bet · GR01AU1 · 2003-11-20 00:00:00 — är småföretagenförsiktigt optimistiska om att enkonjunkturuppgång är i antågande. Deflesta företagare (sex av tio) ser godaexpansionsmöjligheter för sitt företag.Samtidigt riskerar bristen på arbetskraftatt stoppa återhämtningen.Sammanfattningsvis anser utskottet, ilikhet med vad som anfördes iutskottets yttrande AU1y, att teckentyder på att vändningen i ekonomindröjer, att arbetslösheten nästa årligger kvar på ungefär samma nivå som iår och att den reguljärasysselsättningsgraden sjunker något.Om arbetslösheten fortsätter att liggapå en hög nivå - tecken tyder påatt den stiger ytterligare - är detenligt utskottets uppfattning angelägetatt regeringen har beredskap för attvidta åtgärder i syfte att hålla nere denöppna arbetslösheten, t.ex. genom attpröva möjligheten att genom omfördelningställa medel till förfogande för aktivainsatser.Även om arbetsmarknadsläget fortfarandeförsämras i flera avseenden är det dockpositivt att långtidsinskrivningarnaminskar till följd av att många i dennagrupp får arbete på den reguljäraarbetsmarknaden.Konjunkturen är fortsatt svag, vilkettydligt visar sig i att bådearbetslösheten och antalet varsel ökade ioktober, men det är ett gott tecken attdet skett en oväntat kraftigtillväxtökning i . Enamerikansk återhämtning får på siktpositiva effekter på den svenskaarbetsmarknaden.OhälsolägetI förra årets budgetproposition (prop.2002/03:1) fastställde regeringen ett målför minskad ohälsa som innebär attfrånvaro från arbetslivet på grund avsjukskrivning skall halveras fram till2008 i förhållande till nivån 2002. Iårets budgetproposition (bilaga tillutg.omr. 10) lämnar regeringen en förstaavstämning av målet. Där framgår bl.a.följande.Efter flera års uppgång vändeutvecklingen för sjukskrivningar underhösten 2002. (jan-juli2003) har antalet ersatta nettodagarminskat jämfört med motsvarandeperiod 2002. Kvinnors sjukfrånvaro harminskat och mäns med 2,1 %.Regeringen räknar med en viss fortsattnedgång och även under nästaår.Det totala antalet pågående sjukfalluppgick till ca 291 000 . Detvar 900 sjukfall färre än i maj 2002.Antalet sjukfall harminskat. Cirka 102 000 kvinnor och 60 000män hade haft sjukpenning en kortare tidän , vilket var en minskning med 10 000 kvinnor och 7 000 mänjämfört med . Procentuellt settvar minskningen ungefär densamma både förkvinnor och för män.Antalet nettodagar för sjukfall somöverstiger har dock fortsatt attöka . Framför allt har antaletsjukfall som har pågått ellerlängre ökat. Antalet ersatta nettodagarför sådana sjukfall steg förkvinnor och för män mellan och motsvarande period2003.Kvinnor är fortfarandeöverrepresenterade bland de sjukskrivnaoch svarar för cirka två tredjedelar avalla sjukskrivningsdagar. Dagenssjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv,medan skillnaderna mellan kvinnor och mäntenderar att öka. Kvinnor är mer sjukskrivna än män även om man tar hänsyntill ålder, utbildning, familjetyp ellerbransch.Olika sektorer, branscher och yrkenskiljer sig åt när det gäller sjukskrivningar. Även mellan olika regioner finnsdet skillnader.Det framtida arbetsutbudetI budgetpropositionen betonas attarbetsutbudet måste öka framöver.Utskottet, som återkommer till detta isitt ställningstagande nedan, vill härpeka på några centrala faktorer sompåverkar lönebildningen och vårlevnadsstandard på sikt.I rapportLönebildningen. Samhällsekonomiskaförutsättningar i (oktober2003) redovisar institutet bl.a. etthuvudscenario för lönebildningen2003-2010. Institutet hävdar attmöjligheten till en hållbar ökning av denmateriella levnadsstandarden, mättexempelvis som summan av offentlig ochprivat konsumtion per invånare, bestämsav en låg arbetslöshet, jämninkomstfördelning, antalet arbetadetimmar per invånare och produktiviteten,dvs. produktionen per timme.Fler arbetade timmar liksom högreproduktivitet innebär att mer producerasoch att den sammantagna konsumtionen dåkan bli motsvarande högre. Dessutom,framhåller KI, förstärks de offentligafinanserna genom att underlagen förarbetsgivaravgifter, inkomstskatt ochmervärdesskatt blir större men även genomatt utgifterna för bl.a.arbetslöshetsförsäkring ochsjukersättning kan bli lägre. Desamhällsekonomiska vinsterna av flerarbetade timmar förs ut till befolkningeni form av högre disponibla inkomstereller bättre standard när det gällerexempelvis vård, skola och omsorg.Arbetsutbudet beror enligt KI i höggrad på den demografiska utvecklingen.Det är också beroende av i vilkenutsträckning personer i arbetsför ålderär utanför arbetskraften, t.ex. på grundav utbildning eller sjukdom.Antalet arbetade timmar per person ibefolkningen har trendmässigt minskatsedan 1970. Det beror på flera faktorer:en åldrande befolkning, oförändradsysselsättningsgrad i arbetsföra åldraroch minskad medelarbetstid persysselsatt. En rad faktorer har påverkatsysselsättningsgraden i positivrespektive negativ riktning: kvinnornasförvärvsfrekvens har ökat, vilketbidragit till en höjdsysselsättningsgrad, medan ekonomisk krisunder , tilltagande ohälsa ochminskad förvärvsfrekvens bland ungamotverkat detta. Sammantaget harutvecklingen lett till attsysselsättningsgraden är i stort settoförändrad.Arbetsutbudet, mätt som totala antaletarbetade timmar , har varitrelativt stabilt ända (streckad linje i diagrammet nedan). Denökning som skett av BNP har i huvudsakåstadkommits av produktivitetsökningen(heldragen linje i diagrammet nedan).Produktivitet och arbetade timmarÅrKälla: , november2003Utvecklingen av arbetsmarknaden på litelängre sikt leder enligt utskottet tillatt åtgärder behöver vidtas på en radområden för att öka arbetsutbudet.Mål- och resultatstyrning av politiken påutgiftsområdena 13 och 14, styrningen avArbetsmarknadsverket m.m.Regeringen har som framgått föreslagit enomformulering av målet för politikområdetArbetsmarknadspolitik för att detta skallfå en tydligare inriktning påhuvuduppgiften matchning.Som framgått anser i motionA339 att regeringens förslag till mål förarbetsmarknadspolitiken skall avslås.Någon närmare motivering tillavslagsyrkandet finns inte i motionenutan partiet hänvisar endast till sinasamlade ställningstaganden i sex relativtomfångsrika motioner om en rad olikadelfrågor rörande arbetshandikappade,yrkesutbildning, jämställdhetspolitik,arbetsmarknad, kompetensutveckling ochhälsofrågor. Det är mot denna bakgrundogörligt för utskottet att avgöra hur ensammanfattande formulering av detmoderata alternativet till mål förarbetsmarknadspolitiken skulle se ut.Moderaterna avvisar på ett likartatsätt målen för politikområdenaArbetslivspolitik respektiveJämställdhetspolitik. Inte heller härlägger fram något konkretalternativ.Mot denna bakgrund ansluter sigutskottet inte till Moderaternasuppfattning om målen för politikområdenaArbetsmarknadspolitik, Arbetslivspolitikrespektive Jämställdhetspolitik.Utskottet avstyrker därmed motion A339yrkandena 15, 25 och 26 (m).Frågor om styrning avArbetsmarknadsverket och mål- ochresultatstyrningen på detarbetsmarknadspolitiska områdetbehandlades avarbetsmarknadsutskottet i betänkande2002/03:AU8. Ställningstagandena avsågRiksdagens revisorers förslag2002/03:RR10 om styrningen av AMS ochlänsarbetsnämnderna men också regeringensproposition /03:44Arbetsmarknadspolitiken förstärks därvissa frågor med anknytning tillstyrningen av den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten behandlades. I betänkandeAU8 tog utskottet också ställning tillmotionsförslag i mål- ochstyrningsfrågor.När det gäller målet förarbetsmarknadspolitiken ansåg utskottetatt det fanns anledning att överväga enändring av detta så att det tydligareframgår att det skall bidra till måletför den ekonomiska politiken, vilket ärfull sysselsättning genom en god ochuthållig ekonomisk tillväxt. Utskottettillstyrker mot denna bakgrundregeringens förslag i budgetpropositionenför 2004 (utg.omr. punkt 1) omatt formulera om målet förarbetsmarknadspolitiken så att detta fåren tydligare inriktning mothuvuduppgiften matchning av ledigaarbeten och arbetssökande. Målet förarbetsmarknadspolitiken skall såledesvara att bidra till en väl fungerandearbetsmarknad.Regeringen har, som framgått ovan, ävenföreslagit en omformulering av målet förarbetslivspolitiken för att detta skallbli lättare att följa upp. Målet föreslåsbli: "Goda arbetsvillkor och möjlighettill utveckling i arbetet för bådekvinnor och män." Den nuvarandemålformuleringen är: "Ett bra arbetslivmed väl fungerande arbetsvillkor. "Utskottet har tidigare (se t.ex. bet.2002/03:AU2) påpekat vikten av attregeringen så långt som möjligt böreftersträva mät- och uppföljningsbaramål. Det nu framlagda förslaget tillmålformulering kan sägas innebära enförbättring i förhållande till denformulering som gäller i dag.Utskottet noterar dock att regeringenvalt att inte underställa detnya målet för godkännande. Som skäl anförregeringen att målet omformulerats utanatt själva innebörden ändrats på någotavgörande sätt. Det nya målet är, enligtregeringen, endast avsett att vara merpreciserat än tidigare och därmed lättareatt följa upp. Regeringens bedömning ärdärför att inte behöver taställning till den nya målformuleringen.Utskottet kan konstatera att regeringensjälv beskriver saken som att ett nyttmål formulerats och att innebördenändrats, om än inte på något avgörandesätt. För utskottet är det av storbetydelse att det inte råder någonoklarhet om vilket det övergripande måletför respektive politikområde är. Detta ärav intresse inte minst med tanke på attdet skall vara möjligt att följa upp ochmäta måluppfyllelsen. Förändringar av måloch målformuleringar kan försvåra detta.Även möjligheterna att göra jämförelseröver tid kan försämras om målen ändraseller omformuleras. Detta talar för attvarje förslag om förändring som inte ärhelt obetydlig bör underställasriksdagen.Här kan också noteras att regeringennär det nuvarande målet förpolitikområdet fastställdes begärde attriksdagen skulle godkänna det nya måletoch att det godkända måletskulle upphöra att gälla. I sambanddärmed uttalade regeringen bl.a. att:"Förslaget till mål för politikområdetinnebär inga förändringar iarbetslivspolitikens inriktning. Det nyamålet utgör en sammanfattning av dearbetsuppgifter som tidigare fanns förarbetslivspolitiken." 2000/01:1volym 7, utg.omr. 14).Utskottet har med de reservationer somnyss framförts inte något att invända motden nya formuleringen av målet. Målet förarbetslivspolitiken, som enligt utskottetalltså bör godkännas av , skallsåledes vara: "Goda arbetsvillkor ochmöjlighet till utveckling i arbetslivetför både kvinnor och män. "I detta sammanhang vill utskottet ocksånågot beröra det som redovisas ipropositionen om nya verksamhetsområdenpå politikområdet Arbetsliv och mål fördessa . Bland annat framgår detatt regeringen avser att redovisa under flera verksamhets- ochpolitikområden. Det gällerverksamhetsområdet och kompetens.Förutom under utgiftsområdena 13 och 14kommer en del av verksamheten attredovisas under utgiftsområde 8(Integrationspolitik ochStorstadspolitik) och en annan del underutgiftsområde 19 (Regionalutvecklingspolitik), vilket innebär attåtminstone tre utskott kan beröras.Avsikten är att tydligare spegla vilkainsatser som tillsammans med andramyndigheter gör inom olikapolitikområden. - Utskottet harförståelse för de syften som ligger bakomdet beskrivna sättet att redovisaverksamheten, men vill erinraom att politikområdesindelningen avseratt möjliggöra en bättre koppling mellanmål, kostnader och resultat. Dettatillgodoses enligt utskottets mening iallmänhet bäst om en verksamhet så långtsom möjligt redovisas fullt ut under detutgiftsområde där anknytande anslagfinns. På det sättet ges också de bästapraktiska förutsättningarna för dialogenmellan och regeringen i mål-och resultatstyrningsfrågor. Utskottetförutsätter att detta beaktas i kommanderedovisningar från regeringen.När det gäller regeringensresultatredovisning för arbetslivsområdetvill utskottet, liksom tidigare,framhålla att en del av de verksamhetsmålsom anges under politikområdet Arbetslivinte direkt kan relateras till kostnaderpå statsbudgeten, det gäller t.ex.verksamhetsområdena Arbetsrätt respektiveLönebildning. Detta har skett ianslutning till ett resonemang om viktenav att målen är sådana att det ärmeningsfullt att ställa dem mot kostnaderpå området.Även när det gäller politikområdetJämställdhet kan utskottet konstatera attkopplingen är svag och svårbedömd mellande totala insatserna på området, t.ex. iform av lagstiftning, tillsyn ochopinionsarbete, och de anslag som hänförsdit. Till det kommer att måluppfyllelsenär beroende av beslut m.m. inom andrapolitikområden. Ett sätt att tydliggörakopplingen är enligt regeringen attspecificera jämställdhetsdelmål förövriga politikområden. Ibudgetpropositionen framhåller regeringenatt de jämställdhetspolitiska mål somgäller är alltför allmäntformulerade för att användas som ettinstrument för mål- och resultatstyrning.Samhället har utvecklats och förändratssedan de jämställdhetspolitiska målenformulerades i början av 1990-talet.Utskottet har i betänkande2003/04:AU2 Jämställdhetspolitikbehandlat frågor som rör mål ochinriktning av jämställdhetspolitiken.Betänkandet utgår från regeringensskrivelse Jämt och ständigt - Regeringensjämställdhetspolitik med handlingsplanför mandatperioden (skr. 2002/03: 140). Ibetänkandet konstateras att regeringenavser att tillsätta en utredning somskall utvärdera jämställdhetspolitikensmål, inriktning, organisation ocheffektivitet. Utredningen skall lämnaförslag om mål och resultatindikatorerför jämställdhetspolitiken och analyseradet offentligas roll och uppgifter inomområdet. Utredningen skall också lämnaförslag om den framtida organisationenoch inriktningen av jämställdhetsarbetet.Utskottet vill avslutningsvis i dettaavsnitt framföra följande. Att kopplingenmellan kostnaderna på statsbudgeten ochde totala insatserna på ett visst områdeär mer eller mindre stark ärofrånkomligt. Inte minst på områden därdenna koppling är svag är det angelägetatt finna relevanta resultatindikatorer.Genom sådana indikatorer blir det möjligtatt följa utvecklingen inom ett visstpolitik- eller verksamhetsområde.Möjligheterna ökar också att kunna bedömainsatserna på det sätt som förutsätts ien fungerande mål- och resultatstyrning.Utskottet värdesätter därför deambitioner att finna relevantaindikatorer som redovisats av regeringen.Frågor om inriktningen påjämställdhetspolitiken har nyligenbehandlats i utskottets betänkande2003/04:AU2 Jämställdhetspolitik.Utskottet avstyrkte där ett antalmotioner med förslag om inriktning av denframtida jämställdhetspolitiken. Dettagjordes bl.a. med hänvisning till attregeringen avser att tillsätta enutredning med uppdrag att bl.a. utvärderajämställdhetspolitikens mål ochinriktning.Utskottet övergår här till att göra vissakommentarer till den resultatbedömningför 2002 avseende politikområdetArbetsmarknadspolitik som redovisas ibudgetpropositionen.Den målstruktur för AMV som gällde 2002och som gäller även bestårenligt regleringsbrevet av ettövergripande mål för politikområdetArbetsmarknadspolitik och ett antalverksamhetsgrenar, var och en med etteller flera tillhörande mål.I budgetpropositionen och iförordningen (2000:628) om denarbetsmarknadspolitiska verksamhetentalas också om arbetsmarknadspolitikensuppgifter. I budgetpropositionen (volym7, utg.omr. 13) finns två olikaredovisningar av arbetsmarknadspolitikensuppgifter (avsnitten 4.3 respektive4.6.1). Ingen av dessa är identisk medvad som anges i den nämndaförordningen. Utskottet finner detönskvärt att uppgifterna förarbetsmarknadspolitiken redovisas på ettenhetligt och klargörande sätt.Resultatredovisningen och -bedömningeni budgetpropositionen utgår frånarbetsmarknadspolitikens uppgifter enligtden uppräkning som görs i avsnitt 4.6.1 ipropositionen, nämligen att:· medverka till en effektivmatchningsprocess med korta vakans- ochsöktider,·· öka de arbetslösas kunskaper,·· stödja dem som har det svårastpå arbetsmarknaden,·· underlätta och stimuleraomställning på arbetsmarknaden medarbetslöshetsförsäkringen.·Utskottet har med intresse tagit del avresultatredovisningen avseende 2002 ibudgetpropositionen. Utskottet instämmeri regeringens sammanfattande bedömning omarbetsmarknadspolitikens måluppfyllelse,att målet om en väl fungerandearbetsmarknad med full sysselsättning ochgod ekonomisk tillväxt till stora delarhar uppnåtts under 2002.Utskottet konstaterar att förberedelsergörs i för attytterligare förbättra underlaget förframtida resultatredovisning och analyspå det arbetsmarknadspolitiska området.I budgetpropositionen anger regeringenatt åtgärder vidtagits för attfå till stånd en mer strategisk ochanalyserande uppföljningsdialog mellanAMS och . Regeringenutgår från att AMS kommer att vidtaytterligare åtgärder som stärkeruppföljningen och analysen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna,inklusive bättre analyser av resultatenutifrån de olika förutsättningar somfinns i landets regioner.Utskottet har i betänkande 2002/03:AU8redovisat huvuddragen i en ny form avstrategisk uppföljningsdialog elleravrapportering från AMS till regeringensom inletts . Utskottetförutsatte därvid att får tadel av relevanta delar avavrapporteringen, exempelvis i form av enresultatskrivelse från regeringen. Vidfyra tillfällen - , juni ochoktober 2003 samt - skallAMS inom ramen för denna dialogavrapportera till regeringen.När det gäller resultatredovisningen ikommande budgetproposition förutsätterutskottet att denna utgår från den nyastruktur för mål- och resultatstyrningenfrån 2004 som redovisas översiktligt ibudgetpropositionen (utg.omr. Som framgått innefattar denövergripande mål, verksamhetsområden medåtföljande mål och verksamhetsgrenar,också de med fastslagna mål.I den nu aktuella budgetpropositionenkonstaterar regeringen att målet förarbetsmarknadspolitiken ärmångdimensionellt och att resultaten intelåter sig mätas med en eller ett fåtalindikatorer. Trots mätproblemen har manvalt att som en del av uppföljningenspecificera kvantifierbara indikatorer.Måluppfyllelsen när det gäller detföreslagna nya övergripande målet förarbetsmarknadspolitiken - att bidra väl fungerande arbetsmarknad - skallenligt regeringen mätas med bl.a.följande indikatorer:· Matchningsfunktioner, andelarbetsgivare som fått tillräckligt medsökande inom önskad tid samt tillsattaoch icke tillsatta vakanser (SCB:s vakansstatistik).·· Arbetslöshet.·· Sysselsättningsgrad bland invandrare respektive arbetshandikappade.·· Långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna (antal och andel avtotal arbetslöshet).·· Rörlighet på arbetsmarknaden.·· Sökaktivitet hos dearbetssökande.·Könsuppdelade uppgifter skall redovisasför samtliga indikatorer.Utskottet anser för sin del att det ärviktigt att måluppfyllelsen mäts medrelevanta mått och har inget att erinramot att ovan angivna indikatorer används.Det kan också vara önskvärt att mätaandra indikatorer, inte minst med tankepå att målet för arbetsmarknadspolitikenkan sägas ha många dimensioner. uppfattning borde det varaintressant att också mäta t.ex. hurarbetsutbudet utvecklas.På en rad områden behövs bättreanalyser av hur arbetsutbudet kan ökasoch efterfrågan stimuleras också på sikt.Det är av största vikt att ökaarbetskraftsutbudet , med hänsyntill den demografiska utveckling vi stårinför. Utskottet återkommer nedan tillden betydelse förhållandena i arbetslivethar för att detta skall kunnaåstadkommas.Arbetsutbudet påverkas som framgåttdels av demografiska faktorer, dels av ivilken utsträckning de personer som är iarbetsför ålder är i eller utanförarbetskraften, exempelvis på grund avohälsa eller utbildning.I arbetskraftsundersökningarna ()används begreppet "ej utnyttjatarbetskraftsutbud" som består av trekomponenter:· arbetslösa,·· personer som inte ingår iarbetskraften men som velat och kunnatarbeta (latent arbetssökande) samt·· sysselsatta som arbetar mindreän de skulle vilja göra.·Utskottet anser att det av degrundläggande styrningsdokumenten för denarbetsmarknadspolitiska verksamhetentydligt bör framgå att en av uppgifternaför arbetsmarknadspolitiken är att ökaarbetsutbudet. Utskottet har noterat attregeringen i sin uppräkning ibudgetpropositionen av uppgifterna förarbetsmarknadspolitiken (utg.omr. 13 s.13) ordagrant följer 3 § förordningen(2000:628) om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten, dock med ett tillägg iförhållande till förordningen. Ibudgetpropositionen anger regeringen atten av uppgifterna förarbetsmarknadspolitiken är att ökaarbetsutbudet, vilket inte anges iförordningen.Kristdemokraterna förespråkar i likhetmed regeringen och utskottet ett ökatarbetsutbud. Det kristdemokratiskaförslaget är som framgått att dagens målför arbetsmarknadspolitiken skallkompletteras med ett mål som mäterantalet arbetade timmar i ekonomin satt irelation till storleken på den arbetsförabefolkningen.Utskottet delar Kristdemokraternasuppfattning i motion A329 yrkande 2 attutvecklingen av arbetsutbudet bör mätasmen anser att det bör ankomma påregeringen att finna närmare former förhur detta skall gå till.Andra frågor om mål m.m.Den reguljära sysselsättningen beräknasenligt finansplanen uppgå till iår och till . Som framgåttstår regeringen fast vid sitt mål om 80 %reguljär sysselsättning 2004 (sysselsättningsmålet) även om manbedömer att målet inte kommer att kunnanås. En viktig förklaring är att antaletstuderande ökat sedan målet fastställdes.En ytterligare förklaring är attnettoinvandringen ökat.Arbetsmarknadsutskottet har isitt yttrande till finansutskottet omramar för utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv framhållitatt det, trots svårigheterna att nåsysselsättningsmålet, ändå är angelägetatt stå fast vid detta och attansträngningar görs för att nå dit.Utskottet erinrade om attsysselsättningsmålet är ett uttryck fören högre ambitionsnivå än det s.k.halveringsmålet om arbetslöshet somuppnåddes . En högsysselsättningsnivå i kombination med lågarbetslöshet innebär stärktastatsfinanser som kan användas försatsningar på välfärden.Sysselsättningsmålet rör inte barasamhällsekonomin i stort ochförutsättningarna för ekonomisk tillväxt.Lika viktigt är att en ökadsysselsättning innebär att personer som försörjs genom socialbidrag och andraersättningar kan bli självförsörjande.Ett arbete stärker individenssjälvkänsla. Fler i arbete innebärminskade sociala klyftor.Strävan att nå sysselsättningsmålet haralltså betydelse för möjligheterna attklara både den tillväxtfrämjande och denfördelningspolitiska rollen hosarbetsmarknadspolitiken.Om målet om full sysselsättning skallkunna nås måste det outnyttjadearbetskraftsutbudet tas till vara. Dettagäller inte minst kvinnor och invandrare.Målsättningen måste vara att människorsom vill arbeta också skall kunna göradetta och att detta skall kunna ske i denomfattning de önskar och kan. Det gälleralltså att forma politiken så attarbetslösa kommer i arbete, att personersom vill och kan arbeta också fårmöjlighet att göra det och attdeltidsarbetslösa kan arbeta i denomfattning de själva önskar.Enligt för motsvaradearbetsutbudet bland de arbetslösa 8,6miljoner arbetstimmar som alltså inteutnyttjades. Genom att främja en välfungerande arbetsmarknad skallarbetsmarknadspolitiken medverka till attdet outnyttjade arbetskraftsutbudet tastill vara.En annan viktig förutsättning för attklara målen för sysselsättning ochtillväxt är att ohälsan i arbetslivet kanfås att minska. Att vända trenden undersenare år, med kraftigt försämrathälsoläge i arbetslivet och alltflersjukskrivna, är en av nyckelfrågorna föratt få fler i arbete.De senaste årens dystra utveckling avohälsan i arbetslivet fortsätteremellertid, vilket framgått avredovisningen ovan. Även om de kortaresjukfallen har minskat något fortsättersjukfallen att öka, särskiltde . Ökningen av kvinnorsohälsa är särskilt oroväckande.Utskottet delar regeringens bedömningatt det arbete som inleddes för två årsedan inom ramen för regeringens strategiför ökad hälsa i arbetslivet och det s.k.elvapunktsprogrammet bör fortsätta (sebet. 2001/02:AU1 och 2002/03:AU2).