bet · GQ01SKU11 · 2003-03-25 00:00:00 — Förutom de formellahindren mot att höja kvoterna för privatimport avtobak, sprit, starkvin och vin från tredje landanser utskottet att de alkoholpolitiska övervägandensom socialutskottet redovisat starkt talar mot ensådan åtgärd.Vad därefter gäller motionerna So442 yrkande 8 ochSo455 yrkande 4 och förslagen om att skallverka för sänkta privatinförselkvoter för bl.a.alkohol kan utskottet endast konstatera attyrkandena är oförenliga med direktiv /44/EEG däröverenskommelsen mellan och kommissionen omen successiv anpassning av de svenskainförselkvoterna för alkohol och tobak tillcirkulationsdirektivets nivåer regleras. Utskottetfinner det föga troligt att skulle kunna fågehör inom EU för sänkta privatinförselkvoter.Utskottet avstyrker alla i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Försäljning i flygplatsernas taxfreebutikerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en utvidgningav reglerna för försäljning av beskattadevaror till EU-resenärer i taxfreebutiker.Jämför reservation 22 (m).BakgrundDen upphörde den skattefriaförsäljningen (den s.k. taxfreeförsäljningen) inomEU. Sedan detta datum kan endast alkohol- ochtobaksvaror som beskattats i ett annat medlemslandföras in (prop. 1998/99:86, bet. 1998/99:SkU21).Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kanfortfarande säljas till resenärer som reser tilltredje land samt föras in från sådant land tillSverige. Genom en lagändring (prop. 1999/2000:105,bet. 1999/2000:SkU22) som trädde i kraft den 1 juli2000 är det numera tillåtet att i exportbutikersälja beskattade varor till EU-resenärer. Undantaggäller dock för beskattade alkoholdrycker som juenligt alkohollagen bara får säljas avSystembolaget.MotionenI motion Sk377 av Per () föreslås attresenärer inom EU skall tillåtas handla i svenskaflygplatsers taxfreebutiker förutsatt att skattbetalas för varorna.Utskottets ställningstagandeDet är tillåtet att i exportbutiker påsvenska flygplatser sälja beskattade varor, utomalkoholdrycker, till EU-resenärer. Utskottet finneringen anledning att föreslå en ändring av gällandeordning och avstyrker den aktuella motionen.Beskattningen av veckopress ochdagspressUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att utredabeskattningen av veckopressen ochdagspressens bilagor.Jämför särskilt yttrande 2 (c).Bakgrund m.m.Reklamskatt tas ut på annons som är avsedd attoffentliggöras i landet och för reklam som är avseddatt spridas i landet i annan form än annons.Skattskyldig är den som yrkesmässigt offentliggörreklam eller annons. Skattesatsen för annons iallmän nyhetstidning är av beskattningsvärdetoch i övriga fall, i bl.a. tidskrifter, avbeskattningsvärdet. En allmän nyhetstidning är enperiodisk publikation av dagspresskaraktär somnormalt kommer ut med minst ett nummer varje vecka.Den skall innehålla reguljär nyhetsförmedling ellerallmänpolitisk opinionsbildning. Reklamskatt tasinte ut på direktreklam, dvs. reklamtrycksaker, inteheller på reklam i kommersiell TV och radio eller påreklam via Internet.Mervärdesskatten på bl.a. böcker, broschyrer,häften, tidningar och tidskrifter sänktes från 25 %till (prop. 2001/02:45, bet.SkU12). Vid riksdagsbehandlingen motsatte sig bl.a.Centerpartiet att sänkningen av momsen skulleomfatta även tidskrifter.Riksdagen uttalade i ett tillkännagivande tillregeringen att tillämpningsområdet för dereducerade momsnivåerna behövde ses över (bet.2001/02:SkU18). En utredning (dir. 2002:141)tillsattes i november samma år.I samband med budgetberedningen (prop.2002/03:1, bet. FiU1) avslog riksdagenmotionsyrkande bl.a. från (Fi286 yrkande 31)om att momsen på tidskrifter skall återställas till25 % i avvaktan på en översyn av momsen på helakulturområdet. avslog vid samma tillfälleockså yrkanden om att i beslut ellertillkännagivande skulle uttala sig om reklamskattensomedelbara avskaffande eller gradvisa utfasning. Idet av godkända betänkandet uttaladefinansutskottet att utskottet utgick från attregeringen utan särskilt tillkännagivande ellerbeslut från inför nästa års budget ånyoskulle pröva frågan om en avveckling avreklamskatten.MotionenCenterpartiet begär i motion Fi286 yrkande 32 avMaud m.fl. (c) ett tillkännagivande ombehovet av att en konkurrensneutral beskattning avveckopressen och dagspressens bilagor utreds.Utskottets ställningstagandeAllmänna nyhetstidningar hade tidigare både lägrereklamskatt och lägre mervärdesskattesats än andratidningar och tidskrifter. Genom den momssänkning påbl.a. tidningar och tidskrifter från till 6 %som beslutat om kvarstår endastskillnaden i reklamskattesats mellan allmännanyhetstidningar och andra tidningar och tidskrifter.Det råder en bred politisk enighet om attreklamskatten i sin helhet bör avskaffas. Enutredning har också tillsats på momsområdetför att se över tillämpningsområdet för dereducerade momsnivåerna. Utskottet anser därför attdet inte behövs tillsättas en ytterligare utredningmed uppgift att se över beskattningen avveckopressen och dagspressens bilagor.Utskottet avstyrker den aktuella motionen imotsvarande del.Avfallsskatt m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen rörande enutredning om miljöavgift på mobiltelefoner,förbränningsskatt på avfall och en återföringav en del av deponiavgiften på avfall tillkommunerna.Jämför särskilt yttrande 3 (v, mp).BakgrundAvfallsskatt betalas enligt lagen (1999:673) omskatt på avfall efter vikt på avfall som förs intill en avfallsanläggning. Skatten betalas tillstaten av den som bedriver verksamhet påanläggningen. Efter förslag i årets budgetpropo-sition (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1) harriksdagen beslutat höja avfallsskatten från 288 till370 kr per ton.En särskild utredare (dir. 2001:13) har utvärderathur systemet med avfallsbeskattning fungerar ochanalyserat de ekonomiska och miljömässigakonsekvenserna av att införa en skatt på förbränningav avfall. I betänkandet (SOU 2002:9) Skatt påavfall - och , anger utredaren attdet framkommit såväl goda skäl till enförbränningsskatt på avfall som ett antal nackdelareller risker. Utredningen har remissbehandlats.Till våren 2003 förbereds en kretsloppspropositionsom kommer att innehålla förslag som syftar till attnå de miljömål som antagit.Mobiltelefoner omfattas av producentansvaret.Kommunerna ansvarar för insamlingen avelektronikvaror som sedan tas om hand av ElkretsenAB.MotionernaI motion MJ312 yrkande 5 av ()föreslås att frågan om en miljöavgift förmobiltelefoner utreds. Avgiften skall, enligtmotionen, kopplas direkt till forskningen omstrålningens inverkan på människor.I motion MJ270 yrkande 2 av . (v) föreslås införande av en viktbaseradförbränningsskatt på avfall. Den nuvarande skattenpå deponering av avfall leder, enligt motionen, tillökad förbränning, inte bara av svenskt avfall utanäven av utländskt avfall som förs in till svenskaanläggningar.I motion Sk356 av () sägs att endel av deponiavgiften för avfall bör återföras tillkommunen.I motion Sk307 av och () föreslås också införande av enförbränningsskatt på avfall.Utskottets ställningstagandeUtskotten avvisar förslaget om en miljöavgift påmobiltelefoner direkt kopplad till forskning omstrålningens inverkan på människor. Avgiften är attbetrakta som en skatt, och utskottet har i skildasammanhang konsekvent motsatt sig attskatteinkomster specialdestineras för olika ändamåloch hävdat att behovet av medel för olika ändamålbör vara underkastat sedvanlig budgetberedning.Enligt utskottets uppfattning framstår det vidaresom obefogat att skilja ut mobiltelefonen isammanhanget eftersom frågan om elektromagnetiskstrålning kan förknippas med en lång rad produkter.I samband med den gångna höstens budgetberedningansåg utskottet att borde avvakta denkommande kretsloppspropositionen när det gällerfrågan om en förbränningsskatt på avfall.Ställningstagandet är fortfarande giltigt.Syftet med avfallsskatten är att ge enskilda,kommuner och producenter ett ekonomiskt incitamentatt minska mängden avfall som deponeras. Utskottetanser att en återföring av deponiavgiften tillkommunerna skulle motverka skattens syfte. Förslagetbör därför inte genomföras.Utskottet avstyrker med det ovan anförda alla iavsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.NaturgrusskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om etttillkännagivande om skatten på naturgrus.Jämför reservation 23 (m).BakgrundNaturgrus är en icke förnybar resurs och sedan den 1juli 1996 (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18)finns en skatt på naturgrus som syftar till att ökahushållningen med naturligt förekommande grus ochsand som t.ex. finns i rullstensåsar. Lagstiftningengrundades på ett utredningsbetänkande (SOU 1995:67)Naturgrusskatt m.m. Målet var att nå proportionen70/30 mellan användningen krossberg och naturgrus,obestämt när. Andelen naturgrus av den totalaballastanvändningen har sjunkitstadigt. var proportionen 60/40 mellananvändningen av krossberg och naturgrus. Närnaturgrusskatten infördes beslutades också att enutvärdering skulle göras . Utvärderingenpekade på ett behov av fortsatt utvärdering avsubstitution av naturgrus och krossberg medoverksamt avfall m.m.2001 års avfallsskatteutredning har i betänkandet(SOU 2002:9) Skatt på avfall - och i framtidenutvärderat i vilken utsträckning avfallsskatten harpåverkat användningen av naturgrus och omavfallsskattens införande ger skäl att omprövanaturgrusskattens nivå och dess utformning iförhållande till avfallsskatten. Utredaren fannsammanfattningsvis att avfallsskattens möjligapåverkan på naturgrusanvändningen var förhållandevisliten och att mål och syften med naturgrusskattendärför inte påverkades i sådan omfattning avavfallsskattens införande att det fanns skäl att avdenna anledning ompröva naturgrusskatten.Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1)beslutat höja skatten på naturgrus fr.o.m. den 1januari 2003 per ton.MotionenI motion Sk236 av () anförs atthöjd skatt på naturgrus är ett hot mot åkare i norraDalarna eftersom jobben tas över av norska åkare.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrkte vid den senastebudgetberedningen den höjning av naturgrusskattensom sedermera beslutade om och erinradedärvid bl.a. om de miljömål som satt uppför uttaget av naturgrus i landet. Utskottet påmindevidare om att naturgrus är en mycket knapp resursoch att användningen måste minimeras bl.a. för attskydda det grundvatten som finns i grusavlagringar.Utskottet ansåg också att naturgrusskatten är ettviktigt styrmedel i sammanhanget och att det varosäkert om den föreslagna skattehöjningen ärtillräcklig för att miljömålen skall uppnås.Utskottet ser inga skäl att ändra uppfattning ifrågan och avstyrker den aktuella motionen.Skatt på spelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en översyn avtrav- och galoppsportens beskattningrespektive om en sänkning och översyn avlotteriskatten.Bakgrund m.m.Den svenska lotterilagstiftningen bygger på attinkomster från spel skall vara förbehållna det all-männa eller allmännyttiga ändamål samt hästsporten.Kommersiella intressen tillåts dock inomrestaurangkasinoverksamhet samt avseende marknads-och tivolinöjen. Spel- och lotterimarknaden äruppdelad på tre huvudaktörer, AB , somär helägt av staten, AB Trav och Galopp (ATG), somägs av () ochSvenska (), samt folkrörelser.Omsättningen uppgick till ca 35 miljarderkronor. och svarar för avomsättningen medan folkrörelsernas andel utgör ca18 %. Resterande utgörs av restaurangkasinon ochvaruspel.ATG har ansvaret för totalisatorspel påtrav- och galopptävlingar. Bolaget har fått sinarättigheter genom beslut av regeringen med stöd avett bemyndigande i 45 § lotterilagen (1994:1000).Detaljregler för spel på trav- och galopphästarregleras dels i avtal, det s.k. totalisatoravtalet,som med viss periodicitet omförhandlas mellanföreträdare för trav- och galoppsporterna ochstaten, dels i regeringsbeslut om att bevilja ATGtillstånd att bedriva totalisatorspel. Regeringenhar godkänt en förlängning av avtalet med trav- och galoppsportensom innebär nya resurser, ,till hästsporten.Skattepliktiga lotterier beskattas enligt olikalagar beroende på vilken typ av spel eller lotteridet är fråga om och vem som arrangerat spelet.Enligt lagen (1991:1482) om lotteriskatt tas skattut av lotterianordnaren av den behållningsom återstår sedan de sammanlagda vinsterna sombetalats ut till vinnarna i lotteriet räknats avfrån de sammanlagda insatserna. Ideella föreningarsom bedriver allmännyttig verksamhet är undantagnafrån lotteriskatt. Även de lotterier som anordnas avAB är sedan den 1 januari 1996undantagna från lotteriskatt. Skattefria är ocksåsådant lotteri och spel som enligt kasinolagen(1999:355) anordnas av företag som ägs av staten.Sedan 1997 är det således bara ATG som betalarlotteriskatt. För roulett, kortspel och tärningsspelsom är tillståndspliktiga enligt lotterilagenregleras beskattningen av lagen (1972:820) om skattpå spel.ATG och AB är enligtinkomstskattelagen frikallade från skattskyldighetför all annan inkomst än inkomst som hänför sig tillinnehav av fastighet.Den som deltar i svenska lotterier/spel betalarsom regel ingen skatt på spelvinsterna.På grundval av rapporten statligt styrdaspelbolagens koncessioner och organisationer m.m.(Ds 1995:61) och ett avtal mellan staten och trav-och galoppsporten höjde (prop. 1996/97:98,bet. 1996/97:SkU18) lotteriskatten den 1 juli 1997med från till samt ändradesi viss mån skatteunderlaget. Förändringarnaberäknades ge ca i ökadlotteriskatt, varav på grund avhöjningen av procentsatsen och 20 miljoner kronorgenom ändringen av skatteunderlaget.Lotterilagstiftningen har setts över avLotterilagsutredningen i delbetänkande (SOU1998:144) Automatspel och i slutbetänkande (SOU2000:50) Från tombola till Internet - översyn avlotterilagstiftningen. Föreningslivets ställning påden svenska spel- och lotterimarknaden har settsöver i betänkande (SOU 2000:9) Föreningslivet påspel- och lotterimarknaden. Den svenskahästpolitiken har setts över av den i betänkande (SOU 2000:109) En svenskhästpolitik.Riksdagen behandlade proposition2001/02:153 Lotterier över Internet m.m. (bet.2001/02:KrU21). Det av antagna förslagetinnebär bl.a. att lotterilagen anpassas till dentekniska utvecklingen i form av Internet ochmobiltelefoni. Finansministern anförde vidare i ettinterpellationssvar (ip. 2001/02:153) under våren2002 att regeringen avser att återkomma medytterligare förslag på åtgärder för att förbättra desvenska aktörernas förutsättningar att möta deninternationella konkurrensen på lotteri- ochspelmarknaden.En proposition om spelfrågor har aviserats tillvåren 2003.MotionernaI motion Sk390 av () föreslås enöversyn av beskattningen av trav- och galoppsporten.Allt större summor försvinner från spel hos ATG tillutländska Internetbolag som inte ger ett öretillbaka till sporten eller i skatt till staten.Motionären erinrar bl.a. om att sporten sedan 1996har förhöjd skatt och att skatten är näst högst iEuropa och ungefär dubbelt så hög som i de nordiskagrannländerna.I motion Kr229 yrkande 1 av ochSofia () anförs att det behövs ennedsättning och översyn av totalisatorskatten. Omnäringen och sporten skall kunna utvecklas måste deekonomiska villkoren för arrangörerna ochnäringsidkarna förbättras, säger motionärerna.I motion MJ267 yrkande 2 av ochViviann () begärs att en översyn avtotalisatorskatten bör göras. Enligt motionen är enskattesänkning det säkraste sättet att skapa enförbättrad ekonomi för näringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill för tydlighetens skull framhålla atttotalisatorskatten är avskaffad och att ATG numerabetalar lotteriskatt med 36 %.Det är angeläget för alla inblandade parter, dvs.trav- och galoppsporten, spelarna och staten, attATG har en god ekonomisk utveckling och att bolagetkan erbjuda attraktiva och konkurrenskraftiga spelpå trav- och galopptävlingar. Utskottet hyser godaförhoppningar om att ATG även fortsättningsvis,också med konkurrens från utlandet, skall kunna varaden dominerande aktören i när det gällersådant spel. Viktiga förändringar har vidtagitseller har aviserats i syfte att förbättra ATG:smöjligheter att möta den internationellakonkurrensen på spelmarknaden. Av särskild betydelsei det sammanhanget är att ATG sedan några årtillbaka kan erbjuda spel via Internet och attbolaget erhållit ett permanent tillstånd fördetta. I en nyligen framlagd proposition föreslårregeringen att ATG som ombud för utländska spelbolagäven skall kunna erbjuda spel på utländska tävlingar(prop. 2002/03:93).Utgångspunkten vid bestämmandet avlotteriskattesatsen har varit att ge staten enlämplig andel av ATG:s resultat. beslutom att höja lotteriskatten den 1 juli 1997föregicks av ett avtal mellan regeringen och ATG:sägare där parterna var eniga om ett åtgärdspaketsom, bl.a. mot bakgrund av ATG:s goda ekonomiskautveckling, innebar ökade inkomster för staten.Utskottet ser ingen anledning att föreslåriksdagen en sänkning av lotteriskatten eller enöversyn av beskattningen. Det får ankomma påregeringen, som på nära håll följer utvecklingen avATG:s spelverksamhet, att på lämpligt underlagbedöma om förhållandena motiverar en justering avskattesatsen och i så fall återkomma till riksdageni frågan.Utskottet avstyrker med det anförda de i avsnittetbehandlade motionerna i motsvarande delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om energibeskattning,allmänt. Därmed bifaller motionerna2002/03:Sk417 yrkandena 7 och 25, 2002/03:N262yrkandena 1 och 3 och 2002/03:N301 yrkande 10 samtavslår motionerna 2002/03:Sk204, 2002/03: Sk252,2002/03:Sk266, 2002/03:Sk268, 2002/03:Sk269,2002/03:Sk288, 2002/03:Sk335, 2002/03:Sk370,2002/03:Sk400, 2002/03:Sk404, 2002/03: Sk408,2002/03:Sk413, 2002/03:Fi286 yrkande 24,2002/03:N271 yrkande 2, 2002/03:N390 yrkandena 4-6,16 och 17, 2002/03:U239 yrkande 6, 2002/03:U324yrkande 14, 2002/03:U326 yrkande 9, 2002/03:MJ315yrkande 3 och 2002/03:MJ428 yrkande 13.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att helaenergiskattesystemet behöver reformeras. Desärskilda produktionsskatterna och subventionerna,som utan miljöskäl försämrar energimarknadensfunktion, bör tas bort. I avvaktan härpå böreffektskatten på kärnkraftverk omvandlas tillenergiskatt. Som en del i den generellamiljöpolitiken är det befogat med avgifter som ärdirekt kopplade till skadliga miljöutsläpp.Koldioxidskatten bör ersättas med ettinternationellt system för handel medutsläppsrättigheter. En vägledande princip förenergiskatter bör vara att enbart miljöstyrandeskatter tas ut i produktionsledet medan fiskalaskatter tas ut i konsumentledet. De fiskalaskatterna blir på så sätt konkurrensneutrala, vilketskärper konkurrensen mellan energislagen.Eftersom det finns en gemensam elmarknad i Nordenoch i viss mån i hela norra , vore det bra omländerna tillämpade samma princip för energi-beskattning. Regeringen bör ta initiativtill en diskussion med de övriga nordiska ländernaom en sådan samordning.Energiskatterna slår inte bara mot jord- ochskogsbruk. har en internationellt sett storenergikrävande industrisektor som har drabbats hårtav produktionsskatten på el. Den socialdemokratiskaregeringens omfattande stöd- och bidragspolitikavseende bl.a. minskad elanvändning, förnybaraenergikällor och effektivare elanvändning har iflera utvärderingar visat sig vara misslyckad. Detär dags att ta konsekvenserna av dessa resultat ochrenodla statens stöd också på energiområdet till attenbart omfatta forskning och utveckling av nyteknik.Effektskatten på kärnkraftverk bör avvecklas.Skatten är ett hot mot långsiktiga investeringar ibefintliga reaktorer. Enbart 2straffbeskattas med per år.Det är ett misslyckande för det svenskaenergiskattesystemet, som tillsammans med denogynnsamma beskattningen av kraftvärme enbart gagnarutländsk kolkraft. Kraftvärme baserad på naturgasskulle med bättre villkor kunna konkurrera utkolkraften från elmarknaden.Besöksnäringen är en viktig och växandenäringsgren i hela världen. I flertalet länderbetraktas näringen som viktig, medan den i Sverigehar svårt att bli betraktad som en medtillverkningsindustrin jämbördig aktör. Restaurangerdiskrimineras gentemot livsmedelsaffärer när detgäller mervärdesskatten. Hotell och restauranger fårbetala konsumentskatt på energi, medanlivsmedelsindustrier betraktas som tillverkandeenheter och har lägre skattetariff. Köttbullartillverkade i fabrik eller restaurangkök är avseddaför konsumtion och borde inte ha olikaförutsättningar. Vi anser därför att dennakonkurrenssnedvridning bör undanröjas.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.2. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om energibeskattning,allmänt. Därmed bifaller motion2002/03:MJ315 yrkande 3 och avslår motionerna2002/03:Sk204, 2002/03: Sk252, 2002/03:Sk266,2002/03:Sk268, 2002/03:Sk269, 2002/03:Sk288,2002/03:Sk335, 2002/03:Sk370, 2002/03:Sk400,2002/03:Sk404, 2002/03: Sk408, 2002/03:Sk413,2002/03:Sk417 yrkandena 7 och 25, 2002/03:Fi286yrkande 24, 2002/03:N262 yrkandena 1 och 3,2002/03:N271 yrkande 2, 2002/03:N301 yrkande 10,2002/03:N390 yrkandena 4-6, 16 och 17, 2002/03:U239yrkande 6, 2002/03:U324 yrkande 14, 2002/03:U326yrkande 9 och 2002/03:MJ428 yrkande 13.StällningstagandeFolkpartiet anser att EU har unika möjligheter attminska de gränsöverskridande miljöproblemen, och enrationell klimatpolitik kräver att EU ges makt överklimatpolitiken. Att unionen agerat gemensamt utåthar lett till goda resultat. Kyotoöverenskommelsenvar en stor framgång för EU. Utan ett mycketenträget arbete från EU:s sida hadeklimatkonventionen från inte kunnat omsättas iett faktiskt åtagande från i-världens sida attreducera sina utsläpp. krävs gemensamtgenomförande också inom . En europeiskminiminivå för koldioxidskatten är ett första steg.Trots att samtliga partier säger sig förespråka ensådan är i realiteten en av de värstabromsklossarna mot en sådan utveckling. Skälet äratt socialdemokrater och moderater har bildat enohelig allians som vägrar låta EU:s beslutsreglerförändras så att beslut om miljöskatter kan fattasmed majoritet. Det är mycket glädjande attKlimatkommitténs majoritet enats om en ändrad svensklinje i denna avgörande fråga. Det är ocksåangeläget att regeringen snabbt ändrar sininställning i frågan och börjar driva klimat-politiken på rätt politisk nivå.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.3. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om energibeskattning,allmänt. Därmed bifaller motionerna2002/03:N390 yrkandena 4-6, 16 och 17, 2002/03:U239yrkande 6, 2002/03:Sk408 och 2002/03:Sk413 samtavslår motionerna 2002/03:Sk204, 2002/03:Sk252,2002/03:Sk266, 2002/03:Sk268, 2002/03:Sk269,2002/03: Sk288, 2002/03:Sk335, 2002/03:Sk370,2002/03:Sk400, 2002/03:Sk404, 2002/03:Sk417yrkandena 7 och 25, 2002/03:Fi286 yrkande 24,2002/03: N262 yrkandena 1 och 3, 2002/03:N271yrkande 2, 2002/03:N301 yrkande 10, 2002/03:U324yrkande 14, 2002/03:U326 yrkande 9, 2002/03:MJ315yrkande 3 och 2002/03:MJ428 yrkande 13.StällningstagandeKristdemokraterna anser att behöver ettskattesystem som styr mot ekologiskt hållbarproduktion och konsumtion.