bet · GQ01UBU16 · 2003-05-13 00:00:00 — Mat är viktigt och det är oroandeatt många barn och ungdomar äter dåligt i dag.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att yrkandena bör avslås avriksdagen.Frågan om elevers skyldighet att närvara tas uppav som påpekar att det intefinns någon direkt uttalad bestämmelse om eleversnärvaroskyldighet. Av vissa bestämmelser kan sägasindirekt framgå att eleverna har skyldighet attnärvara ifall de inte är sjuka eller blivitbeviljade ledighet. uppfattningär att i och med att eleverna börjat gymnasieskolanhar de förbundit sig att delta i all verksamhet somutbildningen innebär och att detta eventuellt börtydliggöras i förordningen. Skollagskommitténföreslår att det i skollagen föreskrivs enskyldighet för skolan att informera en elevsföräldrar om en elev är frånvarande i sådanutsträckning att det kan påverka rätten tillstudiehjälp. Denna skyldighet skall gälla även omeleven är myndig, enligt kommittén.Utskottet anser att regeringens beredning avförslagen bör avvaktas men vill peka påskolans möjlighet att erbjuda en miljö för lärandesom upplevs som positiv och stimulerande för eleven.Därigenom kan också elevens engagemang i studiernaöka.När det gäller frågan om rektors roll konstaterarutskottet att frågan är uppmärksammad av regeringenoch att en särskild utredning är tillsatt som skallgöra en översyn av skolans ledningsstruktur (dir.2003:36). Resultatet av kartläggningen ochutvärderingen skall bl.a. kunna bidra till rektorsförutsättningar att fullgöra sitt uppdrag. Frågan omrektors roll och uppgifter behandlas likaså iSkollagskommitténs betänkande.Att tillhandahålla skollunch är inte enlagfäst skyldighet för kommunerna. uppdrag har inte ingått attföreslå kostnadsdrivande reformer. har samlat in uppgifter om vilkakommuner som tar ut avgift för skollunch igymnasieskolan. I den enkät som gjorde inför /03 svarade225 av 289 kommuner. Av dem som svarade var det 30kommuner som tog ut avgifter för skolluncherna.Utskottet anser att det är positivt att majoritetenav kommunerna erbjuder avgiftsfri skollunch ochmenar att det inte är motiverat att lagreglerafrågan.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår sjumotionsyrkanden i frågor som inte ankommer påriksdagen.MotionerAnsvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandeansvarsfördelning skall främst fattabeslut om övergripande och nationella frågor.Följande motionsyrkanden rör frågor där det enligtgällande ansvarsfördelning ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut:motion 2002/03:Ub252 (c) om körkortsteori igymnasieskolan,motion 2002/03:Ub499 (s) om införande av enförberedande teoretisk körkortsutbildning som ettfrivilligt tillval i gymnasieskolan,motion 2002/03:Ub512 (s) om arbetsmiljögenomgång förgymnasieelever på de yrkesinriktade programmen,motion 2002/03:Ub532 (s) om införande av entrafikantutbildning och en förberedandekörkortsutbildning i skolan,motion 2002/03:N267 (fp) yrkande 13 om gymnasium ochfolkhögskolor ochmotion 2002/03:T214 (c) yrkande 2 om attgymnasieskolan bör erbjuda teoriutbildning införkörkortstagning.Utskottet föreslår att avslår yrkandena.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Närhetsgaranti (punkt 2) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Sf336 yrkande 25.StällningstagandeVänsterpartiet vill införa en närhetsgaranti inomgymnasieskolan. Alla elever som söker till ettnationellt program skall garanteras plats i närmastegymnasieskola som har det programmet, så långtplatserna räcker.2. Samordning mellan grundskola ochgymnasieskola (punkt 3) - mav i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub207 yrkande 4och avslår motion2002/03:Ub444 yrkande 10.StällningstagandeEn nödvändig åtgärd för att stärka gymnasiet är attreda ut problemen i . Brister igrundskolan gör att elever inte får med sig debaskunskaper som krävs för att klara gymnasiet.3. Samordning mellan grundskola ochgymnasieskola (punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub444 yrkande 10och avslår motion2002/03:Ub207 yrkande 4.StällningstagandeUnder har det för i stort sett allaelever, oavsett motivation, blivit självklart att gåvidare från till gymnasiet. Det blirdärför allt viktigare att samarbetet mellan grund-och gymnasieskolorna utvecklas. Med utgångspunkt ielevens bästa bör nödvändig information föras övertill gymnasieskolan. Gemensam kompetensutvecklingför lärare kan vara ett sätt att skapa kontaktytoroch överbrygga klyftor mellan de båda skolformerna.4. Behörighetsvillkor (punkt 4) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att kraven för att komma in på olikagymnasieprogram måste få variera. hoppar mångaav gymnasiestudierna på grund av bristandeförkunskaper. Högre förkunskapskrav måste ställas,t.ex. borde minst godkänt i de naturvetenskapligagrundskoleämnena vara krav för naturvetenskapligtprogram och godkänt i språk, historia ochsamhällskunskap vara krav för detsamhällsvetenskapliga programmet.5. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen (punkt 5) - m, fp, kdav (), i (m), (), (),Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub244 yrkandena 5 och 6 samt2002/03:Ub444 yrkande 1.StällningstagandeVi anser inte att högskolebehörighet behöver varaett nödvändigt mål för alla gymnasieelever.Utformningen av gymnasieskolan skall ta hänsyn tillolika gruppers skilda behov och intressen. Gymnasietmåste innehålla utbildningsvägar både för dem somhar ambitionen att läsa vidare på universitet ochhögskolor och för dem som vill gå ut i arbetslivetefter gymnasieskolan. Goda möjligheter tillkomplettering av studierna skall finnas för den somefter gymnasietiden vill uppnå högskolekompetens.6. Antagning till högre studier (punkt 6) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkandena 10 och 13.StällningstagandeDet är fel att alla betyg är lika mycket värda vidintagningen till högskolan. Vi anser attgymnasiebetygen skall viktas, t.ex. bör språkbetygenha större betydelse än vissa andra ämnen.De elever som har gått ett teoretiskt inriktatprogram skall få en studentexamen som gerhögskolebehörighet. En avlagd examen skall vara enförutsättning för att studera vid universitet ochhögskolor. Dessutom skall det genom validering varamöjligt att få behörighet till högskolan, t.ex. förpersoner med utländsk examen.7. Förslag om kärnämnen (punkt 7) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub444 yrkande 5och avslår motionerna2002/03:Ub210 yrkande 2,2002/03:Ub444 yrkande 4,2002/03:Ub472 och2002/03:Kr297 yrkande 4.StällningstagandeVi kristdemokrater anser att religionskunskapensroll som kärnämne bör utvecklas. Ämnet är ennaturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet, ochdet behöver utvecklas än mer i den riktningen. Detkrävs ett religionsämne som både fokuserar påkunskaper om olika religiösa traditioner ochsamtidigt stimulerar elevernas arbete med en egenvärdegrund.8. Differentiering inom kärnämnena (punkt 8) -fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkande 8.StällningstagandeFolkpartiet anser att dagens skola i för hög grad ärutformad för genomsnittseleven. Undervisningen måstei stället organiseras så att elever som behöver mertid för inlärning får det, medan andra elever skallkunna gå vidare i en snabbare takt och kunnafördjupa sig. Därför skall kärnämnena kunna läsas iolika takt. Dessutom bör kärnämneskurserna ha olikainnehåll beroende på program. Därigenom kanundervisningen anpassas till varje elevsintresseområde och ambitionsnivå. Möjligheten attvälja en utökad och mera teoretisk kurs skall finnasför alla elever som önskar det.9. Gymnasieskolans samarbete med universitetoch högskolor (punkt 9) - m, fpav (), i (m), (), () ochAxel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub210 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeDet är ett problem att har färre unga ihögskoleutbildning än jämförbara länder. Vi menaratt avståndet mellan gymnasieskolan och högskolan äralltför stort . För lite av influenser ochkunskapsöverföring sker från högskolan tillgymnasiet. Ett sätt att minska steget mellan de bådanivåerna är att erbjuda mindre högskolekurser inomramen för elevens fria val på gymnasiet. Genom enökad integration kan individualiseringen avgymnasiegången öka och kvaliteten höjas inom helagymnasieutbildningen. Likaså kan rekryteringen tillhögskolan förbättras.10. Utlandsstudier (punkt 10) - m, fpav (), i (m), (), () ochAxel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkandena 33 och 34.StällningstagandeVi lever i en alltmer internationaliserad värld.Folkpartiet vill ge alla elever en bättre möjlighetatt möta ett internationaliserat samhälle, t.ex.genom bättre möjligheter att läsa språk och studerautomlands. Vi är också positiva till en utvecklingdär alltfler gymnasieskolor erbjuder InternationalBaccalaureate (IB-utbildning).Vi anser att dagens regler om tillgodoräknande avstudier utomlands är för restriktiva och måsteändras. Det måste vara möjligt för en elev att fåbetyget Väl godkänd eller Mycket väl godkänd.11. Profilskolor (punkt 11) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkandena 37 och 38.StällningstagandeFolkpartiet anser att elever från olikaboendemiljöer behöver integreras i samma skola.Detta kan åstadkommas genom att skolor får störremöjlighet att profilera sig för att locka eleverutanför närområdet och genom att elever får störremöjligheter att gå på en skola i ett annat område ändär de bor. Skolor måste därför kunna ges enattraktiv profil för att dra till sig elever frånandra bostadsområden. De valbara kurserna kananvändas till att ge en skola en viss profil. Enkurs som motsvarar skolans profilering kan då väljasav elever på alla program. Gymnasieskolor som liggeri utsatta områden måste dessutom ges extra resurserför att öka alla elevers möjlighet att klara sinastudier.12. Försök med externa examinationer (punkt 12)- fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkande 3.StällningstagandeVi föreslår att ett geografiskt begränsat försökgenomförs med externa examinationer. I många länderhar man efter avslutad skolgång en examination somutförs av personer som inte själva har undervisateleverna. Den externa examinationen kan ligga tillgrund för hela eller delar av elevens betyg. Då dethar visat sig att svenska elevers betyg inte stämmeröverens med de sammanlagda provbetygen från denationella proven skulle det vara intressant attgöra ett försök med en annan typ av betygssättningsom externa examinationer innebär. Dessutom kandetta medföra en bättre relation mellan lärare ochelever om det inte är den undervisande läraren somhelt och hållet avgör elevernas betyg.13. Individuella studieplaner (punkt 13) - m,fp, kd, cav (), i (m), (), (),Axel Darvik (fp), () ochHåkan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub429 yrkande 5 och2002/03:Ub444 yrkande 15.StällningstagandeDet finns krav på individuellastudieplaner för varje elev i gymnasieskolan. Dettakrav måste efterföljas. Planerna bör beskriva påvilket sätt elevens behov skall tillgodoses liksomvilket ansvar eleven har.14. Särskilt stöd (punkt 14) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub444 yrkande 9.StällningstagandeAlla elever är olika och lär på olika sätt och dettar olika . Skolan måste vara flexibel nogatt kunna möta eleverna där de står. Elever medbehov av särskilt stöd har en laglig rätt att få detstöd de behöver, och gymnasieskolan måste bli bättrepå att tillgodose dessa elevers behov. Individuellastudieplaner, stöd- och specialundervisning måsteutnyttjas i större utsträckning.15. Snedrekrytering (punkt 15 ) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub444 yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det krävs åtgärder föratt bryta snedfördelningen när det gäller kön ochden sociala snedrekryteringen. är detalltför få ungdomar från miljöer utanstudietradition som söker sig till högskolan. Val avprogram i gymnasiet lägger grunden försnedrekryteringen till högre studier. I arbetet föratt minska snedrekryteringen, såväl social somgenusbestämd, spelar syokonsulenterna en viktig rolli att uppmuntra elever att göra otraditionella val.16. Värdegrundsfrågor (punkt 16) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub444 yrkandena 26 och 27.StällningstagandeSkolans värdegrund finns formulerad i läroplanernaför och de frivilliga skolformerna. Engemensam värdegrund gör att ett mångfacetteratsamhälle i ständig förändring ändå håller samman ochger förutsättningar för en god utveckling. Det måstevara självklart i skolan att alla bemöter varandramed respekt och tillit och att varje individ kännersig sedd och uppskattad. Skolan måste därför hatydliga regler som är väl förankrade hos alla. Förstdå kan den nödvändiga skolmiljön grundläggas för atteleverna skall kunna känna sig trygga och ta tillsig kunskap. Att arbeta med värdegrunden på ettmedvetet sätt är så viktigt och grundläggande attvarje skola i sin kvalitetsredovisning bör redogöraför hur arbetet går till.Ungdomars intresse för existentiella frågor börmötas, och skolan bör ge eleverna verktyg för attbearbeta sina tankar kring de stora livsfrågorna.Samtal kring moraliska dilemman, om vad som är rättoch fel, måste genomsyra all verksamhet i skolan.Skolan måste också ge alla barn kännedom om vårtkulturella arv, med kristendomen som en avgrundstenarna. Likaså bör skolan hjälpa eleverna atthitta sin egen identitet och att öka förståelsen förandra. Den kunskapssyn som finns formulerad iläroplanerna bör utvecklas än mer i skolans allaämnen, för att därigenom i större utsträckningstimulera elevernas utveckling.17. Gymnasieexamen (punkt 17) - m, fp, kd, cav (), i (m), (), (),Axel Darvik (fp), () ochHåkan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2002/03:Ub210 yrkande 3,2002/03:Ub244 yrkande 12,2002/03:Ub429 yrkande 7 och2002/03:Ub444 yrkande 17.StällningstagandeVi anser att gymnasieskolan bör avslutas med engymnasieexamen, som ger eleverna ett kvitto på derasinsatser och kunskaper. Gymnasieexamen bör också gehögskolebehörighet till fortsatta teoretiska studiereller yrkeshögskolestudier. En särskild utredningbör klarlägga vilka moment en sådan examen skallinnehålla.18. Lärlingsutbildning (punkt 18) - m, fp, kd,cav (), i (m), (), (),Axel Darvik (fp), () ochHåkan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub210 yrkande 1,2002/03:Ub244 yrkande 15,2002/03:Ub272 yrkande 1,2002/03:Ub322,2002/03:Ub444 yrkande 20,2002/03:A321 yrkandena 2 och 7samt avslår motionerna2002/03:Ub342 och2002/03:Ub485.StällningstagandeVi anser att en lärlingsutbildning bör införas inomgymnasieskolan. Skola och arbetsliv bör i störreutsträckning ha en likvärdig ställning i förhållandetill utbildningen. Det lokala engagemanget ärviktigt att tillvarata och utveckla. Det ekonomiskaansvaret måste vara tydligt. Under utbildningenskall praktik och teori varvas, men möjligheter flexibel uppläggning och omfattning avutbildningen måste finnas. Utbildningen skallavslutas med en examen.19. Yrkesinriktade program (punkt 19) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkandena 7och 14.StällningstagandeI dagens gymnasieskola finns inga yrkesinriktadeprogram i reell mening. anser att sådanaskall inrättas och att eleverna skall avläggayrkesexamen vid utbildningens slut. Programmen skallförbereda de elever för yrkeslivet som vill börjaarbeta direkt efter avslutade gymnasiestudier meninte väljer eller har möjlighet att gålärlingsutbildning. Utbildningen skall vara merapraktiskt inriktad och också ge möjlighet tillpraktik. Många yrkesinriktade utbildningar kan blimer specialiserade. I samarbete medbranschorganisationerna kan mål som är viktiga förolika yrken arbetas fram.20. Entreprenörsutbildning (punkt 20) - m, kdav i (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub444 yrkande 3och bifaller delvis motion2002/03:Ub244 yrkande 23.StällningstagandeVi anser att det i samarbete med näringslivet bordeinrättas ett nationellt program i gymnasieskolan medspeciell inriktning på entreprenörskap. Ett sådantprogram bör inrikta sig på samarbete mellan små,medelstora och stora företag inom samhällets olikasektorer.21. Entreprenörsutbildning (punkt 20) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkande 23och bifaller delvis motion2002/03:Ub444 yrkande 3.StällningstagandeInom ramen för de nationella programmen bör manfinna lösningar som skapar större förståelse förföretagandets villkor bland eleverna. Folkpartietföreslår att det inrättas en entreprenörsutbildningi gymnasieskolan. I utbildningen bör ingå kärnämnensom svenska, engelska och matematik samt ämnen somt.ex. redovisning, affärsjuridik och marknadsföring.Samarbete med det lokala näringslivet bör ingå.22. Särskilda studievägar (punkt 21) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:So509 yrkande 8samt avslår motionerna2002/03:Ub314,2002/03:Ub440,2002/03:Ub493 yrkande 1,2002/03:Kr298 yrkande 3 och2002/03:MJ426 yrkande 15.StällningstagandeVi menar att undersköterskornas roll måsteuppvärderas. Kompetenskraven bör ses över och nyakarriärvägar erbjudas. Det finns anledning att se övermöjligheterna till en differentieradutbildningssatsning på undersköterskor som gerformell kompetens att hantera såväl läkemedel somdemensvård.23. Utbildning på entreprenad (punkt 22) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub244 yrkande 29.StällningstagandeI dag får endast undervisning i yrkesämnen läggas utpå entreprenad. Vi anser att denna begränsning äromotiverad. Om det finns tydliga krav pålärarkompetens och undervisningens kvalitet finnsdet ingen anledning att begränsaentreprenadmöjligheten. Det borde vara möjligt fören kommun att t.ex. beställa undervisning med ensärskild pedagogisk profil i språk ellernaturvetenskap av kooperativ eller andra privataanordnare.24. Elevinflytande (punkt 23) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub250 yrkande 13och avslår motionerna2002/03:Ub444 yrkande 8 samt2002/03:Ub429 yrkande 8.StällningstagandeVi menar att det är mycket viktigt att föräldrar ochelever ges valmöjligheter och inflytande överskolans arbetsformer. kan inte styrelsermed lekmän och elever få fatta beslut om pedagogiskaoch ämnesteoretiska frågor i skolan. Lärarnas ochrektorernas professionalism måste värnas.25. Elevinflytande (punkt 23) - c, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub429 yrkande 8och avslår motionerna2002/03:Ub250 yrkande 13 samt2002/03:Ub444 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att det inte finns behov av fortsattförsöksverksamhet med lokala styrelser längre. Istället bör verksamheten med lokala styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolan permanentas nu.26. Elevinflytande (punkt 23) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen.