bet · GR01BOU1 · 2003-11-20 00:00:00 — Enföljd av detta är att frågan måste ägnas storuppmärksamhet i såväl den fysiska planeringen som ikommunernas arbete medbostadsförsörjningsplaneringen i övrigt. Ettnaturligt inslag i detta arbete är att slå vakt omen blandning av upplåtelseformer. Det gällerexempelvis att behålla ett utbud av hyresbostädermed rimliga boendekostnader i områden som annarsriskerar att snabbt få ett ensidigtbefolkningsunderlag.En absolut förutsättning för ett framgångsriktintegrationsarbete är ett ökat lokalt inflytande.Det är bara genom delaktighet och medbestämmande somsegregationen kan brytas. Detta är också en avutgångspunkterna i arbete medatt förverkliga den nationella storstadspolitikensmål. Delegationen har bl.a. haft till uppgift attgenom lokala utvecklingsavtal verka för enlångsiktigt hållbar tillväxt och bryta segregationeni utsatta områden. Utmärkande för insatserna harvarit att de skett i dialog med boende och andraverksamma i dessa områden. Även om delvis nyaförutsättningar gäller för Storstadsdelegationensarbete efter 2003 är utgångspunkten fortsatt lokalmedverkan och inflytande. Avsikten är attstorstadspolitiken skall gå in i en nyfas. Det innebär bl.a. att en storstadspolitisktillväxtdimension skall utvecklas och att arbetetmot segregation skall övergå från finansiering medsärskilda medel till att ingå i de ordinariestrukturerna. Målet är att som desärskilda medlen till de lokala utvecklingsavtalenupphör så skall bekämpandet av segregationenvidareutvecklas. Detta skall ske genom ett merstrategiskt inriktat lokalt utvecklingsarbete och enfördjupad samverkan mellan kommunerna, staten,näringslivet och de boende.Sammanfattningsvis ser bostadsutskottet inte skälatt rikta några invändningar mot de relativt allmäntformulerade synpunkter på vikten av att verka förboendeintegration som förs fram i de aktuellamotionerna. Flera av förslagen är dessutom i likahög grad inriktade mot bostadspolitiken som sådan,förslag som utskottet tagit ställning till ovan. Etttillkännagivande till regeringen kan med dennautgångspunkt inte anses tjäna något reellt syfte.Det torde stå utom allt tvivel att även regeringenomfattar åsikten att segregationen i boendet måstemotverkas med bostadspolitiska och andratillgängliga medel. Partimotion 2003/04:Sf326 (fp)yrkandena 28 och 29 samt motionerna 2003/04:Bo261(kd) yrkande 1, 2003/04:Bo263 (c) yrkande 22,2003/04:Sf325 (m) yrkande 24 samt 2003/04:Sf402 (kd) yrkande22 avstyrks sålunda.De bostadspolitiska frågornas behandling iregeringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om debostadspolitiska frågornas behandling iregeringen.Boendefrågorna har enligt motion 2003/04:Bo208 (kd)alltid aktualitet, och de kommer också att kräva ettstörre utrymme . kommerframtidens planering att innebära krav på en merblandad och ekologiskt inriktad bebyggelse. Strävanmåste vara att gå från det funktionsuppdelade tilldet socialt och funktionellt integrerade samhället.Sammantaget innebär detta att det bör finnas en fördessa frågor ansvarig minister, som till sittförfogande har ett framtidsinriktat planerings- ochbostadsdepartement.Frågan om handläggningen av de bostadspolitiskafrågorna i regeringen har behandlats av riksdagenvid flera tidigare tillfällen. Som grund för sittsenaste ställningstagande anförde utskottet bl.a.följande.Bostadsutskottet har (senast ibet. 2001/02:BoU1 s. 35) haft att ta ställningtill motionsförslag om att inrätta ettbostadsdepartement eller att det skall tillsättasen minister med särskilt ansvar för debostadspolitiska frågorna. har vid några tillfällenbehandlat förslag av motsvarande innebörd.Förslagen har avstyrkts med hänvisning till attdet enligt regeringsformen är statsministern somtillsätter övriga statsråd och regeringen somfördelar ärenden mellan departementen.Konstitutionsutskottet har dessutom betonat attriksdagen borde vara ytterst återhållsam med attuttala sig eller på annat sätt söka påverkaregeringen i fråga om hur den skall organiserasitt arbete. har i sinaöverväganden betonat vikten av attbostadsfrågorna ges en sammanhållen behandling iregeringsarbetet.Utskottet har också redovisat att biträdandefinansministern förutom sittansvar för bostadsfinansiering m.m. också haransvar för lagstiftningsärenden som gäller hyra,förvärv och förvaltning av hyresfastigheter m.m.och bostadsrätt. Även ärenden som avserbostadssociala frågor och äldreboende tillhörsedan dess den biträdande finansministernsansvarsområde.Sammantaget innebär det nu anförda att fleraför bostadspolitiken viktiga frågor nu förtssamman till ett ansvarigt statsråd. Även om någonbostadsminister till namnet inte har utnämntsfinns det därmed ett statsråd med ett vidgatbostadspolitiskt ansvar som till gagnet i mångtoch mycket motsvarar en sådan minister.Vad som i motionen anförts har inte givit utskottetanledning att frångå sina tidigareställningstaganden. Något tillkännagivande ienlighet med förslaget i motion 2003/04:Bo208 (kd)bör därför inte komma i fråga.Konkurrensen i bostadsbyggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå förslagen om konkurrenseni bostadsbyggandet. Jämför reservation 11 (m,fp, kd, c).Förslag som avser insatser av olika slag för attstärka konkurrensen på byggmarknaden i allmänhet ochi bostadsbyggandet i synnerhet förs fram i sexmotioner.En ökad konkurrens på byggmarknaden med fler såvälinhemska som utländska aktörer är enligt partimotion2003/04:Bo253 (fp) yrkande 2 en förutsättning förlägre kostnader. Det fordrar bl.a. att många av deregleringar som finns tas bort. Samtidigtmåste innovationer stimuleras och arbetet medharmonisering av byggprodukter inom EUintensifieras. Som ett led i detta arbete måsteKonkurrensverket få bättre resurser till övervakninginom byggsektorn och ett direkt uppdrag att verkaför fler utländska aktörer på den svenskabyggmarknaden - yrkandena 10 och 11.Enligt motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 11 måsteen rad åtgärder vidtas för att främja konkurrensenpå den svenska byggmarknaden. Exempel på insatsersom nu måste till är att ge enstarkare ställning, att se över kommunallagen föratt precisera vad som är tillåten respektiveotillåten verksamhet och att skärpakonkurrensneutraliteten vid offentlig prissättning.Dagens bostadspolitik tillsammans med en högbeskattning gör det enligt motion 2003/04:Bo263 (c)yrkande 6 nödvändigt att se över hur boende- ochbyggkostnaderna kan sänkas. Ett led i detta arbeteär att förbättra konkurrensövervakningen på områdetgenom att uppgiften att följa uppByggkostnadsdelegationens arbete överflyttas frånBoverket till bör enligt motion 2003/04:Bo297(kd) yrkande 16 få en tydligare uppgift att övervakabyggkonkurrensen. Verket bör därför tillföras ökaderesurser. Det kan ske genom att Byggkostnadsforumvid avvecklas och att medlen för dennaverksamhet i stället tillförs . Ettmotsvarande förslag förs dessutom fram i motion2003/04:Bo226 (kd) yrkande 7.Det arbete som inletts för att få nedbyggkostnaderna måste enligt motion 2003/04:Bo242(s) yrkande 1 fortsätta, så att konkurrensen ökaroch priserna därmed sänks. Även om arbetet hittillsinte lett till några avgörande förbättringar är detviktigt att visa uthållighet. En annan möjlighet attsänka produktionskostnaderna kan enligt motionensyrkande 2 vara att arbeta fram ett standardiserattyphus, en s.k. Sverigebostad.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsbeträffande konkurrensen i bostadsbyggandet villutskottet anföra följande.Det finns många belägg för att konkurrenseni byggsektorn är bristfällig. Inte minstByggkommissionens arbete har visat på detta. Somredovisas i budgetpropositionen framträder ikommissionens betänkande Skärpning gubbar (SOU2002:115) en bild av en byggsektor med ett svagtkonkurrenstryck - detta som en följd av enbranschstruktur med hög koncentration, vertikalintegration och starka inslag av korsvist ägande ikombination med problem som svag importkonkurrensoch inträdesbarriärer till marknaden. ger det symtom i form av högapriser, svårigheter att påverka utbudet, lågproduktivitet, dålig kvalitet och svagtomvandlingstryck.Utskottet delar mot den nu beskrivna bakgrundenden oro för konkurrensen på byggmarknaden sommotionerna ger uttryck för. Det finns därför allanledning att på olika sätt försöka begränsabyggkostnaderna och därmed också boendekostnaderna.Utvecklingen av byggkostnaderna är utan tvekan en avde viktigaste bostadspolitiska frågorna. Enbegränsning av byggkostnaderna är av avgörandebetydelse för att åstadkomma ett nytillskott avbostäder med rimliga boendekostnader. Det är ocksåav detta skäl som regeringen har tagit ett flertalinitiativ för att söka påverka byggmarknaden i dennariktning. Den tidigare verksammaByggkostnadsdelegationens arbete var ett led i dessasträvanden. Även det Byggkostnadsforum som inrättatsvid har i uppdrag att främja ettutvecklingsarbete för kostnadseffektivaproduktionsprocesser. Det arbete somByggkommissionen nu slutfört har också det syftattill att finna vägar att främja konkurrensen ochmotverka konkurrensbegränsande beteende, användandeav svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg-och anläggningssektorn. De förslag som kommissionenlagt fram i det ovan nämnda utredningsbetänkandetbereds nu i Regeringskansliet.För att nå målet att pressa byggkostnaderna måsteen rad olika åtgärder vidtas. Enligt utskottetsmening är det därför fel att ställa olika statligainsatser och verksamheter med syfte att begränsabyggkostnaderna mot varandra. Det bör snarare sessom att verksamheten vid de olika myndigheterna föratt stärka byggkonkurrensen och begränsabyggkostnaderna kompletterar varandra. När detgäller förslagen i de aktuella motionerna bör detvidare understrykas att byggområdet redan är ettprioriterat område för . Myndighetenhar också genomfört ett flertal utredningar ochgranskningar som riktats mot byggsektorn både i formav regeringsuppdrag och på eget initiativ.Konkurrensverket har också som en central uppgiftatt tillämpa konkurrenslagen och följa lagensefterlevnad. När det gäller verksamheten vidByggkostnadsforum vill utskottet erinra om att denskall utvärderas under 2004.Som framgår av utskottets kortfattade redovisningovan har redan en rad åtgärder vidtagits i syfte attpå olika sätt stärka konkurrensen på byggmarknaden.Även om det alltid kan hävdas att åtgärderna urnågon aspekt är otillräckliga ger inte de nubehandlade motionerna underlag för utskottet att nuförorda ytterligare insatser på området. Det innebärdock inte att utskottet på något sätt utesluter attnya eller till sin inriktning förändrade insatserkan behöva vidtas framöver. är det rimligtatt krav också ställs på att de inom byggsektornverksamma agerar för en stärkt och mer öppenkonkurrens. Inte minst det uppmärksammade fallet medotillbörligt samarbete inom asfalt- ochanläggningsbranschen pekar på behovet av detta.Utskottet vill avslutningsvis erinra om attregeringen i budgetpropositionen uttalar att det ären prioriterad inriktning i bostadspolitiken attverka för en effektiv byggsektor som verkar på enbyggmarknad i konkurrens. Det kan därför förutsättasatt regeringen fortsatt kommer att ha sinuppmärksamhet riktad på dessa frågor och attytterligare åtgärder kommer att vidtas om så visarsig nödvändigt. En viktig del i detta arbete ärnaturligtvis den redan pågående beredningen avByggkommissionens förslag. När sedan resultatet avden aviserade utvärderingen avByggkostnadsforums verksamhet föreligger finnsytterligare underlag för det fortsatta agerandet.Med hänvisning till det nu anförda avstyrkerutskottet partimotion 2003/04:Bo253 (fp) yrkandena2, 10 och 11 samt motionerna 2003/04:Bo226 (kd)yrkande 7, 2003/04:Bo242 (s), 2003/04:Bo257 (m)yrkande 11, 2003/04: Bo263 (c) yrkande 6 och2003/04:Bo297 (kd) yrkande 16.Byggande på statlig mark m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- statlig mark för bostadsbyggande, jämförreservation 12 (fp, c),-- byggande på gamla flygplats.-Statlig mark för bostadsbyggandeEn del av den mark som är i statlig ägo börenligt partimotion 2003/04:Bo253 (fp) kunna användasför bostadsbyggande. Vid all upplåtelse av statligmark måste dock konkurrensförhållandena beaktas, såatt försäljningen inte på något sätt snedvriderkonkurrensen. Enligt motionens yrkande 5 börKonkurrensverket därför få i uppdrag se över hurförvaltning och försäljning av statlig mark harpåverkat prisutvecklingen. bör riksdagenenligt yrkande 6 för regeringen tillkännage viktenav att försäljning av statlig mark inte snedvriderkonkurrensen.Som en del i strävandena att öka tillgången påmark för bostadsbyggande bör enligt motion2003/04:Bo263 (c) yrkande 27 en översyn göras av attstatens användning och tillhandahållande av marksker på ett effektivt sätt.Användningen av statlig mark kan även enligtutskottets mening vara ett sätt att få till ståndett erforderligt bostadsbyggande. Flera åtgärder harockså mot denna bakgrund vidtagits för att se överdet statliga markinnehavet. Redan i den propositionom vissa bostadsförsörjningsfrågor som regeringenlade fram (prop. 2000/01:26) redovisaderegeringen resultatet av en inventering av statligmark i , ägd av statliga bolag ochmyndigheter, som skulle kunna göras tillgänglig förbostadsbebyggelse. Denna inventering visade bl.a.att ägde mark på sydöstra i södra i samt att SJinnehade markområden i , , Väsbyoch kommuner. Ett viktigt första steg motatt kunna ställa statlig mark till förfogande förbostadsbyggande har därmed tagits. I åretsbudgetproposition uttalar regeringen också attförutsättningarna för att mer aktivt använda destatliga markinnehaven i förbostadsproduktion bör undersökas. Det är utskottetsuppfattning att detta andra steg bör kunna leda tillatt mark blir tillgänglig för bostadsbyggande.Huruvida denna mark sedan också kommer att användasför bostadsbyggande är emellertid i första hand enfråga för berörda kommuner. Även om staten ärmarkägare är det inte avsikten att staten skallträda in i kommunens ställe när det gäller ansvaretför bostadsförsörjningen. I den mån det finns ettkommunalt behov och intresse av att använda denaktuella marken för bostadsbebyggelse torde dennafråga därför i första hand få aktualiseras ikontakter mellan markägaren staten och kommunen.Utskottet är mot den nu beskrivna bakgrunden inteberett att förorda ytterligare insatser när detgäller statlig mark för bostadsbyggande. I den månmotionerna 2003/04:Bo253 (fp) yrkandena 5 och 6 samt2003/04:Bo263 (c) yrkande 27 inte kan ansestillgodosedda redan genom vidtagna åtgärder avstyrksde av utskottet.Byggande på gamla flygplatsDe planer som regeringen givit uttryck för när detgäller att uppföra ett större bostadsområde på F18:s gamla flottiljområde i , Botkyrkakommun bör enligt motion 2003/04:T470 (fp) yrkande 4stoppas. Tillkomsten av bostäder bör inte bestämmasuppifrån av staten, utan beslutas på lokal kommunalnivå. Det finns inte heller något intresse föratt bygga ett område av den omfattning somursprungligen avsetts.Utskottet har vid sin tidigare behandling avmotsvarande förslag uttalat att en absolutförutsättning för att den aktuella bebyggelsen skallkomma till stånd är att det finns ett kommunaltintresse av att området tas i anspråk förbostadsbyggande. Även om det är fråga om statligmark måste självfallet det avgörande inflytandetligga hos kommunen. Utskottet vill här erinra om denstarka ställning som kommunen har genom plan- ochbygglagstiftningen när det gäller att styratillkomsten och utformningen m.m. av ny bebyggelse.Utskottets ställningstagande i denna del står fast.Det kan mot den bakgrunden inte anses lämpligt attriksdagen med ett uttalande söker ingripa i denna igrunden kommunala fråga. Motion 2003/04:T470 (fp)yrkande 4 avstyrks därför.Övriga frågor avseende bostadsbyggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om bostadsförsörjningsprogram för Stockholmoch , jämför reservation 13 (m,fp, kd, c) infrastrukturinvesteringar för ett ökatbostadsbyggande, jämför reservation 14 (m,fp, kd,c),- styrningen av medel för marksanering tillbostadsbyggande, jämför reservation 15 (v, c)och särskilt yttrande 5 (kd).-Bostadsförsörjningsprogram för ochMälardalenI motion 2003/04:N325 (kd) yrkande 5 förordas ettsamlat bostadsförsörjningsprogram för ochMälardalen. Enligt motionen utgör bristen påbostäder det allvarligaste hindret mot tillväxt iregionen. och berörda länsstyrelser bördärför få i uppdrag att ta fram förslag till ettökat bostadsbyggande i . Uppdraget börockså ge utrymme för att lämna förslag om åtgärderför ökad konkurrens på bostadsmarknaden.Det torde vara obestritt att den bristandetillgången på bostäder i och Mälardalenutgör ett problem. Inte minst utskottet har vidflera tillfällen givit uttryck för detta. Ävenregeringen har uppmärksammat problemet och mot denbakgrunden vidtagit åtgärder av olika slag. Som ettled i strävandena att höja den alltför låga nivån påbostadsbyggandet i har sålundalandshövdingen i haft regeringensuppdrag att överlägga med kommunerna m.fl. i länetom möjliga åtgärder för att skapa förutsättningarför ett ökat bostadsbyggande. Resultatet harredovisats i rapporten för bostadsbristen -Trafikinfrastruktur öppnar för 56 000 nya bostäder iStockholms län. Utöver att rapporten aktualiserarfrågan om bristande konkurrens i byggsektorn pekarden på behov av bidrag till sanering av förorenadmark, kapitalförsörjning och regler för buller samtinte minst trafiklösningarnas betydelse förbostadsfrågorna. Som redovisas i budgetpropositionen(utg.omr. 18 s. 21) bereds förslagen för närvarandei Regeringskansliet.I en situation där beredningen pågår av en radförslag som syftar till ett ökat bostadsbyggandeframstår det enligt utskottets mening inte somlämpligt att göra ett tillkännagivande frånriksdagen. Resultatet av de pågående övervägandenabör avvaktas. När det gäller frågan om att upprättasärskilda bostadsförsörjningsprogram för regionenvill utskottet peka på de planeringskrav som följerav lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvar. Enligt 1 § skall sålundavarje kommun planera bostadsförsörjningen i syfteatt skapa förutsättningar för alla i kommunen attleva i goda bostäder och för att främja attändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningenförbereds och genomförs. Om det behövs skallkommunen dessutom samråda med andra kommuner somberörs av planeringen.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda förslagen i motion 2003/04:N325 (kd) yrkande5.Infrastrukturinvesteringar för ett ökatbostadsbyggandeI motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 8 betonas behovetav infrastrukturella investeringar för attmöjliggöra bostadsbyggande. Enligt motionen skulleför landets tillväxtområden ett utökat trafiknät ochinvesteringar i infrastrukturen leda till att flerbyggare vågar satsa på nya byggprojekt. I t.ex.Stockholmsregionen är det nödvändigt att satsa påpendeltågsstationer, busslinjer och tillfartslederför att bostäder skall kunna byggas.Även i motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 25 i dennadel betonas vikten av infrastrukturinvesteringar.Det sker bl.a. med hänvisning till behovet av attminska trycket på bostadsmarknaderna i framför allttillväxtregionerna. skapar godakommunikationer en väldigt hög utvecklingspotential.för boende i tätortsnära landsbygd.Utskottet delar motionärernas uppfattning om attett ökat bostadsbyggande i våra tillväxtområdenförutsätter satsningar på infrastrukturen. Den ovani korthet redovisade rapporten förbostadsbristen - Trafikinfrastruktur öppnar för 56000 nya bostäder i visar också redani valet av titel på trafiklösningarnas betydelse förbostadsfrågorna. Behovet av att genominfrastrukturinvesteringar ge förutsättningar förett ökat bostadsbyggande får sålunda anses väldokumenterat. Det framstår mot den bakgrunden intesom nödvändigt att nu göra ett allmänt uttalande avdenna innebörd. Enligt utskottets mening börpågående beredningsarbete avvaktas. Motionerna2003/04:Bo257 (m) yrkande 8 samt 2003/04:Bo263 (c)yrkande 25 i denna del avstyrks sålunda.Styrningen av medel för marksanering tillbostadsbyggandeI budgetpropositionen under utgiftsområde 20 finnsuppfört anslaget 34:4 Sanering och återställning avförorenade områden. Medlen på anslaget disponeras avNaturvårdsverket, som får använda dem för attåtgärda ur risksynpunkt särskilt angelägnasaneringsobjekt samt till eventuella akutasaneringsinsatser. Avgörande för användningen ärsålunda den risk ett område utgör ur miljösynpunkt.För att öka bostadsbyggandet bör enligtmotion 2003/04:Bo235 (v) yrkande 4 få möjlighet attpåverka hur medlen för marksanering används. Det kanenligt förslaget ske antingen genom att verketdisponerar ett eget anslag eller genom samråd medNaturvårdsverket vid fördelningen av medel från detnuvarande anslaget.Det finns även enligt utskottets mening anledningatt genom insatser av olika karaktär och omfattningundanröja de hinder för ett ökat bostadsbyggande somkan finnas på vissa orter. Sådana insatser måstedock alltid vägas mot andra mål församhällsutvecklingen. Som framgår av den kortfattaderedovisningen ovan disponeras anslaget tillmarksanering för att åtgärda ur risksynpunktsärskilt angelägna saneringsobjekt samt tilleventuella akuta saneringsinsatser. Anslaget ärsålunda primärt avsett att svara mot viktigamiljöskyddsmål. Utskottet vill mot den bakgrundenerinra om att även det bostadspolitiska måletinnebär att en ekologiskt hållbar utveckling skallvara grund för verksamheten också vid planering ochbyggande. Det framstår enligt utskottets meningdärför inte som lämpligt att ett i och för sigangeläget mål om ett ökat bostadsbyggande sätts föremålet om en ekologiskt hållbar utveckling. Avgörandeför användningen av medlen för marksanering börsålunda även fortsättningsvis vara den risk ettområde utgör ur miljösynpunkt. Motion 2003/04:Bo235(v) yrkande 4 avstyrks med hänvisning härtill.Tomma bostäder m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om tommabostäder m.m.Jämför reservation 16 (m).Bostadsutskottet har ovan i avsnittet om anslagsfördelningeninom utgiftsområde 18 behandlat förslag om verksamhet och det statliga stödettill omstrukturering av kommunala bostadsföretag,dvs. åtgärder som till stor del rör bostadsbeståndmed många tomma bostäder. I detta avsnitt tarutskottet upp två motionsförslag som gäller tommabostäder och offentliga fastighetsföretag som intehar någon direkt anknytning till budgetfrågorna.I motion 2003/04:Bo209 (m) föreslås att riksdageni ett tillkännagivande till regeringen bör framhållamöjligheten att i stället för att riva hyreshusöverväga att omvandla dessa till fängelser.Motionären vänder sig mot att funktionsdugligafastigheter rivs som det råder bristpå fängelseplatser.Även motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 22 medförslag om ett tillkännagivande om offentligafastighetsföretag tar sin utgångspunkt i de problemsom uppstår i kommuner med tomma hyreslägenheter. Dekostnader som dessa kommuner drabbas av i det egnabostadsbeståndet anses gå ut över kommunalakärnverksamheter som vård, skola och omsorg.Motionärerna anför vidare att kommuner som bedrivernäringsverksamhet riskerar att tränga ut privatföretagsamhet. Enligt motionen bör staten förhållasig opartisk till om bostadsföretag drivs i privateller offentlig regi.Bostadsutskottet kan inte se att det föreliggernågra principiella hinder för en sådan lösning somförespråkas i motion 2003/04:Bo209 (m) om dettaskulle vara en åtgärd som bedöms vara lämplig bådeav den berörda kommunen och fastighetsägaren och avden statliga huvudmannen för fängelseverksamheten.Utskottet tillåter sig emellertid att hysa tvivel omatt idén är praktiskt genomförbar. En radinvändningar av både ekonomisk, byggnadsteknisk ochsäkerhetsmässig karaktär torde göra sig gällande.Utskottet anser emellertid att det bör överlåtastill de berörda parterna att göra dessa övervägandenom den föreslagna åtgärden aktualiseras i sambandmed en obeståndshantering eller i annat sammanhang.Motionen avstyrks således.Det i motion 2003/04:Bo257 (m) anförda omoffentliga bostadsföretag ger inte utskottetanledning till några närmare överväganden i dettasammanhang.