bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Anledningen är attskattemyndigheten efter en skatterevision beslutat att sätta ned avdragetför ingående mervärdesskatt med för beskattningsåret1997 och med för beskattningsåret 1998.Skattemyndigheten anser att uttag av farledsavgifter är en del av verketsmyndighetsutövning och att det därför inte kan göras avdrag för ingåendemervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen. Länsrätten dömde i målet tillSjöfartsverkets fördel, men domen har överklagats till kammarrätten.Beträffande avdrag för den ingående momsen avser regeringen, innan något ställningstagande görs, att avvakta utfallet avrättsprocessen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om ekonomiska mål förSjöfartsverket eller bemyndiganden om fastställande av utdelning ochskattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar. Förslagentillstyrks därmed.När det gäller tvist med skattemyndigheten har utskotteterfarit att kammarrätten fattat beslut i ärendet. Kamarrättens dom den 1oktober 2003 innebär att kammarrätten delar skattemyndighetens bedömningatt uttag av farledsavgifter är ett led i en myndighetsutövning. Därmed ärden ingående mervärdesskatten för de verksamheter som finansieras genomfarledsavgifter inte avdragsgill.Utskottet konstaterar att oberoende av utgången av den pågående rättsligaprocessen torde de statsfinansiella konsekvenserna bli neutrala. Utskottetförutsätter därför att åtgärder kommer att vidtas för att hanteraeventuella följder av rättsprocessens slutliga utfall. Det gäller dels denackumulerade skulden på , dels hanteringen av deningående mervärdesskatten i kommande mervärdesskattedeklarationer.Finansiella befogenheter för SjöfartsverketRegeringens förslagRegeringen föreslår att bemyndigas att uppta lång- ochkortfristiga lån inom en total ram av inom ellerutanför . Vidare föreslår regeringen attSjöfartsverket får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto iRiksgäldskontoret eller affärsbank.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om finansiellabefogenheter för i enlighet med vad som anförs ipropositionen. Förslaget tillstyrks följaktligen.Investeringsplan för SjöfartsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet godkänner regeringens förslag till investeringsplan förSjöfartsverket för och avstyrker motionsförslag medönskemål om en särskild investering i kanal.Regeringens förslagUnder rubriken /utmärkning redovisas investeringar i nya ochförbättrade farleder, nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar,annan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teletekniskmateriel och utrustning.Regeringen redovisar i propositionen bl.a. att för investeringar i farledertill hamn tas upp under åren 2004 och 2005.Detta motsvarar etapp 1 och 2 i projektet farleder till . Föratt vidmakthålla nuvarande standard i anser att investeringar (betongförstärkningar m.m.) påtotalt behöver göras. har tagits upp30 per år.Investeringar i beräknas till och avserdammskydd samt utbyte av ledverk. Några av verkets mindre arbetsfartyg ärålderstigna och har begränsade sjöegenskaper samt erbjuder mindre godabostads- och arbetsförhållanden. beräknar därför att detbehövs nyanskaffningar av tre farledsfartyg till en utgiftom 50 miljoner kronor.För sjöräddning har tagits upp investeringar om sammanlagt 0,9 miljonerkronor för nyanskaffning av helikopterflottar. har beräknatatt genomföra investeringar i sin IT-miljö med upptill och för teknisk service m.m. på 4,5 miljoner kronor.Regeringen har inget att erinra mot investeringsplanens nivå ellerinriktning.Nedan lämnas ett sammandrag av investeringsplan förperioden 2004-2006.Miljoner kronor Totala utgifter för perioden 2004-2006Beräknat för år 2004Farleder/utmärkning 401,9 259,6Lotsning 103,9 36,6Sjöräddning 0,9 0,3Utrustning för administration 15,0 5,0Utrustning för teknisk service 3,9 1,3Övrigt 0,6 0,6Summa investeringar 526,2 303,4MotionsförslagI motion 2003/04:T208 av () framhålls att infart, via sluss, har fungerat bra genom en förutseendesamhällsinsats . uppfyller inte kanalen de krav som ställs påbredd och miljövänlig passage. Den tekniska utvecklingen inomfartygssektorn går mot såväl längre som bredare fartyg. Mälarsjöfartensomfattning är dock sådan att den inte kan styra utvecklingen, varförMälarsjöfarten riskerar att upphöra om inte insatser görs för att förbättraslussens kapacitet. Ett generationsskifte sker , vad gällerfartygen, vilket innebär att behovet av en utbyggnad av brådskar.En teknisk utredning, genomförd av , visar att det är fulltmöjligt och dessutom värdefullt att bygga ut den nuvarande iSödertälje. De samhällsekonomiska studierna visar, enligt , att det är positivt att bygga ut . Hindret förslussens utbyggnad anges vara statens krav på regional finansiering.Statens krav, via , om en regional finansiering om görprojektet omöjligt att förverkliga då en sådan satsning skall konkurreramed andra verksamheter på och regional nivå.Investeringarna för att bibehålla ett miljövänligt transportsystem, viavåra vattenleder, är i storleksordningen , enligtmotionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att på ett företagsekonomiskt sättoch inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning skall ansvara för att sjöfarten har tillgång tillfarleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtligasvenska hamnar av betydelse.Prioriteringar av sjöfartsinvesteringar ankommer således på ,som i fråga om har avsatt för bl.a.investeringar i dammskydd. Utskottet har tidigare uttalat att man bör sökautnyttja de goda möjligheter som finns att frakta stora lastkvantiteter viahamnar i , och utmed våra kuster. Detta är angeläget för attkunna vidmakthålla och vidareutveckla Vänersjöfarten samt övrig insjö- ochkustsjöfart. Utskottet kan konstatera att regeringen initierat åtgärder sombl.a. syftar till detta. Så t.ex. skall Godstransportdelegationen ta uppfrågan om hur förutsättningarna för ett långsiktigt hållbarttransportsystem för gods skall skapas, där naturligtvis sjöfarten kommer insom en viktig del. Utskottet vill vidare erinra om att vid vissa andrastatliga farledsinvesteringar - som t.ex. farleden till -förekommer regional medfinansiering.Mot denna bakgrund har utskottet ingen erinran mot regeringens förslag attriksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för . Motion 2003/04:T208 (c) avstyrks därmed.Handelsflottans kultur- och fritidsrådUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om bidrag till Handelsflottanskultur- och fritidsråd och avstyrker motionsförslag om att avvecklaverksamheten. Jämför reservation 6 (m).Regeringens förslagHandelsflottans kultur- och fritidsråds (HKF) verksamhet har en inriktningsom till stor del följer det som föreskrivs i nr 163 omsjömäns välfärd till sjöss och i hamn (ratificerad av 1989). Hänsynvid inriktningsbeslut måste därmed tas till en konvention som ärbunden av . Enligt vad som framkommit i utredningar utför HKFen kostnadseffektiv verksamhet och några synergivinster torde inte erhållasom man införlivade verksamheten i t.ex. . Verksamhetenshuvudsakliga inriktning och organisatoriska form bör därför tills vidarekvarstå.Utrymmet för att tillföra verksamheten nya ekonomiska resurser ärbegränsade och omvärlden har förändrats varför en översyn av verksamheten isyfte att anpassa den till dessa förutsättningar måste göras. Översynen börutgå från kraven i och behandla hur dessa krav kantillgodoses med de offentliga och privata tjänster som tillhandahållsav andra än HKF. I de fall krav finns på tjänster som inte kan tillgodosespå detta sätt bör dessa tillhandahållas av HKF. Översynen bör även utgåfrån att inga nya ekonomiska resurser, utöver dem som HKF har , kommeratt tillföras verksamheten. Innan denna översyn är klar föreslår regeringenatt kravet på kostnadstäckning skall öka och att avgifterna för tjänsternadärför skall täcka av kostnaderna för hela verksamheten.Regeringen föreslår, mot bakgrund av kravet på ökade avgiftsintäkter ochatt verksamheten genomfört ett rationaliseringsarbete, att bidraget tillHKF ökas med . Efter denna höjning kommer det årligabidraget från att uppgå till 19,5 miljoner kronor.MotionsförslagI motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) anförs attverksamheten i inrättades i en tidnär förhållandena i sjöfarten var helt annorlunda. Långa tider till sjössoch bortovaro från hemorten var regel, och många sjömän saknade ett normaltsocialt liv. Med dagens avlösningssystem är förhållandena helt annorlunda.Möjligheterna att delta i det sociala och kulturella livet på hemorten är inte sämre för sjömän än för många andra yrkesgrupper, och behovet avdenna verksamhet kan inte längre anses motivera den särställning som HKFhar, menar motionärerna. En avveckling av verksamheten innebär att de ijämförelse med omvärlden höga svenska farledsavgifterna kan sänkas (yrkande18).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att Handelsflottans kultur- och fritidsrådsverksamhet har en inriktning som till stor del följer det som föreskrivs iILO-konvention nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn (ratificeradav 1989). Hänsyn vid inriktningsbeslut måste därmed tas till enkonvention som är bunden av till år 2011.Som framgår av budgetpropositionen avser regeringen att göra en översyn avHandelsflottans kultur- och fritidsråds verksamhet, bl.a. mot bakgrund avförändringarna i omvärlden. Enligt regeringen bör översynen utgå från attinga nya ekonomiska resurser, utöver dem som verksamheten har , kommeratt tillföras verksamheten. Utskottet har ingen erinran mot dennautgångspunkt. Några ställningstaganden i övrigt med anledning av motion2003/04:T530 (m), anser utskottet inte vara påkallade.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om bidrag till i enlighet med vad regeringen förordar.Motion 2003/04:T530 (m) yrkande 18 avstyrks därmed.Sjöfartsstöd och internationell sjöfartspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att en bred politisk samsyn finns om att denationella stödprogrammen bör avvecklas i former som tryggar likvärdiga ochrättvisa konkurrensvillkor. Utskottet framhåller också att - i likhet medtidigare gjorda uttalanden - det är angeläget att en gemensam syn utvecklasnär det gäller näringspolitiskt stöd till sjöfart inom EU. Utskottetförutsätter därför att regeringen inom EU aktivt verkar för en ordning somsäkerställer största möjliga konkurrensneutralitet. Utgångspunkten bör varaatt inom ramen för ett samlat europeiskt kostnadsansvar uppnå ettlångsiktigt hållbart transportsystem utan behov av statliga subventioner.Mot denna bakgrund avstyrks samtliga motionsförslag. Jämför reservationerna7 (m) och 8 (fp).MotionsförslagI motion 2003/04:T429 av () ställs frågan om hur densvenska konkurrenskraften på världshaven skall kunna upprätthållas. Enligtmotionären behövs en anpassning av förutsättningarna till villkor somgäller både inom EU:s ram och inom redarvärlden och på sjömanssidan, menarmotionären. För att kunna ta ytterligare steg, och då handlar det inte baraom skatter utan än mer om tillförlitlighet, miljöhänsyn och sjösäkerhet,behöver rederi- och sjöfartspolitik ses över och ändras så attsvenska rederier och sjömän inte hamnar i ett sämre läge än utländskarederier och sjömän.Mot denna bakgrund är det viktigt att har en framsynt rederi- ochsjömanspolitik, anpassad inte minst till villkoren i övriga EU-länder.Motionären efterlyser kraftfullt ökat intresse och engagemang frånNäringsdepartementet i fråga om svensk sjöfartspolitik.I motion 2003/04:T493 av och (båda mp)anförs att har beslutat om regeländringar som ger betydandeförbättringar av de ekonomiska förutsättningarna för fartyg med svenskflagg, men problem kvarstår som bl.a. drabbar de mindre fartygen. Problemenär i stor utsträckning byråkratiska och svenska specialbestämmelser somavviker från EU-länderna i övrigt. Det finns starka skäl att se över dessabestämmelser och kontrollera om de verkligen är ändamålsenliga.I dag finns utomordentligt få fartyg under 3 000 brutto under svensk flaggtrots att det är med dessa fartyg som kusttrafiken och en stor del av EU-trafiken skall drivas. Svenskflaggade fartyg under 3 000 brutto ges avSjöfartsverket inskränkta geografiska fartområden. Oinskränkt fartområde påsätt som gäller för t.ex. holländsk och tysk flagg förkommer inte.Säkerhetsbemanningen under svensk flagg är, i motsats till t.ex. holländskflagg, kopplad till fartområden - ju längre bort från , desto störresäkerhetsbesättning krävs även om det gäller korta resor i kustfart. Dettaleder till att svensk flagg inte blir konkurrensmässig frånkostnadssynpunkt.Bostadskungörelsen var ursprungligen endast tänkt att gälla för färjor.Olyckligtvis kom kungörelsen, som innehåller regler om toaletter,uppehållsrum, telefonhytter m.m., att gälla alla fartyg. Bostadskungörelsenhar ingen internationell motsvarighet, och dispenser kan inte lämnas utangodkännande från samtliga berörda fackliga huvudorganisationer.I motion 2003/04:T530 av m.fl. (m) anförs att de flestaeuropeiska länder har infört någon form av stöd för den egnasjöfartsnäringen. Dessa stöd har skapats med hänvisning till konkurrensenfrån bekvämlighets-registerade rederier med lågkostnadsbesättningar.Europeiska unionen har fastställt ett tak som innebär att stödet inte fåröverstiga summan av skatter och sociala avgifter.Sverige har till skillnad från de flesta andra länder valt att i ställetför nettolön återbetala skatter och sociala avgifter till rederierna.Enligt motionärerna ger det svenska systemet en större kompensation än denvanliga lösningen med nettolöner. I motionen framhålls att regeringen börverka för en ny sjöfartspolitik inom Europeiska unionen, en politik somutgår från portalparagraf, artikel 92, och som avvecklar denationella stödprogrammen (yrkande 13).I motion 2003/04:T562 av m.fl. (fp) framhålls bl.a. att svensksjöfart under en rad av år har varit hotad av konkurrens från andra länder.Under senare år har situationen för näringen förbättrats. I och med attrederistödet försvunnit och ersatts med en s.k. nettolösning har viktigasteg tagits. anser ändock att EU långsiktigt måste arbeta påatt få bort alla särlösningar för branschen (yrkande 16).I motion 2003/04:MJ408 av m.fl. (kd) framhålls attbekvämlighetsflaggningen av fartyg utgör ett problem i miljöarbetet.Sverige bör verka för att bekvämlighetsflaggning avskaffas. För att uppnådetta är det nödvändigt att EU helhjärtat engageras för att förbjudabekvämlighetsflaggningen. Så länge som bekvämlighetsflaggade fartyg finnskvar bör genom Helsingforsöverenskommelsen (Helcom) införalämpliga regler för att begränsa bekvämlighetsflaggade fartygs tillträdetill vatten och hamnar i (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeNär det gäller sjöfartsstöd, som tas upp i motionerna 2003/04:T429 (fp),2003/04:T530 (m) och 2003/04:T562 (fp) vill utskottet inledningsvis erinraom att både regeringen och - senast hösten2002 - har uttalat att det är angeläget att slå vakt om svensksjöfartsnäring och att denna näring måste ges likvärdiga konkurrensvillkorgentemot våra närmaste konkurrentländer (bet. 2002/03:TU1).Utskottet underströk då också den vikt som ett svenskt bibehålletsjöfartskunnande har för centrala svenska områden som sjösäkerhet ochmiljöfrågor samt för möjligheter att även fortsättningsvis vara enpådrivande kraft i det internationella arbetet inom dessa områden.Riksdagen har bl.a. mot denna bakgrund med bred majoritet ställt sig bakomdet nya sjöfartsstödet som började tillämpas . Stödetinnebär ett nettostöd genom att arbetsgivaren krediteras ett belopp sommotsvarar skatteavdrag och arbetsgivaravgifter och omfattar både lastfartygoch passagerarfartyg i internationell trafik.Det huvudsakliga motivet till att den nya stödformen infördes var att detskulle skapa förutsättningar för den svenska handelsflottan att konkurrerapå likvärdiga villkor på sjöfartsmarknaden. Av redovisningar till riksdagenhar framgått att den svenska handelsflottans konkurrenskraft därefterförbättrats, vilket resulterat i bl.a. en ökad inflaggning till det svenskasjöfartsregistret. Utskottet har också på annan plats i detta betänkandeansett att det nuvarande rederistödet fyller en viktig funktion för atttrygga och utveckla en svensk sjöfartsnäring.När det gäller de nu aktuella motionsförslagen om bl.a. en avveckling av denationella stödprogrammen vill utskottet framhålla - i likhet med tidigaregjorda uttalanden - att det är angeläget att en gemensam syn utvecklas närdet gäller näringspolitiskt stöd till sjöfart inom EU. Utskottetförutsätter därför att regeringen inom EU aktivt verkar för en ordning somsäkerställer största möjliga konkurrensneutralitet. Utgångspunkten bör varaatt inom ramen för ett samlat europeiskt kostnadsansvar uppnå ettlångsiktigt hållbart transportsystem utan behov av statliga subventioner.Utskottet konstaterar därmed att en bred politisk samsyn finns om att denationella stödprogrammen bör avvecklas i former som tryggar likvärdiga ochrättvisa konkurrensvillkor. Mot denna bakgrund förutsätts yrkandena imotionerna 2003/04:T429 (fp), 2003/04:T530 (m) yrkande 13 och 2003/04:T562(fp) yrkande 16 till huvudsaklig del bli tillgodosedda och avstyrks därmed.I motion 2003/04:T493 (mp) tas frågan upp om svenskflaggning av mindrefartyg. Utöver vad utskottet ovan anfört om bl.a. att svensk sjöfartsnäringmåste ges likvärdiga konkurrensvillkor med våra närmaste konkurrentländervill utskottet erinra om att den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) behandlar frågor om bl.a. sjösäkerhet och har till syfte att få tillstånd internationella regler på dessa områden. IMO antog den 7 juli 1978den s.k. (International Convention on Standards ofTraining, Certification and Watchkeeping for Seafarers) som handlar omnormer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning. En revideradSTCW-konvention, som trädde i kraft , innehåller bl.a.föreskrifter om minsta tillåtna vilotid för vakthavande befäl ochvaktgående besättningsmän.Utskottet har erfarit att följer den s.k. överlåtelseförordningen613/91 om överflyttning av last- och passagerarfartyg mellan register inomgemenskapen, vilket innebär att fartyg som är byggda efter den 25 maj 1980inte belastas av andra krav vad gäller sjösäkerhet, fribord och miljö än desom råder i övriga EU-länder när de flaggas in från ett annat EU-land. Denrevidering av förordningen som planeras inom gemenskapen och somredovisas i faktapromemoria 2003/04:FPM20 innebär i princip ingen ändringav den svenska tillämpningen. Den svenska ståndpunkten, som stöds av ettflertal länder, innebär bl.a. att överlåtelseförordningen även bordeinkludera nr 147 om regleringen av bl.a. arbets- ochboendeförhållanden ombord på fartyg.Utskottet vill också erinra om att på arbetsmiljösidan, inklusive kravet påbostäder, gäller att ett förhandlingsprotokoll, upprättat mellanarbetsgivare och arbetstagare, skall finnas innan tarställning till eventuella dispenser. Det finns inget krav på att parternaskall vara överens för att skall kunna ge en dispens.Utskottet anser i likhet med motionärerna att onödig byråkrati ochavvikande specialbestämmelser för de olika EU-länderna bör undvikas. Utskottet kan konstatera att olika synsätt och kulturer harutvecklats för sjöfartsnäringen inom EU-länderna. Utskottet utgår därförifrån att regeringen verkar för att gemensamma synsätt utvecklas inom EU ide frågor som motionärerna nu tar upp som tryggar bl.a. höga krav när detgäller säkerhet och arbetsmiljö.Med det anförda torde förutsättningar föreligga att syftet med motion 2003/04:T493 (mp) om likvärdiga konkurrensvillkor skall kunna blitillgodosett. Motionen avstyrks därmed.Frågan om bekvämlighetsflaggade fartyg tas upp i motion 2003/04:MJ408 (kd)yrkande 5.När utskottet behandlade liknande motionsyrkanden betonadeutskottet vikten av att regelsystemet - syftande till bl.a. ökadsjösäkerhet och motverkande av social dumpning - är enhetligt och gällandeför all sjöfart inom gemenskapen, oavsett i vilket land som fartyget ärregistrerat.Utskottet anser att när det gäller åtgärder för att minska möjligheternaför fartyg under bekvämlighetsflagg att färdas över svenska farvatten ochlägga till i svenska hamnar bör i EU samt separat förÖstersjöländerna kraftfullt verka för att bekvämlighetsflaggningenbegränsas inom . I det sammanhanget vill utskottet ävenframhålla att genom att klassificera som särskilt skyddathavsområde (PSSA) inom ramen för IMO:s riktlinjer ges ökade möjligheter föratt vidta angelägna åtgärder för att öka säkerheten för miljö och människor. Efter (Helcom) ministermöte i i juni 2003har tillsammans med inbjudit samtliga intresserade partertill fortsatt samverkan i syfte att inkomma med en PSSA-ansökan till IMOinför dess miljökommittémöte i mars 2004.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört torde yrkande 5 i motion 2003/04:MJ408 (kd) därmed bli tillgodosett. Motionen avstyrks följaktligen i nubehandlad del.Handelssjöfartens kostnadsansvarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att regeringen i allt väsentligt uppmärksammat de frågorsom tas upp i motionerna om handelssjöfartens kostnadsansvar. Efterinitiativ från har en översyn av farledsavgifterna nyligenfärdigställts. Utredningsdirektiv har vidare lämnats tillGodstransportdelegationen om en mer övergripande prövning medparlamentariskt inflytande av kostnadsansvarets utformning. Bland annat motden bakgrunden avstyrks motionsförslagen om handelssjöfartenskostnadsansvar. Jämför reservationerna 9 (m, fp) och 10 (kd).Tillsyn över sjösäkerheten, lotsning, utmärkning av farleder, sjöräddning,isbrytning, skydd av miljön mot förorening från fartyg och sjökartsläggningär för handelssjöfarten angelägna uppgifter som svarar för.Sjöfartsverket skall på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjningansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighetoch hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse.Finansieringen av verksamheten sker främst genom avgifter påhandelssjöfarten. kostnader för bl.a. fritidsbåtstrafikenfinansieras över statsbudgeten.Sedan den 1 januari 1998 tillämpas ett nytt system för sjöfartsavgifter sominnebär att fyravgiften och farledsvaruavgiften har slagits samman till enavgift benämnd farledsavgift. Lotsavgiften har betraktats, till skillnadfrån fyravgiften och farledsvaruavgiften, som en betalning för enindividuellt utpekad tjänst i form av lotsning. Lotsavgiften ingår därförinte i den mer generella farledsavgiften, och dess konstruktion kvarståroförändrad i det nya systemet. Farledsavgiften och lotsavgiften kallastillsammans de allmänna sjöfartsavgifterna.MotionsförslagFarledsavgifter m.m.I motion 2003/04:T285 av och (båda m) anförsbl.a. att utredningen farledsavgifter (Ds 2003:41) har föreslagitändringar som enbart är en justering av nuvarande avgiftssystem och leverinte upp till de krav som bör kunna ställas. Ett beslut i linje medutredningsförslaget riskerar också att snedvrida konkurrensen mellantransportslagen och motverka utvecklingen av rationella, miljöanpassade ochfrekventa internationella sjötransporter. Motionärerna anser attförändringar av farledsavgifterna måste belysas i det sammanhang de verkaroch ur ett totalt transportpolitiskt perspektiv i jämförelse med tåg- ochlandsvägstransporter.I motion 2003/04:T299 av () framhålls att det svenskaavgiftssystemet för godstransporter inte är trafikslagsneutralt.Avgifterna står inte i relation till respektive transportslags kostnader.Sjöfarten betalar proportionellt sett betydligt högre avgifter än bil ochtåg.EU:s beslut att styra över mer gods från lastbil till de mer miljövänligatransportslagen järnväg och sjöfart motverkas genom att staten viafarledsavgifterna låter sjöfarten betala för andra kostnader än dem som hardirekt anknytning till sjöfarten. Kravet på full kostnadstäckning förSjöfartsverket måste tas bort.