bet · GR01UU3 · 2003-12-02 00:00:00 — I motionens yrkande8 framhålls vikten av stöd till utvecklingsländerna för att de skallkunna öka öppenheten och stabiliteten på de egna finansmarknaderna.I motion 2002/03:U313 (c) yrkande 19 konstateras att ökat stöd tillhandel är ett sätt att minska fattigdomen. Motionärerna menar att detär viktigt att ge stöd till utvecklingsländerna med kunskap och kompetensvid WTO-förhandlingarna liksom att skapa förståelse för utvecklingsländernasberättigade krav samt att strategiskt arbeta för en förändrad attitydinom EU.I motion 2003/04:U3 (s) yrkande 1 framhålls att målkonflikter kan uppståmellan målet om en total avreglering av alla världens marknader ochenskilda länders behov av att kunna garantera livsmedelssäkerhet försin befolkning och att få till stånd positiva utvecklingsprocesser. Nären sådan risk föreligger måste fattiga länder tillåtas att skydda sittjordbruk genom tullar och subsidier. bör vid intressekonfliktermellan WTO-reglerna och FN:s konventioner om de mänskliga rättigheternaprioritera rättighetsperspektivet och verka för en demokratisering avWTO:s strukturer.I motion 2003/04:U6 (kd) yrkande 10 framhålls att fattiga länder behöverspeciella villkor på handelsområdet för att inte helt marginaliseras.Sverige bör verka för att utveckla ett subventionerat och delvisasymmetriskt handelssystem som en motvikt till de negativa effekter som entotal nedmontering av handelshinder kan förorsaka fattiga länder. Iyrkande 22 framhålls att den europeiska handels- och jordbrukspolitikenmåste göras förenlig med internationell solidaritet, och böraktivt verka för att stärka det handelsrelaterade utvecklingssamarbetetoch demontera EU:s handelshinder.I motion 2003/04:U7 (v) anser motionärerna att WTO-avtalen och derasgenomförande inte får stå i konflikt med eller motverka främjandet avde mänskliga rättigheterna. Främjandet av de mänskliga rättigheternaskall ges företräde i händelse av normkonflikter. Vidare krävs i motionensyrkande 7 att bör omarbetas så att det inte längre ståri strid med rätten till mat och hälsa samt, i yrkande 8, att det inteskall vara möjligt att ta patent på någon form av liv. I yrkande 14begärs att handelspolitiken kontinuerligt utvärderas och analyserassamt att ett utrymme står öppet för omprövningar av den svenska politiskastrategin . I yrkande 15kräver motionärerna att en öppenhetmåste finnas för omprövningar av den svenska politiken, särskilt närdet gäller de som går bortom handel med varor, dvs. GATS(General on Trade in Service), TRIPS och TRIMS (Trade-RelatedInvestment Measures). Vidare framhålls i yrkande 16 att om förhandlingarom ett investeringsavtal i WTO skall inledas bör detta analyseras nogaoch öppenhet finnas för en omprövning av den svenska inställningen.Vidare krävs i yrkande 18 att handelsrelaterad kapacitetsuppbyggnad börvara en nära och integrerad del i allt annat utvecklingssamarbete såatt en helhetssyn på fattigdomsbekämpningen säkerställs.I motion 2003/04:U9 (c) yrkande 20 krävs att i framtida handelspolitiskaöverenskommelser måste driva att utvecklingsländernas behovsätts i fokus och att en översyn av de handelspolitiska strategiernagenomförs så snart som möjligt.I motion 2003/04:U11 (m) yrkande 8 framhåller motionärerna att avvecklingenav tullar och andra handelshinder är viktig för därför attdet dels ger tillträde till EU:s och andra i-länders marknader, delsmöjliggör handel och ekonomiskt samarbete mellan . Motionärernaanser att genom EU bör driva frågan om avskaffandet av tullaroch handelshinder gentemot i WTO, och därigenom lägga enlångsiktig grund för sunda handelsförhållanden som i sig är en viktigutgångspunkt för snabb och långsiktig välståndsökning.I motion 2003/04:U12 (mp) krävs att skall verka för en reelldemokratisering av WTO-processen och för att stärka de fattiga ländernasförhandlingskapacitet (yrkande 16). Vidare kräver motionärerna i yrkande17 att skall motverka att det fattas beslut i WTO om att börjaförhandla investeringsavtal eftersom detta inte självklart medförfördelar, utan tvärtom kan försvåra regleringar av utländska investeringarsom annars skulle verka för att uppfylla målen i Millenniedeklarationen.I motionens yrkande 19 krävs att skall verka för att WTO-avtalenoch deras genomförande inte strider mot målsättningarna i internationellamiljöavtal eller konventionerna om de mänskliga rättigheterna och attde senare skall ges företräde i händelse av normkonflikter. I yrkande20krävs att skall verka för att skall omarbetasså att det inte längre står i strid med rätten till mat och hälsa samtatt det inte skall vara möjligt att ta patent på någon form av liv.I motion 2003/04:U248 (m) yrkande 8 krävs att måste värna omfrihandeln genom att inom EU och WTO arbeta för att avskaffa tullar ochhandelshinder.Motionärerna bakom motion 2003/04:U270 (fp) lyfter fram betydelsen avökad frihandel och minskad EU-protektionism för att åstadkomma globalutveckling. råder en växande insikt om att fortsatt globaliseringoch ökad frihandel är avgörande för välståndsutvecklingen i de flestaländer i världen. Om tillväxten i skall kunna öka och ommänniskorna där skall kunna ta sig ur den fattigdom de lever i, ärinterna reformer och framför allt ökade handelsmöjligheter helt avgörande.I motion 2003/04:U348 (kd) yrkande 14 framhålls att en total nedmonteringav handelshindren kan motverka utvecklingen i fattiga länder och iförlängningen drabba ländernas inhemska livsmedelsförsörjning. Motionärernamenar att tydliga nationella regler för utländska investeringar är mycketviktigt ur såväl ett utvecklingsperspektiv som ett investerarperspektivoch bör verka för att stärka det handelsrelaterade utvecklingssamarbetetgenom att bl.a. demontera många av EU:s existerande handelshinder.I motion 2003/04:U351 (kd) yrkande 2 framhålls att trots att frihandelnrymmer stora möjligheter för de fattigaste länderna så står dessa ipraktiken nästan helt utanför den globala ekonomin. Denna utvecklingmåste brytas, och handelsreformer är en viktig del i detta arbete, ävenom huvuduppgiften är att öka produktions- och exportkapacitet.Sveriges handelspolitik drivs numera tillsammans med de övriga EU-länderna,och måste inom EU verka för en mer renodlad frihandelslinje såatt , i takt med sin egen förmåga, skall tillåtas att gradvisöppna sina marknader. Motionärerna anser därför att utvecklingsländerskall tillåtas att gradvis öppna sina marknader i takt med sin egenförmåga att hantera en öppen marknad.Utskottets övervägandenEkonomiska politikenUtskottet vill inledningsvis tydligt framhålla att det för alla länder,inklusive de fattiga länderna, är avgörande att regeringen själv taransvar för att formulera och genomföra en sund ekonomisk politik. Detär en viktig förutsättning för möjligheterna att uppnå målen för politikenför global utveckling.Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att de fattigaste ländernamåste integreras bättre i det internationella finansiella systemet ochatt insatser för finansiell stabilitet bör öka och utvecklas, bl.a.genom en ökning av den privata sektorns medverkan vid förebyggande ochlösning av finansiella kriser. Utskottet stöder därför regeringens avsiktatt stödja inrättandet av en internationell konkursmekanism. Vidare börSverige verka för att fattiga länders inflytande ökar och att derasintressen bättre tas till vara i det internationella finansiella systemet.Ett ökat inflytande för de fattigare länderna i de organ, framför alltIMF, som fattar beslut i frågor som rör det internationella finansiellasystemet är en viktig del i en sådan integrationsprocess.HandelspolitikenUtskottet vill med hänvisning till tidigare ställningstaganden gjordaav (bl.a. i bet. 1998/99:UU12, 2001/02:UU4, 2001/02:NU15,2002/03:NU5 och 2002/03:UMJU1), framhålla att en fri och öppen handelmed överenskomna spelregler är ett kraftfullt instrument för att åstadkommautveckling och sprida ekonomiska framsteg. Det är ett i högsta gradsvenskt intresse att värna om frihandel och förespråka dess principer.En framsynt handelspolitik har goda förutsättningar att verka stödjandeför möjligheterna att uppnå målet för politiken för global utveckling.Det är utskottets uppfattning att frihandel gynnar ett lands och helavärldens utveckling. Ensidiga handelsliberaliseringar från olika länderssida kan befrämja tillväxt och välfärd på lång sikt. Övergångsvis kandock problem uppkomma, och det finns, särskilt på jordbruksområdet,anledning att uppmärksamma de effekter som kan påverka . Detråder även bred enighet om att friare handel över nationsgränsernagenerellt leder till högre sysselsättning och ökat välstånd. Betydelsenav utrikeshandel och internationella investeringar för ekonomisk utvecklingär också väl dokumenterad. Utskottet instämmer i tidigare ställningstagandensom framhållit att internationell handel, liksom andra former av samarbeteöver gränserna, har positiva effekter för demokrati och mänskligarättigheter samt bidrar till att befrämja person- och kunskapsutbyte mellanländer.Enligt utskottets mening medför nedmontering av handelshinder möjlighetertill ökad handel mellan i-länderna och , men även mellanu-länderna själva. driver därför en långtgående frihandelsvänliglinje inom EU med syfte att eliminera handelshinder för u-ländernasexport till i-länder. Utskottet vill starkt markera det angelägna i attden industrialiserade världen inte låter tid gå förlorad när det handlarom att avveckla sina handelshinder och att regeringen driver denna linjeinom EU. Utvecklingsländerna bör ges möjlighet att gradvis öppna sinamarknader som handelshinder elimineras i snabbare takt vadgäller export till i-landsmarknaderna. Utskottet anser attdet finns utrymme att föra en generös politik vad gäller tidsgränserför implementering av avtal och övergångsregler. Utskottetnoterar i detta sammanhang att utvecklingsländerna inte är en enhetliggrupp med lika förutsättningar. Många har en styrka att bygga vidare på,medan andra är svaga och behöver betydligt större hänsynstaganden ochmer stöd. Utskottet anser det angeläget att också handelshindrenutvecklingsländerna emellan uppmärksammas och att ansträngningar görs föratt få utvecklingsländerna att öka handelsutbytet sinsemellan, bl.a.genom att dessa handelshinder avvecklas.Det finns, enligt utskottets uppfattning, anledning att konstatera attden omstrukturering som handelsöppningar ger upphov till även kanförorsaka svårigheter för delar av ett lands befolkning och ekonomi. Ettcentralt inslag i svensk politik måste därför vara att ge utvecklingsländernamöjlighet att reformera sin handelspolitik i en takt och i en sådanordning att processen ingår som en del i landets övergripandeutvecklingsstrategi. Det finns anledning att ge längreövergångsperioderän i-länder för att införa specifika åtaganden. Ett särskilt problem isammanhanget är de minskade statsintäkter som följer av sänkta tullintäkter.Såväl svenskt bistånd som de multilaterala organen ger därför stödtill att utveckla sitt skatteuppbördssystem för att kompenseraminskade tullintäkter.Utskottet konstaterar att det av mandatet för WTO-förhandlingarna, somantogs i , framgår att utvecklingsländernas marknadstillträde,särskilt till i-ländernas marknader, skall öka och att internahandelsstörande stöd skall reduceras samt att alla former av exportstödskall fasas ut. Avsikten med mandatet är främst att åstadkomma öppnaoch rättvisa spelregler för världshandeln på jordbruksområdet medu-ländernas intressen i centrum. Denna politik har utskottets stöd.Frihandel kan inte åstadkommas till vilket pris som helst. Hänsyn måstenaturligtvis tas till andra viktiga samhälleliga mål som inte har direktmed handel att göra men som också är viktiga för att nå rättvisa ochutveckling. Åtgärder som behövs för att bevara miljö-, natur- ochkulturvärden, en levande landsbygd med öppna landskap och för att bevaraen biologisk mångfald har en given plats inte bara i och EU,utan i stora delar av världen. Utskottet anser att sådana värden skallkunna främjas utan att det uppfattas som handelsstörande stöd.Inom WTO åtnjuter utvecklingsländerna positiv särbehandling, s.k. Specialand Differential Treatment (SDT). Enligt vad utskottet inhämtat verkarregeringen för att SDT skall bidra till att utvecklingsländerna integrerasi den internationella handeln utifrån ländernas egna förutsättningaroch för att öka deras möjligheter att dra fördel av WTO:s regelverk.Det handelsrelaterade utvecklingssamarbetet har hög prioritet i svenskpolitik. Även det samlade internationella handelsrelaterade biståndetbör öka och effektiviseras. Handelsrelaterat stöd är viktigt för attförbättra utvecklingsländernas fördelar av WTO:s regelsystem, liksomför att öka förtroendet för WTO och för i-länders utvecklingssträvandensamt för att stärka deras förmåga att driva sina egna intressen, ochutskottet stöder initiativ som syftar till att förbättra och förstärkafattiga länders förhandlingskapacitet. är en av de främstagivarna i världen av handelsrelaterat tekniskt bistånd och verkar aktivtför en samordning mellan olika givare som syftar till att levererasamordnat och efterfrågestyrt handelsrelaterat tekniskt bistånd och tillatt integrera handelsfrågorna i ländernas egna strategier författigdomsreduktion. Dessa ansträngningar har utskottets stöd.Utvecklingsarbetet bör dock inte enbart omfatta stöd till självabeslutsprocesserna utan också till handeln i sig. Det gäller att säkerställaatt utvecklingsländerna verkligen kan få fördelar av WTO-avtalen ochi-ländernas liberaliseringar genom att stärka deras exportkapacitet ochunderlätta import till EU och till . Utskottet delar därförregeringens uppfattning om värdet i en översyn av formerna för importfrämjande.Utskottet noterar att regeringen låtit utreda (Ds 2003:48)förutsättningarna för att etablera en svensk kontaktfunktion vidKommerskollegium med syfte att bistå företag och företagare i somvill exportera till och EU. Utskottet ställer sig positivt tillinsatser som syftar till att hjälpa konkurrenskraftiga företagare iu-länderna, som trots sänkta tullar, inte kommer in på EU-marknadentill följd av ett ibland omfattande och svåröverskådligt regelverk.Utskottet anser, mot bakgrund av sammanbrottet vid ministermötet i ,att det är centralt att möjligt återuppta Dohaförhandlingarnaoch anser att det kan ske på basis av det utkast till ministerdeklarationsom förelåg i . Utskottets uppfattning är att det framför allt ärutvecklingsländerna som förlorar mest om förhandlingar uteblir och inteförs framåt. Arbetet med att förbättra den inre och yttre öppenheten,inklusive deltagandet i och förberedelserna inför ministerkonferensernai WTO, har pågått sedan brister framkom vid mötet i . Dohadeklarationensartikel 10 bekräftar medlemmarnas gemensamma ansvar för att garanteraintern öppenhet och deltagande av samtliga medlemsländer. Detta avsnitti Dohadeklarationen kan ses som anpassning i riktning mot att tillmötesgålegitima krav på insyn och deltagande. Det råder en allmän enighet blandWTO:s medlemmar om vikten av en öppen beslutsprocess även om det kanifrågasättas om principerna nödvändigtvis behöver låsas fast i formellaoch detaljerade regler. Utskottet vill understryka betydelsenav att slutförhandlingar kan föras på ett förberett, förankrat ocheffektivt sätt.Eftersom hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO anserutskottet att handelssystemet och WTO måste engageras och ge sitt bidragtill det globala arbetet med hållbar utveckling. Detta är nödvändigtför att förtroendet för organisationen skall upprätthållas och för attförståelsen för fördelarna med en öppen handel skall kunna öka. Vadgäller relationen mellan och andra internationella avtal villutskottet gärna uppmärksamma att EU-länderna vid toppmötet i igenom kravet på att internationella miljöavtal inte skall underordnasWTO:s handelsavtal utan att avtalen skall vara ömsesidigt stödjande.Enligt utskottets mening inkluderar det att åtaganden i ingångnakonventioner på miljöområdet och det sociala området inte kan åsidosättas.En hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO. Regelverketinom WTO liksom multilaterala konventioner på miljöområdet och detsociala området är viktiga delar av det internationella regelverk somSverige och EU har att leva upp till. Dessa regler får inte spelas utmot varandra, utan bör i samverkan användas för att stärka miljöhänsynen,skyddet för de mänskliga rättigheterna och frihandeln i världen.Utskottet anser det angeläget att framtidens handelsregler utformas påett sätt som bidrar till en bättre miljö och respekt för de mänskligarättigheterna.Utskottet har inhämtat att det inte finns några förhandlingar inom WTOom förhållandet mellan handelsregelverket och de mänskliga rättigheterna.Det bör i stället starkt understrykas att de grundläggande normerrörande mänskliga rättigheter som slås fast i FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna är absoluta. Att främja dessa utgör en hörnsteni politik för global utveckling. Något motsatsförhållande idetta avseende kan utskottet inte se. Handelspolitiken är ett viktigtinstrument i främjandet av de mänskliga rättigheterna. För att främjadet positiva sambandet mellan handel och mänskliga rättigheter skallSverige fortsätta driva att ett forum för dialog inrättas mellan WTOoch syftar till ett mer enhetligt globalt skydd för immaterialrätt,vilket är viktigt för att öka incitamenten för uppfinningar och forskning.Möjligheten att få patenträttigheter kan positivt bidra till attkostsamma satsningar och investeringar i forskningen om t.ex. nya läkemedelkommer till stånd. Ett mer enhetligt globalt immaterialrättssystem lederäven till ökad teknologiöverföring, vilket främjar handel och utländskadirektinvesteringar i utvecklingsländerna. Även om kostnaderna för attgenomföra på nationell nivå kan vara höga, kan ett effektivtimmaterialrättsskydd också ge betydande vinster. Exempel finns på länderdär utländska direktinvesteringar ökat sedan ett effektivt immaterialrättsligtskydd införts. Utskottet skulle välkomna fler studier på området.När det gäller småbönders traditionella rättigheter att fritt användautsäde bör, enligt svensk uppfattning, rimligen tolkas såatt ett undantag från växtförädlarskydd eller från patentskydd börtillåtas. Utskottet vill understryka vikten av att denna tolkning tillämpas.Gränserna för patent när det gäller biologiskt material i allmänhetförtydligas genom genomförandet av EG:s direktiv /44/EG om rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar. Utskottet har inhämtat att regeringeninom kort avser att återkomma till med förslag till genomförandeav direktivet. Möjligheterna till patent på biotekniska uppfinningar ärmycket viktiga för innovationer och utveckling på bioteknikområdet.Biotekniksektorn är en viktig framtidssektor i svensk ekonomi. Samtidigtär det bl.a. av etiska skäl nödvändigt med tydliga gränser för patentpå detta område. Utskottet kan förutse att genomförandet av direktivetkan komma att innebär viktiga förtydliganden i den svenska lagstiftningen.När det gäller patent i ett globalt perspektiv bör ansesvara tillräckligt flexibelt för att tillgodose utvecklingsländernasintressen när det gäller möjligheten till patent på biologiskt material.Det är enligt utskottets mening av stor vikt att internationella avtalinte motverkar forskning som kan bidra till viktiga läkemedel.I förhållande till de minst utvecklade länderna har TRIPS-avtaletsbestämmelser om stöd till teknologiöverföring och tekniskt bistånd enviktig funktion. I-länderna har åtagit sig att stödja teknologiöverföringtill dessa länder. beslutade att åtgärderför att stimulera teknologiöverföring skall rapporteras i särskildordning.Utskottet anser att GATS har en utformning som gör det möjligt förutvecklingsländerna att ansluta sig på ett sätt som överensstämmer medderas förmåga och möjligheter. I många utgör den privatatjänstesektorn en betydande andel av bruttonationalprodukten och flerau-länder har därför intressen i de pågående GATS-förhandlingarna.Avslutningsvis menar utskottet att det finns anledning att särskiltbetona vikten av att en fungerande ekonomisk politik och handelspolitiki utvecklingsländerna bl.a. förutsätter institutioner på rätts- ochbankområdena, liksom en av öppenhet och rättssäkerhet präglad offentligförvaltning samt infrastruktur och tullsystem. Till detta kan Sverigesoch EU:s utvecklingssamarbete bidra, vilket utskottet ser som angeläget.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U262 (kd)yrkandena 5 och 8, 2002/03:U313 (c) yrkande 19, 2003/04:U3 (s) yrkande1, 2003/04:U6 (kd) yrkandena 10 och 22, 2003/04:U7 (v) yrkandena 7, 8,14-16 och 18, 2003/04:U9 (c) yrkande 20, 2003/04:U11 (m) yrkande 8,2003/04:U12 (mp) yrkandena 16, 17, 19 och 20, 2003/04:U248 (m) yrkande8, 2003/04:U270 (fp), 2003/04:U348 (kd) yrkande 14 samt 2003/04:U351(kd) yrkande 2.3. NäringspolitikenPropositionenI propositionen framhålls att mycket kan göras för att förbättraföretagsklimatet i utvecklingsländerna och därmed ekonomiernas möjlighetatt växa. Det handlar om att utforma lagar och regelverk på ett sättsom främjar investeringar och företagande. Det gäller också att hafungerande institutioner på rätts- och bankområdena. Den offentligaförvaltningen bör präglas av öppenhet och rättssäkerhet. Marknader måstefungera och upphandlingar ske i korrekta former. Detta gynnar bådeutvecklingen av det inhemska näringslivet och förutsättningarna förinvesteringar från utlandet.Genom globaliseringen överstiger de privata kapitalflödena mångagånger det totala internationella utvecklingssamarbetet. Privatainvesteringar från de rika länderna är mycket betydelsefulla för sysselsättning,teknologiöverföring, kunskapsuppbyggnad och tillväxt i många fattigaländer. Investeringar görs dessutom i ökande grad regionalt och mellanutvecklingsländer. De länder som förmår hantera och dra nytta av dessainvesteringsflöden har stora möjligheter att utvecklas.Såväl det inhemska näringslivets som de internationella investeringarnasbidrag till fattigdomsbekämpning förstärks när företag tar sitt socialaansvar, bl.a. genom att de grundläggande mänskliga rättigheterna iarbetslivet respekteras.En positiv utveckling av utvecklingsländerna gynnar inte bara dessaländer utan även företag i . I propositionen framhålls attutvecklingen av informationstekniken är ett av de områden där intressenmellan politiken för global utveckling och näringspolitiken sammanfaller.Det är angeläget att utvecklingsländer kan utnyttja den potential sominformationsteknik har för ekonomisk och social utveckling och förförverkligandet av millennieutvecklingsmålen. Informationsteknik är viktigför att skapa en global kunskapsbaserad ekonomi, påskynda ekonomisktillväxt och främja demokratisering.MotionernaI motion 2003/04:U213 (fp) yrkande 4 framhålls vikten av att EU och FNengagerar sig i frågor om bekämpning av korruption. I alla förhandlingarmed EU:s medlemsstater eller inför upprättande av avtal om kommersiellt,politiskt, vetenskapligt och kulturellt samarbete kan undersökningarav ekonomiska kontrollsystem utgöra avgörande förberedande moment.Ett samarbete mellan biståndet och näringslivet kan, enligt motion 2002/03:U284(kd), bidra till att skapa en högre utväxling och större effektivitetoch mottagarnytta. Inom Sida borde det därför kunna upprättas ett forumdär svenska multinationella företag i samarbete med Sida skulle kunnadiskutera och arbeta fram konkreta handlingsplaner för hur svenskaföretag kan verka för mänskliga rättigheter i samband med investeringari utvecklingsländer (yrkande 16). I yrkande 17 skulle en avsättning avmedel för riskdelning med svenska företag vara ett viktigt sätt attstödja den privata sektorns utveckling i samarbetsländerna. Imotion 2002/03:U284 (kd) yrkande 19 liksom i motion 2003/04:U348 (kd) yrkande16 konstateras att den teknologiska utvecklingen har spelat en avgöranderoll för den industrialiserade världens tillväxt och välfärd.