bet · GR01SFU1 · 2003-11-25 00:00:00 — En försäkrad som uppburitsjuk- eller aktivitetsersättning fårbehålla förmånen under entolvmånadersperiod, som denne prövar påatt arbeta. Om den försäkrade därefter fortsätteratt arbeta skall, enligt de regler som gällerfr.o.m. , sjukersättningen förklarasvilande som återstår av entjugofyramånadersperiod utan att förmånen får drasin eller sättas ned. Aktivitetsersättningen fårvilandeförklaras längst till utgången av den periodsom beslutet om aktivitetsersättning omfattar.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att till anslaget 19:2 Aktivitets- ochsjukersättningar m.m. anvisar ett ramanslag på 64855,4 miljoner kronor.Utgiftsutvecklingen för de nya förmånernaaktivitetsersättning och sjukersättning är, på sammasätt som förtidspensionerna var, beroende av ettflertal olika faktorer. De viktigaste ärutvecklingen av de långa sjukskrivningarna, dedemografiska förhållandena, regeltillämpningen,praxisutvecklingen samt inkomstutvecklingen ochutvecklingen av prisbasbeloppet.I propositionen anges att det har skett ensuccessiv och tilltagande ökning av antaletnybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag sedanslutet av 1999. skedde en markant ökningoch uppgick antalet personer mednämnda förmåner till ca 488 600. Ökningen har ihuvudsak varit en följd av den kraftiga uppgången avantalet långa sjukfall ochkvinnorna har svarat för en stor del av ökningen.Den utvecklingen är jämte den demografiskasituationen, med relativt sett många personer iarbetskraften som är födda , de främstaorsakerna till att ett stort antal nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar kan förväntas ävenunder . I praktiken bedöms dettabl.a. innebära att antalet personer som uppbär sjuk-eller aktivitetsersättning kommer att öka successivttill över 500 000 i slutet av 2003.Det nationella målet som regeringen satt upp förökad hälsa i arbetslivet - och som ställtsig bakom - innebär bl.a. att antalet nyaaktivitetsersättningar och sjukersättningar skallminska i förhållande till 2002.Regeringen framhåller i budgetpropositionen att ävenom den prognostiserade utvecklingen för närvarandepekar på att målet för ökad hälsa i arbetslivet gåratt uppnå, krävs fortsatta kraftfulla åtgärder inteminst för att motverka de successivt stigandeförsäkringsutgifterna för dessa förmåner. Det ärdärför angeläget att olika åtgärder vidtas sompåverkar utvecklingen även på kort sikt och somriktar sig till dem som har beviljats sjuk- elleraktivitetsersättning för att de skall kunna helteller delvis återgå till arbetslivet.Beträffande åtgärder inom anslaget bereds förnärvarande frågan om att begränsa rätten tillsjukersättning till längst i taget inomRegeringskansliet. En inom Regeringskanslietutarbetad promemoria har remissbehandlats undervintern, och med anledning av remissynpunkter på dearbetsrättsliga konsekvenserna av den föreslagnaordningen är frågan föremål för ytterligareöverväganden.För att öka intresset för att pröva möjlighetenatt förvärvsarbeta har RFV genomförtsärskilda informationsinsatser för att de försäkradeskall få god kännedom om reglerna om vilandeförtidspension. Uppföljningar visar att under 2002fördubblades antalet förtidspensionärer somutnyttjade möjligheten att pröva att förvärvsarbetamed sin förmån vilande till ca 2 600. Denna ökningär givetvis glädjande, men antalet ligger ännu långtfrån vad som ursprungligen förväntades. Regeringenhar därför genomfört utvidgningen av möjlighetentill vilande sjukersättning från 12 till längst 24kalendermånader fr.o.m. den 1 juli 2003.Vidare bereds inom frågan om attinföra en möjlighet till vilande sjuk- elleraktivitetsersättning vid studier.Regeringen har tidigare framhållit det angelägna iatt alla förtidspensionärer skall kunna utnyttja sinåterstående arbetsförmåga fullt ut och att enaktivare uppföljning och efterkontroll av beviljadeförtidspensioner behöver göras. För att få underlagför detta gav regeringen i regleringsbrevet för 2002RFV i uppdrag att redovisa hur försäkringskassornabedriver sin verksamhet med att följa upp tidigarebeviljade förtidspensioner och sjukbidrag, dvs.numera aktivitets- och sjukersättningar.Försäkringskassornas arbete med detta har dock haftlåg prioritet. Genomgående anses bristande resurservara det främsta hindret för att kunna genomföraeffektiva efterkontroller. Regeringen finner, ilikhet med RFV, att det är otillfredsställande attuppföljningen av beviljade förmåner har lågprioritet. kommer verket att genomföraett projekt för utveckling av kvaliteten i ärendenom sjuk- och aktivitetsersättning. Häri ingårefterkontroller som ett område som behöver åtgärdas.Det innebär att RFV kommer att arbeta med åtgärderför att förbättra arbetet med efterkontrollen av demsom uppbär sjuk- och aktivitetsersättning.Regeringen utgår från att verket i sambandmed årsredovisningen kommer att informera regeringenom arbetet med att stärka efterkontrollen på dettaområde.Med anledning av att nya beräkningsregler infördesfr.o.m. 2003 för de nya förmånerna aktivitets- ochsjukersättning, fick de personer som före utgångenav uppbar förtidspension eller sjukbidrag sinaförmåner automatiskt omvandlade till sjukersättningeller tidsbegränsad sjukersättning. Denna omvandlingskulle innebära att dessa personer i princip fickoförändrad nettoersättning efter justering medhänsyn till effekterna av att det särskildagrundavdraget för pensionärer () samtidigtslopades. I budgetpropositionen anges att RFV harfått i uppdrag att utvärdera effekterna avövergången till det nya systemet. Om det därvidframkommer att oförutsedda effekter har uppkommitvid omvandlingen kommer regeringen att prövamöjligheterna att åtgärda dessa.Oavsett påbörjade, vidtagna och aviserade åtgärderför att minska ohälsan i arbetslivet finns detmycket som talar för att utvecklingen av de långasjukfallen i kombination med de demografiskaförhållandena leder till att antalet nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga påen fortsatt mycket hög nivå , dvs. Det innebär attantalet personer som uppbär dessa förmånersuccessivt kommer att öka ytterligare under ettantal år. Utvecklingen därefter beror i hög grad påvad det pågående arbetet mot ohälsan i arbetslivetleder till för resultat. Med de demografiskaförhållandena avses dels att de storaåldersgrupperna som är födda under denärmaste åren uppnår den ålder då risken att helteller delvis förlora arbetsförmågan av medicinskaskäl är som störst, dels att förhållandevis fåpersoner med sjukersättning övergår tillålderspension under de närmaste åren.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2004ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf366 yrkande12 att beslutar att anvisa 1 700 miljonerkronor mindre än vad regeringen har föreslagit.Motionärerna anser att ökade rehabiliteringsinsatseroch kontrollåtgärder, ökad självrisk samtborttagande av regeln om en automatisk prövning inomett år av rätten till aktivitets- och sjukersättningmedför minskade utgifter inom anslaget.FolkpartietLars m.fl. (fp) och m.fl. (fp)begär i motionerna Fi240 yrkande 19 i denna delrespektive Sf359 yrkande 3 att beslutaratt anvisa mindre än vadregeringen har föreslagit. Motionärerna anser attökade rehabiliteringsinsatser och kontrollinsatseroch undvikande av svagt grundade beslut vidbeviljande av aktivitets- och sjukersättning medförminskade utgifter inom anslaget.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf358yrkande 6 ett tillkännagivande om vikten avarbetslinjen och rehabiliteringsmöjligheterna samtundvikande av svagt grundade beslut omsjukersättning i stället för sjukpenning. Förbeviljande av varaktig sjukersättning måste enmedicinskt betingad arbetsoförmåga varaförutsättningen. Reglerna om sjukersättning får intemissbrukas för att hålla nere antalet pågåendesjukpenningfall.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf397 yrkande 33i denna del att beslutar att anvisa mindre än vad regeringen harföreslagit. Motionärerna anser att införande av enrehabiliteringsförsäkring, ökad efterkontroll avbeviljade aktivitets- och sjukersättningar ochborttagande av regeln om automatisk prövning avrätten till aktivitets- och sjukersättningar inomett år samt undvikande av svagt grundade beslut vidbeviljande av dessa förmåner medför minskadeutgifter inom anslaget. I yrkande 19 begärs attäldre beviljade aktivitets- och sjukersättningarsuccessivt skall omprövas. Motionärerna framhålleratt de som först bör komma i fråga är de somförtidspensionerats där enordentlig rehabiliteringsutredning inte har gjorts.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf389yrkande 1 i denna del att beslutar attanvisa mindre än vadregeringen har föreslagit. Motionärerna framhålleratt ökade satsningar på aktivarehabiliteringsåtgärder m.m. ger minskade utgifterinom anslaget.I motion Sf327 av m.fl. (c)begärs i yrkande 17 att regeringen återkommer medförslag till förtydligande av 7 kap. 3 § AFL så attsjuk- och aktivitetsersättning bara skall kunnabeviljas om arbetsförmågan av medicinska ellerpsykiatriska skäl bedöms förhindra återgång tillnågot arbete eller till utbildning som kan leda tillanställbarhet.Övriga motionerI motion Sf289 av m.fl. (m) begärs iyrkande 15 ett tillkännagivande om att stoppa denorimliga förtidspensioneringen avarbetshandikappade. Motionärerna anser att alla somvill och kan skall få arbeta. Ett regelverk ochföreskrifter måste tydliggöra vem som skall ansesvara arbetshandikappad och därmed i behov av stöd.I motion Sf397 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 23 ett tillkännagivande om arbetsgivarnassjuklönekostnader för anställda personer med vilandeaktivitets- eller sjukersättning. Motionärernaframhåller att det inte finns något skydd omeventuella sjuklönekostnader uppkommer, vilket kanmedföra att arbetsgivare tvekar att anställa dessapersoner. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivandeom möjlighet till vilande aktivitets- ochsjukersättning vid studier. Vidare begärs i yrkande25 ett tillkännagivande om villkoren för personermed aktivitets- eller sjukersättning som vill ståtill arbetsmarknadens förfogande. Motionärerna anseratt det bör konkretiseras hur de med aktivitets- ochsjukersättning som skall återgå i arbetetillförsäkras en smidig övergång.I motion Sf327 av m.fl. (c)begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om attsjuk- och aktivitetsersättningen bör kunna beviljaspå ett mer flexibelt sätt.Linnéa () begär i motion Sf225 etttillkännagivande om aktivitetsersättningen.Motionären framhåller att en kartläggning bör görasav reformens effekter med anledning av att vissaförsäkrade har drabbats av sänkt ersättningsnivåjämfört med tidigare regler.I motion Sf276 av () begärs etttillkännagivande om att även den som har partiellsjukersättning i vissa fall skall kunna behålla sittförtroendeuppdrag eller annan bisyssla.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf291 attregeringen tillsätter en utredning med uppdrag attundersöka möjligheter till förbättringar avregelsystemet inom handikappområdet. Motionärernaframhåller att aktivitetsersättning bör kunna utgåäven för tid då eftergymnasiala studier bedrivs, atträtt till aktivitetsersättning vid återupptagande avstudier efter studieavbrott inte skall vara beroendeav orsaken till studieavbrottet samt attaktivitetsersättningen till unga personer som aldrigkommit ut på arbetsmarknaden bör ses över. Vidareanser motionärerna att med anledning av reformen omförtidspensioner bör möjligheten att beviljasmerkostnadsersättningen i vårdbidraget vara densammasom för den lägsta nivån inom handikappersättning,dvs. merkostnader om av prisbasbeloppet.I motion Sf355 av () begärs iyrkande 8 ett tillkännagivande om att se överrutinerna för förtidspensioneringar som utgår medanledning av förslitningsskador och andra kroppsligaarbetshinder. Motionären anför att det inte ärrimligt att personer i arbetsför ålder avskrivs frånallt hopp om att komma tillbaka till arbetslivet.Slutligen begärs i motion Kr330 av () yrkande 2 etttillkännagivande om att de som uppbär sjuk- ellerförtidspension bör ges möjlighet att studera.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening måste det finnas ettrimligt ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsattarbetsoförmåga av medicinsk art. De nya förmånernasjuk- och aktivitetsersättning utges i form av eninkomstrelaterad ersättning och ett grundskydd.Utskottet anser att de reformerade reglerna fyllerkravet på att ge en långsiktig ekonomisk trygghet.Den förväntade utvecklingen mot en fortsattsuccessiv ökning av antalet aktivitets- ochsjukersättningar är emellertid otillfredsställande.Möjligheterna att på kort sikt motverka dennautveckling synes begränsade. Utskottet hyser dockvissa förhoppningar att den utsträckta vilandetidenmed bibehållen förmånsrätt till och detaviserade förslaget om vilande aktivitets- ochsjukersättning vid studier skall kunna få genomslag.Regeringens fortsatta arbete för att öka hälsan iarbetslivet med bl.a. en förstärktsjukskrivningsprocess, ökade rehabiliteringsinsatseroch samverkan inom rehabiliteringsområdet bedöms påsikt få positiva effekter också vad gäller antaletaktivitets- och sjukersättningar, även om dettasåledes kan ta . Även den aviseradetidsbegränsningen för beviljadsjukersättning bör få betydelse liksom arbetet medatt aktivt följa upp redan beviljade förmåner.Utskottet kan inte ställa sig bakom en höjning avgrundskyddet. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Sf291 till den del den avser grundskyddet.Utskottet behandlade i betänkande 2002/03:SfU10regeringens förslag om att senastett år efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett omdet finns förutsättningar för att tillerkänna denförsäkrade sjuk- eller aktivitetsersättning.Utskottet instämde därvid i uppfattningen att ensådan prövning inte får leda till att människorslentrianmässigt överförs från sjukpenning tillaktivitets- eller sjukersättning. Det är interimligt att personer t.ex. i åldern ellerännu yngre förklaras så arbetsoförmögna attsjukersättning för resten av livet är det endaalternativet. Detta är särskilt allvarligt eftersomett beslut om sjukersättning innebäratt aktiva rehabiliteringsåtgärder inte längre sättsin. Utskottet ansåg det emellertid inte hellerrimligt att personer år fortsätter attuppbära sjukpenning trots att de uppfyller villkorenför rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning, utanatt det är viktigt att de försäkrade får rättersättning såväl till belopp som ersättningsslag.Med hänsyn härtill tillstyrkte utskottet regeringensförslag. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande.Utskottet vill dock betona att alla möjligheter tillrehabilitering måste vara uttömda innan sjuk- elleraktivitetsersättning kan beviljas.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf289 yrkande 15 och Sf355 yrkande 8.Beträffande frågan om efterkontroll av sjuk- ochaktivitetsersättningar som tas upp i motion Sf397yrkande 19 vill utskottet hänvisa till att RFV harfått i uppdrag att arbeta med åtgärder för attförbättra arbetet med efterkontrollen av dem somuppbär sjuk- och aktivitetsersättning.Beträffande möjligheterna att få studera medbibehållen sjuk- eller aktivitetsersättning finnsdet inga formella hinder för eller begränsningar motdetta. En förutsättning för att försäkringskassanskall dra in eller minska sjuk- ochaktivitetsersättning är att arbetsförmåganväsentligt har förbättrats. Bedrivna studier kansåledes medföra att frågan om den fortsatta rättentill sjuk- eller aktivitetsersättning utreds ochprövas på nytt. Utskottet kan inte ställa sig bakomregler om att studier skall få bedrivas medbibehållen ersättning. Som nämns i nästa styckeutreder regeringen även frågan om vilande sjuk-eller aktivitetsersättning under studier.Utskottet avstyrker därmed motion Kr330 yrkande 2.När det gäller frågan om att införa en rätt tillvilande sjuk- eller aktivitetsersättning understudier konstaterar utskottet att regeringen ibudgetpropositionen anger att frågan bereds inomRegeringskansliet. Eftersom frågan således redan ärföremål för regeringens överväganden avstyrkerutskottet motion Sf397 yrkande 24.Beträffande frågan om att avskaffa fasta steg inomsjuk- och aktivitetsersättningen har utskottet ibetänkande 2000/01:SfU15 avstyrkt ett likartatyrkande. Utskottet delade dock uppfattningen imotionen att det var viktigt att uppmuntra till ökadarbetsinsats även i begränsad omfattning. Utskottetutgår från att frågan är föremål för regeringensfortsatta överväganden. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf327 yrkande 18.Vidare finner utskottet inte skäl att ändrakriterierna i 7 kap. 3 § AFL vid bedömningen avarbetsförmågans nedsättning.Beträffande bisysslor vid partiell sjukersättningskall vid bedömningen av arbetsförmågan bortses frånaktiviteter som kan jämställas med sådanafritidsaktiviteter som en yrkesverksam person inormalfallet utför på sin fritid. Deltagande isådant föreningsliv eller kursverksamhet m.m. sommotsvarar vad en yrkesverksam person vanligen utförpå sin fritid, bör därför inte tas hänsyn till vidbedömningen av arbetsförmågan. Rätten till sjuk- ochaktivitetsersättning påverkas däremot om denförsäkrades aktiviteter motsvarar sådanaarbetsinsatser som vanligen utförs avförvärvsarbetande (prop. 1997/98:111 s. 37).Utskottet finner inte anledning att göra någotuttalande beträffande förtroendeuppdrag eller andrabisysslor vid partiell sjukersättning och avstyrkerdärmed motion Sf276.För den som efter att ha uppburit t.ex.sjukersättning ställer sig till arbetsmarknadensförfogande, dock utan att få förmånenvilandeförklarad, kan problem uppstå om personen ifråga inte kommer in på arbetsmarknaden.Reglerna inom arbetsmarknadsområdet är inteanpassade till den situation som en person som haftsjukersättning kan ställas inför vid återgång, helteller delvis, till arbetsmarknaden när denne väntarpå att få ett arbete eller en arbetsmarknadsåtgärd.HpH-utredningen har i utredningsbetänkandet SOU2002:5 föreslagit att arbetsmarknadspolitikensansvarsområde skall vidgas i syfte att skapa enkompletterande arbetsmarknad för människor medbegränsad arbetsförmåga på grund av sjukdom.Utredningen har sammanfattningsvis anfört att det ärytterst angeläget att regeringen vidtar åtgärder föratt skapa en arbetsmarknadspolitik som i ökadutsträckning inriktas på att stödja personer medbegränsad arbetsförmåga att ta del av arbetslivet.Utskottet anser, i likhet med i betänkande2002/03:SfU1, att regeringens fortsatta beredning avförslaget bör avvaktas. Motion Sf397 yrkande 25avstyrks därmed.I samma motion framförs farhågor om attarbetsgivare med hänvisning till avsaknad av skyddmot sjuklönekostnader inte skulle vara intresseradeav att anställa personer med vilande sjuk- elleraktivitetsersättning. Utskottet kan dock konstateraatt sjuklönelagen innehåller en bestämmelse (13 §)som innebär att efter skriftligansökan kan besluta om särskilt högriskskydd för enarbetstagare som är försäkrad för sjukpenning enligtAFL. Ett sådant beslut får meddelas om den sökandehar en sjukdom som kanantas medföra ett större antal sjukperioder ellermedför risk för en eller flera längre sjukperioder.Enligt 16 § sjuklönelagen har en arbetsgivare hosvilken ett beslut enligt 13 § gäller rätt tillersättning från sjukförsäkringen för de kostnaderför sjuklön som han har haft för arbetstagaren.Eftersom den som har t.ex. sin sjukersättningvilande har rätt att bli försäkrad för sjukpenningenligt AFL på grundval av det förvärvsarbete somutförs kan utskottet inte delamotionärernas farhågor. Utskottet avstyrker därmedmotion Sf397 yrkande 23.I motionerna Sf225 och Sf291 (delvis) tas uppvissa aspekter på de nya bestämmelserna omaktivitetsersättning.Beträffande den fråga som tas upp i motion Sf225om att vissa personer med aktivitetsersättning harkommit att få en lägre ersättningsnivå jämfört medden tidigare omvandlade förmånen, har utskottet ibetänkande 2000/01:SfU15 med anledning av attförmånen föreslogs, uttalat att utskottetförutsätter att den som uppbär aktivitetsersättningtillsammans med bostadstillägget kommer att få enersättning som motsvarar den omvandlade förmånen. Ibudgetpropositionen anges även att RFV har fått iuppdrag att utvärdera effekterna av övergången tilldet nya systemet. Om det därvid framkommer attoförutsedda effekter har uppkommit vid omvandlingenkommer regeringen att pröva möjligheterna attåtgärda dessa.Beträffande försäkrade i åldern som tillföljd av funktionshinder inte har avslutat sinutbildning på grundskole- och gymnasienivå, oavsettskolform, har dessa rätt till helaktivitetsersättning utan att arbetsförmågan prövasi särskild ordning. I betänkande 2000/01:SfU15delade utskottet regeringens bedömning att dennaersättning endast bör utges om det finns ett direktsamband mellan behovet av förlängda studier och ettklart påvisat funktionshinder. Utskottet kunde inteförorda ett försörjningsstöd som utgår beroende på andra orsaker, t.ex. socialaproblem, skoltrötthet och liknande.Beträffande frågan om att öppna möjlighet förpersoner med aktivitetsersättning att studera vidt.ex. högskola har utskottet i betänkande2000/01:SfU15 avstyrkt motionsyrkanden om attaktivitetsersättning skall kunna utges även videftergymnasiala studier. Utskottet deladeregeringens bedömning i proposition 2000/01:96 attfrågan, inte minst mot bakgrund av attstudiestödssystemet hade reformerats,behövde utredas. Enligt utskottets mening bordedärvid en avvägning göras mellan å ena sidanmöjligheten att finansiera studier inom ramen förohälsoförsäkringen och å andra sidan hur övrigastuderande klarar försörjningen under studietiden.Frågan var också om ett eventuellt ökat ansvar förförsäkringen borde medföra en motsvarande skärpningav kraven på den enskilde att uppnå egen försörjninggenom arbete. Vidare framhöll utskottet attrehabiliteringsåtgärder, under vissaförutsättningar, kan innefatta studier och att detkommer att gälla även för dem som har aktivitets-eller sjukersättning. Utskottet förutsatte attregeringen skulle bereda frågan vidare och återkommamed förslag.Vad avser frågan om den lägsta nivån för atterhålla merkostnadsersättning inom vårdbidraget harutskottet i betänkande 2000/01:SfU15 uttalat attenligt utskottets mening bör alla de merkostnadersom kan grunda rätt till handikappersättning kunnaersättas genom vårdbidrag i form av en skattefrimerkostnadsdel eller merkostnadsersättning.Utskottet pekade på att vårdbidraget utgår till denunges föräldrar. Motsvarande ersättning förmerkostnader utgick somhandikappersättning till den unge. Förslagen i denaktuella propositionen om att höja åldersgränsen förhandikappersättningen kunde således komma attmedföra att en ung person som inte sammanlevde mednågon av sina föräldrar, inte kunde få ersättningför merkostnader till följd av sitt funktionshinder.Utskottet utgick från att regeringen skulle beaktadet anförda och att en acceptabel lösning kundeutformas i den fortsatta tillämpningen av de olikaregelsystemen, i dessa situationer.Enligt utskottets mening är det angeläget attregeringen utreder tillämpningen av de nyabestämmelserna om aktivitetsersättningen ur deaspekter som tagits upp i de båda motionerna.Utskottet har redan vid systemets införande delsförutsatt att regeringen skall återkomma med förslagom aktivitetsersättning kan utges videftergymnasiala studier, dels ansett att regeringenbör beakta frågan om merkostnadsersättning inomvårdbidraget. Utskottet anser att meddelvis bifall till motionerna Sf225 och Sf291 idenna del bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet nu anfört.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning tillanslaget 19:2.