bet · GQ01AU5 · 2003-03-11 00:00:00 — Genom att denåterfår en del av sina tidigare uppgifter skulle detvara möjligt att effektivisera arbetsgivarnasarbetsmiljöarbete.Den omorganisation av företagshälsovården somgenomfördes för sedan har inte varitlyckad. Företagsläkarna och företagen samarbetarinte tillräckligt nära.Tidigare hade företagsläkarna möjlighet att gesjukvårdande behandling på samma villkor som läkarnainom landstingen. Beslutsvägarna var ofta kortarevilket underlättade åtgärder mot dåligaarbetsmiljöer. Vi är kritiska mot att densocialdemokratiska regeringen begränsatföretagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso-och sjukvård, eftersom det har försvåratföretagshälsovårdens verksamhet.Vi tillstyrker därmed motion 2002/03:Sf291 yrkande15 (m) samt avstyrker motionerna 2002/03:A239yrkande 19 (c), 2002/03:A273 (s), 2002/03:A288 (s),2002/03:A340 (s), 2002/03:A346 yrkandena 1-7 (s) och2002/03:Sf331 yrkande 11 (c).2. Företagshälsovård (punkt 1) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motionerna2002/03:A239 yrkande 19 (c) och 2002/03:Sf331yrkande 11 (c) samt avslår motionerna 2002/03:A273(s), 2002/03:A288 (s), 2002/03:A340 (s),2002/03:A346 yrkandena 1-7 (s) och 2002/03:Sf291yrkande 15 (m).StällningstagandeFrån sida anser vi att företag på ettbättre sätt än skall kunna anlitaföretagshälsovården. Detta är ett av de förslag somvi har lagt fram i syfte att skapa förutsättningarför hållbar välfärd. Vi menar attföretagshälsovården för många företag utgör enresurs i arbetsmiljöarbetet och måste tillvaratasbättre.1997 hade av de sysselsatta tillgång tillföretagshälsovård. Bland företagare är andelenbetydligt lägre och den är lägre bland kvinnliga änbland manliga företagare.Jag anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag som förbättrarförutsättningarna för företag att anlita denkompetens för förebyggande insatser somföretagshälsovården kan bidra med.Jag tillstyrker därmed motionerna 2002/03:A239yrkande 19 (c) och 2002/03:Sf331 yrkande 11 (c) samtavstyrker motionerna 2002/03:A273 (s), 2002/03:A288(s), 2002/03:A340 (s), 2002/03:A346 yrkandena 1-7(s) och 2002/03:Sf291 yrkande 15 (m).3. Gränsvärden (punkt 3) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. bifaller därmed motion2002/03:A309 (v) och avslår motion 2002/03:Bo204yrkande 5 (mp).StällningstagandeKemiska hälsorisker utgör fortfarande ett stortproblem i arbetsliv och samhälle. Hygieniskagränsvärden anger ungefär var gränsen går förriskabla mängder. Men det kan finnas människor somär känsligare än andra och som får obehag vid nivåerlångt under gränsvärdet. Skadeverkningar av deflesta kemiska ämnena är dessutom ofullständigtutredda. Det gäller särskilt i fråga om ämnenaslångsiktiga verkan.Ett hygieniskt gränsvärde är uttryck för vadsamhället anser vara acceptabelt. Det finns dockingen skarp gräns mellan farligt och ofarligt. Närgränsvärdet fastställs sker detta utifrån fleraolika utgångspunkter. Bland annat tar man hänsyntill tekniska och ekonomiska faktorer. Jag anser bör frångå sådana tekniska och ekonomiskaavvägningar i syfte att få bättre och säkraregränsvärdenivåer.Kunskapen om många kemikalier är fortfarandeotillräcklig. Därför bör försiktighetsprincipentillämpas i produktionen och i samband medexponering. Om det finns risk för att ett kemisktämne medför fosterskador bör ämnet förbjudas ochersättas med säkrare alternativ. Gränsvärden börvara baserade på vetenskapliga underlag där manöverväger risken för både långsiktiga ochkortsiktiga besvär.Jag anser att en utvärdering bör göras av dagenssystem för utarbetande av gränsvärden. Regeringenbör återkomma med förslag om hur säkrare gränsvärdenskall fastställas.Utvärderingen bör innefatta ett tydligtkönsperspektiv.Jag tillstyrker därmed motion 2002/03:A309 (v) ochavstyrker motion 2002/03:Bo204 yrkande 5 (mp).4. Gränsvärden (punkt 3) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motion2002/03:Bo204 yrkande 5 (mp) och avslår motion2002/03:A309 (v).StällningstagandeDagens samhälle är hårt drabbat av bullerproblem somtilltar i omfattning. Fler och fler människor mårdåligt på grund av buller. Därför bör gränsvärdenaomvärderas och en hårdare bedömning göras.Dagens gränsvärde på i fabriksmiljömedför en risk för hörselskador. Jag anser ilikhet med bullerexperten professor vidChalmers tekniska högskola att en rimlig nivå istället är ca 70 decibel.Det bör ges regeringen till känna att gränsvärdetför buller i fabriksmiljö bör sänkas. Jagtillstyrker därmed motion 2002/03:Bo204 yrkande 5(mp) och avstyrker motion 2002/03:A309 (v).5. Personlig skyddsutrustning (punkt 4) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 5. bifaller därmed motion2002/03:A239 yrkandena 20 och 21 (c) samt avslårmotion 2002/03:A209 (s).StällningstagandeArbetsskador kan förebyggas genom att anställda hartillgång till en väl fungerande skyddsutrustning.Det är viktigt att skyddsutrustningen utformas såatt den uppmuntrar till användning. Om passform,vikt och tillgänglighet inte passar arbetstagarenkommer utrustningen sällan eller aldrig tillanvändning.En stor del av dagens skyddsutrustning är utformadefter traditionella könsmönster på arbetsmarknaden.Detta innebär att utrustning inom exempelvis vårdoch omsorg ofta är utformad efter kvinnors måttmedan det motsatta gäller inom traditionellt manligaverksamheter som exempelvis tung industri.Från sida menar vi att det ärangeläget att arbetsgivare har ett ansvar för attbehovs- eller projektanställda och uppdragstagareskall ha tillgång till personlig skyddsutrustningsom är utformad efter deras behov ochförutsättningar. Vidare är det viktigt att demätningar som ligger till grund för standardiseringav skyddsutrustning genomförs under realistiskaförhållanden och inte i laboratoriemiljö. Vi anseratt regeringen bör ta initiativ till en översyn avunder vilka förhållanden dagens skyddsutrustningtestas.Jag tillstyrker därmed motion 2002/03:A239yrkandena 20 och 21 (c) samt avstyrker motion2002/03:A209 (s).6. Elektromagnetiska fält (punkt 5) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 6. bifaller därmed motion2002/03:A263 yrkandena 1-3 (mp) och avslår motion2002/03:A238 (mp).StällningstagandeEftersom undersökningar och forskning världen övervisar på risker för hjärntumörer ochkromosomförändringar på grund av påverkan frånstarka elektromagnetiska fält börförsiktighetsprincipen råda vid arbeten därelektromagnetiska fält förekommer.Det bör vidare fastställas gränsvärden för arbeteunder inverkan av elektromagnetiska fält. Sådanagränsvärden bör finnas för yrkeskategorier somarbetar i elektromagnetisk strålning, däriblandspårvagnsförare, lokförare och annan tågpersonal.Det är också angeläget med ökad forskning omhälsoeffekter från starka elektromagnetiska fält.Jag tillstyrker därmed motion 2002/03:A263yrkandena 1-3 (mp) och avstyrker motion 2002/03:A238(mp) i den mån den inte kan anses tillgodosedd medvad som anförts ovan.7. Våld och hot (punkt 7) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 7. bifaller därmed motion2002/03:A365 yrkande 6 (v) samt avslår motionerna2002/03:A283 (s) och 2002/03:A345 (s).StällningstagandeSex av tio anmälningar om arbetsskador på grund avvåld eller hot kommer från vård- och omsorgssektorn.Om man inkluderar sådana arbetsolyckor som inteleder till frånvaro (s.k. nollskador) är det såmycket som åtta av tio anmälningar som härrör frånvård och omsorg. Arbetsskador beroende på våld ochhot är dubbelt så vanliga bland kvinnor som blandmän. Kvinnorna är alltså yrkesverksamma på områdendär våldet och hoten i arbetslivet är som mestförekommande.För att minska våldet och skapa säkrarearbetsplatser krävs troligen en rad samverkandeinsatser som t.ex. utbildning och information,översyn av arbetsorganisation och bemanning liksomfler arbetsplatser där både kvinnor och män ärverksamma.Från sida föreslår vi attregeringen uppdras att närmare analysera orsakernatill våldet och återkomma med ett samlat förslag omhur våld och hot på arbetsplatserna skall kunnaminimeras.Jag tillstyrker därmed motion 2002/03:A365 yrkande6 (v) samt avstyrker motionerna 2002/03:A283 (s) och2002/03:A345 (s).8. Mobbning (punkt 8) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 8. bifaller därmed motion2002/03:Ub492 yrkande 10 (kd) samt avslår motionerna2002/03:A239 yrkande 23 (c) och 2002/03:A331yrkandena 1-3 (s).StällningstagandeHårdare villkor, större konkurrens, tilltagandetystnad, oro och rädsla för att bli av med arbetetliksom behov av att hitta en syndabock är exempel påvad som kan leda till vuxenmobbning.Kränkning i form av mobbning är led i ett systemoch är alltså ett problem för arbetsplatsen. Varjemänniska har ansvar för sitt eget liv, för sig självmen också för andra. Det är allas vårt ansvar attskapa trivsel och det är allas ansvar att motverkamobbning på arbetsplatsen.Arbetsgivaren har ansvar för att skapa ettarbetsklimat där människor kan behålla hälsa ocharbetsglädje även vid snabba förändringar och högttempo. Arbetsgivaren skall enligt lag svara för enrad åtaganden, exempelvis att använda s.k.internkontroll för ett aktivt arbetsmiljöarbete.Den som drabbas av mobbning kommer in i enallvarlig livskris som i grava fall kan leda tilltotal utslagning från gemenskapen och arbetslivet,förstörd hälsa och t.o.m. självmord.Arbetsmiljöundersökningar som genomförs av AV ochSCB visar att åtminstone 250 000 vuxna utsätts förmobbning. Bland elever uppgår antalet till ca100 000 enligt (2001).Från kristdemokratiskt håll vill vi attmobbningsproblemet skall uppmärksammas och pekar påinternkontroll av arbetsmiljön som ett redskap motarbetslivsrelaterad vuxenmobbning.Jag tillstyrker motion 2002/03:Ub492 yrkande 10(kd) samt avstyrker motionerna 2002/03:A239 yrkande23 (c) och 2002/03:A331 yrkandena 1-3 (s) i den månde inte kan anses tillgodosedda med vad som anförtsovan.9. Mobbning (punkt 8) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 9. bifaller därmed motion2002/03:A239 yrkande 23 (c) samt avslår motionerna2002/03:A331 yrkandena 1-3 (s) och 2002/03:Ub492yrkande 10 (kd).StällningstagandeDiskussionen om mobbning har varit livlig de senasteåren. Enligt en kartläggning avHandelstjänstemannaförbundet (HTF) så utsätts sexprocent av deras medlemmar för kränkandesärbehandling från arbetskamrater. Det kan handla omförtal, grova orättvisor, social utfrysning ellerillvilliga handlingar. På var tionde arbetsplatsförekommer regelbundet kränkande särbehandling frånchefer mot anställda.Kvinnorna är ofta de som drabbas värst avmobbning i arbetslivet. På arbetsplatser med högarbetsbelastning och mycket stress resulterar dettaofta i att de sexuella trakasserierna ökar ochkönsrollsmönster förstärks.Ytterst är det arbetsgivarens ansvar attarbetsmiljön är bra såväl i fysiskt som psykisktavseende. Från sida vill vi betonaatt det i en åtgärdsplan för en god arbetsmiljöskall ingå en handlingsplan mot mobbning.Jag tillstyrker därmed motion 2002/03:A239 yrkande23 (c) samt avstyrker motionerna 2002/03:A331yrkandena 1-3 (s) och 2002/03:Ub492 yrkande 10 (kd)i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadsom anförts ovan.10. Vissa lagstiftningsfrågor (punkt 9) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 10. bifaller därmed motion2002/03:A223 yrkande 1 (c) samt avslår motionerna2002/03:A231 (s), 2002/03: A248 (s), 2002/03:A276(v) och 2002/03:A349 (s).StällningstagandeMånga hörselskadade har problem i arbetslivet genomatt de har svårt att uppfatta och sortera ljud. Dehamnar lätt utanför när information lämnas ochkänner sig osäkra på vilka regler och normer somgäller på arbetsplatsen. Detta kan leda tillutanförskap vilket i sin tur kan medförapsykosomatiska besvär som exempelvissömnsvårigheter, huvudvärk och värkande axlar.De hörselskadades behov är dåligt tillgodosedda påarbetsplatserna. Regler saknas i arbetsmiljölagenoch kunskaperna om hörselskador är oftabristfälliga. Mot denna bakgrund bör regeringen göraen översyn av problemområdet och införa regler iarbetsmiljölagen i syfte att förbättra villkoren förhörselskadade.Jag tillstyrker därmed motion 2002/03:A223 yrkande1 (c) samt avstyrker motionerna 2002/03:A231 (s),2002/03:A248 (s), 2002/03:A276 (v) och 2002/03:A349(s).Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Vissa lagstiftningsfrågor (punkt 9) (v)av ().Lågkonjunkturen och den höga arbetslösheten under1990-talet ledde till försämrade förutsättningar attdriva arbetsmiljöfrågor och en tillbakagång för detlokala arbetsmiljöarbetet. Bakom denna utvecklinglåg den snabba omvandlingen av arbetslivet somföljde på de omfattande personalminskningarna isåväl privat som offentlig sektor. Nya riskfaktoreruppstod i arbetslivet som resurserna tillföretagshälsovård, arbetsmiljöutbildning ochregional skyddsombudsverksamhet minskade.Det blev också svårare att rekrytera folk tillfackliga uppdrag och uppdrag som skyddsombud.Antalet skyddsombud minskade med så mycket som30 000 . Problemen förvärrades avatt tillsynen från Arbetsmiljöinspektionens sida varhelt otillräcklig i förhållande till behoven och denya riskfaktorerna i arbetsmiljön. Det saknades båderesurser och kompetens.Konsekvenserna har varit allvarliga. Det viktigalokala arbetsmiljöarbetet har i många fall inteöverlevt påfrestningarna, och det är långt kvartills arbetsmiljöarbetet blivit en integrerad del avverksamhetsledning och -styrning på alla håll iarbetslivet.Problemen när det gäller rekrytering avskyddsombud har lett till svårigheter att bedrivaarbetsmiljöarbete och till sämre möjligheter attkontrollera att arbetsmiljölagen följs. Det finnsockså ett betydande utbildningsbehov eftersom del av dagens skyddsombud saknar t.o.m.grundläggande skyddsombudsutbildning. Det är viktigtmed insatser som underlättar skyddsombudens arbeteoch därmed rekryteringen av nya skyddsombud.Skyddsombuden spelar en central roll för attarbetsmiljöarbetet skall fungera på arbetsplatserna,och det är viktigt att skyddsombudens kunskaper tastill vara, inte minst i samband medarbetsmiljöinspektioner på arbetsplatsen.Att det på papperet finns en skyddskommitté på ettlitet företag är ingen garanti för attarbetsmiljöarbetet fungerar i realiteten. Därföranser jag att det i arbetsmiljölagen bör skrivas regionala skyddsombud skall ha tillträdesrättäven till arbetsplatser där det finns enskyddskommitté. Om tillträde nekas bör sanktionerkunna riktas mot det enskilda företaget. Jag menaratt denna åtgärd skulle stärka arbetsmiljöarbetet.Åtgärder borde också övervägas som kan påskyndautvecklingen av ett systematiskt arbetsmiljöarbete ihela arbetslivet. Fler föreskrifter avseenderiskfaktorerna i dagens arbetsmiljöer, vars främstakännetecken är magra arbetsorganisationer, högaprestationskrav och uppdrivet arbetstempo, skulleverksamt bidra till en sådan utveckling. Det bordeockså prövas om inte sanktionsmöjligheter i störreutsträckning kunde användas för att ytterligareskärpa tillämpningen.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2002/032002/03:Sf291 av m.fl. (m):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attföretagshälsovården får ökade möjligheter attförebygga ohälsa i arbetslivet.2002/03:Sf331 av m.fl. (c):11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att företag, påett bättre sätt än , skall kunna anlitaföretagshälsovården.2002/03:Ub492 av m.fl. (kd):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om internkontroll avarbetsmiljön som ett redskap motarbetslivsrelaterad vuxenmobbning.2002/03:A209 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn av riktvärdenaför skyddsfilter och andningsskydd.2002/03:A211 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder för utbildning avlokala skyddsombud samt insatser för att lyfta framlokalt verksamma skyddsombud och deras roll i detförebyggande arbetsmiljöarbetet.2002/03:A214 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om måltidspausensbetydelse för hälsa och trivsel på arbetsplatsen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att staten måsteta sitt arbetsgivaransvar och garantera anställdasmöjligheter att få tillräckligt långamåltidspauser.2002/03:A223 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regler börinföras i arbetsmiljölagen för att förbättravillkoren på arbetsplatserna för hörselskadade.2002/03:A231 av ():begär att regeringen lägger fram förslag till ändringav arbetsmiljölagen i enlighet med vad i motionenanförs.2002/03:A232 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kostnaderna förarbetsmiljöarbetet.2002/03:A235 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om arbetsskadoroch olyckor inom jord- och skogsbruket.2. begär att regeringen tillsätter enutredning för att kartlägga arbetsskade- ocholycksrisker inom jord- och skogsbruk i enlighetmed vad som anförs i motionen.2002/03:A238 av m.fl. (mp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att försiktighetsprincipenskall användas på arbetsplatser medelektromagnetiska fält.2002/03:A239 av m.fl. (c):19. begär att regeringen återkommer medförslag som förbättrar förutsättningarna förföretag att anlita den kompetens för förebyggandeinsatser som företagshälsovården kan bidra med.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att arbetsgivarebör ha ett ansvar för att behovs- ellerprojektanställda och uppdragstagare skall hatillgång till en personlig skyddsutrustningutformad efter dessas behov och förutsättningar.21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börta initiativ till en översyn av under vilkaförhållanden dagens skyddsutrustning testas.23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inkluderahandlingsplan mot mobbning i åtgärdsplan för enbra arbetsmiljö.2002/03:A248 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningatt självdeklaration beträffande arbetsmiljön påvarje arbetsplats skall bli obligatorisk.2002/03:A263 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attförsiktighetsprincipen bör gälla vid arbeten därelektromagnetiska fält finns.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gränsvärdenför arbeten med elektromagnetiska fält bör tasfram och skall anges för spårvagnsförare ochlokförare.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att forskning omhälsoeffekter från starka elektromagnetiska fältbör ökas.2002/03:A268 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn av personligaassistenters skydd vad gäller arbetsmiljölagen ocharbetstidslagen.2002/03:A272 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av utbildning iarbetsmiljöfrågor på olika nivåer i vårtutbildningsväsen och på olika arbetsplatser.2002/03:A273 av ochHans Stenberg ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en översyn avföretagshälsovården.2002/03:A276 av och Kjell-ErikKarlsson (v):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om regionala skyddsombudstillträdesrätt till arbetsplatser medskyddskommitté.2002/03:A283 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ett förbud motfarligt ensamarbete.2002/03:A288 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om företagshälsovård.2002/03:A301 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om de fackligaorganisationernas överkostnader för arbetsmiljön.2002/03:A309 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om utvärdering av dagenssystem för utarbetandet av gränsvärden och attregeringen skall återkomma med förslag till hursäkrare gränsvärden skall framarbetas.2002/03:A311 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om behovet av friskvård.2002/03:A313 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skyddsombud.2002/03:A331 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attforskningsresurser bör fördelas till enundersökning av förekomsten av vuxenmobbning iarbetslivet samt dess upphov och konsekvenser.2. tillkännager för regeringen som meningvad i motionen anförs om att offentligaarbetsgivare i samband med åtgärder för bättrehälsa i arbetslivet även uppmärksammas på problemmed kränkande särbehandling i arbetslivet samt påvilka åtgärder som kan motverka desamma.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att endelrapport från kommittén En sammanhållendiskrimineringslagstiftning redovisas i god tidföre slutredovisningen den 1 december 2004.2002/03:A340 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om företagshälsovård.2002/03:A345 av i ochLena ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en strategi förbegränsning av farligt ensamarbete.2002/03:A346 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se övermöjligheten till obligatorisk företagshälsovård.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statligt stöd förinrättandet av företagshälsovård.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attArbetsmiljöverket ges i uppdrag att vad gällerföretagshälsovård definiera minimikrav men ocksåange riktlinjer för utvidgade åtaganden med hänsyntill verksamhet och bransch.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attföretagshälsovården i dessa minimikrav ges enaktiv och tydlig roll, såväl i det förebyggandearbetsmiljöarbetet som i arbetsrelaterad sjukvårdsamt rehabilitering.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att särskildaåtgärder för att underlätta småföretagensanslutning till det obligatoriskaföretagshälsovårdssystemet övervägs.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att minimikravenäven innefattar särskilda skrivningar om denfackliga organisationens inflytande påutformningen av företagshälsovården.7.