av , stabilitetspakten eller råd. har en stark offentligekonomi bl.a. tack vare de åtgärder motbudgetunderskotten som inleddes genom samarbetetmellan och regeringen hösten 1994.Det var en självständig politik som kombineradestora skattehöjningar med besparingar, och den sattesysselsättningen i främsta rummet. Det var enpolitik för arbete, rättvisa och sunda offentligafinanser, och den förvaltas nu vidare genomsamarbetet mellan , regeringen ochMiljöpartiet.Detta visar att det inte krävs överstatligastabilitetsnormer för att driva en ansvarsfullfinans- och budgetpolitik. Jag anser att riksdagenbör tillkännage för regeringen som sin mening vadsom i motionerna anförs om att stabilitetsnormernainte ska överordnas sysselsättningsmålen och att detinte krävs överstatliga regler för att driva enansvarsfull finanspolitik.62. Samordning av den ekonomiska politiken,punkt 55 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 55borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samordning av denekonomiska politiken. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K13 yrkande 65 samt avslår motionerna2003/04:K8 yrkande 18, 2003/04:K9 yrkande 15,2003/04:K10 yrkandena 7 i denna del och 22,2003/04:K381 yrkande 2 och 2003/04:K416 yrkande 33.StällningstagandeJag anser att skattefrågor ska förbli nationella. EUska inte få beskattningsrätt. EU ska inte heller fåta på sig ansvaret för socialpolitiken. EU ska inteutvecklas till en transfereringsunion.Jag vill framhålla att stabilitetsnormerna inteska överordnas sysselsättningsmålen.I förslaget till nämnsarbetsmarknadsfrågor. Det slås fast att fullsysselsättning ... eftersträvas. Längre fram iförslaget ändras dock detta till kravet på högsysselsättningsnivå. Jag anser att det är en vissskillnad på dessa mål. Jag förutsätter dock attregeringen självmant driver fram en förändring avdetta.Vidare anges att målet att uppnå en högsysselsättningsnivå ska beaktas när unionenspolitik och verksamhet utformas och genomförs. Jaganser att ordet beaktas är svagt i detta sammanhang.Jag föreslår därför att målet om högsysselsättningsnivå ska vara jämbördig med t.ex. denekonomiska politiken. Jag anser att börtillkännage för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att prioritera arbetet försysselsättning jämbördigt med till exempel denekonomiska politiken.63. Skattefrågor, punkt 56 (fp, kd, c och mp)av (), (),(), () ochGustav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 56 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om skattefrågor.Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:K2 yrkande 34 och 2003/04:K13 yrkandena5254 och avslår motion 2003/04:K9 yrkande 14.StällningstagandePrincipen att beslut om alla skatter ska fattasenhälligt i EU hindrar införandet av effektivamiljöskatter. Om skatter ska kunna användas som ettverksamt styrmedel i arbetet för bättre miljö börbeslutsformerna inom EU därför utformas så att demöjliggör att beslut om miniminivåer påmiljörelaterade skatter kan fattas med kvalificeradmajoritet. Detta skulle också på ett mycketpåtagligt sätt placera miljöfrågorna i centrum inomEU. Vi anser att en utvidgad behörighet för EU närdet gäller miljöskatter ska kunna användas så attdet inte uppkommer något hinder för de enskildamedlemsstaterna att driva en framgångsrik ekonomiskpolitik och skattepolitik.Eftersom konventet inte har nått fram till entillräckligt långtgående lösning i dessa frågoranser vi att i enlighet med vad somföreslagits i ett par av motionerna bör samla sigkring ett tillkännagivande till regeringen meduppdrag att föra in ett svenskt krav på kvalificeradmajoritet i fråga om miljöskatter i det fortsattaförhandlingsarbetet.64. EMU:s tredje steg, punkt 57 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 57 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om EMU:s tredje steg.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K9yrkande 32, 2003/04:K381 yrkande 1 och 2003/04:K13yrkande 62 samt avslår motionerna 2003/04:K2 yrkande37 och 2003/04:K377.StällningstagandeVi anser att efter EMU-omröstningen kunde havalt en mer bestämd linje och kunnat stödja sig påden folkmajoritet som inte önskar mer avöverstatlighet och centralstyrning. Folkomröstningenom medlemskap i tredje steg resulterade i etttydligt nej från svenska folket. Då bör inte hellerSverige fördragsmässigt och formellt fortsatt varabundet av EMU:s olika steg. Att ta ansvar förfolkomröstningen och förvalta det på ett sätt somgagnar måste också innebära den formellarätten att fortsätta den framgångsrika politikSverige drivit under en rörlig växelkursregim. Attknyta värdet av kronan till euron skulle riskera attleda till en situation som riskerar att bli mycketogynnsam för den svenska ekonomin. Det vore att visabristande respekt för folkomröstningsresultatet omregeringen efter folkomröstningen om EMUundertecknar ett nytt fördrag där förbindersig att gå med i EMU:s tredje steg så snart vissavillkor är uppfyllda.Vi anser att den därför isamband med förhandlingarna om EU:s nya konstitutionbör ta initiativ till förhandlingar om ett formelltundantag för att delta i , och att det iundantaget ska framgå att ävenfortsättningsvis kan välja att ha rörlig växelkurs,samt att ett initiativ om ett svenskt medlemskap iEMU:s olika steg endast kan komma från Sverige.Därför är det viktigt att ett sådant undantag skrivsin i fördraget och att detta bifogas tillprotokollet. Vi anser att bör tillkännageför regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att undantag för att delta i EMUska skrivas in i fördraget och att regeringen tarinitiativ till undantag från EMU:s tredje steg.65. EMU:s tredje steg, punkt 57 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 57borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om EMU:s tredje steg.Därmed bifaller motion 2003/04:K2 yrkande37 samt avslår motionerna 2003/04:K9 yrkande 32,2003/04:K13 yrkande 62, 2003/04:K377 och2003/04:K381 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att folkomröstningen om eurons införande iSverige gav ett tydligt besked om att euron inte börinföras som valuta i . kvarstårgivetvis som medlem i EMU:s två första steg med demöjligheter och förpliktelser detta medför. Detligger därför i intresse att euronutvecklas väl och att de institutioner som byggtsrunt EMU-samarbetet blir framgångsrika. I dettaarbete är det angeläget att värna stabilitetspaktenoch en sund ekonomisk politik i hela unionen.Folkomröstningens utslag innebär också att debeslut som fattat 1994 och 1997 omförutsättningarna för ett eventuellt svensktmedlemskap fortfarande gäller, dvs. att fråganavgörs i riksdag. Jag anser att dennaståndpunkt bör återupprepas i samband medregeringskonferensen. Jag anser att börtillkännage för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om förhållningssättet till etteventuellt medlemskap i tredje steg.66. Beslutsformer på det rättsliga området,punkt 58 (v och mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 58 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslutsformer pådet rättsliga området. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:K13 yrkandena 41 och 42.StällningstagandeDen tillnärmning som redan skett inom unionen på deträttsliga området har minskat möjlighet attpå ett självständigt sätt bygga upp ett alternativför omvärlden som bl.a. innefattar ett effektivt ochhumant arbete på det polisiära och detstraffrättsliga området. Vi är därför starktskeptiska till ett ökat inslag av överstatlighetinom dessa politikområden. Konventets förslaginnebär att ytterligare steg tas i den riktningen.Vi motsätter oss en sådan utveckling av unionen. Derättsliga frågorna tillhör nationalstaternaskärnuppgifter.