bet · GQ01KU23 · 2003-04-28 00:00:00 — Utskottet ansåg därför attdet inte behövdes något tillkännagivande i enlighetmed vad som yrkades och avstyrkte motionen.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:258).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attgällande ordning får anses innebära att det åliggerstatliga myndigheter att utifrån respektivemyndighets förutsättningar bidra till uppnåendet avregionalpolitiska mål. Utskottet avstyrker därförmotion 2002/03:K332 (s).HBT-kompetens inom offentlig sektorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete ett motionsyrkande om höjdkunskap och insikt om homosexuellas,bisexuellas och transpersoners livsvillkor(HBT-kompetens). Jämför reservation 10 (fp,v, c, mp).MotionI motion 2002/03:K310 av m.fl. (fp,s, v, c, mp) anförs att det finns allvarligakunskapsbrister inom exempelvis hälso- ochsjukvården, utbildningsväsendet, rättsväsendet ochpoliskåren samt om homosexuellas,bisexuellas och transpersoners (HBT) situation.Motionärerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening att regeringen bör verkaför att personal vid myndigheter får bättrekunskaper i HBT-frågor (yrkande 4).BakgrundEnligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall denoffentliga makten utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. Det allmänna skallmotverka diskriminering av människor på grund avbl.a. Enligt 1 kap. 9 §regeringsformen skall domstolar samtförvaltningsmyndigheter och andra som fullgöruppgifter inom den offentliga förvaltningen i sinverksamhet beakta allas likhet inför lagen samtiaktta saklighet och opartiskhet.Enligt 4 § förvaltningslagen skall varje myndighetlämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådanhjälp till enskilda i frågor som rör myndighetensverksamhetsområde. Hjälpen skall lämnas i denutsträckning som är lämplig med hänsyn till frågansart, den enskildes behov av hjälp och myndighetensverksamhet. Frågor från enskilda skall besvaras såsnart som möjligt.Den 1 maj 1999 inrättades myndigheten diskriminering på grund av sexuell läggning(HomO). HomO skall dels se till att lagen (1999:133)om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grundav sexuell läggning (HomoL) och lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolan följs, delsenligt förordningen (1999:170) med instruktion förOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning (HomOF) verka för att diskriminering pågrund av sexuell läggning inte heller förekommer påandra områden i samhällslivet.Enligt 2 § HomOF skall HomO efter samråd medFolkhälsoinstitutet bl.a. ta initiativ till ellermedverka i upplysnings- och informationsverksamhetsamt andra opinionsbildande insatser som rördiskriminering på grund av sexuell läggning. HomOskall i sin verksamhet också upprätthålla kontaktermed organisationer vars verksamhet rör frågor omsexuell läggning, övriga ombudsmän motdiskriminering, universitet, högskolor och andramyndigheter samt med landsting, kommuner ochorganisationer på arbetsmarknaden.Transsexualitet/transsexualism är inte en fråga omsexuell läggning utan om könstillhörighet och fallerdärför under (JämO)ansvar.Enligt regeringens regleringsbrev för budgetåret2003 avseende Statens kvalitets- och kompetensrådskall Statens kvalitets- och kompetensrådidentifiera och lyfta fram goda exempel frånstatsförvaltningen, som andra myndigheter kanstudera och lära av. De goda exemplen skall speglacentrala förvaltningspolitiska utvecklingsområden.Områden som bör prioriteras är bl.a. mångfald ochkompetensförsörjning. Enligt vad utskottet harinhämtat ingår inte HBT som ett särskilt område idetta arbete.Under 2001 lade regeringen fast inriktningen förarbetet med att förebygga och motverkadiskriminering i regeringens handlingsplan motrasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering (skr. 2000/01:59). I regeringensnationella handlingsplan för mänskliga rättigheter(skr. 2001/02:83), som lades fram ,tydliggjordes ombudsmännens roll i arbetet med demänskliga rättigheterna. I denna betonade regeringenatt kunskap om vad mänskliga rättigheter är och allamänniskors lika värde är särskilt viktigt förmyndighetspersoner, och flera myndigheter bedriverredan i dag utbildning om mänskliga rättigheter.Regeringen ville särskilt framhålla vikten av attanställda i den offentliga förvaltningen får del avutbildning om mänskliga rättigheter. Regeringenredovisade sin avsikt bl.a. att i t.ex.regleringsbreven ge ett antal myndigheteroch allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbildasin personal om mänskliga rättigheter.I regeringens budgetproposition redogörregeringen för insatser inom verksamhetsområdeticke-diskriminering (prop. 2002/03:1 utg.omr. 14).Verksamhetsområdet omfattar verksamheten vid HomO.En omfattande del av HomO:s verksamhet består enligtpropositionen av utbildnings- ochinformationsinsatser för att förebyggadiskriminering och förbättra kunskaperna om hur mankan förhindra diskriminering och om hur den somdrabbats kan få upprättelse. Under 2001aktualiserade HomO frågor som rör likabehandlingoavsett sexuell läggning inom många organisationeroch myndigheter, såsom fackförbund, försvaret,, polisen och åklagarväsendet. Ettannat prioriterat område för HomO var enligtpropositionen att aktualisera frågor om icke-diskriminering oavsett sexuell läggning när detgäller barn och ungdomars situation, skola ochutbildning. HomO utvecklade sittutbildnings- och informationsmaterial, både ipappersform och på sin webbplats. Tillsammans med deövriga ombudsmännen inrättade HomO en gemensamwebbplats: . Sidan riktarsig till fackliga företrädare, arbetsgivare,branschorganisationer och alla andra som arbetar föratt förebygga diskriminering. Utanförverksamhetsområdet icke-diskriminering arbetarenligt propositionen medfrågor som rör diskriminering på grund av sexuellläggning ur ett hälsoperspektiv. Institutetinitierar forskning, tar fram utbildningsmaterial,anordnar seminarier, administrerar enforskningsdatabas m.m.I HomO:s årsredovisning för regeringen 2001beskrivs myndighetens satsning på utbildning omdiskrimineringsfrågor och mänskliga rättigheter föranställda inom rättsväsendet och närliggandeområden. Bland annat har HomO löpande medverkat iutbildningen på Polishögskolorna i ochUmeå; kontakter har också tagits med den nyapolishögskolan i . Skolorna har delvis olikainfallsvinklar på hur homo- och bisexualitetbehandlas i undervisningen, men i huvudsak sker detmed fokus på mänskliga rättigheter ochbrottsofferproblematik. Avsikten är att säkerställaatt de människor som drabbas av brott med anknytningtill sexuell läggning får ett adekvat bemötande ochatt brotten snabbt skall kunna upp genom enaktiv förundersökningsledning och snabb lagföring.Under 2002 har en särskild arbetsgrupp inomRegeringskansliet haft till uppgift att utarbetaförslag till hur det framtida antirasistiska arbetetskall utformas och bedrivas (Ds 2002:26). Arbetetskall enligt uppdraget avse åtgärder mot rasism,främlingsfientlighet och homofobi samt andra formerav antidemokratiska yttringar. Arbetsgruppen hargjort en genomgång av det arbete som bedrivspå olika håll. Bland annat redovisas det arbete sombedrivs eller skall bedrivas av ,, Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, HomO och den nya myndigheten levande historia. Arbetsgruppen föreslår bl.a.att ett centrum mot rasism och andra former avintolerans etableras i form av en ideell förening.Inom centrumets ansvarsområden skall ligga att bl.a.fungera som kontaktorgan för regeringen, myndigheteroch andra centrala aktörer och bedriva aktivverksamhet vad gäller dokumentation, information ochopinionsbildning. Enligt budgetpropositionen för2003 avser regeringen att underlätta etablerandet avett sådant centrum (prop. 2002/03:1 utg.omr. 8).I regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop.2002/03:35) lyfte regeringen fram att kunskapen omhomo-, bi- och transsexuellas levnadsvillkor ochhälsa alltjämt är begränsad. Det finns enligtregeringen t.ex. inga nationella studier som visarhur homo-, bi- och transsexuellas hälsa ser ut iSverige. Regeringen anförde att homo-, bi- ochtranssexuella kvinnors och mäns hälsa i likhet medmånga andra diskriminerade grupper är relaterad tillbåde diskriminering och livsstil. Bland annat nämnerregeringen att bristande kompetens inom hälso- ochsjukvården ofta leder till svårigheter att fåadekvat behandling, t.ex. rapporteras omhomosexuella kvinnors problem i kontakten med dengynekologiska vården. I propositionen uttalarregeringen att den avser att ge i uppdrag att, i samverkan medberörda myndigheter och organisationer, följa uppoch analysera hälsan hos homo-, bi- ochtranssexuella personer, med särskilt fokus påungdomar, samt lämna förslag till åtgärder som kanförbättra deras levnadsvillkor.Frågor om insatser för homosexuella m.fl. hartidigare behandlats av justitieutskottet bl.a. ibetänkande 2001/02:JuU12. Utskottet avstyrkte därett yrkande liknande det nu aktuella bl.a. medhänvisning till att det pågick arbete med deninriktning som motionärerna efterfrågade.Socialutskottet har i betänkande 2000/01:SoU13behandlat och avstyrkt ett motionsyrkande liknandedet nu aktuella. Utskottet framhöll att det behövskraftfulla åtgärder för att på alla områdenmotarbeta fördomar, okunskap och olika former avdiskriminering på grund av sexuell läggning. Dettaangavs vara av betydelse inte minst för att motverkaohälsa. Vidare hänvisade utskottet till att detnyligen åter hade framhållit vikten av att hälso-och sjukvårdspersonalen har goda kunskaper om homo-,bi- och transsexuellas behov av vård (bet.2000/01:SoU10). Utskottet såg positivt på den avregeringen framlagda handlingsplanen mot bl.a.homofobi och diskriminering. I planen redogjordesbl.a. för de åtgärder som vidtagits för att höjapersonalkompetensen på området och för att motarbetasexuell diskriminering. Utskottet hänvisade till attregeringen också avsåg att återkomma i vissafrågeställningar bl.a. rörande transsexuella.Utskottet förutsatte att regeringen fortsatte attnärmare kartlägga övriga problem och då det varerforderligt lämnade förslag till hur dessa skalllösas. Motionen fick enligt utskottet ansesåtminstone delvis tillgodosedd med det anförda. Ibetänkande 2001/02:SoU13 behandlade socialutskottetmotioner om kompetens inom sjukvården i HBT-frågor.Utskottet vidhöll sin uppfattning och avstyrktemotionerna.Konstitutionsutskottet har i betänkande1999/2000:KU3 behandlat ett motionsyrkande om höjdkompetens hos nyckelgrupper inom offentlig sektornär det gäller kunskap om och insikt i homosexuellaslivsvillkor. Utskottet, som avstyrkte motionen,hänvisade bl.a. till de riktlinjer för regeringensfortsatta arbete med att utveckla den statligaförvaltningen som hade lagts fram i proposition1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnastjänst. Vidare hänvisade utskottet till attregeringen hade inrättat en särskild myndighet,, som skall varacentral förvaltningsmyndighet med uppgift att imedborgarnas intresse stödja och stimulera arbetetmed kvalitetsutveckling och kompetensförsörjninginom den statliga förvaltningen. Utskottet uttaladeatt det utgick från att myndigheterna prioriterarutbildnings- och fortbildningsinsatser utifrånrespektive myndighets behov. I betänkande2001/02:KU24 behandlade konstitutionsutskottetmotioner om behovet av höjd HBT-kompetens inomoffentlig sektor. Utskottet konstaterade att detpågår arbete med den inriktning som motionärernaefterfrågar och avstyrkte motionerna.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det av stor vikt attolika former för diskriminering av homosexuella,bisexuella och transpersoner i samhället undanröjs.Respekten för alla människors lika värde och för denenskilda människans frihet och värdighet skall varavägledande för myndigheters agerande gentemotenskilda. Härvidlag utgör brister som förekommer hosmyndigheters personal vad gäller kunskap om ochförståelse för ovan nämnda gruppers situation ettproblem. Utskottet anser att det är behövligt medåtgärder för att höja och garantera kompetensen hosnyckelgrupper inom offentlig sektor när det gällerkunskap om och insikt i homosexuellas, bisexuellasoch transpersoners livsvillkor. Utskottetkonstaterar att regeringen har tagit initiativ tillatt sådant arbete nu bedrivs av bl.a. Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning(HomO) vad gäller homosexuella och bisexuella.Regeringen har även tagit initiativ till enuppföljning och analys av homo-, bi- ochtranssexuella personers hälsa, vilken skallresultera i förslag till åtgärder som kan förbättralivsvillkoren för dessa grupper. Utskottetförutsätter att regeringen även framöveruppmärksammar hur de aktuella grupperna bemöts avolika myndigheter och vid behov ser till attytterligare åtgärder vidtas. Mot denna bakgrundanser utskottet att det tills vidare inte finnsbehov av ett sådant tillkännagivande som begärs imotion 2002/03:K310 (fp, s, v, c, mp) yrkande 4.Motionsyrkandet avstyrks.Särskilda informationsinsatserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till bl.a.pågående utredning en motion ominformationsinsatser för att minska denegativa effekterna av medieskuggan i vissakommuner. Vidare avstyrker utskottet medhänvisning till pågående arbetemotionsyrkanden om framtagande avlättillgänglig och saklig information omdemokrati, mänskliga rättigheter, EU m.m.MotionerI motion 2002/03:K427 av m.fl. (s)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att det är angeläget att med olikainsatser försöka minska de negativa effekterna avden nuvarande medieskuggan som finns när det gällerdemokrati- och integrationsutveckling i Stockholmslän. Motionärerna refererar till en nyligenpublicerad forskningsrapport som visar attmedierapporteringen om kranskommuner runt Stockholmär sporadisk och att de resurssvagare hushållensällan kommer i kontakt med medier som ger en vitalinformation om det svenska samhället.I motion 2002/03:K383 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen bör ges i uppdrag attutarbeta en lättillgänglig demokratifolder omdemokratiprinciper, våra grundlagar, innefattandestyrelseskicket och beslutsprocesser och mänskligarättigheter, samt ochbehörighetskompetens och beslutsprocesser.Existerande informationsmaterial bör ses överspecifikt med hänsyn till EU-medlemskapet och dessbetydelse för den svenska demokratin. Materialet börfinnas tillgängligt på andra språk än svenska samtför synskadade (yrkande 3). I motionen föreslåsockså att begär att regeringen återkommermed åtgärder för att stimulera mer objektiv EU-information. Motionären framhåller vikten avobjektiv, saklig information om EU som inte är avmarknadsföringskaraktär eller politiskt färgad(yrkande 14).BakgrundStorstadspolitikenRegeringen lämnade i proposition 1997/98:165 förslagtill en nationell politik för storstadsregionerna.Enligt förslaget syftar den nationellastorstadspolitiken till att bl.a. bryta den socialaoch etniska segregationen i storstadsregionerna ochatt verka för jämlika levnadsvillkor för allainvånare i storstäderna, oavsett ursprung och kön.Regeringen framhöll bl.a. att den allmännasamhällsinformationen skall göra det möjligt förmedborgarna att hävda sina idéer och intressen i dendemokratiska processen, och att ansvaret för dennainformation främst ligger på de politiska partierna,folkrörelserna och massmedierna (s. 118).Regeringen beslutade att tillsättaen Storstadsdelegation med uppgift att utveckla ochsamordna den nationella storstadspolitiken med målenatt verka för långsiktigt hållbar tillväxt och brytasegregationen i de berörda områdena. Delegationenskall i sitt arbete utgå från de mål och deninriktning för storstadspolitiken som regeringen harföreslagit i proposition 1997/98:165.I budgetpropositionen redogör regeringenför storstadspolitikens övergripande mål (prop. 2002/03:1 utg.omr. Dessa är- att ge storstadsregionerna goda förutsättningarför långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunnabidra till att nya arbetstillfällen skapas såvälinom storstadsregionerna som i övriga delar avlandet (tillväxtmålet) samt-- att bryta den sociala, etniska och diskriminerandesegregationen i storstadsregionerna och att verkaför jämlika och jämställda levnadsvillkor förstorstädernas invånare (segregationsmålet).-Enligt budgetpropositionen har detstorstadspolitiska arbetet främst inriktats på måletatt bryta segregationen i storstäderna genom lokalautvecklingsavtal med sju storstadskommuner ominsatser i de socioekonomiskt mest utsattastadsdelarna. Avtalens längd varierar mellan tre och sträcker sig som längst tilloch med 2005. I avtalen samlas cirka 600 statligaoch kommunala storstadspolitiska insatser isammanlagt 24 stadsdelar. Samtliga avtal harreviderats en eller . Enligtbudgetpropositionen har ett värderingsarbete avrapporter, särskilda studier m.m. inletts och kommeratt ligga till grund för regeringensställningstagande till storstadspolitikens fortsattautformning.Utöver ovan nämnda kan även noteras att regeringenhar gett en särskild utredare i uppdrag att beskrivaoch analysera fördelningen av makt och inflytandeinom olika delar av det svenska samhället ur ettintegrationspolitiskt perspektiv (dir. 2000:57).Utredaren bör bl.a. belysa eventuella samband mellanbostadsort och makt och inflytande samt denbetydelse det segregerade boendet i framför alltstorstadsområdena kan ha för makt och inflytande.Ett slutbetänkande skall lämnas senast den 31december 2003.PresstödKonstitutionsutskottet har under våren 2003behandlat en motion i vilken yrkas att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en allsidig utredningav presstödet (bet. 2002/03:KU25). Enligt motionenhar presstödet varit oförmöget att påverkasituationen för de delar av landet som saknar lokalamedier, de kommuner som ligger i medieskugga. Imotionen nämns kranskommuner somsamhällen som saknar egna massmedier och en lokalnyhetsbevakning. Utskottet var inteberett att förorda en mer övergripande översyn avpresstödet och avstyrkte motionen. Utskottet villedock bl.a. understryka att den vidare och allttydligare bilden av att storstädernas förorterbefinner sig i medieskugga är oroande tecken när detgäller möjligheterna att genom presstödet värna ommångfalden och främja en allsidig nyhetsförmedlingoch opinionsbildning. Utskottet förutsatte att detsom utskottet anfört utgör sådana omständigheter sombeaktas i de överväganden som enligt vad utskottetinhämtat görs inomKulturdepartementet rörande behovet av enpresstödsutredning.Grundläggande information om demokrati m.m.I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop.2001/02:80) föreslog regeringen en långsiktigstrategi för att värna och fördjupa folkstyrelsen.Regeringen lyfter i propositionen bl.a. frambetydelsen av stor demokratisk medvetenhet blandmedborgare, dvs. insikt om att det är medborgarna ien demokrati som utgör demokratin. Skolningen idemokratisk medvetenhet måste enligt regeringenförbättras ytterligare. Särskild tyngd bör läggasvid att utveckla metoder för att förankra ettdemokratiskt medvetande bland barn och unga. Vidaremenar regeringen att ansvaret för att uppnå en ökadmedvetenhet måste bäras av alla men vissa har ettsärskilt stort ansvar. Forskning och folkbildninghar av tradition haft en stark ställning i Sverigevad gäller att öka kunskapen om samhället ochdemokratin och att fostra medborgare i demokratiskmedvetenhet. Fri och från staten autonom forskningoch folkbildning har framöver fortsatt storbetydelse. Regeringen vill i detta sammanhangsärskilt betona att skolan har en nyckelroll.Därutöver bör även kommunerna och landstingensbetydelse framhållas. En viktig roll har exempelvisäven aktiva arkiv, bibliotek och museer. De kan bådeerbjuda mötesplatser och ge möjligheter att hämtakunskaper och insikter som ger redskap för attaktivt kunna medverka i samhället. I propositionentar regeringen upp ett antal initiativ till att ökakunskapen och insikten om demokratin. Förslagpresenteras när det gäller skolan liksom angåendeintroduktionsprogram m.m. för personer som harerhållit uppehållstillstånd i . Därutöveråterges regeringens initiativ att inrätta en nymyndighet, Forum för levande historia, samt ennationell handlingsplan för de mänskligarättigheterna i (se nedan).I januari 2002 presenterade regeringen ennationell handlingsplan för de mänskligarättigheterna i en skrivelse till (skr.2001/02:83). I skrivelsen avser regeringen bl.a. attlåta utarbeta en informationsstrategi för att spridakunskap om de mänskliga rättigheterna, inrätta ensärskild hemsida om mänskliga rättigheter, spridahandlingsplanen till kommuner, vissa statligamyndigheter och enskilda organisationer m.fl.,översätta en sammanfattning av innehållet ihandlingsplanen till engelska och till de erkändaminoritetsspråken och göra en sammanfattning avinnehållet i handlingsplanen tillgänglig påtalkassett.Enligt budgetpropositionen avserregeringen att inrätta en myndighetbenämnd Forum för levande historia (prop. 2002/03:1utg.omr. Myndighetens uppdrag skall vara attfrämja arbete med, diskussion om och reflektion överdemokrati, tolerans och mänskliga rättigheter isamtiden med utgångspunkt i skall genom aktiv informationverka för att allmänhetens intresse och kunskaper omriksdagen och dess arbete ökar (förs. 2001/02:RS1).Inom riksdagsförvaltningen har avslutats enutredning om bl.a. den externainformationsförsörjningen i riksdagsförvaltningen(2002/03:URF1). Av utredningens betänkande framgåratt riksdagsförvaltningen producerar en stor mängdextern information om bl.a. funktion ochuppgifter. En stor del av informationen är gratis.Den förmedlas både i elektronisk form via riksdagenswebbplats, i tryckt form som studiehäften,informationsbroschyrer, presentationsmaterial m.m.och i muntlig form via t.ex. frågeservice(telefon), Infocentrum ochRiksdagsbiblioteket. I sammanhanget kan nämnas attriksdagens webbplats totalt hade nästan 4milj. besökare, vilket motsvarar i genomsnitt nästan11 000 besökare per dag. faktablad, medfördjupad information om olika aspekter avriksdagens organisation och arbetssätt, produceradesunder i en upplaga på 141 000 exemplar påspråken svenska, engelska, franska och ryska. Under2001 distribuerades också studiehäften,informationsbroschyrer, presentationsmaterial m.m.om sammanlagt cirka 300 000 exemplar. Delar avmaterialet finns på talkassett. Under 2002avslutades även i riksdagsförvaltningen en förstudievars syfte bl.a. var att kartlägga behov ochefterfrågan hos olika grupper i samhället medsärskilda behov vad gäller anpassning av riksdagensdokument och informationsmaterial. Under 2003 harriksdagsförvaltningen gett ut en lättlästintroduktion till demokratins grunder, den svenskaparlamentarismen och arbetet i riksdagen.EU-informationVad gäller information om EU har inomriksdagsförvaltningen EU-upplysningen riksdagensuppdrag (bet. 1994/95:KU36, rskr. 1994/95:388-389)att ge allmänheten partipolitiskt neutralinformation om EU och om medlemskap i är inriktad på att sprida fakta om EU,informera om arbetet i samt ge råd ochvägledning till fördjupad information. Frågeservicenstår för en betydande del av verksamheten. Av ovannämnda utredning (2002/03:URF1) framgår att EU-upplysningen besvarade över 9 000förfrågningar från allmänheten. Vidare hade denunder över 300 000 besök på sin webbplats. EU-upplysningen ger ut ett antal egenproduceradeskrifter. I dessa förklaras och beskrivs ett flertalområden inom EU, allt från EU:s historia till vartman vänder sig för att ställa specifika frågor om EUoch medlemskap i unionen. Samtliga skrifterär kostnadsfria. Delar av materialet finnstillgängligt på talkassett.I oktober 2002 överlämnade en utredningbetänkandet Allmänhetens tillgång till EU-relateradinformation (SOU 2002:96) till regeringen.Utredningen menar att det är en statlig uppgift attunderlätta för medborgarna att ta del av informationom EU-relaterade frågor och att det är angeläget attstaten fortsätter att erbjuda en central EU-upplysning i allmänhetens tjänst.