bet · GQ01FIU20 · 2003-05-27 00:00:00 — Detta bör kompenseras genom sänktskatt.·· Frånvaro ger inte tillväxt.Viktigast för att minska ohälsan ochsjuktalen är att minska stressfaktorernai enskilda människors liv - t.ex. deolika åtgärder som föreslås i motionenför att öka människors möjligheter att påegen hand klara vardagen. att finansiering av vårdensamordnas mellan olika aktörer, att dennationella vårdgarantin snaraståterinförs och att resurserna förrehabilitering utökas. Vidare måstereglerna mot felutnyttjande avsjukförsäkringen skärpas.·· Kunskap och utbildning gertillväxt. Den svenskautbildningspolitiken måste enligtmotionärerna reformeras från grunden. Enrad åtgärder föreslås för att förbättraskolan och öka kvaliteten inom högskolan,och större resurser avsätts tillforskningen. Bland annat bör ett antalattraktiva yrkesutbildningar, som integer högskolebehörighet men väl gedignayrkeskunskaper, inrättas. Tankarna omslopade förkunskapskrav i gymnasiet börej förverkligas.·· Reformering av arbetsmarknaden.För att komma till rätta med ett av destörsta systemfelen i den svenskaekonomin - obalansen mellan de som äraktiva på arbetsmarknaden och de som stårutanför - föreslås i motionen ett antalförändringar i arbetsmarknadens sätt attfungera. Bland annat bör enarbetstidsreform med t.ex. en timbankgenomföras som öppnar för flexiblarearbetstid. Vidare bör en omställningspenginföras genom vilken den arbetslöse självkan välja mellan olikautbildningssamordnare för att öka sinanställningsbarhet. För att bl.a. minskalångtidsarbetslösheten bör en jobb- ochutvecklingsgaranti införas som erbjudertillfällig sysselsättning, eventuellt ikombination med utbildning. AMS i dessnuvarande form bör läggas ned.Jobbförmedling och yrkesutbildning bör istället genomföras av andra aktörer.Arbetskraftsinvandringen bör öka för attbl.a. öka utbudet av arbetskraft inom deområden som har arbetskraftsbrist.För att öka integrationen påarbetsmarknaden måste bl.a.handläggningstiderna i asylärenden kortasoch språkundervisningen förbättras. lönebidragstaket bör höjas samtidigtsom vinstkrav och organisationses över för att öka dearbetshandikappades chanser att komma utpå arbetsmarknaden.·· Jämställdhet ger tillväxt. Någraav de mest prioriterade uppgifterna äratt avskaffa löneskillnaderna mellan mänoch kvinnor och öka individernasinflytande över sina liv. Det bör enligtmotionärerna bl.a. ske genom att deoffentliga monopolen inom omsorgen,skolan och vården bryts upp. Förutomolika skatteåtgärder som redovisades ovanbör ett barnkonto införas för att bl.a.öka valfriheten i barnomsorgen. Dessutombör arbetstidslagstiftningen reformerasför att bl.a. öka barnfamiljernasmöjligheter att själva ordna sin vardag.Vidare bör en jämställdhetsbonus införas.Bonusen innebär att som tasut i föräldraledighet, som motsvaras aven månad som även den andra föräldern tarut, ger i ersättning i stället fördagens 80 %.·· Globalisering ger tillväxt.Frihandel är avgörande förvälfärdsutvecklingen. bör gå ispetsen för ökad frihandel i världen ochverka för en avreglering av EU:sjordbrukspolitik. bör också gåmed i . Biståndet bör höjas till 1 %av BNI under mandatperioden.·Vidare anser motionärerna att resursernaför att stärka rättssäkerheten måste öka.Till följd av den osäkrakonjunkturutvecklingen och för att ökaförtroendet för den statsfinansiellautvecklingen anser motionärerna attbudgeteringsmarginalen bör utökas till 16miljarder kronor 2004. Motionärernaföreslår också att ett nytt mål förstatsfinanserna införs - statens finanserbör vara i balans över enkonjunkturcykel. Om ett balansmål införsminskar statsfinansernas känslighet genomatt statsskulden som andel av BNP sjunkeröver tiden.I motion Fi16 anförsatt de senaste två mandatperioderna medSocialdemokraterna vid makten är åttaförlorade år. Antalet platser i vårdenhar minskat kraftigt, andelen underkändaelever i har ökat, storlekenpå barngrupperna på dagis har ökat,antalet poliser har skurits ned,sjukfrånvaron har stigit dramatiskt,företag och kapital har flytt landet,lönerna ökar mer än i omvärlden och trotsrelativt god konjunktur har intelyckats förbättra sin position i efter den tidigare kraftiganedgången. Vårpropositionen visar ocksåatt regeringen framöver inte kommer attnå sysselsättningsmålet, målet om 4 %öppet arbetslösa eller målet om enhalvering av socialbidragsberoendet.Propositionen visar också att denekonomiska eftersläpningen kommer attfortsätta framöver. Regeringenpresenterar dock ingen plan för att brytautvecklingen. Tvärtom saknas ivårpropositionen konkreta åtgärder föratt öka tillväxtförutsättningarna i densvenska ekonomin, precis som i detidigare arton stora ekonomisk-politiskapropositionerna som regeringen sedan 1994lagt fram på bord.Den svaga konjunkturen visar, enligtmotionärerna, att det nu är hög tid atträtta till några av strukturfelen i densvenska ekonomin - rekordhögt skattetryckoch stora marginaleffekter som gör attdet lönar sig dåligt att arbeta ochskapar ett osunt bidragsberoende, en högbeskattning som gör det svårt att lockaoch behålla företag, kapital ochkompetens i landet, en dåligt fungerandearbetsmarknad och lönebildning och ensvag konkurrens i stora delar avekonomin. Målet bör vara en varaktigthållbar tillväxt på ,jämfört med den tillväxt på knappt 2 %som i genomsnitt haft under desenaste 30 åren.För att öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och öka möjligheterna förmedborgarna att klara sig på sin egen lönföreslås att inkomstskatten reformeras ifyra steg bl.a. genom en kraftig höjningav grundavdraget i den kommunalabeskattningen, en skattereduktion förförvärvsarbetande och ett generelltförvärvsavdrag och genom att den s.k.värnskatten avskaffas. Vidare sänksarbetsgivaravgifterna med inriktning motde mindre företagen, och enskattereduktion på hushållens köp avtjänster i det egna hemmet införs för attstimulera tjänstesektorn. Vidare börrimliga och rättvisa konkurrensvillkorför jordbruket och åkeri- ochtransportsektorn skapas genom sänktdieselskatt. Förmögenhetsskattenavvecklas i tre steg. Först tassambeskattningen bort. Därefter sänksskattesatsen stegvis tills skatten äravvecklad. Dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster avvecklas successivt,arvsskatten på bundet kapital vidgenerationsskifte i företag avskaffassamtidigt som arvskatten för makar slopasi enlighet medEgendomsbeskattningskommitténs förslag.Dock höjs bolagsskatten. Avdragsrätten påpensionssparande höjs och gränsen förreseavdraget för resor till och frånjobbet sänks. Vidare införs ettriskkapitalavdrag som innebär attinvesteringar i onoterade företag bliravdragsgilla mot inkomst av tjänst ellerkapital. Dessutom bör fastighetsskattenavskaffas som kommunerna gesrätt att ta ut avgift på bostäder,kommersiella fastigheter ochindustrifastigheter. Förändringen avfastighetsskatten föreslås bl.a.finansieras genom en höjning avreavinstskatten på privatbostäder.Sammantaget föreslås skattesänkningar somi slutet av 2004 uppgår till drygt 28miljarder kronor jämfört med regeringensförslag.Arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras för att minska riskerna förarbetskraftsbrist inom vissa områden ochskapa en bättre balans ilönebildningsprocessen. Ett av deallvarligaste hoten mot den svenskaekonomin är att lönerna fortsätter attstiga snabbare än i EU-länderna.Villkoren för lönebildningen börförbättras genom t.ex. sänkta skatter ochmarginaleffekter, en högreegenfinansiering i en ny obligatoriskarbetslöshetsförsäkring och förlängdavarseltider vid strejkåtgärder. En ökaddynamik och flexibilitet i lönesättningenmåste skapas. De nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsteses över och minskas och regelverketförenklas. Nya alternativ somkompletterar den traditionellaarbetsförmedlingen bör släppas fram.Ökade satsningar bör göras påkvalificerad yrkesutbildning för attavhjälpa bristsituationer.Konkurrensen måste öka inom t.ex.varudistributionen, detaljhandeln,tjänstesektorn, byggsektorn och denoffentliga sektorn. För att ökaeffektiviteten i vården och omsorgenanser motionärerna att konkurrensen skaöka genom att bl.a. fler privatainitiativ tillåts. Resurserna tillKonkurrensverket bör höjas ochkonkurrenslagen skärpas, bl.a. genom attkartellbildning kriminaliseras. Kommunaltoch statligt ägande bör avvecklas på demarknader där privata alternativkonkurrerar eller skulle kunnakonkurrera, kommunallagen bör ses över ikonkurrenshänseende som lagenom offentlig upphandling måste göras merkraftfull. Kvarvarande konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn böravvecklas. Regelverket som omgerföretagen måste minska. Kristdemokraternapresenterar tillsammans med de övrigaborgerliga partierna ett program inomolika områden för att öka företagandet.För att stimulera byggandet föreslårmotionärerna att de dämpande effekternaav byggmomsen bör motverkas genom att enskattereduktion vid byggande av nyabostäder införs.Dagens familjepolitik har, enligtmotionärerna, stora brister ur bådevalfrihets- och fördelningssynvinkel.Införandet av maxtaxan har urholkatkvaliteten i barnomsorgen och minskatvalfriheten. Familjepolitiken måstereformeras för att öka valfriheten ochrättvisan. Ett barnomsorgskonto på 80 000kr för barn som fyllt börinföras. Kontot ska ej varaskattepliktigt men trappas av iförhållande till hur mycket kommunalbarnomsorg som utnyttjas. Genom kontotökar möjligheterna att t.ex. kortaarbetstiden eller anlita alternativomsorg. Taket i föräldraförsäkringen höjstill elva prisbasbelopp, och den s.k.garantinivån i försäkringen höjs till 200kr per dag som två s.k.kontaktdagar per barn och år införs.Bostadsbidragen för de sämst ställdabarnfamiljerna bör förbättras ochreglerna för beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten förändras.Förslagen finansieras bl.a. genom att den13:e månaden i föräldraförsäkringen ochde slopas.Motionärerna anför vidare attregeringens okänsliga budgetsanering hardrabbat pensionärerna hårt genom bl.a.nedskärningar, brister inom äldrevårdensamt genom de växande vårdköerna.Dessutom har värdet av pensionerna släpatefter. Därför bör pensionärernassituation förbättras genom sänkt skattoch genom att de sämst ställdapensionärerna får en särskildförstärkning. Vidare föreslårmotionärerna att inkomstprövningen ibostadstillägget inte ska innehållafritidsfastigheter och attomställningspensionen för efterlevandeåterställs fullt ut. Vården, skolan ochomsorgen tillförs ytterligare resursergenom att resurserna till kommunsektornökar med de närmasteåren utöver regeringens förslag. Dessutomtillförs landstingen ytterligare 1miljard kronor genom dennationella vårdgaranti som motionärernavill införa. Det måste också blir merattraktivt att studera vidare eftergrundskolan. Studiebidragen ochbidragsandelen av studiemedlen förhögskolestuderande bör höjas samtidigtsom det s.k. fribeloppet förheltidsstuderande slopas.En strategi för att öka hälsan ochminska sjukskrivningstalen föreslås imotionen. Förutom åtgärder för att ökaindividens valfrihet och möjlighet attleva på sin egen lön och därmed bättreklara vardagen föreslås att en nysamordnad rehabiliteringsförsäkringinförs efter den modell som presenteras iRehabiliteringsutredningen. För dettaändamål avsätts 2,8 miljarder kronorunder 2004. Vidare börförsäkringskassorna ochRiksförsäkringsverket ges mer resurserför att bl.a. korta handläggningstiderna.För att förbättra den snabbtförfallande väg- och järnvägsstrukturenmåste extra resurser satsas under denärmaste åren. Detta har blivit än mernödvändigt sedan regeringen ivårpropositionen föreslår en neddragningav infrastrukturanslagen. Motionärernavill som en långsiktig finansieringsmetodför investeringar införa ett program medpartnerskap med den privata sektorn, s.k.PPP-finansiering (public-privatepartnership). Motionärerna föreslår ocksåsatsningar för att återupprättarättsväsendet.Kristdemokraterna kritiserar regeringenför valet av samarbetspartier.Vänsterpartiet och är avtradition negativa till ekonomisktillväxt, och deras inflytande överregeringspolitiken har ytterligare ökatosäkerheten om regeringens ekonomiskakurs.Enligt motionärerna börsocialförsäkringssystemen reformeras ochutvecklas mer mot fonderade system. Defem partier som står bakompensionsreformen borde kunna överlägga omen sådan förändring.Sverige bör enligt motionärerna fulltut delta i EMU-samarbetet, och för attminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet bör statsskuldenavbetalas i en snabbare takt än vadregeringen föreslår, bl.a. genom att flerstatliga företag säljs ut. En sådanutförsäljning motiveras också av attstaten måste renodla sin roll.För att bl.a. finansiera satsningar ochskatteförändringar föreslås besparingarmotsvarande omkring 28 miljarder kronornetto 2004.I motion Fi17 anförs attden starka uppgången i den svenskaekonomin ochbörjan av berodde på, dels destrukturreformer som den borgerligaregeringen vidtog ,dels den statsfinansiella sanering somCenterpartiet deltog i . Därefter har Socialdemokraternavisat ett tydligt ointresse för attförvalta resultatet och fortsätta arbetetmed de strukturella reformer som krävsför att öka tillväxten och ekonominsmotståndskraft. Regeringen har slösatbort hela besparingsresultatet från degoda åren. Regeringens ansvarslösaagerande gör att det nu återigen krävskraftiga besparingar som på nytt kommeratt drabba de utsatta grupper som fickbetala dyrt för 1990-talets sanering.Sverige behöver enligt motionärerna enny ekonomisk politisk inriktning. Denekonomiska stabiliteten måste öka ochlångsiktigt hållbara förutsättningarskapas för att öka framtidstron ochminska statsfinansernas känslighet.Inriktningen måste vara att föra enekonomisk politik som, till skillnad frånregeringens, skapar förutsättningar förden svenska ekonomin att klara både upp-och nedgångar i den internationellakonjunkturen, vilket inte minst ärviktigt med tanke på dagens stora globalaosäkerhet. Det är också viktigt för attklara den stora demografiska utmaningendär allt färre ska försörja en alltmeråldrande befolkning.Omvandlingen måste ske genom attskattetrycket och utgifternas andel avBNP långsiktigt sänks. behöver enförnyelse av det social skyddsnätetsamtidigt som det offentliga uppdragetmåste ses över för att uppfylla de kravsom ställs i ett modernt samhälle.Utgångspunkten för förändringen börvara att varje svensk ska få bestämmaöver sitt eget liv och sin egen vardag.Fokus i politiken måste förskjutas frånden statliga maktapparaten till denenskilda människans livskvalitet ochsjälvbestämmande. Grundläggande är attföretagandet måste öka för att minskaekonomins känslighet. Centerpartietpresenterar i motionen fyrareformområden. Delar av innehållet iområdena presenteras nedan.· Tillväxt och självbestämmande.För att öka självbestämmandet, uppmuntraföretagandet och minskamarginaleffekterna föreslås eninkomstskattereform. Skatten sänks genomen skatterabatt på för alla.Rabatten ersätter dagens grundavdrag.Vidare införs en särskild förvärvsrabattpå högst . Den särskildarabatten trappas ned vid inkomster somuppgår till och högre.En skattereduktion på hushållstjänsterinförs och reseavdraget höjs ochinkluderar resor till och frånbarnomsorg. Vidare införs en skatterabattför att kompensera den höjning av a-kasseavgiften som föreslås i motionen.Barnfamiljernas självbestämmande ökasytterligare genom att barnbidraget förbarn i åldern fördubblasfram till 2006 och att föräldrarna geslagstadgad rätt att jobba halvtid underbarnets första . Taket ochgrundnivån i föräldraförsäkringen höjsoch ersättningen under garantidagarnahöjs. Sammantaget föreslåsskattesänkningar som uppgårtill netto drygt 50 miljarder kronor.Inkomstskattereformen innebär, enligtmotionärerna, att kommunernas skattebaserökar, vilket minskar behoven avstatsbidrag och ökar kommunernasjälvbestämmande. Som ett led i ökatsjälvbestämmande föreslås också särskildasatsningar på rättsväsendet genom bl.a.ökade resurser till polisen ochkriminalvården. Vidare satsas resurserför att uppmuntra kvinnligt företagandegenom bl.a. skattelättnader för sparandetill eget arbete. För att minskalönediskrimineringen föreslås att mål iärendet flyttas från Arbetsdomstolen tillallmän domstol.·· Tillväxt genom företagande. Föratt stimulera företagande, sparande ochpremiera eget risktagande bör ettriskkapitalavdrag och ett starta-eget-sparande införas. Anslagen för s.k.såddkapital, dvs. kapital för attutveckla en produkt eller idé innan ettföretag etablerats, bör höjas och för attunderlätta generationsskiften ismåföretag bör arvs- och gåvoskatten förmakar och bröstarvingar slopas. Antaletregler som omger företagandet bör undermandatperioden minska . Detsvenska jordbrukets konkurrenskraftförstärks bl.a. genom att diesel- ochkväveskatterna i jordbruket sänks ochskatten på handelsgödsel slopas. Ettpilotprojekt med biodrivmedel börgenomföras. Projektet bör finansierasgenom en skattereduktion.Socialförsäkringarna bör ses över så attföretagare får samma regler som anställdai sjuk- och föräldraförsäkringen.Motionärerna säger nej till regeringensförslag till utökat arbetsgivarinträdeoch föreslår i stället ett system försjuklöneansvar där småföretagenskostnader för arbetsgivarinträde kraftigtkompenseras. Regeringensarbetsmarknadspolitik har brutaltmisslyckats, enligt motionen. För att fåned arbetslösheten måstearbetsmarknadspolitiken förnyas ochdecentraliseras. En rätt till utbildningbör införas, de storautbildningsprogrammen i AMS regi börfasas ut och större vikt bör läggas påmer individanpassade utbildningar ochyrkesutbildningar. Vidare bör s.k.övergångsarbetsmarknader förlångtidsarbetslösa inrättas. På dessamarknader ska arbetskraften varabilligare genom att arbetsgivarenkompenseras med sänkt arbetsgivaravgift.Arbetskraftsinvandring bör tillåtas ökaför att ska klara framtidensarbetskraftsbehov. Ersättningsnivån i a-kassan bör sänkas till kombineradmed historisk beräkning av inkomsten.Dessutom bör en allmänarbetslöshetsförsäkring införas med ökadsjälvfinansieringsgrad. För att ökalivskraften i hela föreslås enextra satsning utöver regeringens påkommunikationer, främst för drift ochunderhåll av vägnätet. Dessutom börstaten ta ansvar för en digitalinfrastruktur som kommer alla till del.Kunskaper är viktiga för tillväxt ochvälfärd i hela landet. Anslagen tillutbildning och forskning höjs.·· Tillväxt genom hälsa. För attminska ohälsan och bekämpa de rekordhögasjukskrivningstalen föreslår motionärernaett paket av åtgärder inom en mängdområden. Till exempel bör en finansiellsamordning mellan olikaförsäkringssystem, enrehabiliteringsgaranti och en nationellvårdgaranti införas. Varje enskildindivid bör få rätt till enrehabiliteringslots, och vid förlängdsjukskrivning bör två läkarintyg krävas.Arbetsgivaransvaret vid sjukskrivningarmåste bli mer välavvägt och för att ökamänniskors benägenhet att lämnaarbetsplatser de inte trivs på bör enrätt till tjänstledighet för attpröva nytt jobb införas. För att ökaincitamenten för individen att återgå iarbete bör ersättningsnivåerna i sjuk-och arbetslöshetsförsäkringarna sänkassamtidigt som beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten förändras.·· Tillväxt och miljö. En hållbarutveckling är grunden för all utvecklingoch en sådan kan endast nås genom enstark tillväxt och ett hållbartföretagande. För att förbättra boendemåste ett nationellt handlingsprogram förkretsloppsanpassat byggande snarastutarbetas som det nationellamiljöarbetet utifrån måsteintensifieras i landets kommuner. För attöka byggandet måste konkurrensenförbättras och det s.k.bruksvärdessystemet reformeras. Vidarebör en utvärdering av byggmomsengenomföras. Skatten på boendet måsteminskas, bl.a. genom lägretaxeringsvärden via en s.k.medianvärdesberäkning och genom attskattesatserna sänks 2005 och 2006.Förmögenhetsskatten bör sänkas genombl.a. slopad sambeskattning och genom attendast halva taxeringsunderlaget ska ingåi förmögenhetsbeskattningen.Miljöinvesteringar i fastigheter börinte, som , leda till högretaxeringsvärden och högrefastighetsskatt.·Motionärerna föreslår också att biståndethöjs ytterligare. De skattesänkningar somföreslås i motionen uppgår till nettodrygt 2006. Vidarepresenteras besparingar motsvarande 53miljarder kronor 2006 (exklusive räntor),genom bl.a. sänkt sjuk- och a-kasseersättning, höjd egenfinansiering ia-kassan, effektiviseringar inomarbetsmarknadsområdet samt genom ändradinkomstbeskattning, vilken minskarbehovet av kompenserande statsbidrag tillkommunerna. Enligt motionärerna börstaten inte äga företag. De föreslårdärför en utförsäljning av statligverksamhet på30 miljarder kronor 2004 respektive 50miljarder kronor under både 2005 och2006. Vidare anser motionärerna att ettbalanskrav för staten bör införasliknande det som finns för kommunerna.Sverige bör inte införa euron. Ett nejtill EMU ger oss tid och utrymme attdriva igenom de långsiktiga ekonomiskaförändringar som så väl behöver,enligt motionärerna.1.3.2 ställningstagandetill partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenI finansplanen skriver regeringen att högsysselsättning och låg arbetslöshet ärgrunden för välfärden. Med hög tillväxt,alltfler som jobbar och allt färre som ärarbetslösa stärks rättvisan ochvälfärden. Då ökar resurserna ochvälfärden kan steg för steg byggas ut.Finansutskottet delar regeringensbedömning och koncentrerar sig därmed idet följande på bedömningar av de olikaalternativens betydelse för att skapaförutsättningar för fortsatt förnyelseoch tillväxt.Utskottet börjar med att diskutera enav de viktigaste frågorna för Sverigesframtida utveckling - sjukskrivningarnaoch ohälsan i samhället.De senaste åren har sjukskrivningarnaoch utgifterna för sjukfrånvaron ökatdramatiskt. ()senaste statistik visar visserligen attdet totala antalet sjukskrivningsdagarminskat något iår, men att antalet långtidssjukskrivnafortsätter att öka. Särskilt stor ärandelen långtidssjukskrivna kvinnor ibåde offentlig och privat sektor. framhållit vid flera tillfällenär den ökade ohälsan och den högasjukfrånvaron i första hand ett mänskligtproblem, men den är även ett hot mot denekonomiska tillväxten och välfärden.Utvecklingen har medfört lidande för denenskilde, problem för arbetsgivarna ochleder till en hård belastning påsocialförsäkringssystemen. Om inteutvecklingen vänds kommer viktigavälfärdssatsningar att trängas undan.Detta slöseri med såväl mänskliga somekonomiska resurser måste brytas.I partimotionerna presenteras åtgärderför att hejda den stigande sjukfrånvaron.Av den anledningen vill utskottet anföraföljande.Halvering av sjukdagarna till 2008I höstas ställde sig bakom detav regeringen föreslagna målet om attantalet sjukdagar ska halveras fram till2008 samt att nya aktivitets- ochsjukersättningar ska minska. Utskottetkan, i likhet med de utredningar somgenomförts på området, konstatera attorsakerna till sjukfrånvaron är mångaoch komplexa. För att få ned sjuktalen,minska kostnaderna och nå det uppsattamålet krävs därför en mångfald åtgärderinom en rad olika områden.Hösten 2001 presenterade regeringendet s.k. 11-punktsprogrammet för attförbättra arbetsvillkoren och minskaohälsan i arbetslivet. Programmet följdesupp i vårpropositionen och enrad nya åtgärder presenterades ibudgetpropositionen , bl.a.tillfördes hälso- och sjukvårdenytterligare för att ökatillgängligheten inom vården samtidigtsom försäkringskassorna fick ytterligareresurstillskott för att klara den ökadearbetsbelastningen. Som en följd av 11-punktsprogrammet startades bl.a. olikaförsöksverksamheter för att öka hälsanbland de anställda i den offentligasektorn. Erfarenheterna från dessa försökutvärderas nu och sprids successivt tillandra delar av verksamheterna. Från ochmed blir det ocksåobligatoriskt att redovisa uppgifter omsjukfrånvaron i årsredovisningarna.Ytterligare insatserRegeringen går vidare med förslag omytterligare insatser. I mitten av mars2003 lämnade regeringen en propositiontill (prop. 2002/03:89) omförändringar inom sjukförsäkringen.