bet · GQ01UBU18 · 2003-05-15 00:00:00 — De regionalanämnderna kan avgöra från fall till fall om nyttsamtycke skall inhämtas, heter det i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (2002:297) ombiobanker i hälso- och sjukvården och avslårmotionsyrkandet.Enligt 3 kap. 5 § tredje stycket lagen ombiobanker i hälso- och sjukvården skall den nämndför forskningsetik som godkänner det nya ändamålet isamband därmed också besluta om vilka krav som skallgälla i fråga om information och samtycke för attvävnadsproverna i biobanken skall få användas fördet nya ändamålet. Utskottet konstaterar attnämnderna för forskningsetik således har utrymme föratt bedöma om nytt samtycke måste inhämtas.Utgångspunkterna för etikprövning enligt 711 §§etikprövningslagen gäller givetvis också i dessafall. Enligt utskottets mening är alltsåmotionsyrkandet tillgodosett och någottillkännagivande därför inte behövligt.SekretesslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tillny bestämmelse i sekretesslagen för attskydda uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden i ärenden hosnämnderna för forskningsetik.PropositionenRegeringen föreslår att det i 9 kap. sekretesslagen(1980:100) skall föras in en ny paragraf, som skallskydda uppgifter om enskilds personliga förhållandeni ärenden hos nämnderna för forskningsetik. Den nyaparagrafen avser också att skydda t.ex. innehållet ien projektbeskrivning som rör prövning av läkemedel.Där kan finnas uppgifter om enskilds ekonomiskaförhållanden.Samtidigt föreslås att andra stycket i 8 kap. 12 §sekretesslagen skall upphävas. Det handlar omsekretess hos de nuvarande forskningsetiskakommittéerna vid de medicinska fakulteterna föruppgifter om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör anta regeringensförslag till lag om ändring i sekretesslagen. Dockbör den nya paragrafen i 9 kap. betecknas 29 § ochinte som i propositionen 28 §. Det beror på attriksdagen , på förslag avRiksdagsstyrelsen, beslutade om en ny paragraf i 9kap. sekretesslagen, vilken fick beteckningen 28 §(förs. 2001/02:RS3, bet. 2002/03: KU14, rskr.2002/03:91).Övriga lagförslagUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till ändringar i sexandra lagar som konsekvens av införandet avetikprövningslagen.PropositionenI ett antal andra lagar föreslås ändringarföranledda av förslaget till etikprövningslag.I lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings- ochbehandlingssyfte med befruktade ägg från människaföreslås en ändring som innebär att det införs enupplysning om att forskning med befruktade ägg frånmänniska skall etikprövas enligt etikprövningslagen.Vidare föreslås en ändring i läkemedelslagen(1992:859). Ändringen innebär att det införs enupplysning om att det för klinisk prövning påmänniskor finns bestämmelser även ietikprövningslagen.I lagen (1995:831) om transplantation m.m.föreslår regeringen att det skall föras in enupplysning om att forskning med biologiskt materialsom tagits från levande och avlidna människor ochsom kan härledas till dessa människor skalletikprövas enligt etikprövningslagen.Motsvarande upplysning om att forskning medavlidna människor skall etikprövas enligtetikprövningslagen föreslås bli införd i lagen(1985:832) om obduktion m.m.I personuppgiftslagen (1998:204) föreslås ett nyttstycke i 19 § med innebörden att känsligapersonuppgifter får behandlas för forskningsändamålom behandlingen har godkänts enligtetikprövningslagen.I lagen (1999:353) om rättspsykiatrisktforskningsregister byts kravet att behandling avpersonuppgifter för forskning skall ha godkänts avforskningsetisk kommitté ut mot att behandlingenskall ha godkänts enligt etikprövningslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till ändringar i de här nämnda lagarna.StamcellsforskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omstamcellsforskning med hänvisning tillpågående beredning av ett utredningsförslag idenna fråga.Jämför reservation 29 (m).Gällande bestämmelserNågon lagstiftning med speciell inriktning påforskning på eller annan hantering av stamcellerfinns ännu inte i av adulta stamceller liksom avstamceller från aborterade tillämpas lagen(1995:831) om transplantation m.m. För forskning påvävnad från aborterade krävs enligt 11 §transplantationslagen tillstånd,vilket i sin tur förutsätter att det föreliggersynnerliga skäl. Sådana kräver att det saknasgodtagbara alternativ för att uppnå motsvaranderesultat.Forskning på stamceller från navelsträngsblod,således från redan avskilt biologiskt material,följer hälso- och sjukvårdslagens (1982:763)allmänna bestämmelser.Forskning och försök på embryon för att odlastamceller har skett under åberopande av lagen(1991:115) om åtgärder i forsknings- ochbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa.De restriktioner som uppställs i denna lag ansesenligt gälla för att använda embryoni forskning. Hantering av embryon som led istamcellsforskning förutsätter därmed informeratsamtycke av donatorerna av ägg och sperma, kan intetillåtas än t.o.m. fjortonde dagen efterbefruktningen och får inte ha till syfte attutveckla metoder för att åstadkomma genetiskaeffekter som kan gå i arv.MotionerModerata samlingspartiet framhåller i motion2002/03:Ub486 yrkande 23 att regeringen omedelbartmåste prioritera att får ett liberalt,genomtänkt regelverk för medicinsk forskning iallmänhet och stamcellsforskning och terapeutiskkloning i synnerhet. Motionärerna anser attpolitiska beslut att förbjuda viss typ av forskninghar visat sig ha förödande konsekvenser för detenskilda landets högteknologiska kunskapskluster. tillhör enligt motionärerna de ländersom kommit längst med att utvinna läkemedel medhjälp av klonade celler.Med samma motivering begär i motion2002/03:Ub4 yrkande 2 ett tillkännagivande om viktenav ett öppet forskningsklimat.I motion 2002/03:Ub368 (m) föreslås att nuvarandelagstiftning skall anpassas och moderniseras så attforskning kring somatisk kärnöverföring blirtillåten. Motionären skriver att för att den svenskaforskningen inom detta område skall kunna utvecklasoptimalt måste denna fråga ges högsta prioritet ochbehandlas snarast.Också tar i motion 2002/03:So450yrkande 3 upp stamcellsforskningen. En sådanväsentlig forskning som stamcellsforskningen ärviktig att behålla inom den offentligafinansieringen och insynen, heter det i motionen.Därför bör en reglering av sponsring ochbolagsbildning övervägas när det gäller avanceradmedicinsk forskning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Betänkandet Rättslig reglering avstamcellsforskning (SOU 2002:119) harremissbehandlats och kommer att bli föremål förberedning i . Utskottet utgår frånatt regeringen återkommer till i dennafråga.Inom EU pågår också arbete med frågor omstamcellsforskning, vilket utskottet redovisattidigare i detta betänkande.En överenskommelse om internationellt samarbetekring stamcellsforskning har för några månader sedanslutits mellan åtta länder, nämligen ,, , , , och USA.Inom ramen för samarbetet skall det bl.a. tillsättasen arbetsgrupp som skall bevaka de etiska aspekternaav embryonal human stamcellsforskning.Gränsöverskridande forskningssamarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra något uttalande omatt provtagning som utförts i annat landenligt där gällande lagar skall accepterasför forskning i Sverige.MotionModerata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub4 yrkande 5 ett tillkännagivande omgränsöverskridande forskningssamarbete. Enligtmotionärerna är det angeläget att provtagning somutförts i främmande land enligt där gällande lagaccepteras i för forskning. I nulägetförekommer situationer där samtliga länders lagarföljts, men summeringen av forskningen ändå intetillåts ske på svensk mark, något som motionärernabetraktar som ett missförhållande som bör justeras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.I den föreslagna etikprövningslagen, som utskotteti det föregående har tillstyrkt, anges att lagen ärtillämplig på forskning som skall utföras i (5 §). Forskning som skall etikprövas får intepåbörjas förrän den har godkänts vid etikprövning.Motionsyrkandet utgår från det faktum attregleringen av vad som är tillåtet att göra medmänniskor vid forskning skiljer sig åt mellan olikaländer. Eftersom forskning i stor utsträckningbedrivs internationellt finns det en risk för attforskare som vill göra experiment som inte tillåtsav svenska etikprövningsnämnder väljer att i ställetförlägga sin forskning till något land som tillåterdem. Detta är från etisk synpunkt mycket olyckligt.Det visar på behovet av internationellaöverenskommelser om uppföranderegler i dettasammanhang.The European Group on Ethics, som är ettrådgivande organ till , haruppmärksammat dessa problem vid en konferens iBryssel i oktober 2002.Övriga frågor om etik i forskningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omunderrättelse till försökspersoner om hurundersökningen fortlöper, om etikprövning avstudenters uppsatsarbeten och om vikten avatt lyfta fram de forskningsetiskaövervägandena.Jämför reservation 30 (fp).MotionerFolkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub6 attforskaren, när det av praktiska skäl är möjligt,skall underrätta försökspersonerna om hurundersökningen fortlöper (yrkande 4). Partiet anserockså att studenters uppsatsarbeten skall etikprövasav respektive handledare (yrkande 12). Det bör slåsfast att rektorn har ansvaret för att så sker ochför att handledarna får den kompetensutveckling somkrävs för uppgiften, skriver motionärerna.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub449yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av attlyfta fram de forskningsetiska övervägandena. Utöverlagstiftning som grund för vad som skall gälla förembryonal stamcellsforskning och andrakonfliktladdade forskningsområden finns det behov avett system för samordning och överprövning avforskningsetiska beslut, exempelvis vid enskildauniversitetssjukhus. Det är möjligt attVetenskapsrådets etikkommitté skulle kunna utgöra ensådan instans, heter det i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.I högskolornas verksamhet skall vetenskapenstrovärdighet och god forskningssed värnas. Detta ärföreskrivet i 3 a § högskolelagen (1992:1434).I sak har utskottet ingenting emot att forskarehandlar på det sätt som föreslås i Folkpartietsyrkande 4. Motionen ger dock ingen antydan om vilkenåtgärd som regeringen borde vidta för attförverkliga motionärernas krav.Utskottet delar regeringens bedömning attstudentarbeten under grundutbildning i normalfalletinte skall omfattas av etikprövningslagen, eftersomde inte har karaktären av forskning. Handledarna bördock ha ett ansvar att tillse att studentarbeten igrundutbildningen etikprövas i de fall då så krävs,dvs. då de har karaktär av forskning och innefattarsådant som etikprövningslagen är tillämplig på. Attstudentarbeten under grundutbildning i övrigtbedrivs under etiskt godtagbara former är ett ansvarför institutionen i fråga. Utskottet anser det intebefogat att särskilt pekar ut rektornsansvar för att handledarna får kompetensutveckling.Kristdemokraternas motion 2002/03:Ub449 väcktesinnan propositionen om etikprövning av forskninghade lagts fram. Regeringens förslag innebär att detupprättas ett system för etikprövning ochöverprövning av sådana beslut när det gällerforskning som avser människor och biologisktmaterial från människor. Som framgått i ett tidigareavsnitt i detta betänkande finns också ett antalorgan på nationell nivå som ägnar sig åtforskningsetiska frågor av olika slag. Utskottetanser inte att bör göra någottillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Regeringens beredning av ärendet (punkt 1) mav i (m), Per ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotion2002/03:Ub4 yrkande 3 och avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkande 10 och2002/03:Ub7 yrkande 1.StällningstagandeVid en sammanvägning av argument för och emotinförandet av en begränsad, reglerad etikprövning avforskning finner vi att skälen för en rättsligreglering överväger. Det hade dock varit bättre omsamtliga frågeställningar inom området hadebehandlats i ett sammanhang och getts en gemensamrättslig reglering. Det finns risk att möjlighetentill insyn och känsla av rättssäkerhet förminskas pågrund av det lapptäcke av regleringar ochlagstiftningsprocesser som förekommer.2. Regeringens beredning av ärendet (punkt 1) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub7 yrkande 1 och avslår motion2002/03:Ub4 yrkandena 3 och 10.StällningstagandeI motsats till vad som gäller i andra jämförbaraländer är etikprövning av forskning som avsermänniskor och biologiskt material från människorinte rättsligt reglerad i vårt land. Vetenskapsrådetpåtalade denna brist . Vikristdemokrater ställer oss kritiska till attregeringen har dröjt med detta lagförslag tills nu.3. Utvidgning av tillämpningsområdet för lagenom etikprövning av forskning till andraundersökningar än forskning (punkt 2) fp,kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub6 yrkande 1.StällningstagandeFör att nå målet, att skydda försökspersoners hälsa,säkerhet och integritet, måste etikprövningenutvidgas till att gälla även annat än forskning. Vianser att etikprövning skall göras också avkvalitetssäkring och resultatuppföljning, i de fallden kan komma att inbegripa enskilda individer. Förden enskilde saknar det nämligen betydelse omuppgifterna används till forskning ellerkvalitetssäkring.4. Utvidgning i övrigt av tillämpningsområdetför lagen om etikprövning av forskning(punkt 3) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub6 yrkandena 2 och 3bifaller delvis motionerna2002/03:Ub5 yrkande 6,2002/03:Ub7 yrkande 2 och2002/03:Ub8 yrkande 3samt avslår motion2002/03:Ub7 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeRegeringen har undandragit observationsstudier,enkäter och intervjuer från etikprövning. Genomdessa forskningsmetoder kan man ta fram upplysningarsom kan kränka den personliga integriteten, ochdärför måste även de etikprövas. Forskning somutförs av privata institutioner bör också omfattasav kravet på etikprövning. Regeringen bör återkommamed förslag på detta område.Regeringen tar inte upp forskningsfälten teknikoch ekonomi, trots att även dessa kan beröraenskilda människor. Hela forskarvärlden skall enligtvår mening omfattas av etikprövning.5. Utvidgning i övrigt av tillämpningsområdetför lagen om etikprövning av forskning(punkt 3) c, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:Ub5 yrkande 6 och2002/03:Ub8 yrkande 3,bifaller delvis motionerna2002/03:Ub6 yrkande 3 och2002/03:Ub7 yrkande 2och avslår motionerna2002/03:Ub6 yrkande 2 samt2002/03:Ub7 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeDe stora delar av forskningen som lämnas utanför idenna proposition är många. Det är nu viktigt attregeringen går vidare och tillsätter enutredning för att se över övriga delar avforskningen och föreslå hur den etiska prövningenskall ske inom andra områden än de som regleras idenna proposition.6. Utvidgning i övrigt av tillämpningsområdetför lagen om etikprövning av forskning(punkt 3) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub7 yrkandena 2, 4 och 5,bifaller delvis motionerna2002/03:Ub5 yrkande 6,2002/03:Ub6 yrkande 3 och2002/03:Ub8 yrkande 3samt avslår motion2002/03:Ub6 yrkande 2.StällningstagandeEnligt den av regeringen föreslagna lagen skall inteall samhällsvetenskaplig och humanistisk forskningetikprövas, utan endast den som behandlar känsligauppgifter eller sker utan försökspersonernas vetskapoch samtycke. Detta är inte i överensstämmelse medHelsingforsdeklarationens riktlinjer förforskningsetik och biomedicin. Det framgår avpropositionen att regeringen är medveten om att detäven inom annan humanistisk och samhällsvetenskapligforskning än den som omfattas av förslaget tilletikprövningslag kan finnas etiska komplikationer.Det är viktigt att den utredning som regeringen haraviserat skyndsamt kommer till stånd så att denföreslagna lagstiftningen kan kompletteras.Lagförslaget är så formulerat att det inte skallkrävas etikprövning av forskning på celler från enstamcellslinje som tidigare odlats fram från ettembryo. Vi anser att det av lagen klart måste framgåatt etikprövning måste ske för de fall då man ämnarforska på embryonala stamceller. Det är förvånandeatt regeringens lagförslag inte särskiljer fosterfrån övrigt biologiskt material, vilket sker iden danska Lov om et videnskabsetisk komitésystem.I övriga avseenden finns stora likheter mellanregeringens förslag och den danska lagen.7. Utgångspunkter för etikprövningen (punkt 4) mav i (m), Per ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub4 yrkande1och avslår motion2002/03:Ub7 yrkande 3 i denna del.StällningstagandeDet är viktigt att den nya lagen om etikprövning avforskning inte hindrar den allmänna principen omforskningens frihet som lagts fast i högskolelagen.Tvärtom måste vi låta forskningens frihet högteknologisk i allmänhet och bioteknisk ochmedicinsk i synnerhet öka. är detviktigt att skydda försökspersonernas hälsa,säkerhet och integritet. Det är därför viktigt attkunna göra professionella avvägningar mellaneventuella risker och kunskapsvinster.8. Utgångspunkter för etikprövningen (punkt 4) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub7 yrkande 3 i denna deloch avslår motion2002/03:Ub4 yrkande 1.StällningstagandeTraditionell medicinsk etik utgår frånmänniskovärdesprincipen. Den har sina rötter i denkristna traditionen och i den grekiska läkekonstenfrån och framåt. Människan är enligtdetta synsätt ett mål i sig. Den sjuka människan fårt.ex. inte behandlas på ett kränkande sätt eller somett medel för någonting annat. Alla människorsabsoluta, unika och okränkbara värde skall därförprägla ramar, regler och praktik på det medicinsk-etiska området.Ett annat synsätt på människan går tillbaka tillnyttoetiken eller utilitarismen. För denna etikfinns inget specifikt människovärde. Det enda värdetär den kalkylerbara nyttan och i medicinskasammanhang njutning eller frånvaro av lidande.Följden av ett sådant sätt att se på liv och lidandeblir att människolivet i sig är underordnat attminimera lidande. Detta strider motmänniskovärdesprincipen.Vi menar att skrivningarna i lagförslaget och ipropositionen i övrigt ibland ligger näranyttoetiken, medan internationella konventioner ommänskliga rättigheter i högre grad utgår frånnaturrättsliga principer. Därmed finns en risk förtolkningsproblem och godtycke. Respekten förmänniskovärdets okränkbarhet måste komma tilltydligare uttryck. Lagtexten i 79 §§ bör därförförtydligas på det sätt som föreslås iKristdemokraternas motion 2002/03:Ub7.9. Information och samtycke (punkt 5) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub6 yrkande 9och avslår motion2002/03:Ub7 yrkande 6.StällningstagandeÄven minderåriga vars vårdnadshavare har godkäntförsöksverksamhet å deras vägnar skall ges tillfälleatt, när så är möjligt, ge uttryck för sin vilja ochdenna skall respekteras, oavsett om den vuxnaomgivningen anser att den minderårige förstår vadforskningen innebär för hans eller hennes del.10. Information och samtycke (punkt 5) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub7 yrkande 6och avslår motion2002/03:Ub6 yrkande 9.StällningstagandeSyftet med regeringens förslag att barn som fyllt 15år själva skall informeras om och samtycka tillforskningen är gott. Det ligger i linje med att barnsuccessivt skall ges ökat ansvar i takt medtilltagande mognad. Det finns dock risk för attbarnet och/eller omgivningen kan missbedöma gradenav mognad och insikt hos den mycket ungaförsökspersonen. Situationen kan bli sådan attbarnet kan tvinga sig själv till att tiga och lidai en forskningssituation snarare än att återkallasitt samtycke. Därför bör det föreskrivas att bådebarnet och vårdnadshavarna skall lämna samtycke föratt barn som har fyllt 15 men inte skall kunnadelta i forskning.11. Organisationen av etikprövningen (punkt 6) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub6 yrkandena 5 och 8.StällningstagandeDet är mycket tveksamt om den föreslagnaorganisationen av etikprövningen är hållbar. Riskenär stor att ärendena blir liggande länge innan dehinner behandlas. Det är därför rimligt att användade frivilliga etikkommittéer som redan finns isystemet och dra nytta av deras erfarenheter. Detskulle vara positivt om universitet, högskolor ochmyndigheter upprättade etikkommittéer, på egen handeller i samarbete med varandra. För att i en sådanorganisation undvika jäv kan det bli nödvändigt attanvända en annan etikprövningskommitté än den som ärknuten till den aktuella högskolan.Etikkommittéerna bör vidare sträva efter att nåenhällighet i sina beslut. Konsensusbeslut ställerhögre krav på de etiska diskussionerna ochbedömningarna, vilket är angeläget inte minst närdet gäller minderåriga eller personer som inte kanuttrycka sin vilja.12. Sammansättningen av nämnderna i övrigt(punkt 8) fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Ub6 yrkande 11och avslår motionerna2002/03:Ub5 yrkande 3 i denna del samt2002/03:Ub8 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeFör att kunna göra en mer heltäckande bedömning börpersoner från olika vetenskapsområden delta ibesluten i etikprövningskommittéerna. Även om dessabestår av olika avdelningar skall de ha kontakt medvarandra.13.