bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Även regeringen har givituttryck för denna uppfattning. Vad gällermotionsförslagen om att statlig mark skall kunnaanvändas för byggande av studentbostäder avserregeringen, som framgått i tidigare avsnitt, attundersöka möjligheterna att använda dettamarkinnehav i mer aktivt ibostadsproduktionen.Vidare har utskottet givetvis inget att erinra motde önskemål som framförs i några motioner om attöverläggningar om studenternas bostadssituationkommer till stånd. Utskottet har emellertid vidflera tidigare tillfällen understrukit att det intei första hand är kunskap om studenternasbostadssituation som fattas utan studentbostäder.Staten har genom den nya investeringsstimulansennyligen erbjudit förbättrade ekonomiskaförutsättningar för anordnande av sådana bostäder.Tidigare har även vissa förändringar i plan- ochbygglagstiftningen genomförts som direkt syftat tillatt underlätta byggande av studentbostäder. Ansvaretfaller nu framför allt på de berördabostadsföretagen och kommunerna att svara upp motdet behov som finns.Vad gäller frågan om vilka särskilda krav som kanställas på bostadstillgången i samband medtilldelningen av nya högskoleplatser vill utskotteterinra om att statsministern i förra åretsregeringsförklaring framhöll att utbyggnaden avhögskoleplatser skall kopplas till krav påkommunerna att tillhandahålla bostäder förstudenter. har givituttryck för en motsvarande uppfattning. Införandetav en sådan koppling ingår även i den 121-punktsöverenskommelse som träffadesmellan Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet. Några delade meningar i förhållandetill regeringen i den fråga som ligger till grundför motionsförslagen föreligger således inte. Deförordade tillkännagivandena i denna fråga kandärför undvaras. Det bör i sammanhanget påpekas attutbildningsutskottet bereder de motionsförslag frånårets allmänna motionstid som främst gäller hurbostadstillgången bör påverka fördelningen av nyaplatser till högskolorna.Sammantaget anser utskottet att önskemålen omkommunala insatser för studenternas bostadssituationunderstryker behovet av en aktiv kommunalbostadsförsörjningsplanering. Det bör i dettasammanhang erinras om att beslut om attinföra en lag om det kommunalabostadsförsörjningsansvaret syftade till attunderstryka det kommunala ansvaret för en godplanering med utgångspunkt i bostadsbehovet såvälför studenter som för övriga grupper.Regeringen har redovisat enliknande syn på behovet av åtgärder för flerstudentbostäder som den utskottet nu givit uttryckför. De motioner som behandlats i detta avsnitt gerdärför inte utskottet anledning att föreslå någottillkännagivande till regeringen. Med hänvisningtill det anförda avstyrks således motionerna2003/04:Bo210 (c), 2003/04:Bo226 (kd) yrkandena 2och 3, 2003/04:Bo247 (s), 2003/04:Bo253 (fp)yrkandena 7 och 8, 2003/04:Bo263 (c) yrkandena 12och 13, 2003/04:Kr232 (m) yrkande 8, 2003/04:Kr361(kd) yrkande 7, 2003/04:Ub385 (m) yrkandena 3-5 samt2003/04:Ub390 yrkandena 16 och 17.Bostadsbidragen på längre siktUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om bostadsbidragens utformning, jämförreservationerna 36 (m), 37 (fp), 38(kd) och 39 (v),- barns förmögenhet i bidragsunderlaget,jämför reservation 40 (m), 41 (fp) och 42(kd),- bostadsbidragen vid skilsmässa, jämförreservation 43 (m),- bostadsbidrag till studerande äldre än 28år, jämför reservation 44 (m),-- stipendier i den bidragsgrundande inkomsten.-InledningUtskottet har i anslutning till behandlingen avförslaget till statsbudget även tagitställning till vissa förslag som avser reglerna förbostadsbidragen . Det gäller bl.a.förslag (m) om att avveckla bostadsbidragen tillhushåll utan barn samt förslag (kd) om halvårsvisaavstämningar av bidragen och återinförande avgemensam inkomstgräns m.m. Gemensamt för förslagenär att ett genomförande av dem bedöms påverkaanslaget redan för . Därutöver hardet också förts fram motionsförslag om förändringari bostadsbidragen på , dvs. förslag sominte påverkar budgeten . Dessa förslagbehandlar utskottet i det följande.Bostadsbidragens utformningEnligt motion 2003/04:Bo230 (v) yrkande 1 börbostadsbidragens roll som ett instrument förbostadspolitiken förstärkas och målet att geekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig medgoda och tillräckligt rymliga bostäder preciseras.Vidare förordas i yrkande 2 att skalluttala att bostadsbidragen skall bibehållas och inteersättas med ett generellt familjepolitiskt stöd.Avslutningsvis föreslås dessutom i yrkande 3 attbostadsbidragen skall reformeras bl.a. genom att engodtrosparagraf införs, inkomstöverföring till annatår blir möjlig och låsta tillgångar ej ingår ibidragsunderlaget.I motion 2003/04:Bo249 (kd) yrkande 1 förordas attbostadsbidragen skall ses över i syfte att ge dem enfördelningspolitiskt bättre profil. Inte minstmissgynnas barnfamiljer av den utformning sombidragen har.Bostadsbidragen bör enligt partimotion2003/04:Bo253 (fp) yrkande 18 reformeras för attminska de marginaleffekter de ger upphov till.Reformen måste kombineras med ett ökatgenerellt stöd till grupper med särskilt storförsörjningsbörda.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsom bostadsbidragens utformning på villutskottet anföra följande.Den reform av bostadsbidragen som genomfördes 1997har lett till betydande förändringar för mångabidragstagare. Det är därför viktigt att följa hurbidragsgivningen utvecklas och hur bidragshushållenhar berörts av förändringarna. Utskottet ochriksdagen har också aktivt verkat för attbidragsgivningen följts upp i olika avseenden. Somen direkt följd av utskottets tidigare insatser harockså vissa ändringar gjorts i reglerna förbostadsbidragen. Det gäller bl.a. att en lägsta nivåför reduktion av boendekostnaden på grund avbostadsytan införts, att möjligheterna tilleftergift av återbetalningskrav vidgats och attvissa försäkringsersättningar till barn inte längreingår i bidragsunderlaget.En tydlig slutsats som kan dras av denhittillsvarande uppföljningen av bostadsbidragen äratt de fyller de uppsatta målen i så måtto attbidragen i första hand träffar ekonomiskt svagahushåll. Av redovisningen i budgetpropositionenframgår bl.a. att ensamföräldrarna i maj 2003utgjorde av bidragshushållen somde uppbar av det totalabidragsbeloppet. Förklaringen till detta är attensamstående i regel har lägre hushållsinkomster änsamboende. Med avseende på att det finns avsevärtfler ensamstående mammor än pappor utgörs alltså denstora gruppen bostadsbidragstagare av ensamståendemammor med barn.Det förhållandet att bostadsbidragen tillbetydande del går till hushåll med svag ekonomiinnebär inte med nödvändighet att bidragen i alladelar svarar mot de mål som satts upp. På samma sättsom bör bostadsbidragen därför fortlöpandeföljas upp och utvärderas. I enlighet med vadutskottet anfört ovan bör en utgångspunkt för dettaarbete vara att bostadsbidragen ävenfortsättningsvis skall svara mot detbostadspolitiska målet att ge ekonomiskt svagahushåll möjlighet att hålla sig med goda ochtillräckligt rymliga bostäder.Även om utskottet nu uttryckt uppfattningen attutvecklingen av bostadsbidragsgivningen måste följasmed största noggrannhet och att bidragensfunktionssätt fortlöpande måste ses över innebär detinte ett ställningstagande för den mer eller mindretotala omläggning av bidragen som förordas ipartimotion 2003/04:Bo253 (fp) yrkande 18 samtmotion 2003/04:Bo249 (kd) yrkande 1. Dessa motioneravstyrks sålunda. Vad utskottet avser är snarare enjustering av de ofullkomligheter som kan visa sig idagens system och en successiv anpassning av dettill den utveckling som skett sedan systemetinfördes.Utskottet har i detta betänkande liksom i tidigarebetänkanden betonat bostadsbidragens roll som ettbostadspolitiskt instrument. I dettaställningstagande ligger naturligtvis också attbostadsbidragen även fortsättningsvis skall syftatill att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet atthålla sig med goda och tillräckligt rymligabostäder. Det framstår mot den bakgrunden inte somnödvändigt att göra de ytterligare uttalanden med iprincip denna innebörd som föreslås i motion2003/04:Bo230 (v) yrkandena 1 och 2. Utskottet ärinte heller berett att nu ställa sig bakom deförslag till förändringar i bostadsbidragen som försfram i motionens yrkande 3. I den mån dessa förslaginte kan anses tillgodosedda genom den förändring iförlåtandeintervallet som utskottet ovan tillstyrkteller genom det beredningsarbete som inletts när detgäller förmögenhetsbegreppet ibostadsbidragsunderlaget m.m. avstyrks de avutskottet. När det gäller den beredning som pågårvill utskottet särskilt framhålla att den omfattarett av framlagt förslagavseende förmögenhetsbegreppet som i allt väsentligtöverensstämmer med det i motionen.Barns förmögenhet i bidragsunderlagetRiksdagen beslutade (prop. 2002/03:33,bet. BoU6) om ändrade regler för bostadsbidragen isyfte att förbättra situationen för de familjer medbarn som tillerkänns ersättningar med anledning avkroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom.Ändringarna innebär att sådana ersättningar inteskall påverka familjens förmögenhet vid beräkning avbostadsbidrag. De nya reglerna trädde i kraft den 1april 2003, och de tillämpas på bostadsbidrag somlämnats fr.o.m. den 1 januari 2001.I tre motioner föreslås att ytterligareförändringar skall göras i fråga om beräkningen avbostadsbidragsunderlaget med avseende på barnstillgångar.Enligt motion 2003/04:Bo205 (s) finns detanledning att göra ytterligare undantag i fråga omvad som skall ingå i förmögenhetsbegreppet vidberäkningen av bostadsbidraget. Det gäller bl.a.försäkringsersättning som utgått till följd av atten förälder avlidit och där ersättningen inte kandisponeras.Även i de båda motionerna 2003/04:Bo212 (kd) och2003/04:Bo249 (kd) yrkande 5 föreslås att låstatillgångar, t.ex. i form av försäkringsersättningarvid en förälders frånfälle, inte skall ingå ibidragsunderlaget. I den sistnämnda motionenförordas dessutom att företagares s.k.periodiseringsfonder liksom inkomster förhemmavarande barn understigande inte skallbeaktas vid bidragsberäkningen.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsbeträffande barns förmögenhet m.m. vid beräkningenav bostadsbidraget vill utskottet anföra följande.Som framgår av redovisningen ingår sedan den 1april inte ersättningar med anledning avkroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom ibostadsbidragsunderlaget. Redan i samband med attdetta förslag förelades aviserade dessutomregeringen att en samlad inventering avförmögenhetsbegreppet skulle göras och attregeringen avsåg återkomma till i dennafråga. En sådan inventering har också sammanställtsinom . Regeringen har därefteruppdragit åt () attanalysera och kartlägga om det finns skäl attytterligare undanta viss förmögenhet vid beräkningav bostads- och underhållsstöd. Verket har nyligentill regeringen redovisat resultatet av sin analys irapporten vid beräkning av bostads- ochunderhållsstöd. I rapporten föreslår RFV bl.a. attvissa tillgångar som tillfallit barn genom gåvaeller testamente skall undantas från förmögenhetenvid beräkning av bostadsbidrag. När en inskränkningfinns i vårdnadshavarens dispositionsrätt överbarnets egendom anser RFV att det är rimligt attsådan egendom undantas. Rapporten bereds nu iRegeringskansliet.Som framgår av redovisningen ovan har övervägandenmed den inriktning som förordas i motionerna nuinletts. Enligt utskottets mening bör resultatet avden pågående beredningen avvaktas. Motionerna2003/04:Bo205 (s), 2003/04:Bo212 (kd) och2003/04:Bo249 (kd) yrkande 5 avstyrks därför.Bostadsbidragen vid skilsmässaTill de föräldrar som inte bor tillsammans men hargemensam vårdnad utgår den bostadsanknutna delen avbostadsbidraget till båda föräldrarna. Den ickebostadsanknutna delen tillfaller dock endast denförälder hos vilken barnet är folkbokfört.Enligt motion 2003/04:Bo281 (s) bör reglerna förbostadsbidragen ändras så att villkoren blirlikvärdiga för båda föräldrarna vid skilsmässa -detta för att båda föräldrarna skall ges sammaförutsättningar att ta hand om sina barn.En skilsmässa innebär ofta stora ekonomiskapåfrestningar för båda föräldrarna. Inte minstbostadskostnaden kan i den situationen utgöra entung post i hushållsbudgeten. Det är också mot denbakgrunden som båda föräldrarna har rätt tillbostadsbidrag vid gemensam vårdnad av barn. Somredovisas i motionen utgår dock det s.k. särskildabidraget endast till den ena föräldern, dvs. tillden förälder hos vilken barnet är folkbokfört. Ävenom det finns skäl som talar för denna ordning, finnsdet också skäl som talar emot. I t.ex. de fall dengemensamma vårdnaden är delad så att barnet underåret bor lika hos båda sina föräldrar kandet hävdas att också förutsättningarna för att fåbostadsbidrag bör vara lika för dem båda. Samtidigtär det naturligtvis så att gemensam vårdnad långtifrån alltid innebär att barnet vistas lika lång tidhos båda föräldrarna. I de fall den ena föräldernendast umgås med sitt barn mera sporadiskt gör sigskälen för likabehandling i fråga om bostadsbidrageninte lika starkt gällande.Sammantaget kan det enligt utskottets meningfinnas anledning att överväga utformningen avreglerna för bostadsbidragen vid gemensam vårdnad avbarn. måste naturligtvis eventuellaåtgärder i denna del vägas mot andra angelägnainsatser när det gäller utformningen avbostadsbidragen. Enligt utskottets mening kan detmot den bakgrunden förutsättas att framtidaöverväganden avseende bostadsbidragen också kommeratt omfatta reglerna för bostadsbidrag vid gemensamvårdnad. Något formellt tillkännagivande i enlighetmed förslaget i motion 2003/04:Bo281 (s) kan därmedinte anses erforderligt.Bostadsbidrag till studerande äldre än 28 årFörutom till hushåll med barn kan bostadsbidrag utgåäven till hushåll utan barn. En förutsättning är attbidragstagaren fyllt 18 men inte 29 år.Studenter som börjar studera först efterdet att de slutat gymnasiet kan enligt motion2003/04:Bo289 (s) komma att diskrimineras iförhållande till andra studenter. Det beror på attde kan komma att mista rätten tillbostadsbidrag därför att de uppnår ålder.Förutsättningarna för att medge bostadsbidrag ocksåtill studerande bör därför undersökas.Utskottet har tidigare uttryckt uppfattningen attdet i och för sig kan finnas goda skäl för att gebostadsbidrag också till de studenter som är 29 åreller äldre. Enligt utskottets mening finns detsamtidigt skäl, inte minst samhällsekonomiska, somtalar emot. Utskottet är med hänvisning härtill intenu berett förorda en sådan regeländring. I den mån överväganden om ändradåldersgräns kommer till stånd bör de enligtutskottets mening inte heller begränsas till attendast omfatta dem som studerar.Stipendier i den bidragsgrundande inkomstenI motion 2003/04:Kr254 (m) yrkande 12 föreslås attkonstnärsstipendier skall räknas in i denbidragsgrundande inkomsten.Med anslutning till sina tidigareställningstaganden till motsvarande förslag (senasti bet. 2002/03:BoU1 s. 64) vill utskottet anföraföljande.Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomstenär grundregeln att den utgörs av summan av deskattepliktiga inkomsterna av tjänst,näringsverksamhet och kapital. Dessa inkomster, sombestäms enligt skattelagstiftningens regler,justeras sedan med vissa tillägg och avdrag somanges i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligtbestämmelserna i 4 § skall sålunda skattefriastipendier ingå i denbidragsgrundande inkomsten.Som framgår av redovisningen ovan innebär redandagens regler att motionsförslaget till betydandedelar är tillgodosett. Utskottet är med hänvisninghärtill inte berett att ställa sig bakom förslaget imotion 2003/04:Kr254 (m) yrkande 12, varför detavstyrks.Övriga frågorBostadsutskottet tar i detta avsnitt upp vissamotionsförslag om verksamheten vid Lantmäterietrespektive länsstyrelserna.Digital SverigekartaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om endigital Sverigekarta.En ökad satsning på den digitala Sverigekartan ochpå geografisk informationsteknik förordas i motion2003/04:Bo265 (kd, fp, c). Enligt förslaget börresurser säkerställas för ytterligare investeringari databaser, nytt geodetiskt referenssystem samtdigitalisering av lantmäteriarkiv och historiskakartor. måste arbetet med att uppgraderaden digitala Sverigekartan påskyndas.Av den redovisning som regeringen lämnar ibudgetpropositionen framgår att det intensivaarbetet med att digitalisera den geografiskainformationen kommer att vara genomförd för helaSverige . Förutsättningarna för att ocksåpresentera den tillgängliga informationen i digitalform har därmed också förbättrats jämfört medtidigare. I denna del får därmed motionen redananses vara tillgodosedd. Även om arbetet inomlantmäteriet nu kommer att inriktas på förvaltning,ajourhållning och tillhandahållande av geografiskinformation och fastighetsinformation innebär detinte att utvecklingsarbetet helt avstannar. Trotsatt satsningarna främstkommer att vara av förvaltnings- ochutvecklingskaraktär torde det finnas ett utrymmeockså för nya insatser av olika slag. Utskottet ärdock inte berett att på de i motionen angivnagrunderna förorda vilken inriktning dessa satsningarbör ges. Med den breda inriktning sommotionsförslaget har förefaller det dessutom intemöjligt att det kan genomföras utan att ytterligaremedel tillförs verksamheten. Något sådant förslaghar dock inte förelagts riksdagen.Utskottets avstyrker med hänvisning till det nuanförda motion 2003/04:Bo265 (kd, fp, c).Nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelsernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omnyckeltal för verksamheten vidlänsstyrelserna. Jämför reservation 45 (m,kd, c).Enligt motion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 16 börnyckeltal utvecklas så att det går att mätaeffektiviteten mellan de olika länsstyrelserna,liksom mellan olika verksamheter inomlänsstyrelserna.Utskottet har ovan lämnat vissa principiellasynpunkter när det gäller utformningen av mål- ochresultatredovisningen i budgetpropositionen. I dettasammanhang ger utskottet också uttryck föruppfattningen att redovisningen av resultat medhjälp av resultatindikatorer bör ses som ett viktigtinstrument i detta arbete. Även för bedömningen avverksamheter som bedrivs av myndigheter kan givetvisanvändningen av resultatindikatorer eller s.k.nyckeltal ha stor betydelse. Det kan exempelvisgälla att redovisa arbetsbelastningen inom olikaverksamhetsområden eller resursförbrukningen för enviss typ av ärende. Användningen av nyckeltal måstegivetvis även kompletteras med andra former avredovisningar av pågående verksamhet och uppnåddaresultat.De mer allmänt uttryckta krav som utskottetredovisat när det gäller bedömningen avmåluppfyllelsen av de bostadspolitiska målen kansåledes anses omfatta verksamheten vid landetslänsstyrelser. En god resultatredovisning är bl.a.en förutsättning för en rättvisanderesurstilldelning till länsstyrelserna. Det finnsmot den bakgrunden anledning att ytterligareutveckla olika analysinstrument. Redan nu genomförsockså ett arbete med denna inriktning. Ibudgetpropositionen uttalar dessutom regeringen attden vill att de jämförelser som görs med bl.a.nyckeltal vidareutvecklas. Som en del i dettautvecklingsarbete har regeringen i regleringsbrevetför 2003 givit länsstyrelserna i uppdrag att tillregeringen återrapportera statistiska uppgifter förverksamheten . Redovisningen skall skeenligt en för ändamålet särskilt framtagen mall.Enligt vad utskottet erfarit är det regeringensavsikt att denna standardiserade redovisningfortsättningsvis skall göras . Det innebäratt ett grundmaterial för att arbeta fram bl.a.olika nyckeltal kommer att föreligga.Som framgår av redovisningen görs det insatser somsyftar till att utveckla redovisningskrav som bl.a.möjliggör framtagandet av nyckeltal och andra förverksamheten vid länsstyrelserna viktigaindikatorer. Utskottet ser positivt på detta arbete,som även ligger väl i linje med vad som förordas imotion 2003/04:Bo283 (m) yrkande 16. Etttillkännagivande i frågan kan därför undvaras,varför motionen avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Mål- och resultatredovisningen ibudgetpropositionen (punkt 2) (m, fp, kd, c)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad bostadsutskottet anfört i avsnittet om mål- ochresultatredovisningen i budgetpropositionen.StällningstagandeVi står bakom de synpunkter och överväganden sombostadsutskottet framför i avsnittet om mål- ochresultatredovisningen i budgetpropositionen. anför bör den resultatinformation somlämnas i budgetpropositionen i flera avseenden kunnautvecklas för att bättre kunna tjäna som berednings-och beslutsunderlag i den politiska processen.Mot denna bakgrund anser vi att det är av storvikt att regeringen också tydligt uppmärksammas pådessa synpunkter. Vi föreslår därför att de avutskottet redovisade övervägandena bör föranleda etttillkännagivande från till regeringen.2. Komplettering av målet för bostadspolitiken(punkt 3) (m, kd)av (), de (), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo297 yrkande 7 i dennadel.StällningstagandeMed den formulering som det bostadspolitiska måletnu har fokuserar det direkt på de boende, ochförbiser dem som bygger och förvaltar bostäderna.Det är enligt vår mening inte rimligt eftersomstatens möjligheter att påverka situationen för demsom har en bostad och dem som står utan bostad tillstörsta delen går genom just bostadsmarknadensaktörer. Det låga bostadsbyggandet och de hot somhyresrätten står inför gör att dessa frågor måsteges en framträdande roll i de bostadspolitiskasträvandena. För att betona frågornas vikt bör detbostadspolitiska målet kompletteras. Till målet bördärför fogas en formulering som på ett tydligt sätttar fasta på byggandet och ägandet avbostadsfastigheter. I enlighet med förslaget imotion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 7 i denna del bördärför till målet fogas följande.Bostadspolitiken skall skapa goda och långsiktigtförutsägbara villkor för byggande och ägande avfastigheter i alla olika upplåtelseformer.Den nu förordade kompletteringen av detbostadspolitiska målet leder naturligtvis inte i sigtill att dagens missförhållanden rättas till. Fördetta fordras en helt annan bostadspolitik än densom bedrivs. Till utformningen ochinriktningen av denna politik återkommer vi därför idet följande.3. Mål för bostadsbyggandet (punkt 4,motiveringen) (m, fp)av de (), NinaLundström (fp), (), LarsTysklind (fp) och ().StällningstagandeDet finns enligt vår mening flera skäl som talar föratt kvantitativa mål för bostadsbyggandet inte börsättas upp. Det främsta skälet är attbostadspolitiken inte primärt skall syfta till attproducera ett bestämt antal bostäder. I stället ärdet människornas behov och önskemål som skall varavägledande för vad som skall byggas. Vad som fordrasi detta fall är alltså inte mål uttryckta i bestämdatal utan en bostadspolitik som ger förutsättningarför den enskilde att kunna välja den bostad somsvarar mot hans eller hennes önskemål. Detförutsätter en öppen och fungerande marknad utandagens inslag av snedvridande subventioner,detaljregleringar och politisk klåfingrighet. Enytterligare förutsättning är att nödvändigasamhällsinsatser präglas av stabilitet ochlångsiktighet.