bet · GQ01UU10 · 2003-05-22 00:00:00 — s. 67-73)Motionärerna bakom partimotion2002/03:Fi289 (v) anför att EU länge haruppträtt protektionistiskt mot omvärlden.Det har skett genom tull- och kvotsystemoch genom subventioner av export från EU-länder. I yrkande 2 anförs att regeringeninom EU skall verka för att EU:sprotektionistiska drag mot omvärldenupphör. I kommittémotion 2002/03:U262(kd) yrkande 1 är perspektivet liknandeoch motionärerna anför att regeringeninom EU skall arbeta för att eliminerahandelshinder för export tilli-länder, i första hand deursprungsregler som försvårarexportmöjligheterna, samt avvecklaunionens exportsubventioner inomjordbrukspolitiken. Även i kommittémotion2002/03:U298 (c) är perspektivet en ökadfrihandel för bästa. EU:sstödnivåer bör sänkas menar motionärernamen menar i yrkande 6 att en sänkning avdessa stödnivåer måste följas av liknandeminskningar av subventioner ochstödåtgärder i övriga WTO-länder.Det är utskottets uppfattning att för är en öppen handel ett nödvändigtsteg mot snabbare och mer långsiktigutveckling. Från i-ländernas sida måsteett första steg vara snabbare avvecklingav våra handelshinder gentemot produktersom kan exportera, exempelvisprodukter från arbetsintensiv industrisom textilier, kläder, jordbruks- ochfiskevaror. Utskottet vill även betonaatt minskade handelshinder utgör ett avde instrument som gynnar vår egenvälfärdsutveckling. De bidrar tillkonkurrenskraftiga priser förkonsumenterna och stärker den ekonomiskakonkurrenskraften för de produkter som visjälva producerar.Utskottet kan konstatera att regeringenfortsätter att verka för en öppen ochregelbaserad handel och att den ökadehandeln skall komma de fattiga ländernatill del. Regeringen agerar aktivt inomEU för att de åtaganden som gjordes vidWTO:s ministerkonferens i skallinfrias. Det innebär dels att EU skallverka för ett ökat marknadstillträde föru-länderna på områden av särskiltintresse för dem, dels att unionen bistårfattiga länder med stöd för att bedrivaförhandlingarna på ett effektivt sätt,vilket kan bidra till att deras intressenfår ökat genomslag. Dessa frågor hartidigare behandlats av (skr.1998/99:59, bet. 1998/99:NU13).Utskottet har inhämtat att regeringensstrategi för WTO-förhandlingarna underutvecklingsdagordningen från (DohaDevelopment Agenda) genomsyras avutvecklingsperspektivet. Detta arbetebedrivs främst genom att söka påverkaEuropeiska kommissionen och de andra EU-länderna i denna riktning. Iförhandlingarnas omedelbara framtidarbetar regeringen därför för att- EU skall driva på så att konkretaframsteg uppnås inom TRIPS och hälsa samtett paket för särskild och differentieradbehandling i WTO,- EU skall verka för att u-ländernasönskemål om lättnader medges på grund avderas problem att genomföra flera av detidigare ingångna WTO-avtalen, och att i-länderna lever upp till de åtaganden mantidigare gjort om minskat användande avantidumpningsåtgärder och ökadtekoliberalisering och för att- EU skall inta en mer kompromissvilliglinje på jordbruksområdet som beaktarsärskilt intressen såsom ökatmarknadstillträde för produkterliksom reform av handelsstörandesubventioner och exportstöd.Vidare prioriterar regeringen följandefrågor av intresse för u-länderna:- ambitiös liberalisering avindustrivaror, med särskild fokus påförbättrat marknadstillträde förarbetsintensiva produkter såsom teko,- stramare regler för tillämpning avantidumpningsåtgärder,- striktare regler för fiskesubventioneroch- i tjänstehandeln ge ökad möjlighet förpersoner att leverera tjänster i EU ochandra i-länder, vilket är ett vanligt u-landsönskemål.Utskottet har vidare inhämtat att i WTO:sjordbruksförhandling intar regeringen enöppen attityd till önskemålom särskilda regler för i vilkabl.a. kan ingå undantag fråntullsänkningar i på särskiltkänsliga varor.Därutöver tar regeringen genomgåendesärskild hänsyn till frågorna omhandelsrelaterat tekniskt bistånd,inklusive förmåga atttillmötesgå utfästelser inom dettaområde, samt horisontella åtaganden omsärskild och differentierad behandlingför u-länder.Utskottet ser positivt på dessaställningstaganden från regeringens sidaoch välkomnar att regeringen agerar ienlighet med detta i kretsen av unionensmedlemsländer.När det gäller handelsrelaterat biståndär utskottets uppfattning att det finnsbehov av stöd till egenkapacitet att formulera sinhandelspolitik, analyserahandelsförhandlingar, driva sina egnaintressen och genomföra handelspolitiskaåtaganden. Handelsrelateradebiståndsinsatser behövs också för attavhjälpa praktiska hinder som begränsar exportörer att utnyttja detmarknadstillträde som erbjuds och deproblem som exportörer och importörermöter på sin egen marknad. Utskottet kanockså konstatera att regeringen haragerat bilateralt i denna riktning föratt stödja de internationellafrihandelsansträngningarna. Sida hargenom regleringsbrevet fått i uppdrag attintegrera handelsfrågorna ilandstrategiarbetet samt att följa uppåtagandena om handelsrelaterat bistånd iutvecklingsagenda från . Vidarearbetar Sida med att stärka denhandelsrelaterade komponenten i detsvenska utvecklingssamarbetet.Kommerskollegium har i regleringsbrevfått i uppdrag att bistå Sida attleverera handelsrelaterade insatser ochbidra med expertkunskap om olikahandelspolitiska frågor.Vad avser de preferentiellatullsänkningarna (ofPreferences, GSP) som EU tillämpar iförhållande till , för att dessaskall kunna utnyttja det fördelaktigamarknadstillträde (exempelvis Everytingbut Arms), utgör ursprungsreglerna ett avflera hinder. Regeringen verkar därförför att ursprungsreglerna skall anpassasoch förenklas med utgångspunkt från exportprodukter. EU har i dagett system med detaljeradeursprungsregler som kräver betydandeadministrativa resurser. Det är önskvärt,menar utskottet, att ursprungsreglernagörs mindre komplicerade och att kravenpå bearbetning bättre anpassades till ekonomiska och industriellaförutsättningar. Utskottet ser därförpositivt på att regeringen irådsslutsatserna om handel och utveckling(Rådet för allmänna frågor och yttreförbindelser, GAERC, )drev igenom att rådet gav kommissionen iuppdrag att föreslå hur GSP-systemet kanförbättras och ursprungsreglernaförenklas i samband med nästa översyn avEU:s GSP-system.Kommissionen är enligt vad utskotteterfarit i färd med att utarbeta enGrönbok som kommer att presenteras under2003 om hur ursprungsreglerna i EU:sförmånsförordningar på handelsområdetskall utformas . Allaintressenter kommer att ges möjlighet attinkomma med synpunkter för att kunnapåverka denna viktiga fråga omframtidsutvecklingen avursprungsreglerna.När det gäller jordbruket arbetar, somutskottet visat tidigare i föreliggandebetänkande, regeringen för att skapabättre marknadstillträde förjordbruksprodukter, minskahandelsstörande internstöd samt minskaoch avskaffa alla former avexportstöd. Utskottet vill i sammanhangetbetona att är ett av de länderinom EU som kraftigast driver på förfortsatta handelsliberaliseringar påjordbruksområdet och en genomgripandereformering av EU:s jordbrukspolitik.Utskottet kan konstatera att EU, ilikhet med andra länder som har högastödnivåer inom jordbruket (t.ex. ,och ), kommer att behövaacceptera betydande sänkningar av dessa.Åtagandet från ministerkonferensen i Dohagäller alla WTO-medlemmar och regeringenverkar för att en uppgörelse blir såbalanserad som möjligt enligt vadutskottet inhämtat. I sammanhanget kanäven nämnas att regeringen intagitståndpunkten att alla typer av skadligaexportstöd skall vara föremål förreglering och med minskning av dessa sommålsättning. Detta gäller således intebara de exportsubventioner som t.ex. EUtillämpar utan även generösaexportkrediter, exportkreditgarantiertill det inhemska jordbruket ochvillkorat livsmedelsunderstöd till som utnyttjas flitigt av USA.Utskottet kan konstatera att har fattat beslut om attkraftigt höja subventionerna tilljordbruket. Utskottet har medtillfredsställelse noterat att regeringenvid ett flertal tillfällen, både ibilaterala och multilaterala sammanhang,har kritiserat denna politik. Även omstödnivåerna i EU är högre äni är den nya amerikanskajordbrukspolitiken ett steg i negativriktning, menar utskottet.Utskottet ser med anledning av vadutskottet ovan anfört inget behov av ettriksdagens tillkännagivande i de frågormotionärerna tar upp. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 2002/03:Fi289 (v)yrkande 2, 2002/03:U262 (kd) yrkande 1samt 2002/03:U298 (c) yrkande 6.3.5.3 Transport- och kommunikationsfrågor(Skr. s. 231-246)behandlar i sitt yttrande2002/03:TU5y utförligt dessa frågor. Medanledning av redovisningen itrafikutskottets yttrande citeras i detföljande under denna rubrik huvuddelen avyttrande med undantag för vissa delar omtransporter och miljö samt skrivelsenskaraktär och inriktning, vilka redovisaspå annan plats i föreliggande yttrande.Trafikutskottet anför följande:Frågor som rör flera transportslagEn gemensam europeisk transportpolitikInledningsvis erinrar trafikutskottetom att utskottet till avgav ett yttrande överkommissionens vitbok, Den gemensammatransportpolitiken fram till 2010.Yttrandet överlämnades härefter tillregeringen för beaktande. Utskottetkonstaterar att regeringen iskrivelsen inte har omnämnt dettayttrande än mindre har redovisat ivilka avseenden som regeringen hartagit fasta på utskottets synpunkter.- - -Transeuropeiska nät påtransportområdetI skrivelsen redovisas revideringen avriktlinjerna för de europeiska nätenpå transportområdet (TEN-T) samtförslaget om ändring av den s.k.finansieringsförordningen. Det omtalasvidare att rådet behandlat frågan omriktlinjer och prioriterade projekt,senaste gången i oktober 2002.Utskottet noterar emellertid att det iavsnittet inte återfinns någonredovisning av hur de svenskaprojekten har drivits av regeringeneller hur dessa projekt har behandlatsvid rådets behandling avprioriteringarna. Detta gällersärskilt vägnätet, som omfattades avflera svenska utbyggnadsprojekt.Vidare är Nordiska triangeln ettangeläget projekt. Utskottet utgårfrån att regeringen fortsättningsvistar upp dessa frågor som en ståendepunkt i sin redovisning i årsboken.Enligt utskottets mening är detangeläget att inom EU verkarför att de europeiskatransportnätverken utvecklas tilltransportkorridorer som på etteffektivt sätt kan knyta länderna inomEU och angränsande områden närmarevarandra. För uppbyggnaden av ett välfungerande gränslöst transportsystemhar tidigare en inriktning varit attutveckla nordsydligatransportkorridorer i Europa.Utvidgningen av EU mot östra framhävandet av en nordligdimension ställer delvis nya krav påatt erbjuda goda transitförbindelser iinternationell samverkan. Det ärdärför angeläget att den fortsattaresultatuppföljningen av arbetet påområdet avspeglar de insatser somSverige genomför för att denna vidgadesyn på ett ändamålsenligt sätt kankomma landet till godo.I sammanhanget vill trafikutskottetockså understryka att det i ökadutsträckning är nödvändigt attkomplettera det nationellaperspektivet i infrastrukturpolitikenmed ett länderövergripande perspektiv.- - -är, som framgår avskrivelsen, ett europeisktsatellitnavigeringssystem avsett attvara 2008. En utförligredovisning av detta och avutvecklingen lämnas avregeringen. Det hade, menar utskottet,varit av värde med en kompletteringmed en beskrivning av den nytta somförväntas komma ut av projektet, inteminst för svenskt vidkommande.Marco PoloMarco Polo är benämningen på ettbidragssystem för förbättring avgodstransportsystemets miljöprestanda.Även beträffande denna del iskrivelsen hade det varit värdefulltmed en något mer fyllig redovisning,inte minst när det gäller hur frågornaom tröskelvärden och budget harbehandlats av regeringen.VägtransporterVägtrafiksäkerhetTrafikutskottet har i sitt yttrandeöver vitboken, Den gemensammatransportpolitiken ,särskilt betonattrafiksäkerhetsfrågornas betydelse.Utskottet framhöll bl.a. att det ärangeläget med en hög ambitionsnivå påtrafiksäkerhetsområdet även på EU-nivåoch välkomnade därför kommissionensaviserade planer på ett gemensamtoperativt mål om en halvering avantalet trafikdödade inom unionen framtill år 2010.Enligt utskottets mening finns det enmångfald av åtgärder som ännu inteutnyttjats på EU-nivå. Alltjämt finnerutskottet att de mestkostnadseffektiva åtgärderna är de somavser alkohol- och drogpåverkan,hastighetsanpassning ochbilbältesanvändning. Såvitt gälleråtgärder mot alkoholpåverkan finnsskäl att hänvisa till de goda svenskaerfarenheterna av alkolås och som numynnat ut i att harfattat beslut om en utvidgning avförsöksverksamheten till att omfattaflera förarbehörigheter och ävenyrkesmässig trafik.Försöksverksamheten kommer också -från att endast ha omfattat vissa län- att kunna bedrivas i hela landet.Enligt utskottets bedömning kan ävenett system med elektroniska körkort geväsentliga bidrag tilltrafiksäkerheten. Elektroniska körkortär försedda med mikrochip med olikafunktioner. En sådan funktion kan varaen koppling till ett elektronisktsäkerhetssystem i bilen. Härigenom gårdet att tekniskt omöjliggöra olovligkörning, t.ex. av personer som fåttsitt körkort återkallat på grund avrattfylleri.Med hänsyn tilltrafiksäkerhetsfrågornas centralabetydelse ser trafikutskottet det somangeläget att redovisningenfortsättningsvis mer tydligt avspeglarhur som en ledande nation påtrafiksäkerhetsområdet agerar inom EU-arbetet.Harmonisering av fordonsbestämmelserm.m.Trafikutskottet anser attharmonisering av fordonsbestämmelserär en betydelsefull åtgärd för attskapa en effektiv europeiskfordonspark, där tillverkare intetvingas beakta en stor mängdnationella regleringar. kandet finnas en risk att harmoniserings-och regelarbetet överarbetas tillförfång för teknisk utveckling ochmarknadsanpassning. Det kan alltså ivissa fall finnas skäl förrestriktivitet vid harmonisering avandra krav än sådana som uteslutandegäller säkerhet. Ett exempel i frågaom de nya bestämmelserna om bussargäller ett gemensamt krav påinnerbelysning. Såsom påpekas banarenhetliga regler väg för produktion istörre serier. Vad som å andra sidankan tala för harmoniserade krav, äratt sådana krav kan tänkas minskabehovet av ytterligare - många gångermycket specifika och långtgående ochdärmed kostnadsdrivande - krav vidtrafikhuvudmännens och andrasupphandling. Det är givetvis viktigtatt tillåta sådan variation i utbudetatt inte en ändamålsenligproduktutveckling hämmas.Verksamheten med amatörbyggda ochombyggda fordon är ett annat områdesom berörs av harmoniseringsarbetet.Trafikutskottet vill påminna omriksdagens uttalande om regler somunderlättar verksamheten med sådanaslags fordon (bet. 2001/02:TU13, rskr.2001/02:280). Denna företeelse är likautbredd i övriga som i Sverigeoch de EG-regler som arbetas fram äranpassade för den industriellafordonstillverkningen och inte fördetta slags hobbyverksamhet. Utskottetsade sig emellertid se positivt påverksamheten och ansåg att regeringenborde verka för att även fordon avdetta slag beaktas i samband medarbetet med gemenskapsreglerna och atthittillsvarande problem därmed kanlösas långsiktigt. mening är det motdenna bakgrund angeläget att dennafråga följs upp genom fortsattaresultatbeskrivningar.Ny typ av digitala färdskrivareTrafikutskottet noterar vidare vadregeringen redovisat om en ny typ avdigitala färdskrivare med informationom fordonet och om förarens körning.Utskottet ser positivt på att sådanahar utvecklats och inom en intealltför avlägsen framtid kommer attsättas in i alla nytillverkade bussaroch tunga lastbilar inom EU. Fråntrafiksäkerhetssynpunkt är dettaangeläget då åtgärden syftar till attdet skall bli färre överträdelser avregelsystemet för kör- och vilotider.Kan färdskrivaren bidra till attolyckorna med tunga fordon minskar ärmycket vunnet. Förare som kör förlänge kan vara en säkerhetsrisk; undersenare tid har särskilt trötthetidentifierats som en viktigolycksorsak. Ytterligare en positiveffekt av digitala färdskrivare är attkonkurrensen i branschen kan bli merrättvis.JärnvägsfrågorAvregleringsarbetetUtskottet delar uppfattningen ombehovet av en reformeradjärnvägssektor inom . Konkurrensoch utveckling är viktiga för attsektorn skall kunna fungera.I detta sammanhang vill utskottetemellertid peka på de problem som kanuppkomma i samband med avreglering.Erfarenheterna på många områden - inteminst transportområdet - visar att detkrävs såväl insikter om effekterna somen omsorgsfull planering av huravregleringen skall genomföras.Avreglering - såsom en del av arbetetför en uthållig utveckling avtransportsystemet - kräver ettlångsiktigt och förutseendeförhållningssätt. Det handlar även omhur upphandlingar genomförs. Utskottetanser det således angeläget att man -såväl på EU-nivå som nationellt - kanfinna former för en effektivavreglering utan skadliga bieffekter ifråga om regional balans eller andratransportpolitiska delmål. Förjärnvägsföretagen är vidare entydigaoch klara regler en nödvändighet föratt avregleringen skall kunna fungerai verkligheten och för att allaberörda företag skall kunna konkurrerapå samma villkor. En viktig del avarbetet består i spridande av de godaexemplen.SjöfartSjösäkerhet och sjöfartsstödI samband med diskussioner omsjösäkerhet förekommer frågan om s.k.bekvämlighetsflaggade fartyg.Trafikutskottet har tidigare betonatvikten av en ändamålsenlig definitionav begreppet bekvämlighetsflagg.Enligt utskottets mening är detviktiga att regelsystemet - syftandetill bl.a. ökad sjösäkerhet ochmotverkande av social dumpning - ärenhetligt och gällande för all sjöfartinom gemenskapen, oavsett i vilketland som fartyget är registrerat.Såsom trafikutskottet har framhållit iskilda sammanhang, bl.a. i sittyttrande till miljö- ochjordbruksutskottet om somsärskilt känsligt havsområde(2002/03:TU1y) liksom i sittbetänkande om sjösäkerhet (bet.2002/03:TU5), är krav på dubbelskrovinte den enda lösningen på problemetvid haverier av oljetankfartyg.Trafikutskottet vill framhålla viktenav att - även inom ramen församarbetet inom EU - agerar aktivt föratt vatten skyddas i frågaom risker vid bl.a. frakter medoljetankfartyg.Frågan om bekvämlighetsflagg harockså anknytning till likvärdigakonkurrensförutsättningar inomsjöfarten. I detta sammanhang villutskottet erinra om sin uppfattning,senast uttryckt (bet.2001/02:TU1 s. 67), nämligen attutskottet förutsätter att regeringeninom EU verkar för en ordning somsäkerställer största möjligakonkurrens-neutralitet.HamndirektivetRegeringen redovisar att en politisköverenskommelse om direktivet förtillträdet till marknaden förhamntjänster (hamndirektivet) nåddes ijuni 2002. Enligt vad utskottet nuerfarit har i mars2003 antagit ett ändringsförslag, somsammanfattningsvis går ut på skärptakrav när det gäller uppföljning avmedlemsstaternas sociala ocharbetsrättsliga lagstiftning.LuftfartOpen skies-måletTrafikutskottet konstaterar att fann attSveriges - liksom sju andramedlemsstaters - bilateralaluftfartsavtal med (det s.k. openskies-avtalet) på vissa punkterstrider mot EG-rätten. Kommissionenhar nu givits mandat att förhandla medUSA om luftfartsfrågor pågemenskapsbasis. Vidare harkommissionen - bl.a. mot bakgrund avEG-domstolens dom - föreslagit atttillämpningen av fördragetskonkurrensregler utvidgas till attäven omfatta luftfart mellangemenskapen och tredjeland (KOM (2003)91 slutlig). Bakgrunden anges vara attantalet internationella allianser ochandra former av samarbetsavtal inomluftfartssektorn mellan EG-lufttrafikföretag och företag fråntredjeland har ökat markant samt denökade förändringstakten medomstruktureringar och fusioner somförväntas ske.Fördelning av ankomst- ochavgångstider, s.k. slottiderTrafikutskottet vill betona att flygetär ett viktigt transportslag, såvälinom med dess struktur i frågaom geografi och boende, som förtransporter till och från vårt landtill följd av det nordliga läget.Flyget kan alltså ses som ett medelför upprättande av en nordligdimension i transporthänseende.Fördelningen av slottider är ettviktigt instrument för att släppa innya aktörer på marknaden och därmedåstadkomma en ändamålsenligkonkurrens. Den översyn avslotförordningen som pågår får, menartrafikutskottet, inte leda tilldiskriminering av regionalflyget iSverige. Begränsningar i fråga omflygföretagens möjligheter att användaflygplan av viss storlek skulleexempelvis allvarligt försämraförutsättningarna för regional balans.Möjligheter till utnyttjande av rysktluftrumTrafikutskottet vill i dettasammanhang påminna om att en nyflygled mellan ochNordostasien, den s.k. norra genvägen,har öppnats. Flygleden, somgår över ryskt luftrum, förkortarrestiden avsevärt. Genom flygledenskapas möjligheter tillfraktflygsverksamhet med europeisk basi flygplats utanförLuleå. De ryska myndigheterna harnyligen givit tillstånd till någraeuropeiska flygbolag.Enligt trafikutskottets uppfattningär det angeläget att driverdenna fråga inom ramen för EU-samarbetet.Andra frågor i skrivelsen medanknytning till transportområdetTrafikutskottet konstaterar attskattefrågorna även inom EU i storutsträckning har bäring påtransportsektorn. Det handlar intebara om konkurrensen mellan olikatransportslag, fordonskategorier m.m.utan även om hur skattesystemetpåverkar miljön och strukturen för hurett effektivt och hållbarttransportsystem skall kunna uppnås.Återigen finner utskottet emellertidatt det i saknas enhetlighetnär det gäller redovisning av svenskståndpunkt, utfallet eller vilkafrågor som har drivit. Inteheller anges hur den svenskaregleringen förhåller sig till olikarättsakter, vare sig före eller efterderas ikraftträdande.I sammanhanget vill utskottet betonabetydelsen av att en konkurrensneutralbränslebeskattning utvecklas, för attpå så sätt undvika att man tankar idet land som har lägst dieselskatt ochdärmed lägst literpris. Av stortintresse för ett mer rättvistskattesystem är även utvecklingen moten kilometerbaserad fordonsbeskattningav tung trafik.Vidare vill trafikutskottet påminnaom sina uttalanden om att regeringeninom ramen för arbetet i EU bör arbetaför att främja svavelfri diesel. Detbör noteras att skulle kunnautgöra en intressant förebild genomden teknik som utvecklats i landet.Elektroniska kommunikationer -informationsteknik och samhälletTrafikutskottet anser att deelektroniska kommunikationerna ochinformationstekniken har storbetydelse för samhällsutvecklingen. Depåverkar vår produktionsförmåga ochvåra levnadsvillkor liksommöjligheterna att utveckla vårdemokrati. Enskilda och myndigheterskall därför ges goda möjligheter attutnyttja den nya tekniken. Utskottethar mot denna bakgrund tidigarebetonat angelägenheten av att Sverigei ett internationellt perspektiv skallligga i framkanten av den tekniskautvecklingen. För IT-politiken harriksdagen lagt fast att somett första land skall bli ettinformationssamhälle för alla. Sverigeutgör också en av världens mestframstående IT-nationer med bl.a. enstark industriell bas, hög användningav informationsteknik och en välutbyggd infrastruktur för elektroniskkommunikation och IT.Utskottet konstaterar att den mycketsnabba tekniska utvecklingen inomområdet i ökad grad förutsätter ettinternationellt agerande. Det ärdärför viktigt att inom EUaktivt driver det fortsattautvecklingsarbetet. I detta sammanhangvill utskottet särskilt understrykabehovet av insatser för att uppnå enökad säkerhet. För att främja en ökadanvändning över öppna nät för företag,myndigheter och medborgare krävs välfungerande säkerhetsfunktioner. Dethandlar bl.a. om att utvecklakrypteringsteknik och elektroniskasignaturer, så att dessa blir merallmänt tillgängliga i samhället.Därmed skapas också förutsättningarför ökad elektronisk kommunikation ochelektronisk handel. Utskottet har motdenna bakgrund tidigare påpekat atttilliten till IT är en fråga somsärskilt bör prioriteras i detfortsatta arbetet.Det kan vidare nämnas atttrafikutskottet avser att avge ettyttrande till (2002/03:6y)med anledning av ett förslag frånkommissionen om inrättande av eneuropeisk nät- ochinformationssäkerhetsbyrå (KOM (2003)63 slutlig).