bet · GR01TU1 · 2003-11-25 00:00:00 — Därmed bifaller motion2003/04:T564 yrkande 1 av m.fl.och avslår motionerna2003/04:T530 yrkandena 1 i denna del och 2 i denna del av . (m) och2003/04:T562 yrkande 1 av m.fl. (fp).StällningstagandeCenterpartiets vision om framtidens transportsystem bygger på atttransportsystemet skall bidra till att skapa goda förutsättningar förutveckling i hela landet. Transportsystemet skall medverka till tillväxtoch företagande som det inte får omöjliggöra kommandegenerationers möjlighet till att förverkliga sina livsprojekt. Trafikensnegativa miljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande och omfattandesätt. Vi måste ställa om till ett grönt transportsystem. villse ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga ochtillgängliga transporter där det övergripande målet skall vara attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet.Framtidens transportsystem bör enligt vår mening bygga på olikatransportmedel som utgör länkar i en helhet och där målet är att helhetenoptimeras. Det innebär att de olika statliga verken inte enbart får tänkautifrån sitt eget verks transportmedel. Ett sammanhållet transportsystem ärviktigt för att underlätta arbetsresor, rekreationsresor och inte minstgodstransporter. Om möjligheten att lätt och smidigt resa med kollektivatransportmedel försvåras är risken stor att biltrafiken ökar, vilketytterligare belastar våra vägar samt miljön. Olika trafikslag måsteutnyttjas och komplettera varandra på korta och långa distanser.Vägtransporter, järnväg, sjöfart och flyg skall alla ses som integreradedelar i ett och samma kommunikationssystem. Ett ändamålsenligt nyttjande avolika trafikslag i förening med högt ställda miljökrav innebär också atthela trafiksektorns miljöbelastning kan minska.4. Enskilda vägar m.m. (punkt 9)av (), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifaller motionerna2002/03:T206 av (),2003/04:T221 av (),2003/04:T225 yrkande 3 av (),2003/04:T252 av (),2003/04:T300 av (),2003/04:T316 av (),2003/04:T416 av och (),2003/04:T427 av (),2003/04:T482 yrkandena 2 och 3 av (),2003/04:T501 av (),2003/04:T523 av och (),2003/04:T524 av och (),2003/04:T530 yrkande 3 av m.fl. (m),2003/04:T560 yrkande 6 av m.fl. (kd),2003/04:T562 yrkande 12 av m.fl. (fp),2003/04:T564 yrkandena 16 och 17 av m.fl. (c),2003/04:MJ406 yrkande 3 av (),2003/04:N344 yrkande 6 av m.fl. (m).StällningstagandeEnligt vår uppfattning är de enskilda vägar som är öppna för allmänhet ochnäringsliv en mycket viktig del av vår gemensamma infrastruktur. Det ärockså den uppfattning som framförs i de motioner som har väckts om enskildavägar.Det är viktigt att påminna sig att en så stor del som av det svenskavägnätet består av enskilda vägar. De har avgörande betydelse förmöjligheten att leva och bo på landsbygden. De är också av stort värde förbl.a. turist- och skogsindustrierna. Även för jakt, fiske och friluftslivär de enskilda vägarna en förutsättning. En miljon människor använder deenskilda vägarna varje dag.Vi anser att det är ett stort bekymmer att villkoren har försämrats för väghållarna av enskilda vägar på en rad områden. Avde enskilda vägarna är det ungefär en fjärdedel som uppbär statliga bidrag.När det offentligas ansvar för infrastrukturen brister blir följdernaallvarliga, inte minst när det innebär att kostnaderna för gemensaminfrastruktur vältras över på ett fåtal enskilda personer. Statsbidragenför drift och underhåll av enskilda vägar halverades mellan åren 1995 och1996 och är fortfarande mycket låga. Statsmakten har inte levt upp tillambitionen att väghållare av enskilda vägar normalt skall få ersättning fördrift och underhåll motsvarande av den beräknade kostnaden.Ersättningen för nyinvesteringar och byggande av enskilda vägar har iprincip upphört. Det enskilda vägnätet omfattas inte av ersättningssystemetför miljöinsatser och trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Kostnaden förvinterunderhåll har till följd att skatteväxling och prisutveckling ökatdramatiskt. Efterblivet underhåll och reparationer av broar har skapat enkapitalförstöring som enligt kräver extra anslag motsvarande 330miljoner kronor. Listan är dessvärre lång.För att förhindra ytterligare försämringar av de enskilda vägarna anser viatt anslaget bör höjas. En sådan höjning skall användas för satsningar påökad bärighet och på en ökning av de generella bidragen till de enskildavägarna. Ansvaret för broar - vilka ofta är kostnadskrävande - på enskildavägar bör överföras till staten.Avseende skärgårdstrafiken och färjetrafiken i övrigt som påtalats imotionerna anser utskottet att regeringens hantering har dragit ut alltförlångt i tiden. Det är angeläget att regeringen nu vidtar åtgärder så att depåtalade olikartade villkoren och oklarheterna i övrigt får en skyndsamlösning.Genom ett uttalande till regeringen av den innebörd som här har redovisatsblir motionerna tillgodosedda. De tillstyrks alltså.5. produktionsverksamhet (punkt 15)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 5. Därmed bifaller motion2003/04:T530 yrkande 8 av m.fl. (m).StällningstagandeVi anser att en bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter krävs föratt tydliggöra olika roller. En effektivisering och besparing ärmöjlig att uppnå genom att upphandla hela produktion. Allaanläggnings- och underhållsarbeten skall då upphandlas i konkurrens. Statenbör som ägare av infrastrukturen utvecklas till att uppträda som enkompetent upphandlare av tjänster. Projektering och byggande bör upphandlasoch byggas i konkurrens mellan marknadens aktörer.6. (punkt 17)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 6. Därmed bifaller motion2003/04:T530 yrkande 18 av m.fl. (m) ochavslårproposition 2003/04:1 utgiftsområde 22 punkt 13.StällningstagandeVerksamheten vid () inrättades ien tid när förhållandena i sjöfarten var helt annorlunda. Långa tider tillsjöss och bortovaro från hemorten var regel, och många sjömän saknade ettnormalt socialt liv. Med dagens avlösningssystem är förhållandena heltannorlunda.Vi anser att möjligheterna att delta i det sociala och kulturella livet påhemorten inte är sämre för sjömän än för många andra yrkesgrupper,och behovet av denna verksamhet kan inte längre anses motivera densärställning som HKF har. En avveckling av verksamheten innebär att de ijämförelse med omvärlden höga svenska farledsavgifterna kan sänkas.7. Sjöfartsstöd och internationell sjöfartspolitik (punkt 18)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifaller motion2003/04:T530 yrkande 13 av m.fl. (m) samtavslår motionerna2003/04:T429 av (),2003/04:T493 av och (),2003/04:T562 yrkande 16 av m.fl. (fp) och2003/04:MJ408 yrkande 5 av m.fl. (kd).StällningstagandeDe flesta europeiska länder har infört någon form av stöd för den egnasjöfartsnäringen. Dessa stöd har skapats med hänvisning till konkurrensenfrån bekvämlighetsregisterade rederier med lågkostnadsbesättningar.Europeiska unionen har fastställt ett tak som innebär att stödet inte fåröverstiga summan av skatter och sociala avgifter. har till skillnadfrån de flesta andra länder valt att i stället för nettolön återbetalaskatter och sociala avgifter till rederierna. Personalen behåller därmedalla sociala förmåner trots att de avgifter som förmånerna baseras påaldrig inbetalas. Därutöver utbetalas till kommunerna dekommunalskattemedel som aldrig influtit till statskassan. Det svenskasystemet ger därför en större kompensation än den vanliga lösningen mednettolöner.Mot bakgrund av det anförda anser vi att regeringen bör verka för en nysjöfartspolitik inom Europeiska unionen, en politik som utgår frånRomfördragets portalparagraf, artikel 92, och som avvecklar de nationellastödprogrammen.8. Sjöfartsstöd och internationell sjöfartspolitik (punkt 18)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 8. Därmed bifaller motionerna2003/04:T429 av () och2003/04:T562 yrkande 16 av m.fl. (fp) samtavslår motionerna2003/04:T493 av och (),2003/04:T530 yrkande 13 av m.fl. (m) och2003/04:MJ408 yrkande 5 av m.fl. (kd).StällningstagandeFör att kunna upprätthålla den svenska konkurrenskraften på världshavenbehövs en anpassning av förutsättningarna både till villkor som gäller inomEU:s ram och inom redarvärlden och på sjömanssidan. För att kunna taytterligare steg, och då handlar det inte bara om skatter utan än mer omtillförlighet, miljöhänsyn och sjösäkerhet, anser vi att rederi-och sjöfartspolitik behöver ses över och ändras så att svenska rederier ochsjömän inte hamnar i ett sämre läge än utländska rederier och sjömän.Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt att har en framsyntrederi- och sjömanspolitik, anpassad inte minst till villkoren i övriga EU-länder. Vi efterlyser kraftfullt ökat intresse och engagemang frånNäringsdepartementet i fråga om svensk sjöfartspolitik. I och med attrederistödet försvunnit och ersatts med en s.k. nettolösning har viktigasteg tagits. Vi anser ändock att EU långsiktigt måste arbeta på att få bortalla särlösningar för branschen.9. Handelssjöfartens kostnadsansvar (punkt 19)av (), (), (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 9. Därmed bifaller motionerna2003/04:T285 av och (båda m),2003/04:T377 av (),2003/04:T453 yrkande 4 av m.fl. (m) och2003/04:T530 yrkandena 16 och 17 av m.fl. (m) samt avslårmotionerna2003/04:T299 av (),2003/04:T322 av (),2003/04:T366 av (),2003/04:T441 yrkandena 2, 4 och 5 av m.fl. (kd) och2003/04:T544 av och (båda s).StällningstagandeI rapporten (Ds 2003:41) Nya farledsavgifter föreslås ändringar som enbartär en justering av nuvarande avgiftssystem och som inte lever upp till dekrav som bör kunna ställas. Ett beslut i linje med utredningsförslagetriskerar också att snedvrida konkurrensen mellan transportslagen ochmotverka utvecklingen av rationella, miljönpassade och frekventainternationella sjötransporter. Vi anser att förändringar avfarledsavgifterna måste belysas i det sammanhang de verkar och ur etttotalt transportpolitiskt perspektiv i jämförelse med tåg- ochlandsvägstransporter. En anpassning av avgifter till densamhällsekonomiska marginalkostnaden skulle innebära väsentligt lägrekostnader för sjötransporter och därmed också minskad belastning på väg-och järnvägsnäten.Vi anser att möjligheterna måste undersökas för att konkurrensutsättalotsverksamheten i syfte att uppnå effektiviseringsmöjligheter. I dettasammanhang bör också hela verksamhetsform utredas. Enanslagsfinansierad verksamhet skulle vara till godo för sjöfarten, samtskapa likvärdiga förutsättningar för de olika transportslagen. Vi anserockså att prissättningen för lotstjänster bör baseras på de utfördatjänsternas innehåll, snarare än en rent tidsbaserad prissättning.Kostnaden för isbrytning utgör en betydande del av budgetoch den större delen av verkets regionalpolitiska kostnad. Reglerna förisbrytarassistans tillkom när merparten av tonnaget hadestörre behov av assistans än . Reglerna premierar inte i tillräckligomfattning investering i tonnage med bättre isegenskaper. På samma sätt sommiljörabatt har införts i sjöfartstaxan för bättre miljöegenskaper börmodernt isbrytande tonnage premieras. Vi anser att kostnadsansvaret förisbrytningen bör ingå i statens generella regionalpolitiska åtagande. Vianser också att regeringen tillsammans med och - som snartär unionsmedlem - borde utverka regionala EU-stöd för att hålla isarnaborta från farlederna.10. Handelssjöfartens kostnadsansvar (punkt 19)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 10. Därmed bifaller motionerna2003/04:T299 av () och2003/04:T441 yrkandena 2, 4 och 5 av m.fl. (kd) samtavslår motionerna2003/04:T285 av och (båda m),2003/04:T322 av (),2003/04:T366 av (),2003/04:T377 av (),2003/04:T453 yrkande 4 av m.fl. (m),2003/04:T530 yrkandena 16 och 17 av m.fl. (m) och2003/04:T544 av och (båda s).StällningstagandeVi anser att statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka en delav kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. Det av Sjöfartsverketadministrerade farledssystemet kan inte helt ut finansieras med avgifter.Vi anser också att staten har ett ansvar att stödja regionala satsningaroch tillse att de stora godsstråken, som utgör möjliga alternativ tillvägtrafiken, också blir kommersiellt gångbara alternativ. En del i en sådanplan bör vara att få bort isbrytningen från farledsavgifterna. Vi anser attregeringen tillsammans med och - som snart är unionsmedlem- borde utverka regionala EU-stöd för att hålla isen borta från farlederna.Med anledning av förslagen i den genomförda översynen Nyafarledsavgifter (Ds 2003:41) välkomnar vi att frågan om avgiftssystemetöverlämnas till Godstransportdelegationen för vidare beredning ochdiskussion innan regeringen fattar beslut om förändringar.11. Vänersjöfart samt övrig insjö- och kustsjöfart (punkt 20)av (), (), () och SvenBergström (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 11. Därmed bifaller motionerna2003/04:T343 av (),2003/04:T441 yrkande 6 av m.fl. (kd),2003/04:T495 av och (båda c),2003/04:T562 yrkande 4 av m.fl. (fp) och2003/04:T564 yrkande 42 av m.fl (c) samtavslår motionerna2003/04:T397 av m.fl. (s),2003/04:T436 av ().StällningstagandeSjöfarten på våra inre vattenvägar har en viktig roll i transportsystemet.Att gods transporteras på och i stället för på lastbil ärpositivt ur många aspekter, bl.a. minskar slitage och trängsel på ett redanhårt belastat vägnät. Vi anser att Vänersjöfarten samt övrig insjö- ochkustsjöfart har behov av bättre villkor. Det är väsentligt attinfrastrukturella förutsättningar finns för att utveckla Vänersjöfarten. Vivälkomnar därför den överenskommelsen som berörda kommuner ochNäringsdepartementet träffat beträffande Vänersjöfarten. Kapaciteten iSödertälje- och Trollhättekanalerna måste också säkerställas. Staten börgarantera fortsatt drift av kanalerna och tillse att nödvändigaunderhållsarbeten kommer till stånd.Vi anser att en del transporter kan lockas över till sjöfart underförutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Detgäller särskilt inlandshamnar, framför allt i och , därsjötransporter utgör ett attraktivt och säkert alternativ till järnvägs-och lastbilstransport. Genom en annorlunda hamnpolitik och enannan avgiftssättning kan sjöfarten stimuleras. Ett slopande av dengodsrelaterade farledsavgiften för insjösjöfarten skulle på ett aktivt sättstimulera utvecklingen av detta miljövänliga transportsystem.Vi anser vidare att regeringen bör redovisa ett handlingsprogramför insjö- och kustsjöfarten som även inkluderar förbättrade villkor förVänersjöfarten.12. Konkurrenssituationen i hamnar (punkt 21)av (), (), (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 12. Därmed bifaller motionerna2003/04:T530 yrkande 14 av m.fl. (m) och2003/04:T562 yrkande 17 av m.fl. (fp).StällningstagandeI många hamnar fortlever skråväsendet i form av stuverimonopolet vilketleder till dyra stuveriorganisationer och orationella hanteringsmetoder.Inom EU finns numera krav på att även hamnverksamhet skallkonkurrensutsättas. Det är olyckligt att regeringen i behandlingen avfrågan om gemensamma regler för hamnar inom EU inte tydligt agerat för ensnabb avveckling av de lokala monopolen. Kommunala hamnkostnader drabbarensidigt sjötrafiken och det gällande stuverimonopolet har förhindrat,eller i varje fall försvårat, införandet av ny teknik, t.ex. självlossandebåtar.Vi anser att konkurrenssituationen i hamnarna måste bli bättre. EU harställt sig bakom en rad förslag, som skulle kunna förbättra konkurrensen ihamnarna. Denna politik måste bli verklighet också i . Enföretagspolitik som gör det lättare att starta och driva företag i ocksår sjöfarten.13. Fritidsbåtsregister (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 13. Därmed bifaller motionerna2003/04:T340 av (),2003/04:T467 yrkande 1 av m.fl. (v) och2003/04:T511 av ().StällningstagandeI dag saknas ett obligatoriskt fritidsbåtsregister och en avgift för attfinansiera de kostnader som fritidsbåtverksamheten orsakar. Det ökadeantalet olyckor med fritidsbåtar och den ökande miljöbelastningen fråndessa båtar har ökat behovet av register och en ansvarsförsäkring. ärdet i princip den yrkesmässiga sjöfarten som står för den kostnaden. Vianser att det inte finns någon logisk anledning till att det skall vara så.Det är som om åkerinäringen skulle betala kostnaderna för bilmotorsporten.Vi anser också att en skatt på fritidsbåtar med mycket stor sannolikhetockså har den fördelen att den har en god fördelningspolitisk profil.Ett obligatoriskt register har många fördelar både ur säkerhets-, miljö-och stöldskyddssynpunkt. Det har tidigare funnits ett allmänt register, ochett nytt obligatoriskt register kan bygga på det som administreras avStöldskyddsföreningen.14. Delning av (punkt 26)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 14. Därmed bifaller motion2003/04:T530 yrkande 22 av m.fl. (m)och avslårregeringens proposition 2002/03:1 utgiftsområde 22 punkt 17.StällningstagandeEn uppdelning av har länge varit en nödvändighet dåprincipiella skäl talar emot en sammanblandning av myndighetsuppgifter ochaffärsverksamhet eller beställare och utförare i samma organisation. Detfinns också en risk att de privata aktörer som konkurrerar medLuftfartsverkets produktionsuppgift missgynnas. En naturlig del av dennauppdelning är att bolagisera och privatisera affärsverksamheten, dvs.produktionsdelen, dels eftersom det inte är statens uppgift att ägna sig åtdenna typ av verksamhet, dels eftersom mycket talar för att den intebedrivs på bästa och effektivaste sätt inom staten. Den internationellautvecklingen är att alltfler länder realiserar fördelarna med bolagiseradeoch privatiserade flygplatser och även en helt eller delvis privatiseradflygtrafiktjänst. Regeringens förslag innebär att återigen hamnarefter i utvecklingen. bör ge regeringen detta till känna.15. Privatisering av flygplatser m.m. (punkt 27)av (), (), (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 15. Därmed bifaller motionerna2003/04:T211 av (),2003/04:T453 yrkande 6 av m.fl. (m),2003/04:T530 yrkande 20 av m.fl. (m) och2003/04:T562 yrkande 22 av m.fl. (fp)samt avslår motionerna2003/04:T310 yrkande 5 av och (båda c) och2003/04:T564 yrkande 38 av m.fl. (c).StällningstagandeEnligt vår uppfattning saknas det bärkraftiga skäl för att flygplatserskall vara i statlig ägo. Tvärtom kan privatägda flygplatser agera påmarknadsmässiga villkor och därmed få förbättrade möjligheter att hävda sigi en allt hårdare konkurrens. För finns det dessutomsärskilda skäl som talar för en privatisering eftersom det underlättat ettför regionen viktigt och transportpolitiskt motiverat samarbete mellanflygplatserna och . Ett annat - och angeläget - skäl förprivatisering av statliga flygplatser är att man härigenom skulle kunna fåin kapital som kan användas för infrastrukturinvesteringar. Även endelprivatisering kan vara tänkbar, åtminstone i ett första skede. Deflygplatser som i första hand bör komma i fråga är , ochSturup, som alla tre genom sin storlek och sina lägen har goda möjlighetertill lönsamhet. Regeringen bör förelägga ett förslag meddetta innehåll.16. Privatisering av flygplatser m.m. (punkt 27)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 16. Därmed bifaller rikdagen motionerna2003/04:T310 yrkande 5 av och (båda c)samt2003/04:T564 yrkande 38 av m.fl. (c)och avslår motionerna2003/04:T211 av (),2003/04:T453 yrkande 6 av m.fl. (m),2003/04:T530 yrkande 20 av m.fl. (m) och2003/04:T562 yrkande 22 av m.fl. (fp).StällningstagandeRunt om i världen privatiseras eller delprivatiseras flygplatser, vilketvisar på att det är en möjlig handlingsväg. Även i harprivatiseringar ägt rum. ägs till exempel till90 % av brittiska TBI. I är de sju största flygplatserna privatägdatill . Ägare är British Airport PLC. Vidare kan nämnas att avKastrup är privatägt, av Wiens flygplats är privatägd och avDüsseldorfs flygplats. I är de stora flygplatserna uthyrda på 50år till privata ägare. Detta är långt ifrån alla exempel, men de visartydligt på den pågående trenden.I äger staten genom 19 flygplatser samt harägarintresse i ytterligare 2. Av dessa flygplatser är överlägsetstörst vad gäller antalet passagerare, flygrörelser och godshantering. Jaganser att , och lämpar sig väl för endelprivatisering. Därmed kan kapital frigöras till infrastrukturprojektrunt om i landet. är det viktigt att betona att staten genomLuftfartsverket har ett viktigt ansvar för att hålla samman landet vadgäller möjlighet att trafikera även de flygplatser som inte genererar vinst.Således bör enligt min mening möjligheten att släppa in privata aktörer somdelägare användas, utan att för den skull sälja hela statliga flygplatser.En sådan utveckling skulle också öppna nya möjligheter, då staten mångagånger inte har möjlighet att stå för de investeringar som är nödvändigaför att en flygplats skall utvecklas på ett positivt sätt. För Sturupsflygplats finns det särskilda skäl som talar för att släppa in privatkapital. Det underlättar ett för regionen viktigt och transportpolitisktmotiverat samarbete mellan flygplatserna och . Regeringen börsnarast förelägga ett förslag med detta innehåll.17. Avreglering och konkurrens inom luftfarten (punkt 28)av (), (), (), RunarPatriksson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 17. Därmed bifaller motionerna2003/04:T530 yrkande 19 av m.fl. (m) och2003/04:T562 yrkande 19 av m.fl. (fp).StällningstagandeKonkurrensen inom det svenska inrikesflyget är fortfarande bristfällig pågrund av en rad olika etableringshinder. Den avreglering som genomfördes ibranschen har inte gett tillräckligt resultat. Det är angeläget attåtgärder av olika slag vidtas för att konkurrensen inom flyget skall kommatill stånd, inte minst genom att möjligheten för lågprisföretag attetablera sig på marknaden underlättas.