bet · GQ01SKU11 · 2003-03-25 00:00:00 — Regeringenkonstaterade bl.a. att det är nödvändigt attintensifiera arbetet med att skapa godaförutsättningar för en konkurrenskraftig svenskåkerinäring. I en debatt medanledning av interpellation 2000/01:170 uppgavnäringsministern att arbetet med de olika åtgärdernai denna plan pågår i samarbete med företrädare förbranschen.Kommissionen har lämnat en vitbok, Dengemensamma transportpolitiken : Vägvalinför framtiden. Kommissionen menar bl.a. attkostnaderna för vägtransporter skall betalas av demsom använder vägarna. Med kostnader avses i dettasammanhang även externa kostnader såsommiljöpåverkan. I vitboken diskuteras även hur deintäkter som kommer från vägtrafiken skall användas.Vidare pekar vitboken på praktiska svårigheter somuppkommit på grund av utformningen av direktivet(1999/62/EG). Ett exempel är att kilometerskattendast får tas ut på motorvägar, vilket i praktikengör det omöjligt att införa en kilometerskatt iSverige. Kommissionen har för avsikt att utarbetaett förslag till direktiv om transporter i Europaoch ett nytt direktiv om avgifter på tungagodsfordon.Vägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) skall seöver vägtrafikbeskattningen med beaktande främst avmiljö-, trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter medutgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och medhänsynstagande till trafikskatternas påverkan påtransportsystemets effektivitet. I uppdraget ingåratt analysera för och nackdelar med enkilometerskatt. De delar av uppdraget som påverkaråkerinäringens konkurrenssituation skall redovisasmed förtur i ett delbetänkande. Detsamma gällerfrågan om skattelättnader för tunga fordon somuppfyller vissa högre krav på utsläpp samtslutsatser avseende införandet av en trafik- ochmiljöskattekomponent i drivmedelsbeskattningen.Utredningen har avgett delbetänkandet (SOU 2002:64)Vissa vägtrafikskattefrågor.MotionernaI motion Sk329 av () föreslås att enskatteväxling mellan fordonsskatt och kilometerskattgenomförs. Det skulle innebära en bättre kon-kurrensneutralitet mellan svenska och utländskaåkare som kör i och minska utsläppen frångodstrafiken, framhåller motionären.I motion Sk414 yrkande 2 av ochEva () föreslås i syfte att skapa en sundoch rättvis konkurrens på turistbussområdet attSverige inom EU driver frågan om införande av ettvinjettsystem för busstrafiken på de större vägarna,motsvarande det som finns för lastbilstrafiken.I motion Sk222 av () sägs att mångagoda skäl talar för sänkt dieselskatt. Motionärenframhåller bl.a. att åkeribranschen har ett prekärtläge i , att miljön sparas om utländska åkarekan förmås tanka i och att framtagningen avnya renare dieselmotorer gynnas.I motion Sk260 yrkande 1 av ()begärs att dieselskatten för åkerinäringen sänks medhänvisning till att kostnaderna för svenska åkerierär högre än i konkurrentländerna.Kristdemokraterna anför i kommittémotion Sk383yrkande 10 av Per m.fl. (kd) att regeringenbör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa likavillkor mellan svensk och utländsk åkerinäring. Isitt budgetalternativ föreslår attdieselskatten sänks med per liter plus momsför att underlätta för de svenska åkerierna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av yrkandena om sänktskatt på diesel erinra om att medanledning av budgetpropositionen tagitställning till skattenivån på drivmedel (prop.2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1) och att idet sammanhanget avslog oppositionens krav på bl.a.sänkt skatt på bensin och diesel.Utskottet vidhåller att åkerinäringenskonkurrensproblem inte ensidigt kan knytas tillskatten på dieselbränsle utan att det finns en radfaktorer som bidrar till kostnadsskillnader mellansvenska åkerier och åkerier i andra EU-länder. Dethandlar bl.a. om löner och arbetstider. Det rör sigäven om en s.k. social dumpning som innebär attåkeriföretag i använder sig av tred-jelandschaufförer med låga löner och som har långakörtider. Utskottet anser att åkerinäringens problemmåste angripas från ett vidare perspektiv och attEU-samarbetet därvid är viktigt.Inom EU pågår ett arbete med ettdieselskattedirektiv. Kommissionens förslag,KOM(2002) 410 slutlig, innebär att en gemensamskattesats för dieselolja som används av denyrkesmässiga trafiken införs i syfte att undvikasnedvridning av konkurrensen på föreslår idelbetänkandet (SOU 2002:64) Vissavägtrafikskattefrågor, i syfte att förbättraåkerinäringens konkurrenssituation och ökamiljöstyrningen för tunga motorfordon, att detinförs en särskild fordonsskatteskala som ärdifferentierad efter de miljöklasser som finns förfordon. I delbetänkandet anför utredningen i frågaom åkerinäringens konkurrenssituation bl.a. attolika omständigheter talar mot en sänkning avdieselbeskattningen. Den svenska skattenivån fördieselolja ligger lågt i mellanskiktet blandjämförbara länder. En punktinsats vore, enligtutredningen, olycklig som man inte kan bedömaresultatet eller värdet av i förhållande tillpågående arbete inom EU och den inhemskaskatteväxlingen. Delbetänkandet bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga iavsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.Fossila drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om sänkta skatterpå drivmedel och om förändringar avdrivmedelsbeskattningssystemet.Jämför reservationerna 12 (m) och 13 (kd).Gällande bestämmelser m.m.En redogörelse för beskattningen av fordonsbränslen,gällande direktiv på området och pågåendeutredningar har lämnats på s. 8 och följande sidor.Skattebeloppet utgörs av energiskatt ochkoldioxidskatt. Koldioxidskatten beräknas utifrånkolinnehållet medan energiskatten utgår med bestämdabelopp per vikt eller volym. är skattenpå bensin (miljöklass 1) per liter(energiskatt och koldioxidskatt ) ochpå diesel (omärkt miljöklass 1) per kbm(energiskatt och koldioxidskatt ).Det inom EU pågående arbetet med ettdieselskattedirektiv KOM(2002) 410 slutlig syftartill, förutom att förhindra snedvridningen avkonkurrensen på EG:s transportmarknad, att avmiljöskäl höja beskattningen av diesel för privatbruk. Kommissionen föreslår en minimiskattenivå pådiesel för privatbilar, vilket möjliggör en höjningav skatten på diesel för privatbilism varvid hänsyni högre grad kan tas till kostnader som uppkommervid miljöpåverkan, vilket ökar möjligheten tillstyrning mot renare fordon.MotionernaI motion Sk226 av och () anförs att skatter och avgifter på dieseloljabör utformas så att de inte längre missgynnar dettaalternativ.I motion Sk259 av () föreslås attbensinskatten sänks eftersom en hög skatt slår hårtmot alla som bor där allmänna kommunikationer intekan användas för nödvändiga transporter.I motion Sk301 yrkande 1 av (m)föreslås likaledes att bensin- och dieselskatten börsänkas eftersom många är starkt beroende av bil ioch utanför arbetet.Enligt motionen har vidare (yrkande 2) enoförsvarligt ringa del av de samladefordonsrelaterade skatterna och avgifterna "återgått" till investeringar i vägar och annaninfrastruktur m.m.Även i motion Sk385 av ()föreslås sänkt drivmedelsskatt för att familjerskall ha råd att äga och köra bil. Ett första stegför att minska familjers bilkostnad är att sänkadrivmedelsskatten med per liter, anförmotionären.I motion MJ429 yrkande 11 av m.fl. (m) anförs att kostnaden fördrivmedel på landsbygden är en stor utgift varförskatten på drivmedel måste sänkas märkbart ochreseavdragen höjas.I motion Sk254 yrkande 1 av ()anförs att bensinskatten bör sänkas med perliter eftersom tillgången till bil är en absolutnödvändighet för många svenskar eftersom bilenförenklar vardagen och skapar valfrihet i boendet.I samma motion (yrkande 2) föreslås också attsystemet för bensinbeskattning ändras så atthöjningar av världsmarknadspriset inte automatisktslår igenom på bensinskatten.I motion Sk286 yrkande 1 av ()hemställs att straffbeskattningen på diesel förpersonbilar avskaffas. Den tudelade beskattningenför personbilar är felaktig och djupt orättvisframhåller motionären.I samma motion (yrkande 2) föreslås vidare attregeringen bör tillsätta en utredning med uppgiftatt se över skillnaden i miljöpåverkan mellandieseldrivna och bensindrivna personbilar samt attskattesystemet harmoniseras mellan diesel och bensinså att lika miljöpåverkan ger samma skatt (yrkande3).Kristdemokraterna föreslår slutligen ikommittémotion T462 yrkande 8 av . (kd) att regeringen skyndsamt bör utredaförutsättningarna för att omvandla en del avenergiskatten på drivmedel till en väghåll-ningsavgift.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tagit ställning till skattenivån pådrivmedel genom budgetbeslutet (prop.2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1) och i det sammanhangetavslagit oppositionens krav på bl.a. sänkt skatt påbensin och diesel.För att mildra effekterna av höjningarna påarbetsresor har höjt det avdragsgillabeloppet för kostnader för resor med egen bil mellanbostad och arbetsplats och i tjänsten såväl 1998 som2001. Fordonsskatten på personbilar som ägs avboende i vissa glesbygdskommuner är nedsatt sedan1980.Skatteutskottet vidhåller uppfattningen attskatterna på bl.a. bensin och diesel utgör viktigastyrmedel i miljöpolitiken som syftar till attminska utsläppen av koldioxid och andraväxthusgaser. Regeringen har i budgetpropositionenför 2003 aviserat sin avsikt att verka föratt inslaget av rörliga skatter ivägtrafikbeskattningen ökar och att det är viktigtatt bensin och dieselolja för privat bruk beskattaspå ett likartat sätt. Regeringen avvaktar dock denpågående förslag omförändringar av drivmedelsskatten. Utskottet seringa skäl att sänka skatten på bensin och dieseleller att i övrigt förändra drivmedelsbeskattningenpå det sätt motionärerna föreslår.Utskottet erinrar om attVägtrafikskatteutredningen bl.a. skall se över frå-gan om att bryta ut en särskild trafik- ochmiljöskattekomponent ur energiskatten på drivmedelför att miljöeffekter utöver utsläppseffekter, t.ex.trängsel och förslitning av vägnätet, skall beaktaspå ett tydligt sätt. Det som sägs i motion T462yrkande 8 om att utreda frågan om att omvandla endel av energiskatten på drivmedel till enväghållningsavgift förefaller att tangerautredningens uppdrag. Utskottet anser därför attresultatet av utredningen bör avvaktas.När det gäller förslaget i motion Sk286 yrkande 2om en utredning med uppgift att se över skillnaden imiljöpåverkan mellan diesel- respektive bensindrivnapersonbilar kan man på goda grunder anta attVägtrafikskatteutredningen kommer att ta till sig desenaste rönen på området. Det behövs därför intetillsättas en särskild utredning för detta.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga iavsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.Alternativa drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om flerpilotprojekt, skattebefrielse av alternativadrivmedel, subvention av bränslet E85,begreppet "koldioxidneutral", definitionernai EU:s kommande biobränsleskattedirektiv,begreppet "motsvarande bränsle" ienergiskattelagen samt om principiellaståndpunkter rörande alternativa drivmedel.Jämför reservationerna 14 (m), 15 (kd), 16(c) och 17 (mp).BakgrundBiobränslen beskattas endast när de användsför drift av motordrivna fordon.Genom budgetpropositionen (prop.2001/02:1) lades inriktningen fast för enskattestrategi för alternativa drivmedel. Enligtstrategin kan skattenedsättning ske antingen viapilotprojekt, för vilka medges befrielse från bådeenergi- och koldioxidskatt, eller genom generellkoldioxidskattebefrielse för koldioxidneutraladrivmedel med stöd av ett rådsbeslut enligt artikel8.4 i mineraloljedirektivet (92/81/EEG). Förpilotprojekt avsattes per år.Intäktsbortfallet för en generellkoldioxidskattebefrielse för koldioxidneutraladrivmedel beräknades till högst 750 miljoner kronorper år. Det beräknade bortfallet avsåg täckaanvändning av drivmedel såväl i ren form som iblandning med andra produkter.I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1)redovisar regeringen att ansökan om 8.4-undantagenligt mineraloljedirektivet avseende den generellakoldioxidskattebefrielsen och ansökningar förgodkännande enligt statsstödsreglerna avseende bådepilotprojekt och den generellakoldioxidskattebefrielsen har tillställtskommissionen. När godkännanden erhållits återkommerregeringen till med de lagändringar somkrävs för att skattestrategin för alternativadrivmedel skall kunna tillämpas. I avvaktan på EG-besluten avser regeringen att garanterakonkurrenskraftiga och konkurrensneutrala villkorunder 2003 för att säkerställa tillgången påalternativa drivmedel. Enligt regeringens bedömningbör skattestrategin för alternativa drivmedelutformas så att den på ett kostnadseffektivt sättbidrar till att uppställda miljömål uppnås. Denframtida utformningen är också beroende avresultaten från det pågående arbetet inom EU medolika direktivförslag som berör biodrivmedel.Regeringen har beviljat ett flertalpilotprojektdispenser för olika aktörer på densvenska marknaden, som i praktiken har inneburit attall användning av biodrivmedel (främst etanol ochrapsmetylester) varit helt eller - vad gäller etanoli blandning med mineraloljeprodukt - i vart falldelvis skattebefriad.Den 19 december 2002 och senare beslutaderegeringen om befrielse från energiskatt ochkoldioxidskatt för en rad pilotprojekt för bränslenaetanol, rapsmetylester, fiskmetylester, ekoparaffinoch vätgas som används i försöksverksamhet fördrivmedel. Besluten innebär att nuvarande dispenserförlängs och att nya ansökningar prövaspå samma villkor. De somregeringen i budgetpropositionen 2002 har avsatt förskattestrategin används nu tillskattenedsättning. Totalt omfattas tio företag avbeslutet. De skattebefriade kvoterna, som omfattarbåde produktion och import, ökar kraftigt 2003.I EU pågår arbetet med ettbiobränsleskattedirektiv. Kommissionen harföreslagit en ändring i direktiv /81/EEG vadgäller möjligheten att tillämpa nedsattapunktskatter på vissa mineraloljor som innehållerbiobränslen och på biobränslen, KOM(2001) 547.Kommissionen har också föreslagit dels ettmeddelande om alternativa bränslen för vägtransportoch om åtgärder för att främja användningen avbiobränslen, dels ett direktiv om främjande av bio-bränslen för transport. frivilliga bestämmelser om att medlemsstaternafår minska punktskatterna i proportion till denandel biobränsle som ingår i det slutliga bränslet.Slutproduktens faktiska skattebelopp får inte varalägre än av den vanliga punktskatten förmotsvarande motorbränsle. Blandas mer än 50 %biodrivmedel in i fossilt bränsle måstemedlemsländerna ansöka om undantag enligt artikel8.4 i mineraloljedirektivet. Enligt förslaget gesmöjlighet till ytterligare skattereduktion för bio-bränslen som används vid lokal allmänpassagerartrafik, bl.a. bussar och taxibilar, samtfordon som används i offentlig tjänst. Målet är attminst av bensin- och dieselförbrukningen ärersatt med etanol och andra biobränslen senast år2020.MotionernaI motion Sk389 av och () anförs att staten under en övergångstid bör gealla flytande biodrivmedel som försöker brytasig in på den fossila drivmedelsmarknaden tydligasignaler och stabila regler om fortsatt fullskattereduktion (koldioxid och energiskatt).I motion Sk262 av ()sägs att regeringen bör verka för att EU:s kommandedirektiv om alternativa drivmedel beaktar bredadefinitioner av alternativa och koldioxidneutraladrivmedel. I motion Sk265 framhåller samma motionäratt begreppet "motsvarande bränsle" i energi-skattelagen behöver definieras tydligare. Slutligeni motion Sk267 betonar motionären att begreppetkoldioxidneutral i samband med en skattestrategi föralternativa drivmedel (se budgetpropositionen 2002avsnitt 8.6.4) bör få en så vid innebörd att detinte inskränker utvecklingsarbetet mot minskadenettoutsläpp av koldioxid.Kristdemokraterna anför i partimotion MJ432yrkande 1 av m.fl. (kd) att flerpilotprojekt bör godkännas i syfte att ökaproduktionen av alternativa drivmedel. Motionärernaframhåller att den nuvarande situationen snedvriderkonkurrensen och hindrar utvecklingen av nyaprodukter samt möjligheten att bygga ut servicenätför alternativa bränslen. Nuvarande klass-ningskriterier är, enligt motionen, otidsenliga ochmissgynnar nya miljövänliga drivmedel, t.ex.ekoparaffin.Kristdemokraterna föreslår vidare i kommittémotionMJ377 yrkande 3 av m.fl. (kd) attproducenter av förnyelsebara drivmedel bör geslångsiktig befrielse från koldioxidskatt ochenergiskatt och inte som enligt regeringensskattestrategi för alternativa drivmedel endastbefrias från koldioxidskatten . I motionenupprepas (yrkande 5) slutligen vad som sägs i motionMJ432 yrkande 1.I motion Sk350 yrkande 3 av ochBirgitta () hemställs att staten via skatt-och momsnivåer bör säkerställa att E85 är billigareän bensin, räknat per mil. E85 är, enligt motionen,till viss del skattebefriat, vilket gör detbilligare per liter, , menförbrukningen är högre än vid bensindrift,varför milkostnaden ändå är högre.I motion Sk355 av och ()anförs att fler pilotprojekt måste komma till ståndinnan utvecklingen stannar av. Långsiktiga beslut ombiobränslenas introduktion på marknaden måstefattas, men också beslut som får i gång produktionav sådana bränslen. Regeringen bör också skyndsamt,framhåller motionärerna, undersöka möjligheten avetanolproduktion på Gotland.Centerpartiet anför i motion T466 yrkande 31 avSven m.fl. (c) att skatten bör tas bort påbiodrivmedel och att man bör överväga en direkt-subventionering av produktion av biodrivmedel underen introduktionsperiod. Enligt motionen måsteregeringen ge tydliga besked om framtidens bränslenoch vad som skall göras åt växthuseffekten eftersommiljön kräver tydlig och långsiktig politik.I motion Sk409 slutligen av ()betonas att staten har ett extra stort ansvar föratt skapa långsiktiga och stabila villkor föralternativa drivmedel. Enligt motionen bör riksdagenslå fast följande principiella ståndpunkter: attkoldioxidneutrala drivmedel skall skattebefrias heltunder en övergångsperiod , att definitionenav koldioxidneutrala drivmedel tar hänsyn till desamlade nettoutsläppen av växthusgaser underdrivmedlets livscykel, att drivmedelsskatten på siktbestår av minst tre eller fyra komponenter samtslutligen att skatten efter övergångsperioden bestårav en energikomponent och en differentieradmiljökomponent.Utskottets ställningstagandeI motioner Sk355 föreslås att regeringen bör beviljafler pilotprojekt i syfte att öka produktionen avalternativa drivmedel. I motion MJ432 yrkande 1föreslås att regeringen skall undersökamöjligheterna till etanolproduktion på . Närdet gäller frågan om att bevilja flerpilotprojektdispenser, t.ex. för ekoparaffin,erinrar utskottet om att det åligger regeringen attpröva sådana dispensansökningar. Som framgåttanvänder regeringen somriksdagen avsatte i budgeten 2002 till att beviljaskattenedsättningar för en radpilotprojekt, vilket innebär en kraftig ökning av deskattebefriade kvoterna. Enligt vad utskotteterfarit har skattedispens beviljats även förproduktion av ekoparaffin. Bland de företag sombeviljats skattebefrielse för produktion av etanolfinns som producerar etanolpå Gotland.I motionerna MJ377 yrkande 3 och T466 yrkande 31föreslås att producenter av förnyelsebara drivmedelbör ges långsiktig befrielse från koldioxidskatt ochenergiskatt. I samband med budgetberedningen hösten2002 avslog (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:FiU1) motioner om att koldioxidneutraladrivmedel skall befrias från både energiskatt ochkoldioxidskatt. anförde i sittyttrande till finansutskottet att utgångspunkten förde skattebefrielser som skall gälla mer långsiktigtbör vara att de bränslen som kan betraktas somkoldioxidneutrala befrias från koldioxidskatt meninte från energiskatt. Strategin för nedsättning avskatten på alternativa drivmedel bör således liggafast. En ökad konkurrenskraft för dekoldioxidneutrala drivmedlen uppnås genom attkoldioxidskatten ges en ökad tyngd vid ener-gibeskattningen, något som ingår i strategin för engrön skatteväxling. Utskottets ställningstagande ärfortfarande giltigt.Två motioner Sk350 yrkande 3 och Sk389 tar upps.k. FFV-fordon (Flexible Fuel Vehicle) som drivsmed E85-bränsle. Bränslet består av etanol samtbensin som tändförbättrare och ytterligare någontillsats. Bränslet är till viss del skattebefriat,vilket gör det billigare än bensin, men eftersomförbrukningen av är högre än vid bensindriftblir bränslet, enligt motionen, dyrare förkonsumenten. I den ena motionen begärs att statenvia skatte- och momsnivåer skall säkerställa att E85är billigare än bensin per liter. I den andramotionen begärs bl.a. att bensindelen av skallskattebefrias . Utskottet anser attutgångspunkten bör vara att en skattenedsättning påalternativa drivmedel i princip endast skallkompensera för merkostnaden att framställadrivmedlet. Bränslet E85 erhåller betydandesubventioner genom de satsningar gör på skattenedsättningar för pilotprojektavseende bl.a. etanolproduktion. Enligt vadutskottet erfarit har priset på från årsskiftetsjunkit till följd av dessa skattenedsättningar.Priset på är nu lägre än för bensin även medbeaktande av att drift med E85 innebär ökadbränsleförbrukning. Utskottet ser därför ingenanledning att förorda några ytterligareskattenedsättningar för bränslet. Under ingaomständigheter kan det komma i fråga att särskiltsubventionera bensindelen i bränslet eller attinföra en särskild momsnivå för bränslet.När det gäller motion Sk267 om innebörden avbegreppet koldioxidneutral i samband med enskattestrategi för alternativa drivmedel erinrarutskottet om att regeringen aviserat att frågan omvilka produkter som ryms inom begreppet"koldioxidneutrala drivmedel" skall utredas.Riksdagen bör inte föregripa denna prövning.Utskottet anser heller inte att , somföreslås i motion Sk262, behöver uttala sig i frågaom definitionerna i EU:s kommandebiobränsleskattedirektiv.Motion Sk265 tar upp frågan om vad som avses med"motsvarande bränsle" i energiskattelagen i sambandmed beskattningen av alternativa drivmedel. Skattför ett alternativt drivmedel skall betalas enligtden skattesats som gäller för motsvarande direktskattepliktiga mineraloljeprodukt, dvs. i regeldieselolja eller bensin beroende på vilket fossiltbränsle som det alternativa bränslet ersätter.Utskottet har förståelse för motionärernassynpunkter att det kan uppstå tillämpningsproblem.Utskottet räknar dock med att problemen inte ärstörre än att beskattningsmyndigheten, dvs.Riksskatteverket eller andra rättstillämpandemyndigheter, kan lösa de frågor som uppkommer.Enligt motion Sk409 bör slå fast någraprincipiella ståndpunkter för att skapa långsiktigaoch stabila villkor för alternativa drivmedel.Utskottet har ovan avvisat förslag om att heltskattebefria alternativa drivmedel och förslagrörande definitionen av begreppet "koldioxidneutraladrivmedel" i samband med en strategi för alternativadrivmedel. Med hänsyn till det pågåendeutredningsarbetet i serutskottet heller ingen anledning att nutar ställning beträffande komponenterna i enframtida drivmedelsbeskattning.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtligai avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar.FordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om sänktfordonsskatt för dieselbilar,fordonsskattebefrielse, skattebefrielse försläp , och enhetligadefinitioner av miljöfordon.Jämför reservationerna 18 (kd) och 19 (mp).Gällande bestämmelser m.m.Fordonsskatt, eller skatt på innehav av fordon,infördes . Motivet bakom införandet varatt fordonsägare skulle svara för kostnader i formav vägunderhåll och vägslitage. Skatten tas ut medvisst belopp för oavsett i vilkenutsträckning fordonet faktiskt används. Enligtfordonsskattelagen (1988:327) tas fordonsskatt utför motorcyklar, personbilar, bussar, lastbilar,traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap ochsläpvagnar som är eller bör vara registrerade ibilregistret och som inte är avställda.Fordonsskattens storlek varierar bl.a. medfordonsslag, skattevikt, drivmedel och fordonetskonstruktion. Tjänstevikten är skattevikt förpersonbil, motorcykel, traktor och motorredskap.Totalvikten är skattevikt för buss, lastbil, tungterrängvagn och släpvagn.