bet · GQ01SOU3 · 2003-03-25 00:00:00 — När utskrivningensker har den dömde ofta dragit på sig stora skulderför vårdkostnaderna. Enligt motionären är detormligt att vård på institution kan leda till storaskulder för den enskilde.Några motioner behandlar frågor om förlossningsvårdoch förlossningsplatser.I motion So509 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om en BB-garanti (yrkande 4).Motionärerna anför att BB-garantin består av tvådelar - en platsgaranti och en förlossningspeng.Platsgarantin innebär att kvinnan påmödravårdscentralen gör upp om plats påförlossningsklinik och BB. Vidare är kvinnan ochbarnet garanterade minst på BB förehemgång. Förlossningspengen innebär att ersättningengår till den förlossningsavdelning som kvinnanväljer. I motion So400 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om en nationell översynav förlossningsvården (yrkande 1). Motionärernaanför att förlossningsvården skall erbjudageografisk närhet, trygghet och lyhördhet förkvinnans önskemål. Vidare begärs i motion So443 avKenneth m.fl. (c) ett tillkännagivande omplats- och närhetsgaranti på BB (yrkande 19).Garantin skall innebära att föräldrarna senast tvåmånader före förlossningen skall ha fått besked omvar den skall ske.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet behandlade frågor om hälso- ochsjukvårdens finansiering senast i betänkande2001/02:SoU13. Utskottet vidhöll (s. 38) att detansåg att det finns starka motiv för att slå vakt omskattefinansieringen av sjukvården och avstyrkte deaktuella motionerna.I budgetpropositionen (proposition2002/03:1, volym 6, utg.omr. 9) anför regeringenföljande (s. 18).Regeringen föreslår att målet för politikområdethälso- och sjukvårdspolitik skall ligga fast ochsåledes vara att vårdens kvalitet ochtillgänglighet skall förbättras. I arbetet medatt uppnå detta mål är det viktigt att degrundläggande principerna för en allmän hälso-och sjukvård upprätthålls. Hälso- och sjukvårdenskall även ges på lika villkor ochefter behov, styras demokratiskt och varasolidariskt finansierad. Dessutom skall människorha möjlighet att påverka och vara delaktiga ivården.Genom den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården och de medLandstingsförbundet och Svenska Kommunförbundetöverenskomna utvecklingsinsatserna inom vårdenoch omsorgen, har viktiga steg tagits mot attlångsiktigt förbättra hälso- och sjukvårdensmöjligheter att uppnå god kvalitet ochtillgänglighet. har regeringensuppdrag att på nationell nivå följa upp ochutvärdera införandet och effekterna av dennationella handlingsplanen och har under 2002inkommit med den första av fyra årsrapporter.Arbetet med att följa upp effekterna avresurstillskottet och sjukvårdshuvudmännensåtgärder med anledning av utvecklingsavtalet ären viktig uppgift under de kommande åren.Enligt regeringens bedömning har ytterligareett viktigt steg för att förbättratillgängligheten och korta köerna i vården tagitsgenom det tillskott på perår som tillförs hälso-och sjukvården för detta ändamål. Denna satsningkommer att bli föremål för en noggrannuppföljning i syfte att säkra att avseddaeffekter nås. En viktig utgångspunkt förtillskottet är att medlen skall utbetalas förutförd prestation.Genom den nationella handlingsplanen förutvecklingen av hälso- och sjukvården och detsammanhängande resurstillskottet samt genom dens.k. tillgänglighetssatsningen kommer vårdenunder att ha tillförtssammanlagt 12,75 miljarder kronor.- - -I överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården för anförs bl.a.följande.I 2001 års ekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100) föreslog regeringen dessutom att1,skall avsättas för att förbättra vårdenstillgänglighet. En förutsättning förresurstillskottet var enligt vårpropositionen attdet skulle regleras i ett avtal mellan staten ochLandstingsförbundet. träffades ensådan överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet. Överenskommelsen innebär ettåtagande från landstingen att vidta kraftfullaåtgärder för att korta väntetiderna till besökoch behandlingar vid sjukhus och motsvarande.Överenskommelsen innebär vidare ett åtagandefrån landstingen att fortsätta förbättrauppföljningen av tillgängligheten. Senast vidutgången av skall rapporteringen tilldatabasen i vården vara 100-procentigavseende förväntade väntetider. Vid utgången avår 2004 skall även täckningsgraden för faktiskaväntetider vara 100 procent.Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2003att skulle anvisas för 2003under anslaget Bidrag för ökad tillgänglighet ihälso- och sjukvården. tillstyrkteförslaget (bet. 2002/03:FiU3). följdeutskottet (rskr. 2002/03:87 och 2002/03:88).Rätten till förnyad medicinsk bedömning, s.k. secondopinion, regleras i 3 a § tredje stycket hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763). Bestämmelsen trädde ikraft . Av bestämmelsen följer attlandstinget skall ge en patient med livshotandeeller särskilt allvarlig sjukdom eller skadamöjlighet att inom eller utom det egna landstingetfå en förnyad medicinsk bedömning i det fallvetenskap och beprövad erfarenhet inte ger entydigvägledning och det medicinska ställningstagandet kaninnebära särskilda risker för patienten eller harstor betydelse för dennes framtida livskvalitet.Patienten skall erbjudas den behandling den förnyadebedömningen kan föranleda.I Hälso- och sjukvårdsrapport 2001anförs sammanfattningsvis följande angående rättentill förnyad medicinsk bedömning:Socialstyrelsens kartläggningar, liksomkontakterna med huvudmän och patient- ochhandikapporganisationer, tyder på att 1999 årslagstiftning har lett till mångainformationsinsatser från vårdgivarnas sida. Detär dock oklart i vad mån patienterna nåtts av fördem relevant information och ompatientinflytandet i vården ökat. Rätten tillförnyad medicinsk bedömning är åtminstone delvisokänd för stora grupper av patienter, och ävenhos vårdpersonal. Som redovisas nedan kan maninte finna några tydliga positiva trender när detgäller människors tillfredsställelse med olikaaspekter på vården, snarare är trenden denmotsatta.Det är möjligt att vikten av nödvändigaimplementeringsinsatser inte uppmärksammadestillräckligt när man införde ny lagstiftning. Detär också möjligt att man inte skall förvänta sigmätbara effekter av en ny lagstiftning av dennakaraktär, efter att den trätt ikraft. Å andra sidan kan man konstatera attSverige numera är det enda land i som intehar en särskild lag om patienträttigheter. Detbetyder att de bestämmelser som har betydelse förpatientens ställning i vården är utspridda på ettflertal lagar. Lagstiftningen kan varaotillgänglig och svåröverskådlig för patienter,vårdpersonal och allmänheten. Erfarenheternatyder på att det finns ett pedagogiskt värde iatt samla alla relevanta bestämmelser i ensärskild patientlag, även om ambitionen inte äratt tillförsäkra patienten några nya förmånereller rättigheter.Av regleringsbrev för avseendeSocialstyrelsen framgår att senastden skall bedöma effekterna av de avvårdgivarna vidtagna åtgärderna för att stärkapatientens ställning i hälso- och sjukvården.I november 2000 tillsatte regeringen en arbetsgruppvars uppdrag var att föreslå strategier för attbredda användningen av IT och telemedicin inomvården. Arbetsgruppen överlämnade sinrapport, Vård IT-iden (Ds 2002:3). I rapportenlämnas ett antal olika förslag och synpunkter på vadsom behöver göras för att driva på IT-utvecklingeninom vården. Bland annat föreslås att ett samlatstrategi- och åtgärdsprogram tas fram för att breddaanvändningen av telemedicin. Rapporten harremissbehandlats och bereds inomRegeringskansliet.Frågor om remisskrav behandlades av utskottet i betänkande1998/99:SoU3. Utskottet anförde bl.a. följande.Remisser fyller en viktig funktion som instrumentför att göra riktiga medicinska prioriteringarbåde i syfte att garantera att de patienter somhar störst behov av specialistvård får tillgångtill sådan och att kunna utnyttja de samladeresurserna i landstingen optimalt. Utskottetdelar således bedömningen att det inte ärlämpligt att i lag förbjuda landstingen attställa krav på remisser för specialistvård.Givetvis får remisskrav inte användas i syfte attförsvåra vårdutnyttjandet eller som begränsningför privata vårdgivare.Utskottet vidhöll denna uppfattning i betänkande1999/2000:SoU9. m, kd, fp).Utskottet behandlade i betänkande 2001/02:SoU13frågan om vårdavgifter vid rättspsykiatrisk vård.Utskottet konstaterade att av 26 § hälso- ochsjukvårdslagen följer att vårdavgifter får tas ut avpatienter enligt grunder som ellerkommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskiltföreskrivet. Utskottet fann inte anledning attföreslå någon ändring av det nu gällande systemet.Motionerna avstyrktes. (Ej res. )I betänkande 2000/01:SoU5 Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården anfördeutskottet under rubriken bl.a.följande.Utskottet anser i likhet med regeringen attpsykiatrireformens huvudinriktning, att med hjälpav tidiga insatser reducera framtidafunktionsnedsättningar, bör ligga fast. Dettasynsätt innebär att behovet av samverkan mellanolika delar av samhället ökar. En strategiskuppgift för psykiatrin är att tillsammans medandra identifiera behovet av ett bra socialt stödför människor med flera olika riskfaktorer.Utskottet delar regeringens uppfattning att vissagrupper är mer utsatta än andra. Som regeringenanfört gäller detta barn och ungdomar som drabbasav psykisk ohälsa och för vilka tidiga insatsermåste sättas in. Utskottet vill här framhållavikten av samordnade insatser mellan barn- ochungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin och serdärför med tillfredsställelse på att denna frågasärskilt lyfts fram i avtalet omutvecklingsinsatser. Av avtalet framgår vidareatt denna fråga bör uppmärksammas särskilt isamband med uppföljningen av avtalet. En annanutsatt grupp är de psykiskt funktionshindrade somhar både somatiska och psykiatriska vårdbehov sominte uppmärksammas tillräckligt. Psykiatrin,och primärvården måste enligtutskottet genom sin samlade kompetens i samverkanskapa ett fungerande stöd för psykisktfunktionshindrade. Behovet är särskilt stort förpersoner med psykiska problem och samtidigtmissbruk. Slutligen vill utskottet särskiltunderstryka att många äldre har psykiatriskavårdbehov som inte beaktas tillräckligt. Det ärdärför av största vikt att äldre med psykiatriskavårdbehov identifieras och erbjuds erforderligbehandling.Socialutskottet har till våren 2001tagit initiativ till att te-matiskt studera frågorrörande psykiatrin. Syftet har varit att skaffa sigdjupare kunskaper på området. Studiebesök hargenomförts på fyra orter i landet: , ,och samt dessutom vid RegionsjukhusetKarsudden. Utskottet kunde därvid konstatera attfrågan om vikten av samverkan mellan olika huvudmänoch/eller verksamheter aktualiserades vidstudiebesöken och beslöt därför att anordna enoffentlig utfrågning på temat samverkan inompsykiatriområdet. Utfrågningen genomfördes den 13november 2001. En utskrift har publicerats iriksdagens skriftserie Utredningar från ,2001/02:URD1.Proposition 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner ochlandsting inom vård- och omsorgsområdet överlämnadestill . Riksdagsbehandlingär planerad att äga rum under våren 2003.Lag (2000:1440) om inskränkning i landstingens rättatt överlämna driften av akutsjukhus till annanupphörde att gälla den 1 januari 2003.Genom regeringsbeslut den 21 december 2000tillkallade regeringen en särskild utredare (dir.2000:103) med uppdrag att utreda förutsättningarnaför att införa särskilda tröghetsregler vid beslutom stora förändringar av ägar- eller driftsformerinom vården samt lämna förslag till sådana regler.Utredaren har lämnat ettdelbetänkande och ett slutbetänkande (SOU 2003:23Vårda vården - samverkan, mångfald och rättvisa) harlämnats . Av direktiven framgår vidareatt utredaren bl.a. särskilt skall beakta intressetav att upprätthålla en verksamhet som är tillgängligför alla efter behov. Utredarens förslag skall syftatill att det demokratiska inflytandet överbeslutsprocessen vid överlåtelse av driftsansvaretför den offentligt finansierade vården stärks.Regeringen har i proposition 2001/02:142 Ändringar ilagen om offentlig upphandling, m.m. anfört attUpphandlingskommittén föreslagit att kundvalssysteminom äldreomsorg, sjukvård, barnomsorg m.m. börutredas i särskild ordning samt att regeringendelade denna bedömning. Frågan om kundvalssystembehandlas vidare av Utredningen vårdens ägarformer -vinst och demokrati i betänkande SOU 2003:23 Vårdavården - samverkan, mångfald och rättvisa (s. 160).Utskottet behandlade i betänkande 2001/02:SoU13 ettmotionsyrkande om program för patientutbildning.Utskottet framhöll att sedan 1996har tagit fram nationella riktlinjer för vården avpatientgrupper med svåra kroniska sjukdomar samt attregionala och lokala vårdprogram skall baseras pådessa riktlinjer allteftersom sådana finnstillgängliga. Vidare anförde utskottet att pågrundval av vårdprogrammen skall sedan individuellavårdöverenskommelser slutas mellan den enskildepatienten och vårdgivaren. De individuellavårdöverenskommelserna skall bl.a. innehållapatientens rätt till information om sin sjukdom,vilka vårdinsatser som är tillgängliga och inomvilka tidsintervaller dessa sker och information ompatientens eget ansvar och vad patienten själv kangöra för att hantera sin sjukdom. Mot bakgrund avdet anförda ansåg utskottet att den aktuellamotionen fick anses i huvudsak tillgodosedd. (Res.v).Även frågan om att skapa ett enhetligt system försponsorer i vården behandlades i betänkande2001/02:SoU13. Utskottet anförde att det instämde isocialministerns bedömning i ett frågesvar den 19september 2001 att det är en fråga som i första handskall lösas av sjukvårdshuvudmännen i samråd,exempelvis med Landstingsförbundet.Kommittén om genetisk integritet har i januari 2003överlämnat delbetänkandet Rättslig reglering avstamcellsforskning, SOU 2002:119. I betänkandetföreslås bl.a. att det förbud mot kommersiellhantering av humanbiologiskt material som följer av15 § lagen (1995:831) om transplantation m.m.uttryckligen anges omfatta även material frånmänskliga ägg och embryon.Socialministern har i ett frågesvar den 11 december2002 anfört följande.Torkild har frågat mig om jag avseratt verka för ett friare vårdsökande i sommåste antas inkludera även enskilda och privatadriftsformer.Jag har vid ett flertal tillfällen uttalat attregeringen välkomnar en ökad mångfald avvårdgivare inom sjukvården. För att degrundläggande demokrati- och jämlikhetsmålenskall kunna upprätthållas somalternativa driftsformer släpps in, är detemellertid nödvändigt att det är reglerat undervilka villkor privata entreprenörer får verkainom hälso- och sjukvården. Det finns förnärvarande inte skäl att särskilt regleradriftsformerna i den öppna hälso- och sjukvården.Däremot krävs regler för sjukhusvården.Utredningen om vårdens ägarformer kommer ifebruari 2003 att presentera förslag på sådanlagstiftning.Hälsorådet antog slutsatser omutvecklingen när det gäller patientrörlighetenoch hälso- och sjukvården inom EU. Rådet drarslutsatsen att det behövs ett förstärkt samarbeteför att främja möjligheterna att få tillgång tillhögkvalitativ hälso- och sjukvård somhälso- och sjukvårdssystemen fortsätter att varaekonomiskt hållbara. Den nära föreståendeutvidgningen av EU gör detta ännu nödvändigare.Med utgångspunkt i hälsorådets slutsatserinbjöd kommissionären i ett brev dateratden medlemsstaternas hälsoministraratt delta i en process på hög nivå om patientersrörlighet och hälso- och sjukvårdens utvecklinginom EU. Jag har tackat ja till att delta i dennaprocess. En samverkan mellan de europeiskahögspecialiserade sjukhusen och den medicinskaforskningen kan erbjuda nya möjligheter förmedborgarna.Regeringens långsiktiga mål är attgränsöverskridande vård eller cross-border careskall bygga på samma principer som landstingensfria vårdval.I ett pressmeddelande från den31 anförs bl.a. följande.Hälso- och sjukvården är ett offentligt ansvargrundat på solidaritet och skall styrasdemokratiskt. Vården skall finansierassolidariskt och ges på lika villkor efter behov,inte efter ekonomisk förmåga.Detta fastslog de sju hälsoministrar som mötts i . Mötet arrangeradesav det nybildade Internationellt forum för vårdpå lika villkor. De sju ministrarna kom frånStorbritannien, , , ,och . Från deltogsocialminister slutdeklarationen betonas vikten av enmångfald av vårdgivare - offentliga, privata ochideella - för att utveckla och förnya hälso- ochsjukvården. Ministrarna välkomnar en konstruktivdialog med privata företag. När privata företagbedriver vård som är offentligt finansierad skallden ges på samma villkor som den offentligavården. Privata försäkringar eller privatbetalning som leder till gräddfiler inom denoffentligt finansierade vården kommer inte attaccepteras.I proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården anförderegeringen att informationsförsörjning ochverksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvårdenborde stärkas för att medborgarna skall få godinformation om vården och för att främja en effektivhälso- och sjukvård. Sammanlagt 52 miljoner kronoravsattes för detta ändamål under perioden 2001-2004.Utskottet anförde vid behandlingen av propositionenatt det med tillfredsställelse noterade attregeringen avsåg att ge i uppdragatt, i samverkan med och , svara för centralt stöd ochnationellt utvecklingsarbete inom vården (bet.2000/01:SoU5 Nationell handlingsplan för utvecklingav hälso- och sjukvården). Av regleringsbrev avseende framgår attstyrelsen redovisat en plan för arbetetsamt att styrelsen i årsredovisningen skallredovisa resultatet i förhållande till arbetsplanenoch förklaringen till eventuella avvikelser samt hurde medel som avsatts för uppdraget använts.Motionsyrkanden om att inrätta ett svenskt "NationalInstitute of Health" har behandlats av utskottet vidflera tillfällen, se yttrande 1999/2000:SoU6y,betänkandena /01:SoU2 och 2001/02:SoU10 samtsenast betänkande 2001/02:SoU13. I det senastebetänkandet anförde utskottet att det vidhöll sininställning och avstyrkte det aktuellamotionsyrkandet. följde utskottet (rskr.2001/02:236). m).Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatyrkanden om att återinföra husläkarlagen, sebetänkandena /97:SoU1, 1997/98:SoU12, 1997/98:SoU24, 1998/99:SoU3, 1999/2000:SoU9, 2000/01:SoU10och /02:SoU13. I det sistnämndabetänkandet anförde utskottet att det vidhöll sitttidigare ställningstagande att det inte finns skälatt återinföra lagen. följde utskottet(rskr. 2001/02:236). fp).I överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården för anförs underrubriken i vården följande.Landstingsförbundet påbörjade med anledning av1999 års överenskommelse ett arbete med enrekommendation för att tydliggöra och förenklapatientens möjlighet att välja vårdgivare.Landstingsförbundets styrelse beslutade under år2001 om en ny rekommendation till landstingen omvalmöjligheter i vården. Syftet medrekommendationen är att med patientens bästa förögonen förtydliga och förenkla patientensmöjlighet att söka vård i annat landsting änhemlandstinget. Samtliga landsting har antagitrekommendationen. Från och med den 1 januari 2003gäller därmed det "fria vårdvalet" i helaSverige.Socialstyrelsen har haft regeringens uppdrag attutifrån patientnämndernas årligaverksamhetsredogörelse redovisa effekterna avförändringarna i patientnämndernas verksamhet förregeringen. Uppdraget redovisades i en skrivelse den25 . skrivelse behandlasi regeringens skrivelse 2002/03:30 Uppföljning avden Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken.Regeringen anför bl.a. (s. 31 i skrivelsen) attpatientnämnderna har en viktig funktion för att höjakvaliteten och öka rättssäkerheten inomäldreomsorgen. Vidare anförs att det är regeringensbedömning att det är viktigt att informationen tillberörda målgrupper om patientnämndsverksamhetenutökas.Riksdagen gjorde ett tillkännagivandetill regeringen om vårdpersonal med utländskbakgrund (bet. 2001/02:SoU5 Bildande av ettfamiljemedicinskt institut m.m. s. 19 f.; rskr.2001/02:144-145). I ärendet tillstyrktesocialutskottet bifall till en motion och ettförslag från revisorer om att en särskildöversyn bör göras av utformningen, lokaliseringenoch dimensioneringen av språkutbildningen förutländsk vårdpersonal. Utskottet underströk viktenav att den kompetens som invandrad vårdpersonalbesitter tas till vara. Utskottet konstaterade attSocialstyrelsen bedömt att behovet av riktad ochförstärkt utbildning i svenska språket är påtagligtsamt att svårigheter att uppfylla språkvillkoret ärdet främsta skälet till att vägen till legitimationär lång. Utskottet såg därför positivt på att enöversyn görs av språkutbildningen för utländskvårdpersonal på det sätt som revisorerna föreslagit.Enligt uppgift från beredsfrågan i Regeringskansliet.Utskottet ställde sig i betänkande 2001/02:SoU5 Bildande av ettfamiljemedicinskt institut m.m. bakom regeringensförslag att ett familjemedicinskt institut bildas isyfte att utveckla den primärvård som finansieras avlandstingen och kommunerna. Utskottet anförde idetta sammanhang (s. 9) att vad särskilt gällerfrågor om rekrytering av personal ansåg utskottetatt dessa är av avgörande betydelse för attprimärvården skall kunna fullgöra sin uppgift sombas i sjukvården samt att institutet därför börbelysa faktorer av betydelse för att rekryteringentill primärvården skall kunna tryggas långsiktigt.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:144).I budgetpropositionen (proposition2002/03:1, volym 8, utgiftsområde 16) redovisarregeringen (s. 110) att målet för antaletexaminerade sjuksköterskor under perioden 2001-2004skall vara 13 400 och som planeringsförutsättninggäller att antalet examinerade sjuksköterskor skallvara 16 100 under perioden 2005-2008.Regeringen beslutade att inomRegeringskansliet inrätta ett projekt med uppgiftatt göra en översyn av den högspecialiserade vården.Syftet med översynen är att komma till rätta medvissa problem samt att skapa förutsättningar för engod utveckling och effektiv resursanvändning. Enförsta redovisning av projektets arbete skall lämnassenast . Projektet skall varaslutfört den 31 december 2004.Socialministern har i ett frågesvar den 19 februari2003 anfört att han har för avsikt att inbjuda defackliga organisationerna och arbetsgivarna till endialog om vad som krävs för att göra vårdyrkena merattraktiva, ta bättre vara på personalens kompetensoch öka dess inflytande.Av regleringsbrev för avseendeSocialstyrelsen framgår att skall,med anledning av sin uppgift att fortlöpande ta framunderlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdensbehov av läkare och sjuksköterskor, senastden rapportera de bedömningar myndighetengör av den aktuella situationen. I rapporten skalläven redovisas de bedömningar görbeträffande den framtida utvecklingen.Från har inhämtats att styrelsenstillsynsavdelning besökte 33 avlandets förlossningsavdelningar för att granskaorganisation, bemanning, personalens kompetens samtberedskap inför eventuella överbeläggningar.Utskottets ställningstagandeHälso- och sjukvården är av grundläggande betydelseför välfärden och människors trygghet. Även iframtiden skall hälso- och sjukvården ges på likavillkor och efter behov, styras demokratiskt ochvara solidariskt finansierad. Alla måste kunna kännatrygghet i att det finns en hälso- och sjukvård avgod kvalitet och att vid sjukdom vård och omsorg gespå lika villkor. Det finns enligt utskottet ingabelägg för att skulle ha något att vinna påatt överge skattefinansieringen av vården.Internationella erfarenheter tyder tvärtom på att deskattefinansierade hälso- och sjukvårdssystemenfungerar bättre i fördelningspolitiskt avseende ände försäkringsfinansierade systemen. Utskottetvidhåller att det finns starka motiv för att slåvakt om skattefinansieringen av sjukvården.I 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) angeshur hälso- och sjukvården skall bedrivas för attuppfylla kraven på en god vård. Vården skall bl.a.vara av god kvalitet och tillgodose patientens behovav trygghet i vården och behandlingen.