bet · GQ01NU8 · 2003-04-16 00:00:00 — Vissa frågor om regional utvecklingspolitik SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet 126motionsyrkanden rörande olika frågor inom denregionala utvecklingspolitiken. Bland annatbehandlas yrkanden om regionala tillväxtprogram,kapitalförsörjning, återförande av del avvattenkraftsvinsterna, utlokalisering av statligverksamhet, servicefrågor samt landsbygds- ochskärgårdsfrågor. Samtliga motioner avstyrks avutskottet.I fråga om regionala tillväxtprogram avstyrkerutskottet motionsyrkandena med hänvisning tillpågående arbete. I en reservation (m, fp, kd, c)förordas att underifrånperspektivet ges en ökadvikt. När det gäller kapitalförsörjning anserutskottet att samtliga motionsyrkanden bör avslås avriksdagen bl.a. mot bakgrund av det infördaföretagarlånet. I en reservation (m, fp, kd, c)tillstyrks motioner som skisserar olika lösningarför att förbättra kapitalförsörjningen och föreslåsen ny utredning för att allsidigt belysariskkapitalförsörjningen på landsbygden. I en annanreservation (mp) framhålls att kapitalförsörjningvia lokala banker/börser kan vara ett intressantalternativ.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden omåterföring av del av vattenkraftsvinsterna till deproducerande regionerna eller om en utredning av ettsådant system; utskottet hänvisar till gällandeprinciper för statens budgethantering. I enreservation (kd, v, c, mp) begärs att en nyutredning tillsätts för att studera frågan om vilkenmetod som lämpligen kan användas för att återföra endel av vattenkraftsvinsterna.När det gäller utlokalisering av statligverksamhet bör avslå samtligamotionsyrkanden med hänvisning till att nu gällanderiktlinjer för utlokalisering bör följas, anserutskottet. I en motivreservation (fp, kd) förutsättsatt det pågående utredningsarbetet om utlokaliseringockså inkluderar samhällsekonomiska konsekvenser avolika lokaliseringsmönster. I en annan reservation(v, mp) krävs en långsiktig och strategisk plan föromlokalisering av statlig verksamhet, medan det i entredje reservation (c) förordas en planering somutgår från att 50 000 arbetstillfällen skallutlokaliseras från under enfemårsperiod.Samtliga motioner gällande kommersiell ochoffentlig service avstyrks av utskottet, också detmed hänvisning till vidtagna och pågående åtgärder.I en reservation (m, fp, kd, c) föreslås att idénmed lokala servicepunkter utreds och att statligaupphandlingsförfaranden i ökad utsträckning börgynna lokala, alternativa serviceproducenter.Utskottet föreslår att avslår de väcktamotionerna med inriktning på landsbygds- ochskärgårdsfrågor med hänvisning till beslutadeåtgärder och pågående utredningsarbete. Regeringenspolitik på området, hävdas det i en reservation (m,fp, kd, c), är alltför inriktad på användande avriktade bidrag i stället för att skapaförutsättningar för lokal utveckling i landsbygds-och skärgårdsområden genom tillhandahållande avgrundläggande service och gott företagsklimat.Slutligen avstyrker utskottet samtliga motionermed krav på åtgärder i specifika län och regioner.Utskottets principiella inställning är att insatsersom begärs för olika delar av landet skall prövasinom ramen för de möjligheter som av riksdag ochregering anförtros regionala organ och statligamyndigheter.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Vissa bakgrundsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N336,2002/03:N343 yrkandena 4 och 5, 2002/03:N345yrkande 24, 2002/03:N362 yrkandena 1, 3 och 4,2002/03:N398 yrkande 6 och 2002/03:N399 yrkande1.2. Regionala tillväxtprogramRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ428yrkande 10, 2002/03:N267 yrkande 18, 2002/03:N302yrkande 4, 2002/03:N393 yrkande 2 och2002/03:N398 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)3. KapitalförsörjningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi237yrkande 2, 2002/03:N274, 2002/03:N280 yrkandena 1och 2, 2002/03:N302 yrkandena 7, 8, 12 och 13,2002/03:N307 yrkande 1, 2002/03:N324 yrkandena 1och 2, 2002/03: N344 yrkande 2, 2002/03:N345yrkande 16, 2002/03:N362 yrkande 7 och2002/03:N373.Reservation 2 (m, fp, kd, c)Reservation 3 (mp)4. Lokal utvecklingRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N207yrkande 6, 2002/03:N224, 2002/03:N244,2002/03:N361 och 2002/03:N364.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. Återförande av del avvattenkraftsvinsternaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N205,2002/03:N210, 2002/03: N246, 2002/03:N259,2002/03:N290, 2002/03:N302 yrkande 15,2002/03:N325 och 2002/03:N345 yrkande 15.Reservation 5 (kd, v, c, mp)6. Utlokalisering av statlig verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr203,2002/03:N203, 2002/03: N213, 2002/03:N232,2002/03:N235 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N238yrkandena 1-3, 2002/03:N266 yrkande 4,2002/03:N267 yrkande 16, 2002/03:N279,2002/03:N308 yrkande 1, 2002/03:N309,2002/03:N318, 2002/03:N332 yrkandena 1 och 2,2002/03:N342 yrkandena 1 och 2, 2002/03:N343yrkande 2, 2002/03:N345 yrkande 7, 2002/03:N363,2002/03:N370, 2002/03:N379, 2002/03:N384 och2002/03:N386.Reservation 6 (fp, kd) - motiv.Reservation 7 (v, mp)Reservation 8 (c)7. ServicefrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N267yrkande 11, 2002/03:N275, 2002/03:N302 yrkande10, 2002/03:N304 yrkande 11, 2002/03:N307 yrkande10, 2002/03:N313, 2002/03:N319, 2002/03:N320,2002/03:N326, 2002/03:N341 yrkandena 1-3 och 5,2002/03:N345 yrkande 5, 2002/03: N376 och2002/03:N398 yrkande 2.Reservation 9 (m, fp, kd, c)8. Landsbygds- och skärgårdsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ429yrkande 12, 2002/03:N241, 2002/03:N254,2002/03:N265 yrkande 1, 2002/03:N267 yrkandena 1och 19, 2002/03:N270 yrkandena 1 och 2,2002/03:N307 yrkandena 6-8, 2002/03:N317,2002/03:N323, 2002/03:N329, 2002/03:N343 yrkande7, 2002/03:N345 yrkandena 1-3, 2002/03:N362yrkande 2, 2002/03:N372 och 2002/03:N381.Reservation 10 (m, fp, kd, c)9. Utvecklingen i län och regionerRiksdagen avslåra) motionerna 2002/03:T377 yrkande 1,2002/03:N236, 2002/03: N255, 2002/03:N340 yrkande1, 2002/03:N346 yrkandena 1 och 2 och2002/03:N353 (/),b) motionerna 2002/03:N243, 2002/03:N252,2002/03:N253, 2002/03: N256 och 2002/03:N282(län),c) motion 2002/03:N294 (),d) motionerna 2002/03:N305 yrkande 1,2002/03:N385 och 2002/03: N397 yrkande 5(),e) motionerna 2002/03:N347 yrkande 1 och2002/03:N358 (),f) motion 2002/03:N265 yrkande 6 (ochDalsland),g) motionerna 2002/03:N257 och 2002/03:N380().Stockholm den 16 april 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), (), (), (), (),(), (), KarlGustav Abramsson (s), (), CarinaAdolfsson Elgestam (s), (), AnneLudvigsson (s), (), ReynoldhFurustrand (s), (), ()och ().2002/03NU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 83 motioner frånallmänna motionstiden om vissa regionalautvecklingsfrågor.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare för FöreningenSveriges Vattenkraftskommuner. Vidare harInlandsdelegationens ordförande m.fl.lämnat information om delegationens verksamhet.Utskottet har vid en studieresa till i mars2003 fått information om norska förhållanden när detgäller regional utvecklingspolitik. Bland annatinformerades utskottet av statssekreteraren på Kommunal- och regionaldepartementetsamt av inom Stortinget.Utskottets övervägandenVissa bakgrundsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till pågåendearbete avslå motionsyrkanden omarbetsmarknadsregioner, jämställdhet m.m.MotionernaI motion 2002/03:N336 (s) begärs att regeringentillsätter en utredning i syfte att forma en politiksom ger stöd åt utvecklingen av de medelstorastäderna runt om i landet. En sådan politik måsteinnehålla satsningar på infrastruktur, utbildning,regionalpolitiskt utvecklingsstöd, ökatsjälvbestämmande i regionerna över statligastödåtgärder samt sänkt fastighetsskatt, ansermotionären.I motion 2002/03:N362 (s) framhålls att det aldrigkan accepteras att inte alla invånare i hela landethar tillgång till grundläggande service oberoende avbostadsort. Därför måste skatteutjämningssystemetmellan kommuner och landsting värnas. Vidare påpekarmotionärerna att fungerande arbetsmarknadsregionerstärker förutsättningarna för tillväxt. Samarbetetpå kommunnivå inklusive möjligheterna tillarbetspendling måste utvecklas. Det kommer att blisvårare att rekrytera nyckelpersoner inom vården,skolan och industrin, varnar motionärerna för.Därför är det angeläget att med kraft förbättraförutsättningarna för att kunna rekrytera personal.I motion 2002/03:N398 (s) anförs att erfarenhetervisar att arbetsmarknader fungerar bättre ju störrede är. Såväl de arbetssökandes som arbetsgivarnasmöjligheter att hitta rätt arbete respektive rättperson ökar på en sådan arbetsmarknad. Enligtmotionärerna är det av yttersta vikt att skapaarbetstillfällen för de högskoleutbildade i städermen också på landsbygden.Enligt motionärerna bakom motion 2002/03:N399 (s)behöver utveckla starka regioner för attklara den tilltagande globala konkurrensen. Regionensom drivkraft behöver prioriteras i stat och kommun.Stockholmsregionen bör ses som en del av enframväxande Mälarregion. Alltfler arbetspendlar alltlängre i , vilket gör attarbetsmarknaderna växer ihop, påpekar motionärerna.De framhåller att de goda kommunikationerna germöjlighet till ett friare val av etableringsort menockså en bredare bas för rekrytering av arbetskraft.I motion 2002/03:N343 (c) hävdar motionärerna attsjälvbestämmandet i regionerna måste få öka.Skattesystemet bör utformas så att kommunerna fårbehålla mer av sin skattebas, och vattenkraften börgenerera inkomster där den produceras, ansermotionärerna.Vidare är jämställdheten viktig för de mindrestädernas och landsbygdens framtid. Fler kvinnligaföretagare måste få möjlighet att förverkliga sinaaffärsidéer, och lönerna bör höjas ikvinnodominerade yrken, framhåller motionärerna.I motion 2002/03:N345 (c) betonasatt det måste finnas ett könsperspektiv på allregionalpolitik. För att kvinnor, men även ungdomar,invandrare och funktionshindrade, skall få ökatinflytande över utvecklingsarbetet är det enligtmotionärerna nödvändigt att kontinuerligt utvärderaoch följa upp utvecklingen i regioner, kommuner ochlokala utvecklingsgrupper. Inte minst har offentligaaktörer ett stort ansvar för attjämställdhetsarbetet utvärderas.Vissa kompletterande uppgifterDen nya regionala utvecklingspolitiken lades fast avriksdagen (prop. 2001/02:4, bet.2001/02:NU4). En utgångspunkt är att varje regionskall utvecklas utifrån sina förutsättningar. Måletför politiken är väl fungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner med en god service i alladelar av landet. Med väl fungerandearbetsmarknadsregioner avses att de är så attraktivaför människor och företag att det är möjligt att tatill vara den potential och livskraft som finns ialla regioner. Med hållbar avses att politiken skallbidra till att nuvarande och kommande generationerkan erbjudas sunda ekonomiska, sociala ochekologiska förhållanden. Politiken skall därmedbidra till att öka den ekonomiska tillväxten i allalokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner) för attdärigenom öka den nationella tillväxten.LA-regionerna är ett funktionellt begrepp eftersomdet återspeglar det område inom vilket människor boroch arbetar. Övrig statistik som finns på kommunnivåeller lägre (och således kan aggregeras till LA-regioner) är bl.a. statistik över bostäder ochbyggande, sysselsättning, löner, inkomster,förädlingsvärden, näringsverksamhet, lantbruk,naturresurshushållning, offentlig ekonomi,socialtjänst och utbildning. Uppföljning med hjälpav jämförelser och nyckeltalsmätning underlättasdärmed.De flesta LA-regioner kommer att få se sinbefolkning minska, som andelen äldre ökar.Kostnaderna för framför allt äldreomsorgen kanförväntas stiga. En av storlekkan i stort sett klara strukturomvandlingsprocessensjälv, medan en liten i högre utsträckningär beroende av regionförstoring och en ökadrörlighet mellan regionerna. Den lokala dynamikenhänger också samman med att regionerna ömsesidigtkan stödja varandra när det gäller tillgång tillspecialiserade arbetsmarknader, utbildning,transporter, pendlingsmöjligheter osv.Det kan i detta sammanhang nämnas att endelegation tillsattes för att medverka tillatt långsiktigt stärka en hållbar regionalutveckling inom de mest utsatta lokalaarbetsmarknadsregionerna i norra inland(dir. 2002:15). Detta skall ske i dialog medcentrala, regionala och lokala aktörer. En förstarapport utmynnade i slutsatserna att tillgängligaresurser används på ett alltför splittrat sätt ochatt det finns en stor outnyttjad potential inomverkstadsindustrin, tränäringen och besöksnäringen.Delegationens uppdrag skall vara avslutat senast islutet av år 2004.Frågan om att kvalificerad arbetskraft saknas imånga mindre LA-regioner har behandlats av enutredning om rörlighetsstimulanser (dir. 2002:80).Uppdraget (särskild utredare: generaldirektör ) slutredovisades i början av april 2003genom betänkandet Ökad rörlighet för sysselsättningoch tillväxt (SOU 2003:37). I betänkandet visas attarbetsmarknadsrelaterade flyttningar - bortsett frånarbetspendling - har minskat under de senastedecennierna. De flyttningsbidrag som lämnasinom arbetsmarknadspolitiken utgör inte tillräckligastimulanser för att påverka människors val attflytta eller pendla. Bidragen stöder i stället istor utsträckning flyttningar som skulle ha ägt rumäven utan flyttningsbidrag. Utredningen föreslårdärför att pendlingsstöden förstärks, attskattegynnade tjänster införs i delar av denationella stödområdena (efter prövning avLänsarbetsnämnderna i varje enskilt fall) och attnuvarande ersättningar för tillträdesresa,bohagstransport och starthjälp tas bort. Bådependlingsbidragen och de skattegynnade tjänsternaavser att stimulera den arbetssökande tillgeografisk rörlighet i ett inledande skede. Bidragenär därför tidsbegränsade.Genom att betona de funktionellaarbetsmarknadsregionernas roll för regionalutveckling kan en tydligare och mer integrerad synpå regionala utvecklingsförutsättningar främjas överett sammanhållet geografiskt område, där både städeroch landsbygd behandlas i ett sammanhang.En ny nationell storstadspolitik kom till stånd islutet av . De av (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2) beslutadeövergripande målen för storstadspolitiken är******************************************************************************d** a*t*t* *g*e**s*t*o*r*s*t*a*d*s*r*e*g*i*o*n*e*r*n*a**g*o*d*a* *f*ö*r*u*t*s*ä*t*t*n*i*n*g*a*r**f*ö*r* *l*å*n*g*s*i*k*t*i*g*t**h*å*l*l*b*a*r* *t*i*l*l*v*ä*x*t* *o*c*h**d*ä*r*m*e*d* *k*u*n*n*a* *b*i*d*r*a**t*i*l*l* *a*t*t* *n*y*a**a*r*b*e*t*s*t*i*l*l*f*ä*l*l*e*n**s*k*a*p*a*s* *s*å*v*ä*l* *i*n*o*m**r*e*g*i*o*n*e*r*n*a* *s*o*m* *i**ö*v*r*i*g*a* *d*e*l*a*r* *a*v* *l*a*n*d*e*t**(*t*i*l*l*v*ä*x*t*m*å*l*e*t*)* *o*c*h*1. *a*t*t* *b*r*y*t*a* *d*e*n* *s*o*c*i*a*l*a*,**e*t*n*i*s*k*a* *o*c*h* *d*i*s*k*r*iminerandesegregationen i storstadsregionerna och attverka för jämlika och jämställdalevnadsvillkor för storstädernas invånare(integrationsmålet).3.Storstadspolitikens tillväxtmål tar sikte på att gegoda förutsättningar i samtliga kommuner istorstadsregionerna. För arbetet med att brytasegregationen föreslogs att lokala utvecklingsavtalskulle tecknas mellan staten och vissastorstadskommuner. Vidare inrättades enstorstadsdelegation, bestående av ett antalstatssekreterare med uppgift att utveckla dennationella storstadspolitiken. Vidriksdagsbehandlingen betonades att den principiellautgångspunkten för storstadspolitiken skall varadensamma som för den dåvarande regionalpolitiken,dvs. att utjämna de strukturella orättvisor somfinns mellan olika områden.Utskottet utvecklade sina synpunkter påstorstadsfrågorna och anförde följande(bet. 2001/02:NU4 s. 47):Likheten mellan den regionalautvecklingspolitiken och storstadspolitiken äruppenbar. I båda fallen är det fråga om att finnade bästa instrumenten för att uppnå en hållbartillväxt och goda sociala förhållanden. I denallmänna debatten framförs ibland synpunkten attdet skulle finnas en motsättning mellan tillväxti storstäder och tillväxt i övriga regioner. Ensådan tanke är främmande för utskottets sätt attse. Utskottet är tvärtom av den bestämdauppfattningen att tillväxt och godalevnadsvillkor med trygghet, jämlikhet ochjämställdhet inte ingår i ett s.k. nollsummespel,där en uppgång för en region motsvaras av ennedgång för en annan region. En tillväxtregionsom kan förväntas "spilla över"utvecklingsmöjligheter till närliggande regioner.Vidare kan ett kluster som innehållerframgångsrika företag i en storstadsregionmedföra utveckling även för övriga företag inomklustret i andra regioner.Såväl de regionalatillväxtavtalen/tillväxtprogrammen somstorstadspolitiken står inför en omfattandeutvärderingsprocess. Enligt utskottets mening ärdet viktigt att erfarenheterna från de bådaområdena analyseras också ur den synvinkeln atttillväxtprogrammen kan hämta inspiration från delokala utvecklingsavtalen och vice versa. Ettkontinuerligt erfarenhetsutbyte mellanStorstadsdelegationen och Tvärdelegationen ärockså väsentligt, vilket arbetsmarknadsutskottettidigare har betonat.Ett sådant gemensamt erfarenhetsutbyte kanockså motivera att ett närmande mellan de bådaområdena prövas. Särskilt med hänsyn till den nyamålformuleringen för den regionalautvecklingspolitiken, om väl fungerande ochhållbara arbetsmarknadsregioner med en godservicenivå i alla delar av landet, kanreflexionen göras att tillgänglighet tillarbetsplatser och service är viktig även inomutsatta storstadsmiljöer. Ytterligare en faktorsom talar för att ett närmande mellan de bådaområdena prövas är att det finns glesbygdsområdenockså helt nära de stora städerna, vilket medföratt storstadsproblem och glesbygdsproblem kanföreligga samtidigt.Storstadsdelegationen är det beredningsorgan inomRegeringskansliet som har i uppdrag att samordna ochutveckla storstadspolitiken. /03flyttades storstadsfrågorna frånNäringsdepartementet till medhänsyn till integrationsfrågornas vikt. Inom ramenför det nämnda uppdraget överlämnades nyligenStorstadsdelegationens årsrapport för tillregeringen. har arbete bedrivits i de 24stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal.Detta instrument har etablerats för att brytasegregationen i storstädernas socialt och ekonomisktmest utsatta stadsdelar och kan även varabetydelsefullt för att främja tillväxten. Stat,kommun, landsting, näringsliv,frivilligorganisationer och lokala aktörer harsamverkat kring insatserna. Sammanlagt har 1,4miljarder kronor avsatts till insatser inom delokala utvecklingsavtalen för perioden 1999-2002.Inom pågår en samlad avstämningoch utvärdering av denna politik. Ett stort antalnationella och lokala utvärderingar finns samladeoch kommer att ligga till grund för regeringensbeslut om den fortsatta politiken. Enligt uppgiftavser regeringen att lägga fram en skrivelse omstorstadspolitikens utveckling till underhösten 2003.Vidare har för ochHabitat presenterat slutbetänkandet om enhållbar framtid i sikte (SOU 2003:31). Ett förslagär att skapa ett nationellt forum för ochHabitat. (I Habitatbegreppet ingår boende,stadsutveckling och livsmiljö m.m.) Bland annatberörs samhällsplaneringen på lokal och regionalnivå, boende, bebyggelse och stadsmiljö. Detföreslås att , länsstyrelser och regionalasjälvstyrande organ skall ges i uppdrag att isamverkan utveckla metoder för att integreraHabitatfrågorna med de regionalautvecklingsprogrammen. Vidare förordas att dennuvarande storstadspolitiken breddas så att ävenmiljö- och tillväxtfrågorna får en tydlig plats.Integrationsfrågorna föreslås bli inkluderade i allfysisk utvecklingsplanering.Såväl den nya regionala utvecklingspolitiken somEU-samarbetet har gett upphov till nyafrågeställningar kring städernas roll i ettregionalt sammanhang. I fokus ligger olika aspekterpå städerna som utvecklingsmotorer för regioner ochför en balanserad regional utveckling. I slutet avår 2003 kommer kommissionen att lägga fram dentredje sammanhållningsrapporten med konkreta förslagför den framtida sammanhållningspolitiken.I september 2001 fattade regeringen beslut om enparlamentarisk kommitté för översyn av det kommunalastatsbidrags- och utjämningssystemet, den s.k.Utjämningskommittén (dir. 2001:73). Enligtdirektivet skall de grundläggande principerna förstatsbidrags- och utjämningssystemet ligga fast.Kommittén skall analysera om målen förutjämningssystemet uppnås i den del som avserutjämning för strukturella kostnadsskillnader ochvid behov föreslå förändringar. analysera och lämna förslag till hurkommuner och landsting med kraftigbefolkningsminskning kan ges likvärdigaförutsättningar att tillhandahålla vård, omsorg ochutbildning. Möjligheterna till förenklingar avstatsbidrags- och utjämningssystemet skall ocksåundersökas. Uppdraget skall redovisas tillregeringen senast den 1 oktober 2003.Beträffande motionsyrkandet om att lönerna börhöjas i kvinnodominerade sektorer kan noteras attlönestatistiken (Lönestatistisk årsbok, StatistiskaCentralbyrån) visar att har den störstalöneskillnaden mellan könen. Kvinnors lön iförhållande till mäns är i jämförtmed i mellersta och övre . Endelförklaring är att olika regioner har olikayrkessammansättning.När det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden kanvidare rapporteras att regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare för att öka kunskapenom varför könssegregeringen på arbetsmarknadenbestår och var hindren för ökad integrering finns(dir. 2003:18). Utredaren skall också analyseraeffekterna av de mer betydande åtgärder somvidtagits . Eftersom problemet medkönssegregering inte är unikt för skallutredningen dessutom anlägga ett internationelltperspektiv. Uppdraget skall redovisas senast den 15mars 2004.Av (JämO)regleringsbrev för framgår att myndighetenbl.a. skall redovisa tillgängliga metoder förkönsneutral lönesättning och lönekartläggning.Vidare driver JämO projektet som omfattarlönebildningen i dess helhet med metoder både förarbetsvärdering och bedömning av individenskvalifikationer.Kvinnor och företagande behandlas avnäringsutskottet i betänkandet Vissanäringspolitiska frågor (bet. 2002/03:NU7), tillvilket hänvisas. Särskilt kan nämnas att inomutvecklingsarbetet med de regionalatillväxtprogrammen (se följande avsnitt) framhållsvikten av att främja positiva attityder tillentreprenörskap hos kvinnor och män och främjamiljöer i vilka individers entreprenörsegenskapertas till vara oberoende av kön.Utskottets ställningstagandeDen omfattande omprövning som gjorts av den tidigareregionalpolitiken har lett fram till dagensregionala utvecklingspolitik. Bakgrunden är bl.a. destora förändringar som ägt rum i samhället, framförallt när det gäller den snabbainternationaliseringen av ekonomin, EU-medlemskapet,avregleringen av olika marknader, IT-utvecklingenoch omsorgen om statsfinanserna.Sammanfattningsvis anförde utskottet isitt betänkande om regional utvecklingspolitik(prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4) att det nyamålet för denna politik, dvs. väl fungerande ochhållbara arbetsmarknadsregioner med en godservicenivå i alla delar av landet, var enframåtsyftande lösning. Utskottet välkomnade måletangående servicenivån, där såväl offentlig somkommersiell service skall inräknas. Med den nyamålformuleringen blir det, framhöll utskottet,nödvändigt att definiera vad som är en god serviceoch i vilken mån den kan variera.Trenden när det gäller befolkningsutvecklingen harinte förändrats , utanobalansen består. Storstadsregionerna har fortsattatt expandera, medan många andra lokalaarbetsmarknadsregioner har en minskande befolkning.Samtidigt pågår en förstoring av de funktionellaarbetsmarknadsregionerna genom allt längrearbetspendling. Pendlingen möjliggör utflyttningtill regioner i närheten av storstäderna.Den samlade avstämning och utvärdering som görsav den hittillsvarande storstadspolitiken ärvärdefull enligt utskottets mening. Särskilt ärförhållandet och erfarenhetsutbytet mellan denregionala utvecklingspolitiken ochstorstadspolitiken av intresse.Den kommunala skatteutjämningen är av avgörandebetydelse för kommuner och landsting.