bet · GQ01KU12 · 2003-11-14 00:00:00 — Att styrelsen somett led i att den följer granskningsverksamhetenskall yttra sig över granskningsplan framgår avkonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU23.Styrelsen skall ha som uppgift att besluta omförslag och redogörelser till medanledning av riksrevisorernas beslut igranskningsärenden avseende effektivitetsrevisionenoch den årliga rapporten samt revisionsberättelser.Det ankommer på styrelsen att fritt pröva om och iså fall vilka politiska beslut som kan behöva fattasmed anledning av revisionsberättelserna ochgranskningsrapporterna. Som regeringen framhållersäger det sig självt att förslag av sådan innebördinte kommer att vara föranledd av varjegranskningsrapport eller revisionsberättelse utansnarare kommer att följa av revisionellaiakttagelser av större vikt. Utskottet villunderstryka att styrelsens befattning medgranskningsrapporterna och revisionsberättelsernainte får medföra risk för att förtroendet förriksrevisorernas kompetens och självständigaställning rubbas och att det således inte kan blifråga om överprövning av riksrevisorernasgranskning.Som regeringen framhåller kommer förvaltningslagenatt vara tillämplig när styrelsen fattar beslut. Desom deltar i ärendet skall kunna reservera sig motbeslutet genom att låta anteckna avvikande mening.Också föredragande och andra tjänstemän som är medom den slutliga handläggningen utan att delta iavgörandet har rätt att få en avvikande meningantecknad. Det kan enligt utskottets meningförutsättas att också avvikande meningar redovisas idet material som lämnas till , vilketunderlättar förutsättningar att göraallsidiga bedömningar av de lämnade förslagen.På en punkt anser utskottet att det behövs enkomplettering. Utskottet har stannat för attRiksrevisionen i likhet med riksdagsförvaltningenoch flertalet statliga myndigheter under regeringenbör upprätta delårsrapport. Detta föranleder ennågot annan lydelse av 19 § lagen med instruktionför än den regeringen föreslagit.Enligt utskottets mening bör det liksom när detgäller årsredovisningen vara styrelsen som beslutarom delårsrapport. Denna uppgift för styrelsen börkunna ses som ett förtydligande avuppgiftsbeskrivningen i regeringsformen och föras ini 12 § 3 instruktionen för Riksrevisionen.Utskottet förordar att antar regeringensförslag till lag med instruktion för Riksrevisionenmed de ändringar som framgår av bilaga 4.Rikdagsordningen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker i allt väsentligtregeringens förslag till lag om ändring iriksdagsordningen. Utskottet föreslår dock enkomplettering av krav de som uppställs på enriksrevisor på så sätt att en riksrevisorinte heller får utöva verksamhet som kanpåverka hans eller hennes självständigaställning. Utskottet föreslår på egetinitiativ bestämmelser i riksdagsordningenoch en särskild lag om en nämnd som skallbestämma riksrevisorernas löner och andraanställningsförmåner.PropositionenVal av riksrevisorer skall enligt propositionenberedas av . Mandatperiodenför riksrevisorerna skall vara utan möjlighettill omval. Vid det första valet skall enriksrevisor väljas , en och enför . bestämmer vem avriksrevisorerna som skall ha uppgiften att svara förmyndighetens administrativa ledning.En riksrevisor får inte inneha anställning elleruppdrag som kan påverka riksrevisorns självständigaställning. En riksrevisor får inte heller vara ikonkurs, vara underkastad näringsförbud eller haförvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.Riksrevisorerna skall, på eget initiativ,skriftligen anmäla förhållanden som kan antaspåverka uppdragets utförande till . Lagenom offentlig anställning skall inte gälla förriksrevisorerna.Riksrevisorerna skall gemensamt eller var för sigkunna väcka förslag hos i frågor som rörriksdagens kompetens, organisation, personal ellerverksamhetsformer. Innan en riksrevisor får väckaett sådant förslag skall riksrevisorn enligtförslaget till instruktion samråda med övrigarevisorer.Konstitutionsutskottet skall bereda ärende omskiljande av en riksrevisor från uppdraget ochbesluta om åtal mot riksrevisor för brott begånget iutövningen av riksrevisorns uppdrag. Någon särskildbeslutsordning vid skiljande av en riksrevisor frånuppdraget bör enligt regeringen inteinföras.Riksrevisionens styrelse skall bestå av ett uddaantal ledamöter, lägst elva, och lika mångasuppleanter, som väljs av . Varje parti somvid valet till har fått minst fyra procentav rösterna i hela riket skall besätta minst enplats i styrelsen. väljer blandledamöterna en ordförande och en eller flera viceordförande.Styrelsen bör få väcka förslag hos ifrågor som rör styrelsens kompetens, organisation,personal eller verksamhetsformer.Föreslaget till lag om ändring i riksdagsordningeninnebär vidare att det i 9 kap. 4 §, som gällerriksdagsförvaltningens uppgifter, förs in enbestämmelse om yttrande i fråga om förslag tillanslag på statsbudgeten.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar i allt väsentligt regeringensbedömningar när det gäller de ändringar som behövs iriksdagsordningen. Utskottet anser dock att det iett avseende behövs en komplettering. Det gäller 8kap. 11 § tredje stycket sista meningen, där detföreskrivs att en riksrevisor inte får innehaanställning eller uppdrag som kan påverkariksrevisorns självständighet. Bestämmelsen ersätterför riksrevisorernas del bisysslebestämmelsen i 7 §lagen (1994:260) om offentlig anställning somföreskriver att en arbetstagare inte får ha någonanställning eller något uppdrag eller utöva någonverksamhet som kan rubba förtroendet för hans ellernågon annan arbetstagares opartiskhet i arbeteteller som kan skada myndighetens anseende. mening bör också den nu aktuella regeln iriksdagsordningen omfatta begreppet verksamhet.Utskottet föreslår därför att det i sista meningen i8 kap. 11 § tredje stycket riksdagsordningen skallföreskrivas att en riksrevisor inte får innehaanställning eller uppdrag eller utöva verksamhet somkan påverka riksrevisorns självständiga ställning.Utskottet lägger vidare på eget initiativ nu framett lagförslag som föranleds av reformen. mening är det angeläget attriksrevisorernas löner och andraanställningsförmåner bestäms på ett sätt som intekan anses inkräkta på riksrevisorernas oberoende.Efter mönster av arvodena till statsråden ochriksdagsledamöterna bör därför lönerna bestämmas aven särskild nämnd, tillriksrevisorerna. En sådan nämnd bör förutom lön tillriksrevisorerna också besluta i fråga omavgångsersättning, pensionsförmåner och andraanställningsförmåner. Skälet för att det bör finnasett utrymme för avgångsersättning är det särskildaförhållandet att riksrevisorerna inte skall kunnaomväljas. Det kan inte heller uteslutas att dettasärskilda förhållande gör sig gällande när detgäller pensionsförmåner. Övriga förmåner bör ihuvudsak utgå i enlighet med de regler som gällerför statstjänstemän, men med hänsyn till desärskilda förhållanden som gäller förriksrevisorerna.Utskottet föreslår mot den angivna bakgrunden ensärskild lag om lön till riksrevisorerna. Lagen börförutom bestämmelser om nämndens uppdrag äveninnehålla bestämmelser om nämndens organisation m.m.Dessutom bör det i riksdagsordningen införasbestämmelser om nämnden och val av ledamöterna.Utskottet föreslår att med bifall tillregeringens förslag i denna del antar utskottets ibilaga 3 intagna förslag till lag om ändring iriksdagsordningen och lag om lön tillriksrevisorerna.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens övrigalagförslag.PropositionenI propositionen föreslås en rad ändringar i skildalagar. Bland annat föreslås ändringar i lagen(2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningenmed innebörd att till riksdagsförvaltningensuppgifter kommer uppgiften att yttra sig överRiksrevisionens förslag till anslag påstatsbudgeten.Regeringen och myndigheter under regeringen, iförsta hand , bör enligtregeringen även i fortsättningen meddelaföreskrifter om årsredovisning m.m. såvitt avser demyndigheter som lyder under regeringen.Regeringen framhåller att den för att kunnafullgöra sitt konstitutionella ansvar för demyndigheter som lyder under regeringen har behov avatt i viss utsträckning kunna låta genomföragranskningar av dessa myndigheter. Sådanagranskningar sker helt fristående frånRiksrevisionens verksamhet och påverkar inteRiksrevisionens självständiga ställning.Vidare framhålls att myndigheternas internrevisionskall avse en självständig granskning avmyndigheternas interna styrning och kontroll och hurmyndigheterna fullgör sina ekonomiskaredovisningsskyldigheter. Innan en myndighetbeslutar om revisionsplan för sin internrevisionskall samråd ske med . Riksrevisionenfår vid granskningen, i den utsträckning det ärförenligt med god revisionssed, samverka medanställda vid den granskade myndigheten med uppgiftatt uteslutande eller huvudsakligen sköta deninterna revisionen.Regeringen skall redovisa för riksdagenvilka åtgärder den vidtagit med anledning avRiksrevisionens iakttagelser. Redovisningen bör somhittills kunna lämnas i årsredovisningen för staten,i budgetpropositionen eller på annat sätt.Riksdagens finansutskott skall svara för attrevision sker av Riksrevisionen.Regeringen anger att den avser att återkomma tillriksdagen med författningsförslag som möjliggör enavgiftsfinansiering av den årliga revisionen fr.o.m.den 1 juli 2003.Yttrande från Europeiska centralbankenEuropeiska () framhåller att omSverige antar euron och integreras ieurosystemet kommer artikel 27 i stadgan förEuropeiska centralbankssystemet och Europeiskacentralbanken vad avser revisionen av ECB och denationella centralbankerna att tillämpas. Vid ettsvenskt antagande av euron kommer sättet för hurexterna revisorer utnämns för riksbank attförändras i enlighet med artikel 27. skallför godkännande av Europeiska unionens rådrekommendera oavhängiga externa revisorer som skallgranska riksbank.De befintliga oavhängiga externa revisorer somutnämnts i enlighet med artikel 27 har anlitats pågrundval av enskilda avtal med den berördacentralbanken. Medan den svenska Riksrevisionenkommer att vara en offentlig oberoende myndighetunder med uppgift att granskaårsrapporterna för riksbank, är denuvarande externa revisorer som utnämns enligtartikel 27 för de nationella centralbankerna och förECB enskilda revisorer eller revisionsfirmor, vilkagetts ett specifikt mandat för oavhängig revisionför enligt specifikation i avtalen. Det ärenligt yttrandet inte klart om det kommer att krävasatt medlemmarna i skall varaauktoriserade, och registrerade som auktoriserade,eller statligt auktoriserade revisorer. Det harhittills varit ett krav att revisorer som ECBföreslagit till rådet skall ha sådanakvalifikationer. I enlighet med tillämpningen avartikel 27 när det gäller de nuvarande medlemmarna ieurosystemet skulle en annan enhet än Riksrevisioneni framtiden behöva utses som extern revisor förSveriges riksbank enligt artikel 27. Detta innebärenligt yttrandet inte att uteslutsfrån att även i fortsättningen utföra enkontrolluppgift för räkning, förutsattatt oberoende inte äventyras. Iyttrandet framhålls att liknande offentliga organfinns i andra medlemstater som har antagit euron.ECB och flera nationella centralbanker omfattas avsådan ytterligare "extern granskning" utanförtillämpningsområdet för artikel 27.ECB understryker behovet av klargörande när detgäller åtskillnaden mellan internrevisionen underriksbanksfullmäktige och internrevisionen underRiksbankens direktion. För att säkerställaRiksbankens oberoende måste den nuvarandeåtskillnaden upprätthållas och klargöras. Det tordevara nödvändigt att klargöra fördelningen avansvarsområden och uppgifter mellan de bådabefintliga revisionsenheterna. Det bör ocksåklargöras att samrådsförfarandet med Riksrevisionenavseende revisionsplanerna inte är tillämpligt pådirektionens revisionsenhet eftersom denna enhetdeltar i revision som företas på ECB-nivå på uppdragav . Dessutom bör ändringarna i lagen omSveriges riksbank vara av allmän art, varvidRiksbanken även i fortsättningen bör tillåtasfastställa ytterliga bestämmelser i sinarbetsordning.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att regeringens förslaginnebär att de lagrum som reglerar internrevisionenför Stiftelsen upphävs ochatt bestämmelser om internrevisionen vid stiftelsen,om fastställande av revisionsplan och om samråd medRiksrevisionen, i stället kan tas in i stiftelsensstadgar.Utskottet vill understryka att den i förslagettill lag om ändring i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen intagnauppgiften för riksdagsförvaltningen att yttra sigöver förslag till anslag påstatsbudgeten (2 § 6) är av sådan vikt att densjälvfallet får anses falla under bestämmelsen i 15§ 12 som föreskriver att frågor av större vikt ellerprincipiell betydelse skall beslutas avriksdagsstyrelsen.Ett par frågor som tas upp i propositionen är avsådan karaktär att det finns anledning att behandladem först . Regeringens förslag nr10 till lag om ändring i (1989:185) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan innehåller inte förslag till procentsatser ifråga om uppdragsarvoden för styrelsen i den nyaRiksrevisionen. Enligt utskottets mening bör detankomma på riksdagsstyrelsen att tidigt under vårenlägga fram ett förslag om arvodesnivåer, vilket kanbli föremål för motionsbehandling och beredas avkonstitutionsutskottet.Enligt utskottets mening kan det vidare finnasanledning för riksdagsstyrelsen att i ett sådantsenare riksdagsärende ta upp frågor rörande deekonomi- och personaladministrativa föreskrifter somskall gälla för verksamheten. Utskottet förutsätteratt normalt skall tillämpa sammaekonomi- och personaladministrativa bestämmelser somgäller för myndigheter under regeringen. I dettasammanhang bör vidare övervägas om instruktionen förriksdagsförvaltningen behöver förtydligas medavseende på den roll som centralarbetsgivarorganisation som förvaltningen kommer attha gentemot Riksrevisionen.Också frågan om undantag från möjligheten attöverklaga tillsättning av en tjänst påkanslichefsnivå vid bör tas upp iriksdagsärendet , då arbetet medorganisationen av den nya myndigheten kommit längreän nu.När det gäller yttrandet från Europeiskacentralbanken saknar utskottet anledning att taställning till frågan om konsekvenserna vid etteventuellt medlemskap i . När det gäller fråganom vilken internrevision i som berörs avde nu aktuella förslagen anser utskottet attförslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank är tydligt på denna punkt. Denaktuella regleringen, som bl.a. föreskriver attrevisionsplan skall fastställas efter samråd medRiksrevisionen, avser endast den revisionsenhet somleds av riksbanksfullmäktige.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), lagom ändring i sekretesslagen (1980:100), lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagom ändring i lagen (1986:765) med instruktion förRiksdagens ombudsmän, lag om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank, lag om ändring ilagen (1989:186) om överklagande av administrativabeslut av riksdagsförvaltningen och riksdagensmyndigheter, lag om ändring i lagen (1994:260) omoffentlig anställning, lag om ändring istiftelselagen (1994:1220), lag om ändring i lagen(1996:1059) om statsbudgeten, lag om ändring i lagen(1997:239) om arbetslöshetskassor, lag om ändring ilagen (1998:710) med vissa bestämmelser omPremiepensionsmyndigheten, lag om ändring i lagen(1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inomsocialförsäkringsområdet, lag om ändring i lagen(2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen,lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ochlag om upphävande av lagen (1988:46) om revision avriksdagens förvaltning och myndigheterm.m.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:190 föreslås, såvitt nu är ifråga att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i riksdagsordningen,2. lag om revision av statlig verksamhet m.m.,3. lag med instruktion för ,4. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,5. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),7. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763),8. lag om ändring i lagen (1986:765) medinstruktion för ombudsmän,9. lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank,11. lag om ändring i lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheter,12. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentliganställning,13. lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),14. lag om ändring i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten,15. lag om ändring i lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor,16. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissabestämmelser omPremiepensionsmyndigheten,17. lag om ändring i lagen (1998:1757) omförvaltning av vissa fonder inomsocialförsäkringsområdet,18. lag om ändring i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen,19. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453),20. lag om upphävande av lagen (1988:46) omrevision av och riksdagensmyndigheter m.m.Följdmotionen2002/03:K2 av och (båda fp) vari föreslås att beslutar attvidta de förändringar som är nödvändiga för attbringa förslaget i regeringens proposition2001/02:190 i överensstämmelse med beslutenligt bet. 2000/01:KU23 i enlighet med vad somanförs i motionen.Bilaga 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring iriksdagsordningenHärigenom föreskrivs i fråga omriksdagsordningen[1]dels att nuvarande 8 kap. 12 och 13 §§ samttilläggsbestämmelserna 8.12.1, 8.12.2 och 8.13.1skall betecknas 8 kap. 14 och 15 §§ respektive8.14.1, 8.14.2 och 8.15.1,dels att 3 kap. 8 §, 8 kap. 11 §, 9 kap. 4 § och 9kap. 8 § samt tilläggsbestämmelserna 3.8.4, 4.6.1,4.6.2 och 7.2.2 skall ha följande lydelse,dels att det skall införas två nya paragrafer, 8kap. 12 och 13 §§, samt två tilläggsbestämmelser,8.11.1 och 8.13.1, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------3 kap.8 §-----------------------------------------------------Annat organ som helt eller delvis utses av riksdagenfår väcka förslag hos i fråga som rörorganets kompetens, organisation, personal ellerverksamhetsformer.Riksdagen kan föreskriva att ett sådant organ äveni annat fall får väcka förslag hos riksdagen.Om redogörelse till från riksdagsorgan ärsärskilt föreskrivet.-----------------------------------------------------Vad som sägs i Vad som sägs iförsta-tredje styckena första-tredje styckenagäller även direktionen i gäller även direktionen iRiksbanken. Vad som sägsi första stycket gällerockså var och en avriksrevisorerna iRiksrevisionen.-----------------------------------------------------3.8.3-----------------------------------------------------Om förslagsrätt för Om förslagsrätt förfullmäktige och fullmäktige ochdirektionen i , direktionen i ,ombudsmän och ombudsmän ochRiksdagens revisorer i styrelsen iannan fråga än som avses i 8 § första stycket fråga än som avses i 8 §föreskrives särskilt. första stycket föreskrivssärskilt.-----------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Riksdagsordningen omtryckt 1998:1450.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------4 kap.4.6.1-----------------------------------------------------Konstitutionsutskottetskall, utöver sina skall, utöver sinauppgifter enligt 4 §, uppgifter enligt 4 §,bereda ärenden om bereda ärenden omlagstiftning i lagstiftning ikonstitutionella och konstitutionella ochallmänt allmäntförvaltningsrättsliga förvaltningsrättsligaämnen, ärenden om press- ämnen, ärenden om press-eller partistöd, eller partistöd,lagstiftning om radio, lagstiftning om radio,television och film television och filmliksom andra ärenden som liksom andra ärenden somangår yttrandefrihet, angår yttrandefrihet,opinionsbildning och opinionsbildning ochreligionsfrihet, övriga religionsfrihet, ärendenärenden om , om såvittRiksdagens ombudsman och avser val av riksrevisor,myndigheter skiljande av riksrevisorutom och från uppdraget, åtal motRiksdagens revisorer, riksrevisor och åtal motärenden om medgivande ledamot av myndighetensfrån att väcka styrelse, övriga ärendentalan mot riksdagsledamot om , Riksdagenseller att ingripa i hans ombudsman och riksdagenspersonliga frihet samt myndigheter i övrigt utomärenden av allmän ochbetydelse för den , ärendenkommunala självstyrelsen. om medgivande frånriksdagen att väcka talanmot riksdagsledamot elleratt ingripa i hanspersonliga frihet samtärenden av allmänbetydelse för denkommunala självstyrelsen.-----------------------------------------------------Ärenden om anslag inomutgiftsområde 1. Riketsstyrelse tillhörkonstitutionsutskottetsberedning.4.6.2-----------------------------------------------------skall, skall,utöver sina uppgifter utöver sina uppgifterenligt 5 § första enligt 5 § förstastycket, bereda ärenden stycket, bereda ärendenom penning-, kredit-, om penning-, kredit-,valuta- och valuta- ochstatsskuldspolitiken, statsskuldspolitiken,kredit- och fondväsendet, kredit- och fondväsendet,det affärsmässiga det affärsmässigaförsäkringsväsendet samt försäkringsväsendet samtRiksdagens revisorer. Det ärenden om Riksrevisionenskall vidare bereda som inte tillhörärenden av allmän konstitutionsutskottetsbetydelse för den beredning. Det skallkommunala ekonomin samt vidare bereda ärenden avärenden om statlig allmän betydelse för denstatistik, redovisning, kommu-nala ekonomin samtrevision och ärenden om stat-ligrationalisering, om statistik, redovisning,statens egendom och revision ochupphandling i allmänhet rationalisering, omoch statens egendom ochförvaltningsekonomiska upphandling i allmänhetärenden i övrigt som icke och för-rör enbart visst valtningsekonomiskaämnesområde. Utskottet ärenden i övrigt som ickeskall även bereda rör enbart visstbudgettekniska ärenden, ämnesområde. Utskottetgranska beräkningen av skall även beredastatens inkomster samt budgettekniska ärenden,sammanställa granska be-räkningen avstatsbudgeten. statens inkomster samtsammanställastatsbudgeten.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2.Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25. Allmännabidrag till kommuner, 26. Statsskuldräntor m.m. samt27. Avgiften till Europeiska gemenskaperna tillhörfinansutskottets beredning.-----------------------------------------------------7 kap.7.2.2-----------------------------------------------------Valberedningen bereder Valberedningen berederalla val som förrättas av alla val som förrättas avkammaren utom val av kammaren utom val avriksföreståndare, vice riksföreståndare, viceriksföreståndare, person riksföreståndare, personsom skall inträda som som skall inträda somtillfällig tillfälligriksföreståndare, talman, riksföreståndare, talman,vice talmän, vice talmän,kammarsekreterare, kammarsekreterare,ombudsmän och ombudsmän ochställföreträdande ställföreträdandeombudsmän samt val till ombudsmän, riksrevisorerStatsrådsarvodesnämnden. samt val tillStatsrådsarvodesnämnden.Föreskrifter omberedning av val finns i Föreskrifter omfråga om ombudsmän och beredning av val finns iställföreträdande fråga om ombudsmän ochombudsmän i ställföreträdandetilläggsbestämmelse ombudsmän i8.10.2 och i fråga om tilläggsbestämmelseledamöter i 8.10.2, i fråga omStatsrådsarvodesnämnden i riksrevisorer itilläggsbestämmelse tilläggsbestämmelse8.4.1. 8.11.1 och i fråga omledamöter iStatsrådsarvodesnämnden itilläggsbestämmelse8.4.1.-----------------------------------------------------8 kap.11 §-----------------------------------------------------revisorer väljsskall vara tolv. De var för sig. Vid val medväljes för slutna sedlar tillämpasvalperiod.