bet · GR01NU1 · 2003-12-02 00:00:00 — De föreslårdärför att regeringen skall uppmanas tillse att desvenska märkningssystem som följer Konsumentverketskrav får ett tillräckligt, stabilt statligt stöd föratt kunna utveckla och konsolidera verksamheten.I motion 2003/04:N389 (m) föreslås en minskning avanslaget med . Anslaget bör fasasut - det finns inget skäl att staten ger speciellabidrag till enskilda föreningar, anför motionärerna.De avvisar därför också utökningen av anslaget förstöd till organisationen höjning av anslaget med 10 miljoner kronorföreslås i motionerna 2003/04:Fi240 (fp) och2003/04:N411 (fp).Vissa kompletterande uppgifterBeträffande yrkandet i motion 2003/04:N381 (s) omstatligt stöd till etisk märkning kan noteras attdet här aktuella anslaget skall ökasmed , avsett för stöd tillorganisationen . Enligt uppgift frånJordbruksdepartementet, som ansvarar förkonsumentfrågor, kommer utfallet av den berördaverksamheten att följas kontinuerligt. En årligutvärdering kommer att ske, på motsvarande sätt somsom görs för andra liknande typer av stöd.Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6)PropositionenAnslaget är ett bidrag ställt till SIS MiljömärkningAB som av regeringen har fått i uppdrag attutveckla, informera om och marknadsföramiljömärkningskriterier för konsumentvaror. Medlenutbetalas via Kammarkollegiet.Regeringen beräknar anslaget för till 4,4miljoner kronor.MotionernaI motion 2003/04:N389 (m) föreslås en minskning avanslaget med . Anslaget bör fasasut - det finns inget skäl att staten ger speciellabidrag till enskilda föreningar, anför motionärerna.De menar att miljömärkning är ett led i företagensmarknadsföring och bör inte vara föremål försärskilda statliga insatser.En höjning av anslaget med 2 miljoner kronorföreslås i motion 2003/04: N412 (kd).Kristdemokraterna anser att den verksamhet som SISMiljömärkning ansvarar för när det gäller attutveckla och informera om miljömärkning avkonsumentvaror är en angelägen uppgift, sägs det imotionen. Partiet har dessutom krävt attverksamheten också skall innefatta en utveckling avrättvise- och jämställdhetsmärkning avkonsumentprodukter, erinrar motionärerna om. Dekonstaterar att regeringen nu har gått dem tillmötes vad gäller rättvisemärkning och föreslår att 2miljoner kronor skall anvisas förjämställdhetsmärkning.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningligger, som tidigare nämnts, i linje med den somredovisas i budgetpropositionen och med vad som haröverenskommits i överläggningar mellan regeringen,och . Regeringens förslagtill anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv ärberäknat med utgångspunkt i den inriktning avnäringspolitiken som redovisas ibudgetpropositionen. Utskottet ställer sig bakom denav regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 24Näringsliv och som fattat beslutom. Utskottet kommenterar i det följande vissa av dehär aktuella anslagen. I den tidigare redovisningenhar under berörda rubriker lämnats vissakompletterande uppgifter, till vilka utskottethänvisar.Beträffande anslaget till för forskningoch utveckling vill utskottet något kommenteraförslaget i motion 2003/04:N212 (kd) om ändring iden s.k. teknikförordningen som styr Vinnovasmöjligheter att lämna stöd. Utskottet finner detrimligt att denna förordning ändras så att stöd kanlämnas i enlighet med de nivåer som anges i EU:sriktlinjer. Ett sådant arbete pågår också, somredovisats, inom , varför någottillkännagivande av i saken inteerfordras. När det gäller förslaget i en annanmotion, 2003/04:N211 (kd), om ökade resurser tillden verksamhet som bedrivs under anslaget villutskottet erinra om att anslaget tillförs 100miljoner kronor för tillämpadindustriforskning inom IT- och telekom-sektorn.När det gäller och verkets anslag tillnäringslivsutveckling, som tre partier vill minska,kan noteras att förNäringsdepartementet har presenterat ett förslagtill ändrat innehåll i verksamheten i syfte atteffektivisera och fokusera verksamheten.I anslutning till anslaget tillnäringslivsutveckling vill utskottet också någotberöra en fråga som aktualiserats i motion2003/04:N230 (fp) och som rör basfinansiering avverksamheten vid SIQ). Utskottet står fast vid sitt tidigareställningstagande beträffande SIQ:s verksamhet ochanser att den typ av verksamhet som SIQ bedriver ärviktig ur ett näringspolitiskt perspektiv. Likasåmenar utskottet att formen för verksamheten, somkarakteriseras av att företag, organisationer ochförvaltningar samverkar, har en effektiv utformning.Som redovisats pågår det diskussioner mellanNäringsdepartementet och SIQ om ett statligt stödtill verksamheten för . Enligt vad utskotteterfarit har departementet preliminärt bestämt attinstitutet kommer att erhålla ett sådant stöd.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att SIQkan förväntas få ett stöd till sin verksamhet. Någotuttalande av i frågan erfordras därförinte.Beträffande turistfrämjande och förslag om ökadeinsatser vad gäller marknadsföring av somturistland som läggs fram i några motioner villutskottet erinra om att - som tidigare redovisats -anslaget till turistfrämjande höjdes med 10 miljonerkronor för för att bl.a. genomföraåtgärder som föreslagits av Framtidsgruppen. Vidareavsattes genom den regionalpolitiska propositionenhösten 2001 ca för olika insatserför att främja turistföretagens konkurrenskraft.Utskottet vill också erinra om den särskildautredare som tillsatts med uppdrag att se över detnuvarande turistfrämjandets funktion, organisationoch rollfördelning samt att utvärderamåluppfyllelsen. Översynen skall avseTuristdelegationen och och redovisassenast den 15 december 2003.När det gäller , som föreslås fåökade medel i tre motioner, kan noteras att anslagethöjdes för med motbakgrund av de ökade arbetsuppgifter som verket ficktill följd av de ändringar i konkurrenslagen(1993:20) som beslöt om medsyfte att effektivisera kartellbekämpningen.Utskottet vill också erinra om att anslagetdessförinnan nivåhöjdes med 5 miljoner kronorfr.o.m. Det bör vidare framhållas attKonkurrensverkets möjligheter att ta egna initiativför att spåra, utreda och bevisa skadligakonkurrensbegränsningar har ökat. Detta beror del på att verkets resurser inte längre i likastor utsträckning som tidigare tas i anspråk för renärendehantering; konkurrenslagen har varit ikraft och marknadens aktörer hardärmed bättre kunskap om lagen och inte längre sammabehov som tidigare av att få olika frågor prövade.I anslutning till verksamhetobserverar utskottet att tre av de partier som villöka anslaget till villminska anslaget till . uppfattning är medvetna och aktivakonsumenter en betydelsefull faktor för att uppnå enmer effektiv och sund konkurrens. Detta innebär attden verksamhet som bedriver ärviktig för strävandena att uppnå ett ökatkonkurrenstryck på olika marknader. Det finns ocksåmotioner i vilka en sammanslagning avKonkurrensverket och förespråkas.Denna fråga togs, som tidigare nämnts, upp iregeringsförklaringen . 2003 sades dock att frågan hade analyseratsinom och att slutsatsen var attsynergierna inte är så stora att de motiverar ensammanslagning. Däremot bör det samarbete som redanexisterar mellan myndigheterna i frågor där dettagynnar konsumentintresset förtydligas, ansågregeringen, en ståndpunkt som utskottet delar.När det gäller anslag inom områdetkonsumentpolitik vill utskottet också något berörafrågan om bidrag till organisationen ,som tas upp i motion 2003/04:N381 (s). Utskottet serpositivt på denna typ av verksamhet och välkomnarregeringens förslag om en ökning av det berördaanslaget med , avsett för dennämnda verksamheten. Som redovisats kommerJordbruksdepartementet att följa utfallet av denberörda verksamheten och en årlig utvärdering kommeratt ske. Något behov av ett uttalande av ifrågan kan utskottet därmed inte se.I fyra motioner förordas att anslaget föromstrukturering och genomlysning av statligt ägdaföretag skall slopas. Anslaget är avsett bl.a. föratt finansiera kostnader i samband med förvaltningav företagen. Enligt utskottets mening är detviktigt att den förmögenhetsmassa som de statligtägda företagen utgör och som ytterst tillhör svenskafolket förvaltas på ett professionellt och effektivtsätt. Utskottet anser också att åtgärder för attförbättra genomlysningen av statligt ägda företag ärmycket angelägna.Ett nytt anslag avsett för mätning av företagensadministrativa börda föreslås i en motion. Iavsnittet om regelförenkling har utskottet tagitställning när det gäller denna fråga, ettställningstagande som innebär att det inte finnsnågot behov under av ett anslag avden typ som förordas i motionen.Inom utgiftsområdet föreslås ett nytt anslag äveni en annan motion. Det gäller sanering av statligmark, varvid geologiska undersökning (SGU)föreslås få ett särskilt anslag för ändamålet. Somtidigare redovisats deltar SGU redan för närvarandei det aktuella arbetet, som finansieras via anslagfrån utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.Samarbetet med fungerar väl enligtvad utskottet erfarit.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2004inom utgiftsområde 24 Näringsliv (se bilaga 2).Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagentill riksdagsbeslut som framlagts ibudgetpropositionen. Samtliga behandlademotionsyrkanden avstyrks.Patent- och registreringsverketspubliceringskravUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör avslå två motioner med yrkandenrörande kravet på Patent- ochregistreringsverket att kungöra i Post- ochInrikes Tidningar vad som införs iaktiebolagsregistret och den därtill koppladefrågan om finansieringen av . Utskottet erinrar om attriksdagen har gjorttillkännagivanden om en förändring av PRV:spubliceringskrav. Detta krav är ineffektivtoch kostnadskrävande. I slutändan är detföretagen som får bära kostnaderna.Vägledande för utskottets ställningstagandenatt publiceringskravet bör förändras harvarit omsorgen om framför allt småföretagenoch att dessa inte skall belastas avkostnader i större utsträckning än vad som ärnödvändigt. Utskottet finner inte någonanledning att ändra sitt ställningstagande idetta avseende. Företrädare förJustitiedepartementet har informeratutskottet om beredningsläget i frågan ochpresenterat en tankeskiss för en möjliglösning. Utskottet tar inte ställning i saktill denna lösning men konstaterar att det nupågår en aktiv beredning i Regeringskanslietmed inriktning att en proposition skall kunnalämnas till hösten 2004.BakgrundRiksdagen beslöt , på förslag av ettenhälligt utskott, om ett förnyat tillkännagivandetill regeringen i frågan rörande kravet på Patent-och registreringsverket (PRV) att kungöra i vad som införs iaktiebolagsregistret (bet. 2002/03:NU1). Hösten 2001hade , på förslag även då av ett enhälligtutskott, gjort ett tillkännagivande om PRV (bet.2001/02:NU1). anmodade då regeringen attskyndsamt finna en lösning så att kravet på PRV attkungöra i Post- och (PoIT) vad sominförs i aktiebolagsregistret kan slopas. mening är detta publiceringskravineffektivt och kostnadskrävande.Utskottet redovisade sakförhållandet, som innebäratt det enligt aktiebolagslagen (1975:1385) krävsatt PRV skall kungöra vad som införs iaktiebolagsregistret i Post- och Inrikes Tidningar.PRV har i stället förordat att uppgifterna skallkungöras elektroniskt via Internet i en s.k.elektronisk tidning. Frågan hade varit föremål förutredning. överlämnade en särskildutredare (regeringsrådet )betänkandet PoIT - (Ds 1999:17) tillJustitiedepartementet. Hon föreslog där att allakungörelser som berör de företagsformer som PRV ärregistreringsmyndighet för, dvs. aktiebolag,handelsbolag, ekonomiska föreningar, m.fl., skalltas in i en tidning som ges ut av PRV. framstod för utredarensom ett intressant alternativ, och hon ansåg därföratt formerna för kungörandet hos PRV skulle utredasinnan någon förändring beträffandekungörelseannonseringen i PoIT genomförs. Samtidigtgäller att intäkterna från annonsering i PoITfinansierar utgivningen av (). Intäkterna från PRV:s annonser svarar för catvå tredjedelar av PoIT:s annonsintäkter. Utredarenföreslog att staten skulle överta PoIT från SvenskaAkademien. skulle, enligt utredarensförslag, kompenseras genom att staten avsätter medeltill en fond som förvaltas av och varsavkastning används till finansiering av ordboken.Det belopp som måste skjutas till för finansieringenav arbete med beräknades tillnärmare per år.Utredningsbetänkandet har inte remissbehandlats,bl.a. beroende på att utredaren inte hade lämnatnågot förslag till finansiering. Utskottet noteradeockså att frågan kompliceras genom att den berörfyra departement, nämligen (som ansvarar för utredningen), (som ansvarar för PRV), (somansvarar för ) och (somansvarar för de statsfinansiella effekterna).Utskottet anförde följande i sittställningstagande i betänkande2002/03:NU1 (s. 93):I budgetpropositionen sägs nu (s. 25) att enpromemoria med förslag om elektroniskt kungörandebereds i och kommer attremitteras . Någon hänvisningtill eller erinran om begäran görsdock inte i propositionen, vilket utskottetfinner anmärkningsvärt. Tillkännagivanden är ettinstrument som förfogar över för attanmoda regeringen att vidta åtgärder i en fråga.Det får inte uppstå en situation där det kanskapas ett intryck av att regeringen intetillmäter detta instrument dess rättmätigabetydelse.Enligt utskottets mening borde regeringenvidare ha hanterat frågan med den skyndsamhet somriksdagen begärde. Så har inte varit fallet. Denpromemoria som omnämns i propositionen inkom tillregeringen från PRV ochinnehåller förslag till ändringar i lagar ochförordningar som krävs för att PRV:spubliceringskrav skall kunna slopas. Ipropositionen sägs att remiss av promemorianskall äga rum , men någon remisshar ännu inte skickats ut.Sammantaget är utskottet alltså mycket kritiskttill hur regeringen har handlagt frågan. Urprincipiell synpunkt är det viktigt attutskottsinitiativ och tillkännagivanden frånriksdagen tas om hand på ett adekvat sätt avregeringen. Det är också väsentligt attregeringen håller informerad om hurhanteringen av en fråga fortlöper.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt nu bör göra ett förnyattillkännagivande till regeringen i frågan.Regeringen bör sålunda anmodas att utanytterligare dröjsmål lägga fram förslag förriksdagen så att erforderliga lagändringar kanträda i kraft senast den 1 januari 2004.Regeringen måste också tillse att frågan omfinansieringen av fåren lösning, så att detta inte tillåts utgöranågot hinder för ändringen av kungörelsekravet.MotionernaI motion 2003/04:N354 (fp, m, kd, c) föreslås attriksdagen skall göra tillkännagivanden i följandetre avseenden: om bevarande av Post- och InrikesTidningar, om bevarande av Svenska Akademiensprivilegium, om säkerställande av fortsatt utgivningav . Offentliga kungörelserär en grundpelare i samhället, säger motionärerna.De anser att det är ett äventyrligt och dåligtunderbyggt reformförsök att ersätta kungörandet iPost- och med elektronisktpublicerade kungörelser i PRV:s regi. Om SvenskaAkademiens privilegium att utge PoIT upphör lederdet till att de medel som använts för attfinansiera utgivningen av ordboken försvinner, anförmotionärerna. De påpekar att förnärvarande inte uppbär något statsanslag och bör avprincipiella skäl inte göras beroende av ettstatsbidrag för den fortsatta finansieringen avordboken. Sammantaget innebär förändringen inte baraatt världens äldsta tidning läggs ned och attordboken får en osäker framtid, utan också attmedborgarna kommer att få svårt att hittainformation om kungörelser, hävdar motionärerna. Demenar att en förändring också kommer att innebära enosäkerhet när det gäller kungörelsernastrovärdighet, autenticitet och juridiska giltighet.Det är av utomordentligt stor betydelse att, medbevarande av integritet, möjliggörafortsatt utgivning av ordboken, vilket bäst skergenom att får fortsätta att ge ut på samma villkor som hittillsvarit fallet, anför motionärerna sammanfattningsvis.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om attPost- och bör bevaras somfinansieringskälla för ,anförs det i motion 2003/04:N232 (fp). Motionärenerinrar om tidigare beslut och anser attdetta ställningstagande möjligen kunde försvaras närSveriges ekonomi befann sig i ett bättre läge ochnär tilltron till elektroniska kommunikationer intebeaktade den nya teknikens möjliga svagheter.Finansieringen av ordboken är hotad, påstårmotionären, som inte tror att det är möjligt attställa till förfogande nya, stora och långvarigtsäkra finansieringskällor för ordbokens utgivning.En ny behandling av dessa frågor i (näringsutskottet och kulturutskottet) är nödvändig,anser motionären. Hon menar att för överskådlig tidbör Post- och Inrikes Tidningars utgivning fortsättasom tidigare och därmed finansiera utgivningen avAkademiens ordbok.Vissa kompletterande uppgifterBudgetpropositionen för år 2004I den nu aktuella budgetpropositionen(utgiftsområde 24 Näringsliv s. 23) sägsföljande:Riksdagen har i ett förnyat tillkännagivandeuppmanat regeringen att se till att kravet på PRVatt kungöra i Post- och slopas.Regeringen har i en departementspromemoriapresenterat de lagändringar som krävs för attåstadkomma en sådan förändring. Promemorianinnehåller även en analys av de konsekvenser enändrad ordning får. Regeringen avser att, efterremissbehandling av promemorian, återkomma tillriksdagen i ärendet i enlighet med de uttalandensom gjort i betänkande 2002/03:NU1.Departementspromemorian Elektroniskt kungörandeDen i budgetpropositionen nämndadepartementspromemorian - Elektroniskt kungörande(Ds 2003:42) - presenterades . Dethuvudsakliga innehållet redovisas i promemorianenligt följande:Det finns ett stort antal föreskrifter om attbeslut och andra åtgärder av myndigheter ochandra skall kungöras i Post- och InrikesTidningar (PoIT). En del av dessa kungörelsergäller företag. Patent- och registreringsverketär annonsskyldigt för en stor del avföretagskungörelserna. har frågan omformerna för de företagsanknutna kungörelsernaaktualiserats på flera sätt. haranmodat regeringen att finna en lösning sominnebär att Patent- och registreringsverketsskyldighet att i PoIT utfärda kungörelse omregistrering kan slopas (bet. 2001/02:NU1 ochbet. 2002/03:NU1). Patent- ochregistreringsverket har därutöver i en egenframställan till regeringen föreslagit att vissakungörelser som verket ansvarar för skall flyttasöver till en elektronisk tidning. Till bilden höratt det inom EU pågår lagstiftningsarbete sombl.a. syftar till att göra det möjligt förmedlemsstaterna att låta bolagsrättsligakungörelser ske på elektronisk väg.Det finns alltså skäl att överväga om deföretagsanknutna kungörelserna skall flyttas frånPoIT till en elektronisk tidning. Eftersom PoIT:sintäkter från de företagsanknutna kungörelsernautgör av tidningens totalaannonsintäkter, kan en överflyttning av dessakungörelser leda till att PoIT kanfinnas kvar i sin nuvarande form. Om PoIT skulleläggas ned som kungörelseorgan innebär detta attandra kungörelsebestämmelser som hänvisar tillPoIT inte kan tillämpas. För att trygga attkungörelse sker även i dessa andra fall övervägsi promemorian om alla kungörelser i PoIT skallflyttas till en av Patent- ochregistreringsverket utgiven elektronisk tidning.I promemorian konstateras att såvälkostnadsskäl som tillgänglighetsskäl talar föratt allt kungörande som sker i PoIT iframtiden bör ske elektroniskt. Offentliggörandeav information som enligt lag eller förordningskall kungöras bedöms vara ett sådant viktigtallmänt intresse att publicering via Internet börkunna tillåtas.Det föreslås därför att samtliga de kungörelsersom enligt bestämmelser i olika författningar förnärvarande skall ske i PoIT i fortsättningenskall ske i en elektronisk tidning, . skall varatillgänglig via Internet och PRV skall ansvaraför utgivningen. Tidningen skall enligt förslagetuppdateras . skall betala en avgift. Det skall inteutgå någon avgift för att ta del av tidningen.De föreslagna ändringarna (som omfattar 1förslag till en ny lag, 48 förslag till ändringari gällande lagar och 26 förslag tillförordningar) föreslås träda i kraft den 1januari 2004.Beträffande frågan om finansiering av sägs i departementspromemorianföljande:Med konsekvenserna för PoIT följer ocksåkonsekvenser för och dessfinansiering av . I den i avsnitt 3.1.2nämnda departementspromemorian Ds 1999:17 PoIT -finns en längre redogörelse för sambandetmellan PoIT och . Enligt denna redogörelseerhåller cirka 11miljoner kronor från . Medlen placeras iSvenska allmänna fond. De kan användasäven för annan verksamhet än arbetet medordboken. Budgeten för denna uppges emellertiduppgå till och detblir därför i praktiken inte mycket över tillannan verksamhet. Samma förhållanden som de somredovisats i promemorian torde i allt väsentligtgälla även i dag.Det står därför klart att en ändring i enlighetmed förslaget också kommer att medföra attfinansieringen av måste ske på ett annatsätt än . Regeringen har riksdagensuppdrag att tillse att frågan om finansieringenav boken får en lösning, så att detta intetillåts utgöra något hinder för ändringen avkungörelsekravet. En sådan lösning kommer attpresenteras i samband med en kommande propositioni ärendet.Departementspromemorian har varit föremål för enomfattande remissbehandling.Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget idepartementspromemorian om elektroniskt kungörande.Några instanser, främst och (som svarar för utgivningen av PoIT),är negativa. Vissa synpunkter rörande integritet ochdatasäkerhet har framförts vid remissbehandlingen.Dessa synpunkter kan, enligt uppgift frånJustitiedepartementet, bemötas och behandlas.Frågor i riksdagenMikael () ställde en fråga(fr. 2003/04:148) till justitieminister om PRV:s kungörelser i Post- och InrikesTidningar. Han erinrade om två beslut idecember 2001 och och redovisade vadutskottet hade anfört vid det senare tillfället. Hankonstaterade att regeringen ännu inte har lagt någonproposition och att budgetpropositionen för år 2004inte heller innehåller några förslag om en annanfinansiering av . Motangiven bakgrund undrade han om justitieministernavser att bortse från beslutså att ett nytt kungörelseförfarande inte kan trädai kraft , såsom harbegärt.I sitt svar sade justitieministern att hangivetvis inte har för avsikt att bortse från vadriksdagen har begärt av regeringen. Riksdagenstillkännagivande har resulterat i endepartementspromemoria (Elektroniskt kungörande, Ds2003: 42), sade han och redovisade kort förslaget ipromemorian och remissbehandlingen av den.Promemorians förslag beräknas innebära storabesparingar för ,sade justitieministern och erinrade om atten annan konsekvens av förslaget är att Post- ochInrikes Tidningar troligen inte kommer att kunnafortleva i sin nuvarande form. Han konstateradeockså att harutgivningsrättigheterna för Post- och InrikesTidningar och att eftersom större delen avintäkterna från Post- och nuanvänds för att finansiera arbetet med , måste också frågan omfinansieringen av ordboken lösas innan regeringenkan lägga fram en proposition. Det krävs betydanderesurser för att långsiktigt tillgodose ordbokensresursbehov, uppgav justitieministern.Finansieringsfrågan är därför svår att lösa. Dettahar lett till att arbetet med en proposition harförsenats. Inom regeringen pågår emellertid arbete iavsikt att lösa frågan , sadejustitieministern avslutningsvis.Riksdagens beställning beträffande PRV:spubliceringskrav togs också upp vid riksdagensfrågestund . Då ställde CeciliaWikström (fp) en fråga till statsrådet omPost- och (prot. 2003/04:32).Frågeställaren undrade varför regeringen inte hartagit till sig den kritik som framförts beträffandenedläggning av PoIT och finansieringen av ordbokenoch lagt ned ärendet. I sitt svar anförde statsrådetPär Nuder att han uppfattade frågan som en pläderingmot beslut och mot den beslutsordning somfinns i . Han uppgav att regeringen har eni grunden positiv hållning till den syn som SvenskaAkademien har i den här frågan, nämligen att är väldigt viktig.