bet · GQ01UBU3 · 2003-02-13 00:00:00 — Kvalitetsarbete och planering för skolan SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /02:188 Utbildning för kunskap ochjämlikhet regeringens utvecklingsplan förförskola, skola och vuxenutbildning jämte motioner,revisorers förslag 2001/02:RR20 ITiS enstatlig satsning på IT i skolan samt Riksdagensrevisorers förslag 2002/03:RR3 Statens styrning avskolan jämte motioner. I betänkandet behandlas också35 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2002. Utskottet föreslår att regeringens skrivelseläggs till handlingarna. bör inte hellerenligt utskottet göra några tillkännagivanden tillregeringen enligt förslagen från Riksdagensrevisorer. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ochCenterpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförtsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skolans uppdrag och uppgifterRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 1,2001/02:Ub30 yrkande 8,2002/03:Ub203 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub209 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub281,2002/03:Ub298 yrkande 1,2002/03:Ub336 yrkandena 1 i denna del och 2,2002/03:Ub410 yrkande 5,2002/03:Sf226 yrkande 19 samt2002/03:Sf332 yrkande 10.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)2. Styrningen av skolanRiksdagen avslårpunkt 1 i revisorers förslag2002/03:RR3samt motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del,2002/03:Ub1 yrkande 5,2002/03:Ub204 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del,2002/03:Ub410 yrkande 8,2002/03:Ub417 yrkande 19,2002/03:Sf332 yrkandena 11 och 18 samt2002/03:N302 yrkande 3.Reservation 5 (m)Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c)3. Nationell skolpengRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub30 yrkande 72002/03:Ub1 yrkande 7 och2002/03:Ub2 yrkande 1.Reservation 8 (m)Reservation 9 (fp)4. Uppföljning av ITiS kostnaderRiksdagen avslårpunkt 1 i revisorers förslag2001/02:RR20.5. Analys av effekterna avspecialdestinerade bidragRiksdagen avslårpunkt 2 i revisorers förslag2002/03:RR3.Reservation 10 (m, fp, kd, c)6. Avskaffande av specialdestineradebidragRiksdagen avslår motion2002/03:Ub1 yrkande 6.Reservation 11 (m)7. Individuella utvecklingsplanerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub209 yrkande 3,2002/03:Ub298 yrkande 2,2002/03:Ub329,2002/03:Ub336 yrkandena 3 och 14 samt2002/03:Ub410 yrkande 6.Reservation 12 (m)Reservation 13 (c)8. KvalitetsredovisningRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub28 yrkande 4,2002/03:Ub3 yrkandena 3 och 4 samt2002/03:Ub387.Reservation 14 (kd)9. Utvärdering av fristående skolorRiksdagens avslår motion2001/02:Ub28 yrkande 10.Reservation 15 (m, fp, kd, c)10. Nationellt kvalitetsinstitutRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 9,2001/02:Ub30 yrkande 9,2002/03:Ub1 yrkande 2 och2002/03:Ub2 yrkande 2.Reservation 16 (m, fp, kd, c)11. KvalitetsgranskningsnämndenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub3 yrkande 1.12. uppgifterRiksdagen avslår motion2002/03:Ub1 yrkande 1.Reservation 17 (m)13. allmänna rådRiksdagen avslår motion2002/03:Ub3 yrkande 2.14. Intern revision i SkolverketRiksdagen avslår motion2002/03:Ub1 yrkande 3.Reservation 18 (m)15. AnmälningspliktRiksdagen avslårpunkt 3 i revisorers förslag2002/03:RR3samt motionerna2002/03:Ub1 yrkande 4 och2002/03:Ub2 yrkande 3.Reservation 19 (m)Reservation 20 (fp, c)Reservation 21 (kd)16. Kvalitetsutveckling av den högreutbildningenRiksdagen avslår motion2001/02:Ub30 yrkande 14.Reservation 22 (fp)17. Förskola och skola i segregeradeområdenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del och2001/02:Ub30 yrkande 12.Reservation 23 (m)Reservation 24 (fp)18. Historia som kärnämneRiksdagen avslår motion2001/02:Ub30 yrkande 4.19. IT-strategiRiksdagen avslårpunkt 2 i revisorers förslag2001/02:RR20och motion2002/03:Ub244 yrkande 22.Reservation 25 (fp)20. Skolans demokratiska uppdragRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub26,2001/02:Ub30 yrkande 6,2002/03:Ub393,2002/03:K326,2002/03:K383 yrkande 8 och2002/03:Ju214 yrkande 5.Reservation 26 (fp)21. Kvaliteten i förskolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 3,2001/02:Ub28 yrkandena 2 och 3 samt2001/02:Ub30 yrkande 11.Reservation 27 (fp)Reservation 28 (kd)Reservation 29 (c)22. Förändringar i gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del samt2001/02:Ub30 yrkandena 1 och 5.Reservation 30 (m)Reservation 31 (fp)23. Förkunskaper till nationella programRiksdagen avslår motionen2001/02:Ub30 yrkande 3.Reservation 32 (m, fp, kd, c)24. Individuella programmetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 2,2001/02:Ub28 yrkande 52002/03:Ub229 yrkande 3,2002/03:Ub244 yrkandena 1, 2 och 4 samt2002/03:Ub444 yrkande 11.Reservation 33 (fp)Reservation 34 (kd)Reservation 35 (c)25. Samverkan mellan utbildning och arbetslivRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub27 i denna del,2001/02:Ub28 yrkande 6 och2001/02:Ub30 yrkande 2.Reservation 36 (m)Reservation 37 (fp)Reservation 38 (kd)26. Eftergymnasiala yrkesutbildningarRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub28 yrkande 7 och2001/02:Ub30 yrkande 15.Reservation 39 (fp)Reservation 40 (kd)27. Kvalificerad yrkesutbildningRiksdagen avslår motion2001/02:Ub29 yrkande 2.Reservation 41 (fp)28. Tillgången på lärareRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub27 i denna del2001/02:Ub30 yrkande 10 och2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del.Reservation 42 (m)Reservation 43 (fp)Reservation 44 (c)29. Regeringens skrivelseRiksdagen lägger skrivelse 2001/02:188 tillhandlingarna.Stockholm den 13 februari 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), GunillaCarlsson i (m), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), Per (), (),(), (), MikaelaValtersson (mp), (), (), Axel Darvik (fp), () ochMariam ().2002/03UbU3Redogörelse för ärendetRegeringens skrivelse Utbildning förkunskap och utvecklingRegeringen har i skrivelse 2001/02:188 Utbildning för kunskapoch jämlikhet regeringens utvecklingsplan förkvalitetsarbetet i förskola, skola ochvuxenutbildning, berett tillfälle att tadel av vad som anförts i skrivelsen.I anledning av skrivelsen har 29 motionsyrkandenväckts. Ett antal motionsyrkanden som avserbildandet av en ny skolutvecklingsmyndighet och somväckts i anledning av skrivelsen, har behandlats isamband med utskottets behandling avbudgetpropositionen (bet. 2002/03:UbU1).I propositionen Ansvaret för skolan (prop.1990/91:18, bet. 1990/91:UbU4, rskr. 76) angavs attriktlinjer för utvecklingen på skolområdet bordepresenteras för i en utvecklingsplan förskolområdet. Utvecklingsplanen skall enligtpropositionen framför allt vara statsmakternaspolicydokument för skolverksamheten och visaregeringens aktuella prioriteringar inomutbildningsområdet.Utgångspunkten för skrivelsen är enligt regeringende omfattande insatser för att förstärkautbildningsområdets resurser och kvalitet somriksdagen beslutat om och som har gett nyaförutsättningar för kommuner och skolor, frånförskola till vuxenutbildning, att nå målen och levaupp till sitt uppdrag. Regeringen menar attinsatserna nu bör följas av ett tydligare statligtansvar för att följa upp att alla skolenheter ochskolhuvudmän erbjuder en nationellt likvärdigutbildning av hög kvalitet. De statliga insatser somlyfts fram i skrivelsen är enligt regeringensbedömning, tillsammans med de resursförstärkningartill utbildningsområdet som har beslutats, avstrategisk betydelse för att påskynda det lokalautvecklingsarbetet och höja utbildningens kvalitet.I skrivelsen redovisar regeringen också sinprincipiella syn i ett antal frågor som är föremålför översyn och ger också sin syn på ett antalfrågor som är aktuella i skol- ochutbildningsdebatten.Riksdagens revisorers förslagStatens styrning av skolanRiksdagens revisorers förslag bygger på rapporten av skolan från målstyrning tilluppsökande bidragsförmedling (2001/02:13). Rapportenhar remissbehandlats innan revisorerna lagt framsitt förslag till . Med anledning avrevisorernas skrivelse har 14 motionsyrkandenväckts.Revisorerna har i sin granskning utgått från attalla barn i har rätt till likvärdigutbildning och att är den statligamyndighet som skall tillse att god utbildning ochstudiemiljö garanteras samtliga elever i den svenskaskolan. Revisorerna ansåg i sin rapport attSkolverkets tillsyn av skolväsendet varotillräcklig, och trots att regeringen har uppmanatverket att öka sin tillsyn har tillsynen minskat.Revisorerna pekar i rapporten på att regeringenunder senare år utökat uppgifter tillatt omfatta utbetalning av statsbidrag i storutsträckning. Utvecklingsarbetet har till stor delkommit att handla om medelsfördelning i direktsamarbete med kommunerna. Revisorerna menar attförändringarna av uppgifter har bidragittill att gränserna mellan kommunernas ochSkolverkets ansvar har luckrats upp.Riksdagens revisorers förslag ITiS enstatlig satsning på IT i skolanRiksdagens revisorers förslag bygger på rapporten enstatlig satsning på att stimulera användningen avinformationsteknik i skolan (2001/02:10). Rapportenhar remissbehandlats innan revisorerna lagt framsitt förslag till . Inget motionsyrkandehar väckts i anledning av skrivelsen. Revisorernahar granskat det nationella programmet för . Programmet genomfördes under åren 19992002och omfattade ca 1,7 miljarder kronor.I granskningen behandlas frågor som rör programmetsberedning, organisation och genomförande.Revisorerna konstaterade i rapporten attgenomförandet av programmet i huvudsak har fungeratväl. Man menade också att motivet till attregeringen bildade en särskild delegation för attgenomföra programmet borde ha redovisats förriksdagen och att programmet för IT i skolaninnehöll flera förvaltningspolitiskt problematiskasärdrag. Konstruktionen med en särskild delegationinom med ansvar för genomförandetav satsningen är ett exempel på att regeringen ochdess kansli själv tar på sig förvaltningsuppgiftersom vanligen ankommer på myndigheter underregeringen. IT i skolan var också enligt revisorernaett exempel på en form av statlig styrning av skolansom avviker från statsmakternas intentioner medmålstyrning och generella statsbidrag.Utskottets övervägandenInledningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2001/02:188 Utvecklingsplan för skolan samtRiksdagens revisorers skrivelser 2001/02:RR20 ITiS en statlig satsning på IT i skolan och 2002/03:RR3Statens styrning av skolan jämte motionsyrkanden.Betänkandet omfattar också 35 yrkanden från denallmänna motionstiden 2002.Betänkandet är disponerat efter sakområden. Undersamma avsnitt kan således en eller flera skrivelserbehandlas, jämte motioner väckta i anledning avskrivelserna samt motionsyrkanden från den allmännamotionstiden.Övergripande frågor om skolanSkolans uppdrag och uppgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende förändringar ifråga om skolans uppdrag och övergripandeuppgifter.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd)och 4 (c).Regeringens skrivelseRegeringens mål är en skola som ger alla kunskap ochdär alla elever har rätt och möjlighet tillframsteg. Utbildningen skall vara likvärdig och avhög kvalitet. Förskolans och skolans viktigasteuppgift är att förvalta och stimulera lusten ochnyfikenheten att lära. Kunskap och bildning harockså avgörande betydelse för människors sociala ochkulturella utveckling. Regeringen framhåller attskolan skall präglas av respekt för den enskildamänniskan och ge trygghet och studiero för alla.Endast då kan eleverna uppleva lust att lära ochglädjen att utvecklas i samspel med andra. Vidaremenar man att skolan har en viktig fostrande roll,inte minst när det gäller att överföra och befästavåra grundläggande gemensamma värderingar.Regeringen framhåller också att skolan skall varaen attraktiv arbetsplats för såväl lärare somelever. Kunskapssökandet måste stimuleras och allaelever få möjlighet att utvecklas och få en positivbekräftelse på sina framsteg i vardagen. Alla skallha rätt och möjlighet till kunskap och utvecklinggenom hela livet. I ett kunskapssamhälle harutbildning en central betydelse för välfärd,tillväxt och utveckling. Utbildningen utjämnarolikheter i fördelningen av välfärd och germänniskor ökade möjligheter att aktivt delta i alladelar av samhällslivet.Den gemensamma skolan är enligt regeringen en avden moderna välfärdsstatens största framgångar. Därmöts elever med olika bakgrund och tar del avvarandras värderingar och kulturer och där ges allaelever möjlighet att få en bas av gemensammakunskaper samt tillfälle att utveckla en samsyn avgrundläggande värderingar. Regeringen accepterarinte att vissa elever stämplas som oförmögna attlära och att elever som inte lever upp till kravensorteras bort från övriga elever till särskildaklasser. Höga kunskapsmål bör sättas för allaelever. Ett utbildningssystem med markeradebarriärer mellan olika nivåer och som bygger på atttidigt ge olika inriktning, leder till störreskillnader mellan människor.Regeringen pekar vidare på att fristående skolorhar en större andel elever från familjer med högutbildning och goda inkomster. En sådan uppdelningriskerar att skapa en starkare segregation mellanolika grupper i samhället. Det är viktigt att defristående skolorna står öppna för alla elever pålika villkor. Regeringen har för avsikt att nogafölja om det sker en utveckling mot ökad segregationi skolan.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion 2001/02:Ub27 idenna del att alla barn har rätt till en likvärdigutbildning av hög kvalitet och menar att en skolasom inte erkänner att elever är olika och behöverolika stöd och stimulans blir en utslagningsskoladär bara de starkaste klarar sig. anserockså att ett decentraliserat skolväsende med mångaolika skolor, rätt och möjlighet för elever ochföräldrar att välja skola och stor frihet förskolornas professionella att utforma utbildningenhar de bästa förutsättningarna att nå högt ställdamål. pekar på att det för att varje elevskall kunna nå målen för , krävs störreöppenhet för nya lösningar, modeller ochpedagogiker. Det kräver att den enskilde eleven medsina speciella förutsättningar, intressen och behovrespekteras och att hans eller hennes arbete iskolan värderas så högt att det följs upp,utvärderas och får ligga till grund för elevensfortsatta arbete. Skolan skall och måste bry sig omvarje barns utveckling , ochskolans insatser måste kunna varieras så att depassar varje barns speciella situation ochutgångspunkt. menar i motion2002/03:Ub298 yrkande 1 att mycket talar för attskolans monopolistiska organisation, som främst tarsig uttryck i bristande valfrihet, en tilltagandekravlöshet och stark politisk styrning, är grundentill flera av problemen i skolan. villutveckla skolan till en skola för individen därvarje elevs förutsättningar, anlag och intressen tastill vara. Alla skolor skall vara fria självständigaskolor där skattepengarna går från staten direkttill den skola eleverna väljer.Folkpartiet framhåller i motion 2001/02:Ub30yrkande 8 att möjligheten att välja skola är ett avde grundläggande fundamenten i den liberalaskolpolitiken. Att förhindra mångfalden och denenskildes val är att försvara ett synsätt där mananser att politiker vet vad som är rätt för desvenska medborgarna. Friskolorna spelar en viktigroll för att öka mångfalden i skolsystemet.Friskolorna har också en viktig funktion att fyllasom alternativ och konkurrenter till de kommunalaskolorna.Folkpartiet pekar i motion 2002/03:Sf226 yrkande19 på att skolan brister när det gäller att varatydlig och berätta vilka krav och förväntningar detfinns på eleverna. Resultatet blir att eleverna intekänner sig delaktiga och saknar kunskap om vad somkrävs av dem. menar att tydliga mål ochutvärderingar, extra tid för de elever som behöverdet samt fokus på svenska, matematik och engelskakan skapa en skola där alla kan lyckas. Betygensätts sent i skolan vilket menar är enviktig anledning till att det ofta är först år 8eller 9 som information kommer om att eleverna harsvårt att nå målen.Kristdemokraterna vill i motion 2001/02:Ub28yrkande 1 ha en jämlik skola där alla elevers behovuppmärksammas och alla elever får möjlighet attutvecklas efter sin förmåga. Man framhåller ocksåatt alla elever har särskilda förmågor och bristeroch att tvinga alla till samma resultat i skolaninnebär att många elever slås ut. Jämlikhet blirsamma sak som likriktning och den totalaintegreringen leder till segregering och utslagning.I motion 2002/03:Ub209 (m) framhåller motionärenatt god utbildning både i ett individ- och ettsamhällsperspektiv är viktigare . Godutbildning är en central del i en fungerandevälfärdspolitik. Sambandet mellan låg utbildning ochhög risk för arbetslöshet är tydligt (yrkande 1).Motionären menar också att tillgång till en godutbildning borde vara en grundläggande rättighet föralla svenska barn och ungdomar (yrkande 2). I motion2002/03:Ub281 (m) menar motionären att det finns ettpar principer som skolpolitiken borde utgå ifrån föratt vara en skola för verklig jämställdhet. Lärareoch skolledning måste ges full frihet att formaskolans vardag inom de ramar som slagitfast och alla skolor måste åter sätta kunskaperna ifokus för verksamheten. Motionären menar att närkunskapsmålen blir det avgörande måste skolan ocksålära elever att visa respekt för varandra.I motion 2002/03:N302 yrkande 3 (mp) menarmotionärerna att det behövs strategier för attförändra attityden till utbildning, kunskap ochskolan i sig.Centerpartiet menar i motion 2001/02:Ub24 i dennadel att den goda skolan bara kan formas lokalt påvarje skola. Man vill ge skolan förutsättningar bådei form av resurser och ökat självstyre på skolan därlärare, elever och föräldrar tar ansvaret för attskapa bra lärmiljöer. Det förenas med höga krav påresultat och tydliga åtgärder på de skolor som intenår målen.Ett antal motionsyrkanden har väckts som rörrätten till kunskap. menar i motion2002/03:Ub410 yrkande 5 att måste ha ettåtagande att följa eleven till dess att eleven haruppnått målen för skolgången. Om alla elever skallfå tillräckliga kunskaper måste detta också innebäraatt kunskapsmålen avgör hur länge eleven skall gå igrundskolan. pekar i motion2002/03:Ub336 yrkande 2 på att skolan måste fokuserapå sin huvuduppgift; att ge kunskaper. Alla eleverskall kunna lämna med godkändakunskaper. anser därför att det måsteklargöras att kommunen och skolan har ett åtagandesom inte är avklarat förrän eleven uppnårkunskapsmålen för och vill att skollagenskrivs om med utgångspunkt att införa en sådanindividuell kunskapsrätt. understrykeri motion 2002/03:Ub336 yrkande 1 i denna del och i2001/02:Ub24 yrkande 1 i denna del att elevens rätttill kunskap inte handlar om att gå igrundskolan utan handlar om att alla skall haverklig rätt till kunskap. Skolan börindividanpassas mer än . Detta skulle ge allaelever större möjligheter att tillgodogöra sigkunskaperna. I motion 2002/03:Ub203 yrkande 1 (m)menar motionären att inget barn skall behöva lämnagrundskolan med mindre än erforderliga baskunskaper.Bristande kunskaper ger konsekvenser senare i livet.I yrkande 2 i samma motion begärs etttillkännagivande om att en individuell kunskapsrättskall införas. Motionären menar att i ettkunskapssamhälle är det orimligt att ha kvantitativaskyldigheter som skolplikten i stället förkvalitativa rättigheter som individuellkunskapsrätt. En sådan kunskapsrätt skulle ställakrav på en starkt ökad individualisering avundervisningen och ökade satsningar på barn medsärskilda behov. Ett motsvarande yrkande ominförande av individuell kunskapsrätt finns i motion2002/03:Sf332 yrkande 10 (m).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet anser liksom regeringen,att alla oavsett bakgrund skall ha rätt till godutbildning av hög kvalitet. Skolan skall stödjaeleverna i att med utgångspunkt från deras unikaförutsättningar förvärva nya kunskaper. Ingen elevskall lämnas utan stöd i sin strävan att nåutbildningsmålen. Utskottet vill vidare peka påregeringens uppfattning så som den kommer tilluttryck i utvecklingsplanen, nämligen att det integår att acceptera att vissa elever stämplas somoförmögna att lära och att elever som inte lever upptill kraven sorteras bort från övriga elever tillsärskilda klasser. Skolan skall vara enkunskapsskola för alla. Utskottet anser att denutvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning som regeringen har presenterat harjust en sådan inriktning som flera motionärerefterfrågar, nämligen en skola som tar hänsyn tillelevers skiftande behov och tillgodoser de behov avinsatser som varje elev behöver. Varje elev kandärigenom uppnå den kunskapsnivå som han eller honhar rätt till.Styrningen av skolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårRiksdagens revisorers förslag ochmotionsyrkandena angående styrningen avskolan.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (kd) och 7(c).Regeringens skrivelseRegeringen framhåller att alla elever har unikabehov som måste mötas utifrån vars och ensindividuella förutsättningar. Vissa elever behöverstörre insatser än andra för att nå målen.Kostnaderna för olika skolor varierar också starktberoende på i vilket område skolan verkar och påkommunens förutsättningar. Därför skall skolanenligt regeringen finansieras gemensamt via skattengenom ett system som utjämnar kommunernas kostnaderför skolan och där kommunerna kan fördela resursernaså att de elever som har störst behov också får meststöd. Genom att kommunen tar ansvar för attfinansiera alla elevers undervisning kan olikaelevers skiftande behov mötas med gemensamfinansiering.Statens ansvar för skolans utveckling tar sinutgångspunkt i målet en likvärdig skola i helalandet för alla barn och studerande. Genom tydligamål och en väl fungerande uppföljning och granskningav kvalitet och resultat ges kommuner och skolorviktiga förutsättningar för sitt kontinuerligautvecklingsarbete. Men staten bör också i vissomfattning bistå kommuner och skolor i derasutvecklingsarbete inom områden som är väsentliga pånationell nivå för att tillförsäkra en likvärdigutbildning i hela landet.Regeringen poängterar att det är av stor vikt attalla elever ges möjlighet att uppnå såvälkunskapsmålen i kursplanerna som läroplanensövergripande mål. De senaste årens fokusering påuppnåendemålen i får dock inte enligtregeringen innebära att övriga mål i läroplaner ochkursplaner får minskat genomslag i verksamheten.Särskilt gäller detta de delar av skolans uppdragsom är kopplade till värdegrunden ochdemokratifostran. I det decentraliseradeskolsystemet skall statens insatser vara avlångsiktig karaktär i form av resursinsatser,förändringar i styrdokumenten, utredningar,kvalitetsgranskning och tillsyn. Kommunen har detdirekta ansvaret för att de elever som riskerar attinte nå målen tidigt identifieras och får det stödsom behövs. Annars kan inte måluppfyllelsen öka.Regeringen gör bedömningen att ett decentraliseratoch målstyrt system kräver en omfattande ochnoggrann nationell uppföljning, utvärdering,granskning och tillsyn kombinerad med konsekventainsatser för att utveckla det lokalakvalitetsarbetet. Kvalitetsarbetet behöver stärkas ihela skolsystemet, från förskola tillvuxenutbildning. Varje förskola, skola ochvuxenutbildning måste ta ansvar för sitt egetkvalitetsarbete och kommunen måste fullt ut ta sittansvar för uppföljningen av att skolan lever upptill detta.Revisorernas förslagRevisorerna pekar på att det finns stora variationermellan olika kommuners satsningar på undervisningoch frågar sig om det är förenligt med en nationelltlikvärdig utbildning. Man menar att även omlikvärdig utbildning och studiemiljö inte innebäratt det inte kan eller bör finnas skillnader mellanskolor eller kommuner, så får inte skillnaderna bliför stora.