bet · GQ01FÖU3 · 2003-04-01 00:00:00 — Vissa frågor om Försvarsmaktens anpassningsförmåga SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2002/03:48 Vissa frågor om Försvarsmaktensanpassningsförmåga samt följdmotionen 2002/03:Fö2.Utskottet delar regeringens principiellauppfattning att det är rimligt att avveckla materielsom efterhand kommit att bli omodern och som intebedöms komma att fylla de krav som kan förutses i enframtida krigföring. Kostnaderna för att underhållaoch förrådshålla materielen och för att vidmakthållapersonalens kompetens bedöms inte stå i proportiontill den operativa effekt som dessa krigsförband kankomma att ha först efter en femåriguppbyggnadsperiod. Det synes nu viktigare att kunnaanvända de frigjorda medlen t.ex. till en ökadutbildnings- och övningsverksamhet för att på såsätt höja den operativa effekten av de krigsförbandsom kan behövas i ett mer kortsiktigt perspektiv. Enförutsättning för att detta skall förverkligas ärdock att materielen avvecklas kostnadseffektivt, ochunder rimliga tidsförhållanden, och att kostnadernaför detta vägs mot andra åtgärder.Utskottet vill i likhet med sin uppfattning underhösten framhålla att om en ytterligareavveckling av s.k. materiella mobiliseringsenheteräven är motiverad, skall regeringenåterkomma till med en redovisning avdetta. Redovisningen skall tydligt visa att detunder inte föreligger något behov avaktuellt förband eller aktuell materiel, även inomramen för förändrade uppgifter, för att enavveckling skall få ske.I en reservation av (fp) begärs ytterligarebeslutsunderlag och en ny tidsplan.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens skrivelse 2002/03:48Riksdagen lägger skrivelsen till handlingarna.2. Nytt beslutsunderlag och ny tidsplan föravveckling av materielRiksdagen avslår motion 2002/03:Fö2.Reservation (fp)den 1 april 2003På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: EskilErlandsson (c), (s), (), (), (), (), (), (),(), (), ÅsaLindestam (s), (), (),(), (), () och ().2002/03FöU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2002/03:48 Vissa frågor om Försvarsmaktensanpassningsförmåga samt följdmotion 2002/03:Fö2.BakgrundI sitt betänkande 1999/2000:FöU2 Det nyaförsvaret behandlade försvarsutskottet i mars år2000 proposition 1999/2000:30 Det nya försvaretjämte motioner, revisorers förslag1998/99:RR7 Anpassningen av totalförsvaret jämteen motion samt ett antal motioner avgivna underden allmänna motionstiden . När detgäller frågan om materiella mobiliseringsenheteroch därmed möjligheten att på medellång siktorganisera fler krigsförband redogjorde utskottetför vad regeringen anfört i frågan, bl.a.följande.Regeringens förslag till åtgärder för att skapaförutsättningar för anpassning av och kompetensNär det gäller markstridskrafterna, anförregeringen, utgörs en del av anpassningsförmåganav förutsättningarna för att öka antalet förband.Förutsättningarna att öka antaletmarkstridsförband beror främst på tillgången tillofficerare och möjligheten att anskaffaerforderlig organisationsbestämmande materiel.Genom en utökning av antalet officerare,förrådsställning av redan befintligorganisationsbestämmande materiel samt planer förtillväxt kan förmågan upprätthållas att förstärkaexisterande förband och/eller öka antaletförband.Under perioden 2000-2004 har markstridskrafternaen mycket god förmåga att öka antalet förband.Därefter minskar förmågan på grund av attmateriel, anläggningar och personal successivtavvecklas. Efter genomförd omstrukturering, dvs.efter år 2004, bedöms inom en femårsperiodantalet markstridsförband kunna öka medytterligare cirka åtta markstridsbataljonerinklusive stödfunktioner, dvs. med ytterligaretvå brigader.Inom marinstridskrafterna bedömer regeringen detvara möjligt att återgåtill motsvarande dagens förbandsantal försjöstridskrafterna. Det finns möjlighet att ökamed ett minröjningsfartyg av Landsortsklass.Utöver fem ubåtar finns möjlighet att organiseraytterligare två ubåtar av Västergötlandsklass.Robotsystem 15 - som ingår i dettunga kustrobotförbandet - bör vid behovutnyttjas av korvettförband.De fasta kustartilleriförbanden samt det tungakustrobotbatteriet bör emellertid helt avvecklas.Däremot bör kompetens och materiel behållas föratt organisera två rörligakustartilleribataljoner (12/80) och ytterligareen amfibiebataljon.När det gäller flygstridskrafterna bedömer regeringen attflygförbanden fram har möjlighet attåtergå till dagens antal förband, dvs. Därefter begränsastillväxtmöjligheterna av bl.a. tillgången påflygförare. Efter det att Gripensystemet harinförts, dvs. , är möjligheterna att ökaantalet stridsflygförband relativt goda. Den övregränsen sätts av utbildningskapaciteten förflygförare och tekniker som behövs för attorganisera alla de flygplan JAS 39 somefter hand kommer att anskaffas.Regeringen har övervägt realismen när det gäller attkunna förverkliga den ökning av krigsförband somredovisats och därvid funnit att planerna ochtillgång på organisations- och effektbestämmandemateriel m.m. är sådana att den ovan angivnaökningen av markstridsförband, dvs. att kunnaorganisera ytterligare två brigader, är så passgenomarbetad och realistisk att en sådan ökning kanläggas till grund för försvarsplaneringen. Däremotbehöver enligt regeringens mening realiserbarhetenatt kunna öka antalet förband inom sjö- ochflygstridskrafterna studeras ytterligare.Utskottet framhöll i sina överväganden tillregeringens redogörelse följande:Försvarsmaktens förmåga att anpassa organisationensnumerär, sammansättning och beredskap är avgrundläggande försvarspolitisk betydelse. Utskottetdelar därför regeringens uppfattning att planer ochförberedelser i övrigt måste studeras ytterligareför att bedöma realismen i Försvarsmaktens förmåga idessa avseenden. Regeringen bör därför iförsvarsbeslutspropositionen redovisa inomvilken tidsrymd, och under vilka förutsättningar iövrigt, som Försvarsmakten kan på nytt organiseratvå armébrigader jämte understöds- ochunderhållsförband, en amfibie- och tvåkustartilleribataljoner, två ubåtar samt upp tilltolv stridsflygdivisioner. En sådan redovisning förriksdagen inför försvarsbeslutsperioden 2002-2004skulle tydliggöra vilka handlingsmöjligheter - och ivilka tidsperspektiv - som statsmakterna kan beslutaom en annan numerär eller sammansättning avFörsvarsmakten.Nästa försvarsbeslut avses fattas hösten 2001avseende försvarsbeslutsperioden 2002-2004.Utskottet konstaterar att underlaget förställningstaganden till krigsorganisationenslångsiktiga inriktning behöver preciseras på ettantal punkter innan ett mer detaljeratställningstagande görs av utvecklingen fram t.o.m.år 2004. Fortsatt beredning kan innebära att det kanvisa sig motiverat att på några punkter justerainriktningen. Utskottet anser emellertid attregeringens förslag till inriktning avorganisationen fram t.o.m. bör bifallas ochligga till grund för fortsatt planering ocherforderliga åtgärder fram till nästaförsvarsbeslut.I september år 2001 avlät regeringen proposition2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret variregeringen lämnade en redogörelse förFörsvarsmaktens anpassningsförmåga (s. 139-142).Utskottet behandlade regeringens redogörelsejämte motioner i sittbetänkande 2001/02:FöU2 Försvarsbeslut för2002-2004 varvid utskottet anförde följande:Regeringen framhåller att Försvarsmaktens förmågaatt anpassa organisationens numerär,sammansättning, kompetens och beredskap är avgrundläggande försvarspolitisk betydelse.Regeringen hänvisar till att försvarsutskottetdärför i sitt betänkande Det nya försvaret (bet.1999/2000:FöU2) ansåg att regeringen iförsvarsbeslutspropositionen skall redovisainom vilka tidsförhållanden och förutsättningar iövrigt som Försvarsmakten på nytt kan organisera2 armébrigader jämte understöds- ochunderhållsförband, 1 amfibie- och 2kustartilleribataljoner, 2 ubåtar samt upp till12 stridsflygdivisioner. Regeringen uppdrog åtFörsvarsmakten att i samband med budgetunderlagetför 2002 inkomma med underlag för en sådanredovisning.I budgetunderlaget redovisarFörsvarsmakten sin planering för tillväxt ienlighet med regeringens uppdrag. Regeringendelar i stort de bedömningar som Försvarsmaktengör i redovisningen. Försvarsmakten påpekar attsäkerheten i tillväxtplaneringen med nu avdeladmateriel avtar ju som den stårförrådsställd. I sin redovisning angerFörsvarsmakten att grunden för planeradtillväxtförmåga är att nu avdelad materielbehålls så länge det anses kostnadseffektivt.Andra förutsättningar är:· att nu gällande grundorganisatoriska ram ochutbildningssystem behålls,·· att beräknad personalrekrytering kan ske samt·· att perioden för genomförande av tillväxtenomfattar en tidrymd av fem år.·I utskottets ställningstagande tillpropositionerna och motionerna anfördes bl.a.följande:I propositionen lämnas utan förslag denredovisning inom vilka tidsförhållanden ochförutsättningar i övrigt som Försvarsmakten kanorganisera ett antal förband. Utskottet har ingenerinran mot den lämnade redovisningen.- - -Utskottet förutsätter att regeringen - vilket denockså säger sig komma att göra - fortsätter attutveckla rapporteringen om anpassningsplaneringenoch att den till lämnar en mer utförligredovisning av förmågan till anpassning inför varjeny försvarsbeslutsperiod eller näromvärldsförändringar kräver detta.Regeringen återkom i proposition 2002/03:1 -budgetpropositionen för - tillFörsvarsmaktens anpassningsförmåga och innehållet inuvarande materiella mobiliseringsenheter.Regeringen anförde bl.a. att det var viktigt attinte ekonomiska resurser i onödan binds i entillväxtplanering som inte är operativt motiverad.Delar av det nuvarande innehållet i de materiellamobiliseringsenheterna kan därför komma attavvecklas. skall principen att genommateriella mobiliseringsenheter skapaförutsättningar för tillväxt på medellång sikt () behållas i de fall där den är operativt ochekonomiskt motiverad. Regeringen aviserade ipropositionen även sin avsikt att framgent besluta ivilken takt och i vilken omfattning en eventuellavveckling av materiella mobiliseringsenheter skallgenomföras.Försvarsutskottet behandlade vad regeringen anförti betänkande 2002/03:FöU1. Utskottet deladeprincipiellt regeringens uppfattning att ekonomiskaresurser inte bör bindas upp i en tillväxtplaneringsom inte är motiverad. Enligt utskottet borde dessaresurser i stället kunna utnyttjas för t.ex.förstärkningar av utbildningen och ett ökat antalövningar. Utskottet hänvisade vidare till attregeringen i proposition 2001/02:10 redovisat vilkaåtgärder som behövs för att kunna organisera ettantal ytterligare förband samt att den materiel sombehövs för detta ändamål finns reserverad ochförrådsställd. Utskottet ansåg att om en avvecklingav sådan materiel är motiverad får regeringenåterkomma till med förslag om förändradeoperativa krav och förbandsutveckling.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redovisning avvissa frågor som rör Försvarsmaktensanpassningsförmåga. Särskilt behandlasFörsvarsmaktens tillväxtförmåga på medellång sikt(efter regeringens beslut) och hur dennaskall kunna möjliggöras bl.a. genom s.k. materiellamobiliseringsenheter (MME). Redovisningen lämnas motbakgrund av vad försvarsutskottet anfört i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FöU1, rskr.2002/03:44).De materiella mobiliseringsenheterna utgör en avflera komponenter i Försvarsmaktensanpassningsförmåga. Under vissa förutsättningar hardärmed olika slag av materiel behållits, vilkatidigare anskaffats för behov i den nu avskaffadekrigsorganisationen. Efter en tidsperiod på upp och efter kompletterande åtgärder kan vissakrigsförband organiseras. Materielen förrådsställsoch underhålls med en begränsad ambitionsnivå.Regeringen redovisar att materielens modernitet,tekniska och taktiska användbarhet samtunderhållsläge är varierande och sjunkerallteftersom tiden går. Efterhand somgrundorganisationen förändras och personal lämnarFörsvarsmakten, minskar de praktiskaförutsättningarna för att återställa och användamaterielen.Motiven för att bestämma om materiel som intebehövs i insats-organisationen skall behållas idenna form skall, enligt vad regeringen tidigareanfört i proposition 2002/03:1, vara av operativ ochekonomisk art. Utifrån sådana motiv kan man bedömaom ett materielslag bör behållas eller inte. Deöverväganden som behöver göras sker med beaktande avandra behov inom Försvarsmakten och tillgängligtekonomiskt utrymme.Allteftersom den militärtekniska och taktiskautvecklingen fortgår behöver därmed innehållet i demateriella mobiliseringsenheterna övervägas ochomprövas inom ramen för en begränsadförsvarsekonomi. Även om den kortsiktiga besparingenav att avveckla vissa materielslag kan varabegränsad, bl.a. beroende på de avvecklingskostnadersom är förknippade med åtgärden, kan - enligtregeringen - besparingarna på blibetydande.Som ett led i den fortlöpande anpassningsplaneringenuppdrog regeringen till Försvarsmakten att ibudgetunderlaget överväga det nuvarandeinnehållet i de materiella mobiliseringsenheterna.Försvarsmakten föreslog härvid att ett antalmaterielslag i de materiella mobiliseringsenheternaborde avvecklas , bl.a. äldrepansarbandvagnar, understöds- och underhållsmaterielm.m. för markstridsförband, kustartilleripjäser,transportbåtar, bevakningsbåtar samtflygbasmateriel.Materielen i fråga har medförtmöjligheter till att efter kompletterande åtgärderorganisera krigsförband motsvarande bl.a. tvåarmébrigader, en amfibiebataljon, tvåkustartilleribataljoner samt flygbasförband.Försvarsmakten motiverade sin bedömning med attviktiga delar av materielen i närtid riskerar attbli omodern och därmed inte kommer att uppfylla deoperativa krav som kan förutses på det framtidaslagfältet.Försvarsmaktens bedömning är att materielen, ochden tillväxtförmåga som skulle kunna uppnås meddenna, är behövlig, ändamålsenlig ellermotiverar de underhållsåtgärder somförrådshållningen kräver.Regeringen gör ingen annan bedömning i sakbeträffande de materielslag som Försvarsmaktenföreslår för avveckling. Regeringen anser att denavveckling som här är aktuell inte föranleder någonändring i de krav på operativ förmåga som riksdagenhar beslutat.Regeringen avser att fortlöpande låta pröva ochvid behov besluta om olika materiellamobiliseringsenheter bör vidmakthållas alternativtavvecklas. Detsamma skall vid behov gälla materielsom befinns övertalig i insatsorganisationenskrigsförband. När materielslag som ingår i demateriella mobiliseringsenheterna avvecklas, kandock nya materielslag komma att tillföras i den taktsom beredskapen i insatsorganisationens förbanddifferentieras eller organiserade krigsförbandavvecklas. Sådana materiella mobiliseringsenheterkan även omfatta materiel som levererats undersenare år.Regeringen avser att informera i dessafrågor, vilket även kan inkludera förslag omförändringar i insatsorganisationens sammansättning.Motionens huvudsakliga innehållI kommittémotion 2002/03:Fö2 (fp) av . pekar motionärerna på att förmågan tillanpassning till en annan framtida hotbild bygger påatt förmågor bibehålls och/eller vidareutvecklas.Försvarsutskottet har sedan betänkande 1995/96:FöU1framhållit vikten av att förmågan till långsiktiganpassning säkerställs och att regeringen hållerriksdagen underrättad om hur arbetet fortlöper.Den positiva utvecklingen i Sverigessäkerhetspoltitiska närområde gör att risken ärbetydande att fokus alltmer riktas mot närtidabehov. Den långsiktiga anpassningsförmågan riskeraratt framstå som allt mindre angelägen att ägna tidoch resurser åt. Detta förhållande, menarmotionärerna, medför en ökad uppmärksamhet på frågorsom rör förmågan till långsiktig anpassning.Regeringens skrivelse framstår som svävande ibeskrivningen av vilka förband som inte kommer attkunna sättas upp som en följd av den nu aktuellamaterielavvecklingen och vilka konsekvenser det fårför landets försvarsförmåga i olika tidsperspektiv.Att en avveckling av materiel till bl.a. tvåarmébrigader får betydelse för den operativ förmåganframstår för motionärerna som uppenbart. Det saknasäven uppgifter om kostnaderna för att avvecklamaterielen.Motionärerna pekar på att det i Riksdagensrevisorers rapport av , Skänka,slänga eller sälja, uttrycks farhågor för attavvecklingen går så snabbt och att den leder tillslöseri med skattebetalarnas resurser. EnligtFörsvarsmaktens årsredovisning för uppgårkostnaderna för materielavveckling till drygt 600miljoner kronor, vilket motionärerna anseranmärkningsvärt. En fortsatt materielavveckling börförutsätta bättre beslutsunderlag. Därför börriksdagen uppdra åt regeringen att återkomma med ettur ekonomisk och försvarspolitisk synpunkt bättrebeslutsunderlag (yrkande 1).Mycket talar enligt motionärerna för att problemenmed materielavvecklingen hänger samman med detpressade tidsschemat och att tidsfristen år 2004medför en risk för att detta inte kan genomförasunder ordnade och ekonomiska former. Därför börriksdagen uppdra åt regeringen att återkomma medförslag till en ny tidsplan för fortsatt avvecklingav övertalig materiel (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet har behandlat fråganom att på meddellång sikt kunna organisera flerkrigsförband än de förband som harbeslutat successivt skall sättas upp. För att skapaförutsättningar för detta har Försvarsmaktenbehållit organisations- och effektbestämmandemateriel i s.k. materiella mobiliseringsenheter.Genom denna ordning kan Försvarsmakten organiserabl.a. ytterligare två armébrigader jämte understöds-och underhållsförband, en amfibiebataljon, tvåkustartilleribataljoner, två ubåtar samtflygbasförband m.m.I budgetpropositionen för aviseraderegeringen att den kan komma att besluta om enavveckling av materielen i dessamobiliseringsenheter. Regeringen vill undvika attdet binds resurser i olika avseenden för entillväxtförmåga som inte numera är operativtmotiverat.Utskottet delade i betänkande 2002/03:FöU1 Försvaroch beredskap mot sårbarhet - budget för år 2003regeringens principiella uppfattning. Utskottetansåg i likhet med regeringen att resurser inte börbindas upp för en tillväxtförmåga som ärmotiverad. Utskottet framhöll emellertid att om ensådan avveckling enligt regeringens mening ärmotiverad, får regeringen återkomma till riksdagenmed förslag om förändrade operativa krav ochförbandsutveckling.Regeringen redogör i skrivelsen för vilken materielsom nu bör kunna avvecklas och vilka krigsförbandsom därmed inte längre kommer att kunna organiseraspå meddellång sikt. Till grund för regeringensställningstagande ligger ett förslag somFörsvarsmakten ingivit. Regeringen delarFörsvarsmaktens uppfattning i frågan. Regeringenframhåller att en avveckling av den materiel som nuär i fråga inte leder till något behov av att ändrade krav på operativ förmåga som beslutat.Utskottet delar regeringens principiella uppfattningatt det är rimligt att avveckla materiel somefterhand kommit att bli omodern och som inte bedömskomma att fylla de krav som kan förutses i enframtida krigföring. Kostnaderna för att underhållaoch förrådshålla materielen och för att vidmakthållapersonalens kompetens bedöms inte stå i proportiontill den operativa effekt som dessa krigsförband kankomma att ha först efter en femåriguppbyggnadsperiod.Mot bakgrund av det gynnsamma säkerhetspolitiskaläge som befinner sig i är det enligtutskottets mening rimligt att den minskade operativaeffekt som det innebär att inte längre kunnaorganisera två armébrigader jämte understöds- ochunderhållsförband, en amfibiebataljon, tvåkustartilleribataljoner, två ubåtar samtflygbasförband m.m. kan accepteras. Det synes nuviktigare att kunna använda de frigjorda medlent.ex. till en ökad utbildnings- ochövningsverksamhet för att på så sätt höja denoperativa effekten av de krigsförband som kanbehövas i ett mer kortsiktigt perspektiv.En förutsättning för att detta skall förverkligasär dock att materielen avvecklas kostnadseffektivt,och under rimliga tidsförhållanden, och attkostnaderna för detta vägs mot andra åtgärder; ettsynsätt som utskottet anser ligger i linje med vadsom eftersträvas i motion 2002/03:Fö2 (fp). Underalla förhållanden torde besparingar åstadkommasgenom att materielen inte behöver underhållas ochpersonal utbildas. Utskottet anser dock inte attriksdagen nu behöver inhämta ytterligarebeslutsunderlag eller en ny tidsplan i den frågan.Det bör ankomma på regeringen och Försvarsmakten attförverkliga avvecklingen på det sätt utskottetuttalat sig för. Utskottet räknar med att mer samlatåterkomma till frågan hur avvecklingen avFörsvarsmaktens övertaliga materiel genomförts motbakgrund av det granskningsarbete som gjorts avRiksdagens revisorer. Därför behöver inte motionenbifallas.Utskottet vill i likhet med sin uppfattning underhösten framhålla att om en ytterligareavveckling av s.k. materiella mobiliseringsenheteräven är motiverad, skall regeringenåterkomma till med en redovisning avdetta. Redovisningen skall tydligt visa att detunder inte föreligger något behov avaktuellt förband eller aktuell materiel, även inomramen för förändrade uppgifter, för att enavveckling skall få ske.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört anserutskottet att skrivelsen kan läggas tillhandlingarna. Utskottet avstyrker motion2002/003:Fö2 yrkandena 1 och 2.ReservationenUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Nytt beslutsunderlag och ny tidsplan föravveckling av materiel (punkt 2) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifalls motion 2002/03:FöU2.StällningstagandeFolkpartiet liberalerna anser att den pågåendematerielavvecklingen inom Försvarsmaktenaktualiserar ett antal frågor. Regeringens skrivelse2002/03:48 framstår som svävande i beskrivningen avvilka förband som inte kommer att sättas upp tillföljd av den aktuella materielavvecklingen, liksombeträffande vilka konsekvenser detta får för landetsförsvarsförmåga i olika tidsperspektiv. Dessutomsaknas en redovisning av kostnader förmaterielavvecklingen, liksom uppgifter omalternativkostnaden, dvs. vad som är kostnaden föratt vidmakthålla materiel av vikt föranpassningsförmågan.Folkpartiet liberalerna menar, liksom Riksdagensrevisorer, att den hastiga avvecklingen av materielökar risken för slöseri med skattemedel. Medhänvisning till detta och vad som anförs i motion2002/03:Fö2 anser liberalerna attregeringen bör återkomma till med ett urekonomisk och försvarspolitisk synpunkt fullgottbeslutsunderlag.Riksdagens revisorer påtalar även attavvecklingsarbetet påbörjats sent och att problemenmed materielavvecklingen hänger samman med ettpressat tidsschema. Tidsfristen, ,innebär en risk för att arbetet inte kan genomförasunder ordnade och ekonomiskt effektiva former.Enbart uppgick kostnaderna förmaterielavvecklingen inom Försvarsmakten till 639miljoner kronor. liberalerna anser attregeringen bör återkomma till med förslagtill ny tidsplan för fortsatt avveckling.BilagaFörteckning över behandlade förslagFöljdmotionen2002/03:Fö2 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen återkommer med ettur ekonomisk och försvarspolitisk synpunkt fullgottbeslutsunderlag.2. begär att regeringen återkommer medförslag till ny tidsplan för fortsatt avveckling.