bet · GQ01SFU10 · 2003-05-20 00:00:00 — Motionärerna anser att alla somvill och kan skall få arbeta.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf13 yrkande2 ett tillkännagivande om vikten av arbetslinjen ochrehabiliteringsmöjligheterna samt undvikande avsvagt grundade beslut om sjukersättning i ställetför sjukpenning. Motionärerna anser attslentrianmässig överflyttning till sjukersättninginnan alla rehabiliteringsmöjligheter är uttömdamåste undvikas.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf12 yrkande12 avslag på förslaget att senastefter skall utreda om sjukpenning skallövergå till sjuk- eller aktivitetsersättning tillförmån för att en rehabiliteringsförsäkring införs.Enligt motionärerna borde regeringen i stället hafastställt en tidsgräns för närrehabiliteringsinsatser skall ha kommit i gång.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i uppfattningen att förslaget omen ettårsprövning inte får leda till att människorslentrianmässigt överförs från sjukpenning tillaktivitets- eller sjukersättning. Det är interimligt att personer t.ex. i åldern ellerännu yngre förklaras så arbetsoförmögna attsjukersättning för resten av livet är det endaalternativet. Detta är särskilt allvarligt eftersomett beslut om sjukersättning innebäratt aktiva rehabiliteringsåtgärder inte längre sättsin.Det är emellertid inte heller rimligt att personerår fortsätter att uppbära sjukpenning trotsatt de uppfyller villkoren för rätt till sjuk- elleraktivitetsersättning. Som framhålls i propositionenär det viktigt att de försäkrade får rätt ersättningsåväl till belopp som ersättningsslag. Med hänsynhärtill tillstyrker utskottet förslaget att enutredning av om det finns förutsättningar för attbyta sjukpenningen mot sjuk- elleraktivitetsersättning bör ske senast eftersjukanmälningsdagen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf10 yrkandena 5 och 17, Sf13 yrkande 2 och Sf12yrkande 12. Som en följd härav avstyrks även motionSf10 yrkande 8.Vad gäller frågan om en tidsbegränsning avsjukersättningen noterar utskottet att regeringen ivårpropositionen har aviserat ytterligare insatserför att klara målet att halvera antalet sjukdagar,bl.a. att sjukersättning skall beviljas i taget. Förslaget måste dock analyserasytterligare med avseende på de arbetsrättligakonsekvenserna av en sådan förändring. Regeringenhar därför för avsikt att återkomma i denna fråga.Utskottet anser att resultatet av regeringens analysbör avvaktas och avstyrker därmed motion Sf10yrkandena 6 och 7.Förlängd tid med vilande sjukersättning för attpröva förvärvsarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagdels att den tid som en försäkrad får hasjukersättning vilande, utan att förmånen fårdras in eller minskas, skall utsträckas tillhögst 24 månader, dels att regeln att efteren sådan period ha sjukersättningen vilandeutan skydd mot indragning eller minskningupphävs.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a.om vilande sjuk- eller aktivitetsersättningvid studier och om arbetsgivaressjuklönekostnader för anställd med vilandesjuk- eller aktivitetsersättning.Jämför reservationerna 30 (kd) och 31 (m,kd).Gällande bestämmelserDen infördes regler om vilandeförtidspension. Reglerna syftar till att stimuleratill återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivtliv. Motsvarande bestämmelser har införts i det nyasjukersättningssystemet och innebär bl.a. följande.En försäkrad som uppburit sjuk- elleraktivitetsersättning under får behållaförmånen under entolvmånadersperiod, som han eller honprövar att arbeta. Om den försäkrade därefterfortsätter att arbeta skall förmånen förklarasvilande som återstår av dennatolvmånadersperiod. Efter de första tolv månadernaav förvärvsarbete skall den försäkrade kunna haförmånen vilande under ytterligare 24kalendermånader. Om den försäkrade under sistnämndatid anmäler att han eller hon önskar få tillbakaförmånen kan den efter prövning minskas eller drasin om utredning visar att arbetsförmågan harförbättrats väsentligt. När beslutet om vilandesjuk- eller aktivitetsersättning löper ut skall denfortsatta rätten till förmånen prövas på samma sätt.För den som uppbär aktivitetsersättning skall dockingen prövning av arbetsförmågan göras som beslutet om aktivitetsersättningomfattar.PropositionenEnligt RFV:s uppföljningar utnyttjade betydligtfärre personer än väntat möjligheten att få förmånenvilande av reformen. De senasteuppgifterna visar dock på ett ökat intresse. EnligtRFV ökade antalet personer med vilandeförtidspension/sjukbidrag . Idecember 2002 hade ca 2 300 personer sin förmånvilande. av dem var kvinnor. Antaletpersoner som tagit tillbaka sin förtidspension ellersitt sjukbidrag efter att ha haft förmånen vilandeen period har stabiliserats kring . Personer medhel förmån återtar denna i större utsträckning än demed partiell förmån. Det framgår också avstatistiken att ju en försäkrad prövat påatt arbeta, desto mindre troligt är det att haneller hon återtar sin förmån.För att ytterligare stimulera försäkrade medsjukersättning att pröva att förvärvsarbeta föreslårregeringen att tiden under vilken förmånen kan varavilande utan att den får dras in eller sättas nedskall utsträckas till sammanlagt längst24 kalendermånader.Regeringen föreslår vidare att den regel sominnebär att den försäkrade kan ha sin förmån vilandeunder ytterligare 24 kalendermånader efter denförsta med förvärvsarbete slopas. Härigenom förenklas reglerna påtagligtsamtidigt som inte behöver göranågon ytterligare prövning av om förmånen skallkunna vara vilande.I likhet med den nuvarande ordningen är det enligtregeringens uppfattning naturligt att även enarbetsskadelivränta som är samordnad medsjukersättning skall förklaras vilande närsjukersättningen görs vilande på grund avförvärvsarbete. Det finns inte heller anledning, attändra vad som redan gäller om rätten tillsjukpenning, föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning när enförsäkrad prövar att arbeta med vilandesjukersättning. Inte heller reglerna i LAS påverkasav den föreslagna ändringen.Vidare anser regeringen det naturligt attmöjligheten att få bostadstillägg (BTP) skall finnasunder hela vilandetiden, dvs. maximalt under 24månader.De nu föreslagna reglerna avses träda i kraft den1 och gälla även för försäkrade somdessförinnan beviljats sjukersättning. De försäkradesom av har beviljats ytterligare24 månader med vilande sjukersättning enligt denregel som föreslås bli upphävd påverkas dock inteav ändringen.MotionerSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf10 yrkande9 ett tillkännagivande om att vilande förtidspensionskall gälla även för att genomföra studier.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf12 yrkande13 ett tillkännagivande om arbetsgivarnassjuklönekostnader för anställda med vilande sjuk-eller aktivitetssättning. För arbetsgivare sombereder plats för en person med t.ex. vilandesjukersättning finns enligt motionärerna inget skyddom sjuklönekostnader skulle uppkomma. Detta kanmedföra att arbetsgivare tvekar att anställapersoner som har sin förmån vilande. I samma motion,yrkande 14, begärs ett tillkännagivande om attregler om vilande förmån skall införas för studier.I yrkande 15 begär motionärerna ett tillkännagivandeom villkoren för personer med sjuk- elleraktivitetsersättning som vill stå tillarbetsmarknadens förfogande. Enligt motionärernalöser systemet med vilande sjuk- elleraktivitetsersättning problemet för dem som kan börjaen anställning. För dem som inte genast kommer in påarbetsmarknaden måste andra lösningar tas fram.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan beräknar regeringen att antaletpersoner som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättningkommer att passera 500 000 . Dennautveckling är mycket oroväckande, särskilt sommöjligheterna att på kort sikt motverka den synesmycket begränsade. Den bärande tanken med att införaen rätt att få förmånen vilande var att stimulerapersoner med sjuk- eller aktivitetsersättning attpröva på att arbeta. Emellertid har det visat sigatt reformen inte har slagit så väl ut eftersomförhållandevis få människor har valt att pröva. Föratt förbättra situationen anser utskottet i likhetmed regeringen att vilandetiden bör utsträckas . För att förändringen skall få ordentligtgenomslag är det dock viktigt att alla berördaförsäkrade uppmärksammas härpå. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag omförlängd vilandetid liksom förslaget att sloparegeln att ha förmånen vilande ytterligare 24månader utan skydd mot indragning eller minskning.När det gäller frågan om att införa en rätt tillvilande sjuk- eller aktivitetsersättning understudier konstaterar utskottet att regeringen ibudgetpropositionen har förklarat att ensådan möjlighet skall införas . Eftersomfrågan således redan är föremål för regeringensöverväganden avstyrker utskottet motionerna Sf10yrkande 9 och Sf12 yrkande 14.I en av motionerna framförs farhågor om attarbetsgivare med hänvisning till avsaknad av skyddmot sjuklönekostnader inte skulle vara intresseradeav att anställa personer med vilande sjuk- elleraktivitetsersättning. Utskottet kan dock konstateraatt sjuklönelagen innehåller en bestämmelse (13 §)som innebär att efter skriftligansökan kan besluta om särskilt högriskskydd för enarbetstagare som är försäkrad för sjukpenning enligtAFL. Ett sådant beslut får meddelas om den sökandehar en sjukdom som kanantas medföra ett större antal sjukperioder ellermedför risk för en eller flera längre sjukperioder.Enligt 16 § sjuklönelagen har en arbetsgivare hosvilken ett beslut enligt 13 § gäller rätt tillersättning från sjukförsäkringen för de kostnaderför sjuklön som han har haft för arbetstagaren.Eftersom den som har t.ex. sin sjukersättningvilande har rätt att bli försäkrad för sjukpenningenligt AFL på grundval av det förvärvsarbete somutförs kan utskottet inte delamotionärernas farhågor. Utskottet avstyrker därmedmotion Sf12 yrkande 13.För den som efter att ha uppburit t.ex.sjukersättning ställer sig till arbetsmarknadensförfogande, dock utan att få förmånenvilandeförklarad, kan problem uppstå om personen ifråga inte kommer in på arbetsmarknaden.Reglerna inom arbetsmarknadsområdet är inteanpassade till den situation som en person som haftsjukersättning kan ställas inför vid återgång, helteller delvis, till arbetsmarknaden när han eller honväntar på att få ett arbete eller enarbetsmarknadsåtgärd. Utredningen om enhandlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet () har i sitt slutbetänkande SOU 2002:5föreslagit bl.a. att arbetsmarknadspolitikensansvarsområde skall vidgas i syfte att skapa enkompletterande arbetsmarknad för människor medbegränsad arbetsförmåga på grund av sjukdom. förslag remissbehandlades under våren2002. Utskottet anser att regeringens fortsattaberedning av förslaget bör avvaktas. Utskottetförutsätter dock att regeringen skyndsamt återkommertill med förslag i frågan. Motion Sf12yrkande 15 avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Orsakerna till den ökade sjukfrånvaron m.m.(punkt 1)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Sf9 yrkande 1 och2002/03:Sf10 yrkandena 1 och 10 och avslår motion2002/03:Sf12 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDen dubblering av sjuktalen som skett sedan 1997beror enligt vår mening inte på att har ensämre arbetsmiljö än andra länder. Den ökadesjukfrånvaron beror heller inte på att svenskaarbetsgivare har blivit sämre. För att förklara deökade sjuktalen måste man vidga perspektivet tillfaktorer utanför arbetslivet och till en ändradinställning till sjukskrivning, t.ex. att det finnspersoner som är sjukskrivna trots att de hararbetsförmåga och att sjukpenning och sjukersättning(tidigare förtidspension/sjukbidrag) beviljas avarbetsmarknadsskäl. Sjukskrivning har blivit detenda andningshålet för många människor, när desamlade livsvillkoren är för betungande. Många harinte råd att anpassa arbetstiden efterlivssituationen, t.ex. genom att vara ledig en extradag. Bristande tillgänglighet till vård ochrehabilitering leder till långasjukskrivningsperioder i väntan på vård ochbehandling. Attityden till hälsa, ohälsa ochsjukskrivning har ändrats hos allmänheten ochläkarkåren och det kan ofta bli patientens önskansom avgör om sjukskrivning skall komma till stånd,särskilt när läkare har ett pressat tidsschema.Forskningen visar att det finns ett tydligt sambandmellan villkoren i sjukförsäkringen ochsjukskrivningarnas storlek. Sjukfrånvaron börjadeatt öka när ersättningsnivån i sjukförsäkringenhöjdes från till . harsjukfrånvaron fördubblats.För att få bukt med sjukfrånvaron krävs enligt våruppfattning ett helhetsgrepp på frågan sominbegriper en ändrad social-, socialförsäkrings- ocharbetsmarknadspolitik. Endast då kommer regeringenatt kunna uppnå sitt eget mål att halverasjukfrånvaron fram somantalet nya aktivitets- och sjukersättningar skallminska.2. Orsakerna till den ökade sjukfrånvaron m.m.(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf12 yrkandena 1 och 2 ochavslår motionerna 2002/03:Sf9 yrkande 1 och2002/03:Sf10 yrkandena 1 och 10.StällningstagandeSedan de växande ohälsotalen tog fart för sex årsedan har regeringen i princip intagit enåskådarplats. Regeringens handlingsförlamning harinte bara medfört gigantiska samhällsekonomiskaproblem utan även lidande för varje berörd människa.Det är mot bakgrund av detta som förslagen ipropositionen skall ses. Det är oroväckande när ettså stort problem endast resulterar i små lösningar.De stora frågorna om varför ohälsotalen är höga ochhur vi får människor tillbaka till arbete kvarstårfortfarande obesvarade i propositionen. Lösningen påde växande ohälsotalen kräver, enligt vår mening,ett helhetsgrepp. Det är lätt att inse att familje-,jämställdhets-, folkhälso- och skattepolitikpåverkar möjligheterna för individen att få ihoplivspusslet. Här finns det stora brister i dag.Dessutom måste det till ett helt nytt system för atthjälpa människor som har hamnat i enlångtidssjukskrivning. Insatserna bör fokusera bådepå individens specifika problem och på hans ellerhennes förutsättningar och möjligheter. Samordningenav insatserna bör ske med individen som en aktivdeltagare i rehabiliteringsprocessen. Det duger inteatt låta försäkringskassorna och arbetsgivarnaarbeta på samma sätt som bara lite mer.Det som behövs är i stället en grundläggandesystemförändring.3. Mål för ökad hälsa i arbetslivet (punkt 2)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf13 yrkande 1.StällningstagandeRisken för att människor blir avförda för gott urarbetslivet har ökat genom regeringensmålformulering kring antalet nya sjuk- ochaktivitetsersättningar (tidigareförtidspension/sjukbidrag). Att minska antaletsjukskrivna personer med hjälp av en alltförlättvindig pensionering kan uppfattas som enbekväm väg att slippa från både förvaltningsmässigaoch personliga problem. Målet bör i stället vara attantalet nya längre sjukskrivningar skall minska ochdet sammanlagda antalet personer som under längretid förslagsvis mer än uppbärsjukpenning och sjukersättning (tidigareförtidspension/sjukbidrag) hållas nere. Hälsan ökarinte och ohälsan minskar inte av att människorflyttas från ersättning för tillfälligarbetsoförmåga till ersättning för varaktigarbetsoförmåga. En ändring av målet bör därför ske.4. Incitament för arbetsgivare att minskasjukfrånvaron (punkt 3)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf10 yrkande 19 och avslårmotion 2002/03:Sf11 yrkande 2.StällningstagandeI syfte att öka incitamenten för arbetsgivarna attminska sjukfrånvaron har flera alternativ tilldagens sjukförsäkring förts fram. Ett av dessa äratt de företag som vill skall få träda ur denoffentliga försäkringen om de försäkrar sinaanställda med minst lika bra villkor som denoffentliga försäkringen erbjuder. Ett annat ärförslaget om en friskpeng, som innebär attarbetsgivarna liksom nu betalar ensjukförsäkringsavgift och att försäkringskassandärefter betalar tillbaka pengar till företaget iform av en friskpeng, vars storlek beror på riskenför sjukskrivning inom olika grupper av anställda.Ju fler kvinnor och äldre som företaget har destohögre blir friskpengen. Friskpengen används sedanför att försäkra de anställda antingen i denoffentliga eller i ett privatförsäkringsbolag. Sistnämnda förslag medför atttveksamheten hos arbetsgivare att anställa justkvinnor och äldre skulle minska. Regeringen bör låtautreda de nu nämnda förslagen.5. Incitament för arbetsgivare att minskasjukfrånvaron (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf11 yrkande 2 och avslårmotion 2002/03:Sf10 yrkande 19.StällningstagandeFör att minska sjukskrivningarna och ohälsan krävsåtgärder som syftar till att påverka alla berördaaktörer att förändra sitt beteende. En viktig åtgärdi det avseendet är att ge arbetsgivare rimligaincitament att förebygga ohälsa bland personalen ochatt initiera rehabiliteringsinsatser. Ettarbetsgivaransvar bör därför stå i proportion tillantalet anställda och riskexponeringen avpassas tillarbetsgivarens storlek.6. Åtgärder i övrigt för ökad hälsa iarbetslivet (punkt 4)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf9 yrkande 6 och2002/03:Sf10 yrkandena 11, 18, 20 och 21 samt avslårmotion 2002/03:Sf11 yrkande 6.StällningstagandeFör att förbättra tillgänglighet och kvalitet inomvård och rehabilitering, minska benägenhet tillsjukskrivning och sänka statens kostnader försjukskrivningarna bör enligt vår uppfattning enobligatorisk och gemensamt finansieradhälsoförsäkring införas. En sådan försäkring, somskall omfatta alla, innebär att pengarna följerpatienten, som därigenom styr resurserna genom etteget val av vårdgivare.Vidare bör en andra karensdag införas isjukförsäkringen den åttonde sjukdagen. En sådanåtgärd innebär att man tänker till en extra gånginnan man stannar hemma en för t.ex. envanlig förkylning. För att människor som ofta ärborta från arbetet på grund av kroniska sjukdomarinte skall drabbas för hårt bör ett tak på högst 10karensdagar gälla.Avgörande för att vända utvecklingen av ohälsan äratt arbetsmarknaden reformeras så att den blir merrörlig och tillgänglig för den som vill arbeta. Detmåste bli lättare att byta arbete och det skall lönasig att arbeta. Sjukskrivning får inte maskeraarbetslöshet och ingen bör kunna tjäna på att bytafrån arbetslöshetsersättning till sjukpenning. Detbör därför finnas en spärregel för att hindra attersättningen ökar om man byterarbetslöshetsersättning mot sjukpenning.7. Åtgärder i övrigt för ökad hälsa iarbetslivet (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf11 yrkande 6 och avslårmotionerna 2002/03:Sf9 yrkande 6 och 2002/03:Sf10yrkandena 11, 18, 20 och 21.StällningstagandePersoner som på grund av funktionsnedsättning ellerkronisk fysisk eller psykisk sjukdom har en förhöjdsjukdomsrisk blir mindre attraktiva påarbetsmarknaden om de av arbetsgivaren förknippasmed höga sjuklönekostnader. För att förhindra attsådana grupper slås ut från arbetsmarknaden måsteåtgärder vidtas. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag som, inom ramen för ett välavvägt arbetsgivaransvar, eliminerar denna risk.8. Nationell vårdgaranti (punkt 5)av (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf10 yrkande 12.StällningstagandeVi anser att en nationell vårdgaranti bör införas,som innebär att alla har rätt att få vård senastinom efter fastställd diagnos.Vårdgarantin skall omfatta alla medicinsktmotiverade behandlingar och vara fullt genomfördinom . En vårdgaranti innebär att patienterkan få behandling tidigare än och attsjukskrivningarna därmed kan förkortas.9. Deltidssjukskrivning (punkt 6)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf10 yrkande 13 och avslårmotionerna 2002/03:Sf9 yrkandena 2 och 3 och2002/03:Sf11 yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår uppfattning bör möjligheten tilldeltidssjukskrivning göras mer flexibel och intebara begränsas till en del av dagen. Exempelvis börman kunna sjukskrivas till hälften, men vara påarbetet på heltid och arbeta i halv takt. Det böräven vara möjligt att sjukskrivas från vissaarbetsuppgifter eller att vara sjukskriven från deordinarie arbetsuppgifterna men i stället genomgåutbildning. En ändring med den innebörden bör tas ini lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL).Det är viktigt att betona att sjukförsäkringengäller när man är sjuk och arbetsförmågan på grundhärav är nedsatt. Med hänsyn härtill bör enligt vårmening sjukdomsbegreppet stramas upp och ersättasmed att sjukdom skall bedömas i enlighet medvetenskap och beprövad erfarenhet så att inte allatillstånd utanför det helt normala betraktas somsjukdom. Även denna ändring bör tas in i AFL.10. Deltidssjukskrivning (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 10. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2002/03:Sf9 yrkande 3 och2002/03:Sf11 yrkande 4 och avslår motionerna2002/03:Sf9 yrkande 2 och 2002/03:Sf10 yrkande 13.StällningstagandeDet förhållandet att deltidssjukskrivning skallanvändas i ökad utsträckning kan komma att medföravissa problem, eftersom det finns risk för attsjukskrivning på deltid blir ett ekonomisktattraktivt alternativ för personer som vill kortasin arbetstid. Detta kommer att ställa ökade krav påförsäkringskassornas kontroll. Det är av det skäletangeläget att tillämpningen av deltidssjukskrivningföljs upp.11. Steglös sjukpenning (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 11. Riksdagenbifaller därmed motion 2002/03:Sf12 yrkande 3.StällningstagandeDet är positivt att propositionen betonararbetsförmåga hellre än arbetsoförmåga. För attytterligare stärka detta synsätt och geökade individuella möjligheter bör de fasta stegen isjukpenningen slopas. En person som arbetar och får sjukpenning får endastsjukpenning om han eller hon skulle öka sinarbetsinsats . Det vore rimligt omsjukpenning i det fallet kunde utgå med 40 %.Nuvarande system uppmuntrar således inte till ökadarbetsinsats om det inte ryms inom ramen för defasta stegen. Av detta skäl bör det vara möjligt attha en ersättning med en individanpassad procentsatsmellan 25 och 100 %.12.