bet · GQ01UBU7 · 2003-03-13 00:00:00 — Det första av räknas som gymnasiala studier och måstealltså inrymmas i de för vilka man kanbeviljas studiemedel på den nivån.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingarupphandlar yrkesutbildningar inriktade mot yrken därarbetskraftsbrist råder eller bedöms kunna uppstå.Deltagarna i sådan s.k. arbetsmarknadsutbildning fåraktivitetsersättning och behöver alltså inte anlitastudiestödssystemet. En förutsättning för att bliantagen till arbetsmarknadsutbildning är att man ärarbetslös eller riskerar att bli det och att mansöker arbete hos arbetsförmedlingen. Utskottet harfrån inhämtat att ca 4 000personer slutfördeundersköterskeutbildning somarbetsmarknadsutbildning. I genomsnitt omfattadeutbildningen knappt sju månaders heltidsstudier,främst i karaktärsämnena inom omvårdnadsområdet.Den som inte är eller riskerar att bli arbetslösär normalt hänvisad till yrkesutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet. Kommunernas stöd tillvuxnas lärande skall utgå från den enskildes behovoch intresse. Enligt den strategi som riksdagenantog efter förslag i propositionen Vuxnas lärandeoch utvecklingen av vuxenutbildningen (prop.2000/01:72, bet. UbU15, rskr. 229) skall individenslärande och kunskapssökande stödjas genom rådgivningoch vägledning, baserad på erkännande av faktiska,redan förvärvade kunskaper. Utskottet anser detmycket viktigt att den kompetens som vuxnautbildningssökande redan har förvärvat genom ickeformellt eller informellt lärande tas till vara ochatt deras studieprogram utformas med utgångspunkt idenna.Undersköterskeutbildning för vuxna inom ramen fördet numera avslutade har enligt vadutskottet inhämtat från vanligen omfattattre terminers heltidsstudier.De nuvarande reglerna lämnar utrymme för denblivande teckenspråks- eller dövblindtolken att medstudiemedel skaffa sig den tvååriga utbildning påteckenspråkslinje som krävs för att komma in påtolkutbildningen. Möjligheten att få lägst betygetVäl godkänd i svenska finns igymnasieskolan. Utskottet anser inte att det börerbjudas extra studiestödstid för att höjagymnasiebetyget i svenska. Från Strömbäcksfolkhögskola, som är den enda som anordnarvuxendövtolkutbildning, har utskottet inhämtat attden tvååriga teckenspråkslinjen inte är ettbehörighetsvillkor för tillträde till sådantolkutbildning. Bestämmelserna om längsta tid förstudiemedel på gymnasial nivå lägger därmed intehinder i vägen för den som vill utbilda sig tillvuxendövtolk.I det stöd till vuxnas lärande som kommunernanumera är skyldiga att ge ingår vägledning.Utskottet anser det viktigt att vuxna som villutbilda sig för ett nytt yrke får adekvat hjälp attorientera sig i utbudet av utbildningar ochvillkoren för studierna, så att de kan planera sinutbildning på bästa sätt.StudielånUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omavskrivning av studielån vid bosättning iglesbygd och om bonus vid förtidaåterbetalning av studielån.Jämför reservationerna 7 (kd) och 8 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenTre motioner tar upp frågor om avskrivning avstudielån som ett medel för att lockahögskoleutbildade att bosätta sig eller stanna iglesbygd.Enligt motion 2002/03:Ub344 (kd) befinner sigmånga glesbygdskommuner i en nedåtgående spiral ochsaknar unga människor med kompetens. Därför föreslårmotionären en försöksverksamhet med avskrivning avstatliga studielån för ungdomar som väljer att booch arbeta i glesbygden. Detta system börfinansieras inom ramen för studiestödssystemet.Motionären hänvisar till att liknande åtgärderprövas i en kommun i norra . Också motion2002/03:Ub529 (c) hänvisar till förebilder i Norge.Motionärerna anser att avskrivning av studielån ärett träffsäkert och relativt billigtstyrmedel, och de vill att ett sådant system skallinföras i . I motion 2002/03:N302 (mp)yrkande 2 begärs en utredning av effekterna av enavskrivning av studielånen för de nyexamineradeakademiker som flyttar till avfolkningshotadekommuner.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Liknande yrkanden behandlades av underförra (bet. 2001/02:UbU2 s. 18). Utskottethänvisade då till att regeringen hade aviserat enutredning. Denna har numera tillsatts (dir.2002:80). Ett av syftena är att främja tillgången pånyckelpersoner i mindre, lokalaarbetsmarknadsregioner. Utredaren skall, ombedömningen är att det finns behov av det, lämnaförslag till rörlighetsstimulanser. Erfarenhetergjorda i jämförbara länder skall beaktas. Enligt vadutskottet har inhämtat studerar utredningen bl.a.Norge. Uppdraget skall slutredovisas senast den 31mars 2003.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub452yrkande 10 att någon form av system för bonus vidförtida återbetalning av studielån bör utarbetas ochgenomföras . Även i motion 2002/03:Ub284 (kd)yrkande 2 föreslås ett sådant system. I bådamotionerna hävdas att ett bonussystem skulle medföraen avsevärd vinst för staten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt 4 kap. 20 § studiestödslagen (1999:1395)får regeringen, i syfte att stimulera en snabbåterbetalning av studielån, meddela föreskrifter ompremier till låntagare som betalar tillbaka störrebelopp än det fastställda årsbeloppet. Regeringenhar alltså redan möjlighet att införa ettbonussystem. Det bör ankomma på regeringen attbedöma om det skulle vara till fördelför staten att göra det.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om rättför skolan att underrätta föräldrar tillmyndig elev om att eleven skolkar,examensbonus och studiemedelsvillkor m.m. förelitidrottare.Jämför reservationerna 8 (fp) och 9 (m).Motioner och utskottets ställningstagandenCenterpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub429yrkande 10 att det skall skrivas in i skollagen attläraren har rätt att underrätta föräldrar tillmyndiga elever om att eleverna skolkar. En familjsekonomi kan drabbas hårt om elevens studiebidragdras in på grund av skolk, framhåller motionärerna.De anser det bekymmersamt att föräldrarna harförsörjningsansvaret intill förgymnasieelever, men inte någon självklar rätt tillinformation om elevernas uppförande, t.ex. om att deskolkar.U t s k o t t e t föreslår att har , i betänkandetSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU2002:121), lagt fram förslag om en bestämmelse iskollagen att skolan skall vara skyldig attinformera föräldrar i de fall en elev är frånvarandei sådan utsträckning att det kan påverka rätten tillstudiehjälp. Detta skall gälla även om eleven fyllt18 år. Utskottet anser att inte börföregripa regeringens beredning av ärendet.Folkpartiet framhåller i motion 2002/03:Ub323yrkande 5 att det är mycket viktigt för samhället,och inte minst för den studerande själv, att inleddahögskolestudier avslutas med en examen. Studenterborde enligt motionärerna få en extra stimulans attvara flitiga och fullfölja sina studier. Därförföreslås i motionen att möjligheterna att införa enexamensbonus i form av viss nedskrivning avstudieskulder skall utredas.U t s k ot t e t föreslår att avslåryrkandet.Det är ett faktum att ganska många studenterlämnar högskolan utan att ha avlagt examen. Dettamåste ses mot bakgrund av både studenternas egna målför studierna och hur högskoleutbildning tas emotoch betraktas i arbetslivet. Många som börjarstudera vid universitet och högskolor har inte föravsikt att avlägga examen utan har ett merabegränsat mål för sina studier. Detta är enligtutskottets mening helt legitimt och ett bevis på atthögskolan fungerar också som ett instrument förlivslångt lärande. kartläggningarhar också visat att en betydande andel av dem somlämnat högskolan utan att ha avlagt examen likvälhar skaffat sig 120 poäng eller mera, vilketmotsvarar heltidsstudier. För flertalet avdessa handlar det enligt verket om en utbildning somi många avseenden är jämförbar med en avlagd examen.I en del fall handlar det bara om att studenternainte har ansökt om att få ut sin examen(Studenternas resultat. Vilken värdering som görs påarbetsmarknaden av att examen är avslutad spelarsäkerligen också stor roll. Det är tydligt attstudenter i vissa arbetsmarknadslägen rekryterastill jobb innan de har slutfört den examen de haftsom mål.Det är självfallet viktigt både för studenten ochsamhället att studierna ger resultat. Ett viktigtmått på effektivitet i högskoleutbildningen ärförhållandet mellan antalet helårsstudenter ochantalet helårsprestationer. Denna kvot har desenaste åren i genomsnitt legat på 0,83 och tenderarinte att sjunka.Mot bakgrund av det som sagts anser utskottetatt det inte finns anledning att begära en utredningom införande av examensbonus.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Kr297 yrkande 5 ett tillkännagivande omstudiemedelsvillkor m.m. för elitidrottare. Enligtmotionärerna bör elitidrottare kunna få dispens frånkraven på studieresultat , så att dekan hålla en lägre studietakt och ändå behållastudiemedlen. I konsekvens med detta bör de ocksåkunna få studiemedel än tolvterminer. Motionärerna förordar även s.k.ortsföreträde för elitidrottare, dvs. att enhögskolestuderande som är utövare av elitidrottskall få möjlighet att byta till den studieort därde bästa tränings- och tävlingsförutsättningarnafinns.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande har behandlats av utskottetflera gånger tidigare, senast i betänkande2001/02:UbU11 s. 12. Utskottet ansåg då attidrottsutövning på elitnivå inte bör föranledastörre skuldsättning för studenten än normalt,vilket skulle bli konsekvensen om motionärernasförslag genomförs. Det är fortfarande utskottetsuppfattning. I fråga om ortsföreträde hänvisarutskottet liksom tidigare till att Högskoleverkethar funnit att det inte är förenligt med gällandebestämmelser om antagning till grundläggandehögskoleutbildning. Utskottet anser inte heller nuatt det finns anledning för att föreslånågon ändring i dessa för att främja elitidrotten.UtskottetReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Nytt studiestödssystem (punkt 1) - mav Per (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub487 yrkande 1och avslår motion2002/03:Ub452 yrkande 1.StällningstagandeDet behövs av flera anledningar politisk enighetkring ett långsiktigt, hållbart och överblickbartstudiefinansieringssystem. Det nyastudiemedelssystem som infördes är intehållbart, särskilt vad gällerskuldsättningsproblematiken. Regeringen börkonstruktivt söka lösningar till ett heltäckandestudiefinansieringssystem som tillgodoser följandeavgörande principer:Systemet skall vara ekonomiskt hållbart ochöverblickbart både för den enskilda studenten ochför samhället.Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt.Studenterna skall ges möjlighet att arbeta utan attfå minskade studiemedel, så att de kan minska sinskuldsättning. Fribeloppet bör helt tas bort.Systemet skall bidra till minskad socialsnedrekrytering. Många vågar av olika skäl inte tasteget in i den akademiska världen. Det avgörande äratt högre studier skall löna sig. Studier utomlandsskall inte missgynnas.Skulderna skall betalas tillbaka.Systemet skall skilja mellan sådan finansieringsom är relaterad till studierna och sådan som intekan direkt hänföras till detta område, t.ex. bostadunder studietiden. För sådana kostnader måstesärskilda låneformer tillskapas.Alla studenter skall ha rätt till såvälprivatekonomisk rådgivning som information om vilkenkvalitet olika utbildningar har, innan de fattar ettav de viktigaste investeringsbesluten i sina liv.Ett större mått av flexibilitet måste tillåtas, såatt även längre studier kan finansieras viastudiemedel och de som så vill kan erbjudasstudiemedel per år.CSN måste konkurrensutsättas genom att man skaparmöjlighet för de studenter som vill att få sinastudielån via sin bank eller annat låneinstitut.2. Nytt studiestödssystem (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub452 yrkande 1och avslår motion2002/03:Ub487 yrkande 1.StällningstagandeDet är nödvändigt att ta ett samlat grepp över hurmänniskor i olika faser i livet skall kunnafinansiera sina studier. Dagens system präglas avoklara gränsdragningar mellan arbetsmarknads- ochutbildningspolitik, vilket drabbar den enskilde.Många, särskilt kvinnor, faller mellan stolarna närdet gäller stöd till studier efter arbete ochbarnafödande. Det är viktigt att reglerna är tydligaoch förutsägbara, så att man snabbt kan få enuppfattning om hur stort bidrag den enskilde kan fåav staten, vilka krav som är kopplade till bidragetoch hur länge detta delas ut.Ett nytt heltäckande studiefinansieringssystem börinföras och vara strukturerat enligt följande:1. Grundskole- och gymnasiestudier2.- upp till 25 år- mellan 25 och 55 år· Universitets- och högskolestudier·· Utbildningskonto för yrkesverksamma·Det nya systemet bör införas i två etapper medbörjan . Det skall varahelt genomfört 2005.3. Studiestöd för vuxna romer (punkt 2) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Sf293 yrkande 4och bifaller delvis motion2002/03:Ub484.StällningstagandeAlltför många romer upplever att de inte tillhöreller ingår i det svenska samhället. Romerdiskrimineras på arbetsmarknaden på grund av sittursprung, och det råder mycket stor arbetslöshetbland dem. Många äldre romer är analfabeter, och fördem krävs det särskilda utbildningsinsatser. I dagbegränsas vuxenstudiestödet för studier pågrundskolenivå till fem terminer. Ett förlängt ochriktat vuxenstudiestöd för analfabeter som saknargrundskolekompetens skulle kunna vara en lösning.4. Studiestöd för vuxenutbildning i övrigt(punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub452 yrkande 5 och2002/03:Ub490 yrkande 6och avslår motionerna2002/03:Ub355,2002/03:Ub395 och2002/03:Ub548.StällningstagandeDet bör införas ett nytt vuxenutbildningsstöd förstuderande i åldrarna . Alla i dennaåldersgrupp som saknar betyg från grund- ellergymnasieskola skall erbjudas ett skattefritt bidragsom motsvarar av totalbeloppet istudiemedelssystemet, under den del av året somstudier bedrivs. Den studerande skall därutöver gesmöjlighet att komplettera med en lånedel på upp till3 . CSN bör göra bedömningen avlämplig nivå på lånet med hänsyn till denstuderandes ålder och återbetalningsförmåga.Grundprincipen att lånet skall återbetalas skallgälla. Studerande som läser på grund- ochgymnasienivån av eget intresse, för att bredda sinredan fullföljda gymnasieutbildning eller för atthöja redan givna betyg, skall hänvisas till detordinarie studiemedelssystemet.5. Studiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildning (punkt 6) - mav Per (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub359.StällningstagandeDet är viktigt att svenska studenter kan fåekonomiska möjligheter att studera vid utländskauniversitet och att studenter från andra länder fårerfarenheter och kunskap från svenska universitet.Svenska studenter kan numera få studiemedel förstudier utomlands, vilket är bra. Det finns dockingen anledning att diskriminera studenter somdeltar i utbildning som ett svenskt universitet harförlagt utomlands, såsom nu sker med studenter somläser vid universitets filial i får inte möjlighet till studielån av sammaomfattning som svenska studenter som läser vidbrittiska universitet. Studiemedelsförordningen börsnarast ändras så att studenter inte missgynnasekonomiskt då de valt att studera vid sitt egetuniversitets utlandsfilial.6. Studiemedel vid studier utomlands (punkt 7)- m, fp, kd, cav (), (), PerBill (m), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub254 yrkande 1och avslår motion2002/03:Ub254 yrkande 2.StällningstagandeDe nuvarande reglerna för bidrag vid utlandsstudierbehöver enligt vår mening utredas. Inriktningen börvara att en student som kan få studiemedel förstudier i också skall ha möjlighet att fåstudiemedel för att studera utomlands.7. Bonus vid förtida återbetalning avstudielån (punkt 10) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub284 yrkande 2 och2002/03:Ub452 yrkande 10.StällningstagandeVid två tillfällen, nämligen under andra halvåret1983 och , erbjöds låntagare att moten premie frivilligt återbetala sinstudieskuld. Premien var beroendepå antalet återstående betalningar. Ett sådantbonussystem ökar de förtida återbetalningarna tillstaten och minskar avskrivningarna, dvs. de innebärnetto en besparing för staten. Därför bör på nyttnågon form av bonussystem utarbetas och genomförassnarast.8. Examensbonus (punkt 12) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub323 yrkande 5.StällningstagandeDet är mycket viktigt för samhället, och inteminst för den studerande själv, att inleddahögskolestudier avslutas med en examen. Studenterborde få en extra stimulans att vara flitiga ochfullfölja sina studier. En möjlighet är att införaen examensbonus i form av viss nedskrivning avstudieskulder. Motsvarande system kan införas ocksåför doktorander som disputerar. Detta skulle främjaeffektivitet i utbildningen utan att högskolornatvingas tumma på kvalitetskraven. Möjligheterna attinföra ett system med examensbonus bör snarastutredas.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Nytt studiestödssystem (punkt 1) - fpav () och ().Folkpartiet har i reservation 3 i betänkande1999/2000:UbU7 Ett reformerat studiestödssystemredovisat sitt förslag till hur ett nytt systemborde vara beskaffat. Vi har därefter följt uppdetta i våra motioner om budget förstudiestödsområdet, senast i motion 2002/03:Ub338. Ivårt förslag ingår att totalbeloppet bör höjas, attbidragsdelen bör öka till avtotalbeloppet, att den högre bidragsnivån förvuxenstuderande på gymnasial nivå bör vara avtotalbeloppet och att inkomstprövningen för att fåstudiemedel bör mildras för att avskaffas.Ökade möjligheter att få dispens från den hårda 12-terminersregeln bör införas. Servicen hos CSN måsteförbättras. Vi anser att myndigheten skall åläggasatt betala en omvänd straffavgift till studenter sominte får sina studiemedel eller svar på sin ansökaninom . Fler än CSN bör få möjlighet atthantera utbetalningen av studiemedel och eventuelltockså återbetalningen. Olika modeller för detta börutredas. Vi anser också att studier för lite äldrestuderande skall kunna finansieras medkompetenskonton samt med lån från detallmänna pensionssystemet.2. Nytt studiestödssystem (punkt 1) - kdav ().Kristdemokraterna har i reservation 4 i betänkande1999/2000:UbU7 Ett reformerat studiestödssystemredovisat sitt förslag till hur ett nytt systemborde vara beskaffat. Vår ambition är att dengenerella bidragsnivån skall vara avtotalbeloppet. Det skall inte vara något "först-till-kvarn-system" för den högre bidragsnivån.Inkomstprövningen bör i princip avskaffas.Möjligheten till undantag från tolvterminersgränsenbör ges en mer flexibel utformning. Bedömningar avvilka utbildningar som skall berättiga tillstudiemedel skall inte ha befintliga ekonomiskaramar som utgångspunkt utan göras utifrån kvalitets-och nivåkrav. Studieskuldräntorna bör varaavdragsgilla vid beskattningen. Det skall intefinnas någon fast åldersgräns vid vilken återståendeskuld avskrivs, men det skall finnas möjlighet tilltotal avskrivning om det finns särskilda skäl fördetta. CSN skall ges rimliga förutsättningar attsköta sitt uppdrag att handhastudiestödsadministrationen. Regeringen börtillsätta en utredning för att se över vilkavalmöjligheter den enskilde kan ges närdet gäller låneutbetalningen.3. Nytt studiestödssystem (punkt 1) - cav ().Centerpartiet har i reservation 2 i betänkande1999/2000:UbU7 Ett reformerat studiestödssystemredovisat sitt förslag till hur ett nytt systemskall byggas. Vårt förslag innebär att bidrag ochlån skall utgöra vardera av totalbeloppet istudiemedelssystemet. Fribeloppet höjs till tvåbasbelopp. Återbetalningen utformas som ettmodifierat annuitetslån . Med vårtförslag blir skuldbördan hanterlig för allastudenter och möjligheten att undvika lån blirstörre än tidigare genom ett höjt fribelopp. Ettstudiefinansieringssystem måste vara hållbart ochförutsägbart över tiden, såväl för den enskildestudenten som för staten. Med ett nytt system ienlighet med denna modell kan också den socialasnedrekryteringen minskas. I förening kommer detta attmöjliggöra för stora grupper att minska sinlånebörda . Därmed blir detockså lättare för personer från studieovana hem attta steget in i högskolan.4. Studiemedel vid deltidssjukskrivning (punkt5) - vav ().Vänsterpartiets principiella inställning är attstudier skall jämställas med arbete. Mot bakgrund avdetta ser vi det som naturligt att det skall varamöjligt att kombinera deltidsstudier medsjukskrivning på deltid. Förutom det principiellaställningstagandet menar vi att en sådan möjlighetkan underlätta en persons förutsättningar att kommatillbaka in i arbetslivet. Eftersom pågåendeutredning skall lägga fram förslag ifrågan avvaktar vi med slutligt ställningstagande.5. Studiemedel vid vissa yrkesutbildningar(punkt 8) - kdav ().Kristdemokraterna anser att det är viktigt attriksdagen tar det ökande behovet av teckenspråks-och dövblindtolkar på allvar. Vi vill påminna om attKristdemokraterna vill införa ökade möjligheter tilldispens från det antal veckor eller terminer somstudiemedel maximalt kan ges, när det finnssärskilda skäl. Sådana dispensregler skulle kunna fåbetydelse för dem som vill utbilda sig tillteckenspråks- eller dövblindtolkar.6. Underrättelse till föräldrar när elev som ärmyndig skolkar (punkt 11) - m, fp, kd, cav (), (), PerBill (m), (), (),() och ().Just nu remissbehandlas förslagtill ny skollag. Vi vill dock markera att vi delarden uppfattning som våra partiers företrädare ikommittén har redovisat, att det måste vara ensjälvklarhet att en elevs vårdnadshavare informerasom att en elev är ogiltigt frånvarande från sinalektioner även i gymnasieskolan, långt innanstudiestödet är i fara.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotionerMotioner från allmänna motionstiden 20022002/03:Ub254 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attutreda reglerna för bidrag vid utlandsstudier.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ändra regler för studiemedel vidutlandsstudier.2002/03:Ub284 av Skånberg och Per ():2.