bet · GQ01UBU6 · 2003-03-06 00:00:00 — Jämställdhet inom utbildning och forskning SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 40 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden , vilka tar upp jämställdhetsfrågor inom förskolan, skolan,högskolan och forskningen.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns reservationer från liberalerna, Kristdemo-kraterna och Centerpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottets över-väganden föreslår utskottet att fattar följande beslut:1. Jämställdhetsarbete inom förskola och skolaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub229 yrkande 19,2002/03:Ub244 yrkande 26,2002/03:Ub275 yrkande 2,2002/03:Ub324,2002/03:Ub409,2002/03:Ub414,2002/03:Ub417 yrkande 4,2002/03:Ub424 och2002/03:A366 yrkande 3.Reservation 1(fp)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)2. MatematikundervisningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub500.3. Åtgärder mot diskriminering och sexuella trakasserier iskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub239 yrkande 11,2002/03:Ub381 yrkande 6,2002/03:Ub408,2002/03:Ub498 yrkande 1,2002/03:Ub551,2002/03:A315 yrkande 11,2002/03:A317 yrkande 2 och2002/03:A366 yrkande 2.4. Åtgärder mot språkvåldRiksdagen avslår motionerna2002/03:So456 yrkande 5,2002/03:A242 yrkande 23 och2002/03:A366 yrkande 4.Reservation 4 (fp, c)Reservation 5 (kd)5. Kompetensutveckling för pedagogerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub275 yrkande 1,2002/03:Ub351 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub462 yrkande 2.6. Jämställdhetsarbete inom högskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub433 och2002/03:Ub489 yrkande 4.Reservation 6 (c)7. Åtgärder mot diskriminering i högskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 24,2002/03:Ub427 och2002/03:Ub448 yrkande 13.Reservation 7 (fp)Reservation 8 (kd)8. Genusperspektiv i medicinska m.fl. utbildningarRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub401 yrkande 4,2002/03:Ub442 yrkande 2 och2002/03:Ub538.Reservation 9 (fp, kd, c)9. Jämställdhetsarbete inom forskningenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub449 yrkandena 5 och 9 samt2002/03:Ub528 yrkande 1.Reservation 10 (kd, c)10. Genusperspektiv inom medicinsk forskning m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub401 yrkande 1,2002/03:Ub442 yrkandena 1 och 3-5,2002/03:Ub454,2002/03:Ub528 yrkande 2 och2002/03:So450 yrkande 5.11. Fördelning av platser vid riksrekryterande idrottsgymnasierRiksdagen avslår motion2002/03:Kr266 yrkande 11.Reservation 11 (fp)12. Jämställdhet i friskolestyrelserRiksdagen avslår motion2002/03:Ub273.13. Genusperspektiv i läromedelRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub275 yrkande 3 och2002/03:A366 yrkande 5.Stockholm den 6 mars 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Britt-MarieDanestig (v), (), (), (), (), (), (), PerBill (m), (), (), (), AnnaIbrisagic (m), (), (), TobiasBillström (m) och ().2002/03UbU6Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ett stort antal motioner medyrkanden rörande jämställdhet inom utbildning och forskning. Dessa be-handlas i detta betänkande.Motionsyrkandena handlar om jämställdhetsarbetet inom förskolan, sko-lan, högskolan och forskningen.Förslagen i motionerna, sammanlagt 40 yrkanden, återges i bilaga.Utskottets övervägandenJämställdhet inom förskola och skolaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden som rör arbetet med jäm-ställdhet inom förskola och skola, matematikundervisning, åtgärdermot diskriminering, sexuella trakasserier och språkvåld samt kom-petensutveckling för pedagoger. Utskottet hänvisar till gällande be-stämmelser, vidtagna och pågående åtgärder samt visst utrednings-arbete.Jämför reservationerna 1 (fp), 2 (kd), 3 (c), 4 (fp, c) och 5 (kd).JämställdhetsarbeteMotionerFörskolans roll i jämställdhetsarbetet behandlas i ett par motioner.Enligt motion 2002/03:Ub324 (fp) krävs det en feministiskt medveten för-skolepolitik. På samma sätt som skolan skall arbeta aktivt för jämställdhetmellan könen, borde detta vara en självklarhet även inom dagis- och förskole-verksamheten. Obligatoriska feministiska jämställdhetsplaner, i såväl kom-munala som enskilda förskolor, är ett första steg i arbetet att möta varje barnindividuellt och ge det positiv bekräftelse. I motion 2002/03:Ub409 (s) tasupp att det med tanke på förskolans viktiga ställning för barnens sociala ut-veckling krävs extra mycket av personalen för att motverka förtryckandekönsroller. Motionären anser att jämställdhetsplaner är ett exempel på åtgärdsom kan tjäna som stöd för personalen i detta arbete och jämför med dagenskrav i jämställdhetslagen att upprätta jämställdhetsplaner på alla arbetsplatsemed mer än tio anställda. Detta krav har varit till stor nytta då det synliggjobrist på jämställdhet och gett verktyg att arbeta vidare.Frågor om jämställdhetsarbetet i grund- och gymnasieskolan, lärarens roll ochskolans ansvar tas upp i ett flertal motioner.Undervisningen i och gymnasieskolan skall genomsyras av ettjämställdhetsperspektiv, anser i motionerna 2002/03:Ub229 yr-kande 19 och 2002/03:Ub244 yrkande 26. Skolan spelar en viktig roll för attbetona flickors och pojkars lika rätt till att bli jämställt behandlade. För atlyckas med denna viktiga uppgift måste skolan i sig bli mer jämställd. Dess-utom måste pedagogik och metodik anpassas så att såväl flickor som pojkarkan intressera sig för och aktivt ta del av undervisningen. I motion2002/03:Ub414 (s) understryks att ett genusperspektiv skall införas i skolanoch i läroböcker. Alla kommuner skall se till att varje elev får en grund-läggande kunskap i genusfrågor. Även om skolan tar upp jämställdhets-aspekter i sitt värdegrundsarbete är det nödvändigt att genusfrågor tas uppockså i undervisningen och ämnesövergripande.I motion 2002/03:Ub275 (m) yrkande 2 betonas betydelsen av att på peda-gogisk väg ge grundskoleelever större förståelse för jämställdhet mellan kö-nen. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster men detsaknas konkreta metoder för att arbeta med jämställdhet i skolan. Lärarensagerande och kunskap om flickors och pojkars olika förutsättningar har storbetydelse. Även motion 2002/03:Ub424 (s) tar upp frågan om den bristandeomfattningen av jämställdhetsarbetet i skolan. Det är viktigt att Skolverketföljer upp att kommunerna uppmärksammar jämställdhetsarbetet i sin upp-följning och utvärdering och att frågorna tas upp i samband med annat värde-grundsarbete. Vikten av utbildning och kompetensutveckling för lärarna idessa frågor poängteras. Motionären pekar också på att vid fall av könsdis-kriminering har inte barn och ungdomar i förskola och skola några rättigheterliknande dem som finns i jämställdhetslagen.Kristdemokraterna menar i motion 2002/03:Ub417 yrkande 4 att jäm-ställdhet är en av de viktiga frågor som behöver etisk belysning. Ett aktivtjämställdhetsarbete i skolan handlar om att indirekt förmedla värderingar.Centerpartiet anser i motion 2002/03:A366 yrkande 3 att ett samlat programför ökad jämställdhet i den svenska skolan bör utformas, i nära samverkanmed lärarnas organisationer.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Utskottet har tidigare vid behandlingen av motsvarande motionsyrkandenom jämställdhetsarbetet, senast i betänkande 2001/02:UbU12, konstaterat attjämställdhetsfrågorna har uppmärksammats och tydliggjorts under senare år.Det är flera aktörer som på olika sätt bidrar med kunskapsutveckling och stödi dessa frågor. En rad åtgärder har också vidtagits på nationell nivå för attstödja och stimulera det lokala jämställdhetsarbetet. När det gäller förskolaoch skola har ett särskilt ansvar att främja flickors och pojkars lirätt och möjligheter. Den nya myndigheten för skolutveckling kommer attöverta vissa delar av det pågående arbetet. Jämställdhetsaspekter ingår som endel av arbetet med demokrati- och värdegrundsfrågor liksom i arbetet motkränkande behandling. Ett särskilt jämställdhetsfokus finns därtill i flerapågående större insatser.Skolverket arbetar med ett regeringsuppdrag att främja ochintensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete. I uppdragetingår att ta fram och sprida lärande exempel på hur skolor och kommuner, isamverkan med olika organisationer och myndigheter, arbetar med jämställd-het samt social och etnisk mångfald. De lärande exemplen, tillsammans medteoretiska utgångspunkter om kön/genus och makt i skolan, är tänkta att pre-senteras i en tryckt publikation . Syftet med materialet äratt öka kunskapen om området i sig och hur skolan kan arbeta för att nå dejämställdhetsmål som finns.I syfte att stärka kompetensen i jämställdhetsfrågor har regeringen avsattmedel för att utbilda resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Måletär att det 2004 skall finnas åtminstone en kvalificerad jämställdhetspedagog ivarje kommun. Landets kommuner har inbjudits att utse deltagare till kursen"Värdegrund, jämställdhet och genusvetenskap", motsvarande 10 poängsstudier på universitetsnivå. Kursen riktar sig till lärare i för-, grund- och gnasieskolan och bedrivs på uppdrag av i samarbete mellan värde-grundscentrumen vid och . För dekommuner som anmält intresse att delta i denna utbildning finns dessutomsärskilda projektmedel att söka. Medlen är tänkta i första hand till elevinriktde insatser och skall användas till projekt som, i vid mening, syftar till attfrämja jämställdhet.Skolverket har vidare ett regeringsuppdrag att arbeta med insatser för ut-satta flickor i partriarkala familjer. Ett referensmaterial och en kunskapsöversikt skall tas fram med syftet att stödja skolornas arbete att bemöta dessaflickor.Utskottet erfar att det i regeringens aviserade skrivelse, "Nationell hand-lingsplan för jämställdhet", kommer att ges en bild av både pågående ochplanerade jämställdhetsinsatser inom bl.a. utbildningsområdet. Skrivelsen ärplanerad att lämnas till i maj 2003.MatematikundervisningMotionerMatematikundervisningens betydelse för att öka jämställdheten på arbets-marknaden behandlas i motion 2002/03:Ub500 (s). Motionären anser att denav regeringen aviserade bör ha som en av sina priori-terade uppgifter att öka flickors och kvinnors intresse för matematikämnet. Påarbetsmarknaden krävs allt oftare goda kunskaper inom naturvetenskap ochteknik, och det är därför allvarligt att flickor är mindre intresserade av matematik då detta ämne är en nyckel till fortsatta studier inom det tekniskt-naturvetenskapliga området.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandet.Regeringen har beslutat om direktiv för den ovan nämnda mate-matikdelegationen (dir. 2003:8). Uppdraget för delegationen är att utarbeta enhandlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och ökaintresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Förut-om förskola och skola skall handlingsplanen omfatta vuxenutbildning, hög-skola och folkbildning. Planen skall också syfta till att öka intresset för forsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Detfaktum att särskilt flickor, trots goda resultat i , väljer annaninriktning än matematiken och det naturvetenskapliga utbildningsområdet isina fortsatta studier, omnämns i direktiven som ett viktigt skäl att utvecklamatematikundervisningen.Utskottet välkomnar regeringens initiativ på matematikområdet och denuttalade ambitionen att delegationen skall stimulera till diskussion om ämnetsroll och utveckling i skolan, inte minst genom att ta in synpunkter och idéerfrån eleverna själva.Åtgärder mot diskriminering och sexuella trakasserierMotionerEtt stort antal motioner tar upp övergripande frågor om kränkande behandlingoch diskriminering liksom behovet av att tydliggöra och utvidga gällandelagstiftning på området.I motion 2002/03:A315 yrkande 11 framförs att skolan, till-sammans med föräldrarna, har ett stort ansvar för hur barn ser på och tilltalarvarandra. Tidiga reaktioner mot barn som beter sig kränkande mot andra ärviktigt. Enligt motion 2002/03:Ub239 yrkande 11 är främjandeav jämställdheten i en skola ett sätt att förebygga mobbning. I en skola sompräglas av jämställdhet skapas ett sundare klimat. är lagstiftningentydligare när det gäller vuxna som utsätts för sexuella trakasserier än när detgäller elever. föreslår därför att en lag mot sexuella trakasserierinförs för elever, med förebild i jämställdhetslagen.I flerpartimotion 2002/03:A317 (fp, s, v, c, mp) yrkande 2 förs fram attäven elever och vuxenstuderande bör omfattas av lagstiftning mot diskrimi-nering, i likhet med högskolestuderande och arbetstagare. me-nar i sin motion 2002/03:A366 yrkande 2 att jämställdhetslagstiftningen börgöras tillämplig på skolsystemets samtliga stadier. Liknande villkor som finnsi jämställdhetslagen bör gälla även för elever inom grundskola och gymnasi-um. anser i motion 2002/03:Ub381 yrkande 6 att det klart skallframgå att de lagar om diskriminering och sexuella trakasserier som gäller påandra arbetsplatser också gäller för elever i skolan. är det otydligt vilregler som egentligen finns och vilken rätt elever har. Även motion2002/03:Ub408 (s) för fram synpunkten att jämställdhetslagens skrivningarkring sexuella trakasserier också skall omfatta skolelever. I motion2002/03:Ub551 (s) framhålls vikten av att det av regeringen aviserade förbu-det mot diskriminering, mobbning och sexuella trakasserier genomförs sna-rast i syfte att stärka rättigheterna för skolelever. Även om allt slags diskrinering är förbjuden även i skolan finns behov av att stärka elevernas rättighe-ter och skydd mot diskriminering i grund- och gymnasieskolan, på liknandesätt som gjorts inom högskolan, menar motionärerna i motion 2002/03:Ub498(s) yrkande 1.Några motioner tar upp den bland ungdomar allt vanligare form av språkbruksom omfattar användandet av sexuella anspelningar och könsord och denspecifika form av trakasserier detta kan innebära.Enligt motion 2002/03:A242 yrkande 23 måste denkönsrelaterade mobbningen i form av t.ex. könsord uppmärksammas som denkränkande behandling den faktiskt är. Åtgärder för att förebygga och kommatill rätta med den måste inrymmas i varje skolas åtgärdsplan. Dessutom ansermotionärerna att denna form av mobbning måste uppmärksammas nationellt.Centerpartiet menar i sin motion 2002/03:A366 yrkande 4 att språkvåld kanvara en första signal om att elevernas arbetsmiljö inte är bra. Det finns behovav att samla åtgärder för att motverka språkvåld i skolan i ett nationellt pro-gram. anser i motion 2002/03:So456 yrkande 5 att detfinns ett behov av forskning om det ökande sexualiserade språkbruket då det inte finns någon kunskap om vilka konsekvenser denna typ av mobbningför med sig.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Som har redovisats vid tidigare behandling i utskottet (senast i bet.2002/03:UbU12) har lagstiftningen successivt skärpts i de bestämmelser somreglerar skolans arbete mot kränkande behandling. gäller att den somverkar i skolan aktivt skall motverka alla former av kränkande behandlingsåsom mobbning och rasistiska beteenden. Frågor om värdegrund och normerbehandlas utförligt i läroplanerna för skolan. Rektor har också ett särskiltansvar för arbetet med mobbning och annan kränkande behandling. Vidare ärskolan att betrakta som en arbetsplats i arbetsmiljölagens mening, och elever-na likställs med arbetstagare. Därmed omfattas eleverna i väsentliga delar avarbetsmiljölagen och anslutande författningar, t.ex. föreskrifter om kränkandesärbehandling. Barn i förskoleverksamhet och i skolbarnsomsorg omfattasinte av ovan nämnda bestämmelser. För förskolans del återfinns vissa aspek-ter av frågorna i läroplanens avsnitt om värdegrund och normer.Skollagskommittén föreslår i sitt avlämnade betänkande (SOU2002:121) att nuvarande bestämmelser i skollagen om skolans skyldighet attmotverka kränkande behandling överförs till den nya skollagen. Någon upp-räkning av olika former av kränkningar, motsvarande dagens omnämnande avmobbning och rasistiska beteenden, föreslås dock inte ingå.Skollagskommittén föreslår även att det i skollagen skall tydliggöras attarbetsmiljölagen gäller på skolområdet. Utifrån kommitténs synsätt om ettutvidgat utbildningsbegrepp till både barn i förskola och fritidshem skulleföreslagna skollagändringar omfatta även dessa verksamheter och barn. Närdet gäller arbetsmiljölagen är kommitténs linje att lagen bör omfatta ävendessa barn. Sådana förändringar bör dock behandlas närmare i den av reger-ingen aviserade översynen av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv.Utbildningsdepartementets satsningar på värdegrundsåret (1999) och (1999-2000) bör nämnas i sammanhanget. harockså arbetat med olika uppdrag för att uppmärksamma frå-gorna kring kränkande behandling. Utifrån regeringens skrivelse (2000/01:59) fick i uppdrag att kartlägga förekomsten avrasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelate-rad mobbning. redovisade verket detta uppdrag i rapporten(dnr 01-2001-2136). Kartläggningen av den sociala miljön visar att det inte är ovanligt attelever känner sig dåligt bemötta av andra elever eller av lärare. Skolverketmenar att skolornas arbete mot kränkande behandling ger ökadtrygghet och trivsel och därmed färre kränkningar.Enligt utskottet är det oerhört värdefullt med denna typ av kartläggningar.Förutom att det ger ökad kunskap om problemets omfattning ökar det ocksåmöjligheten att på ett konstruktivt och målmedvetet sätt kunna arbeta medinsatser som förbättrar situationen. Utskottet ser med stort allvar på att elevupplever sig kränkta. Att elever dessutom känner sig kränkta av lärare ochandra vuxna i skolan är oacceptabelt. Enligt utskottets mening är det avstörsta vikt att fortsätta arbetet mot kränkningar i skolan.Utskottet konstaterar att ett flertal förslag till åtgärder för att förbättra sationen ges i , t.ex. åtgärder som riktar in sig på att stötrektorer och lärare i deras arbete att möta eleverna. arbetar förnärvarande med flera olika insatser på området, t.ex. genom att ta fram läran-de exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling.Myndigheten skall också ge stöd till förskolor och skolor i deras arbete, t.ex.genom att sprida referensmaterial och utarbeta allmänna råd.En kommitté arbetar med en översyn av hela diskrimine-ringslagstiftningen (dir. 2002:11). I uppdraget ingår att överväga en gemen-sam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimi-neringsgrunder och samhällsområden. I t.ex. jämställdhetslagen och lagen omlikabehandling av studenter i högskolan finns krav på aktiva åtgärder,dvs. regler som ålägger arbetsgivare eller högskola att bedriva ett målinriktatarbete. Kommittén skall överväga om sådana bestämmelser bör införas iandra utbildningsformer. Utskottet konstaterar att frågan om skolan skallomfattas av lagstiftning mot diskriminering ingår i kommitténs uppdrag.Utredningen skall rapporteras senast 1 december 2004.Kompetensutveckling för pedagogerMotionerFörutom att det i ett flertal motioner förs en diskussion generellt om lärarensroll och vikten av dennes kompetens i jämställdhetsarbetet tar nedanståendemotioner upp ett antal mer specifika frågor avseende kompetensutveckling förpedagoger.I motion 2002/03:Ub462 (mp) yrkande 2 pläderas för stöd till bildandet avett jämställdhetscentrum (JÄMRUM) i , som är tänkt att fungera som enidé-, kunskaps- och metodbank för praktiskt jämställdhetsarbete. Även i mo-tion 2002/03:Ub351 (s) yrkande 1 tas frågan om ett jämställdhetscentrum iGävle upp. Motionärerna pekar på att det finns en stark vilja i länet att för-verkliga jämställdhet inom utbildningssektorn, och en centrumbildning kanbli en tillgång för hela landet. Motionärerna påpekar dessutom att utbildning-en för blivande pedagoger behöver få större inslag av genuskunskap och attjämställdhetspedagoger behövs för att utveckla jämställdhetsarbetet inom helasamhället. är väl lämpad att få en framtida utbildning inomområdet (yrkande 2). Enligt motion 2002/03:Ub275 (m) yrkande 1 bör allalärare få kunskap om genus (det sociala könet), om jämställdhet och om hurundervisningen kan utformas så att den motsvarar båda könens förutsättningaroch intressen. Fortbildning inom området bör också prioriteras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Som tidigare nämnts pågår en satsning på att utbilda resurspersoner i jäm-ställdhet och genuskunskap där regeringens målsättning är att det 2004 skallfinnas åtminstone en jämställdhetspedagog i varje kommun. Den utbildningsom erbjuds anordnas på uppdrag via de redan etablerade nationella värde-grundscentrumen vid och . Utskotteterfar att den i motionen omnämnda centrumbildningen redan har fått avslagpå sin begäran om ekonomiskt stöd från regeringen.Som utskottet har konstaterat tidigare (bet. 2001/02:UbU12) gäller det iden nya lärarutbildningen att studenten för att erhålla lärarexamen skall ägasådan kompetens att han eller hon kan dels förmedla och förankra samhälletsoch demokratins värdegrund, dels inse betydelsen av könsskillnader i under-visningssituationen och vid presentation av ämnesstoffet.I samband med införandet av lärarutbildningen uppdrogs åt varje högskolamed lärarutbildning att anlägga ett könsperspektiv på utbildningen. Lärarstu-denternas medvetenhet och kunskap om jämställdhetsfrågornas betydelse ideras framtida arbete skulle också utvecklas. Särskild uppmärksamhet skulleägnas åt jämställdhetsfrågor i de verksamhetsförlagda delarna av lärarutbild-ningen. har också haft i uppdrag att stimulera en vidareut-veckling av jämställdhetsaspekter i lärarutbildningen. En rapport om vidtagnaåtgärder skall lämnas i samband med årsredovisningen 2003.Vad gäller kompetensutveckling i övrigt kan konstateras att enligt re-gleringsbrev skall lärosäten som bedriver lärarutbildning medverka i upp-byggnaden av s.k. regionala centrum. Dessa centrum skall främja bl.a. ut-veckling av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare. Även dennaverksamhet skall redovisas i lärosätenas årsredovisningar.Jämställdhet inom högskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om jäm-ställdhetsarbete inom högskolan, åtgärder mot diskriminering samtom genusperspektiv i medicinska m.fl. utbildningar. Utskottet hän-visar till gällande bestämmelser, vidtagna och pågående åtgärdersamt visst utredningsarbete.Jämför reservationerna 6 (c), 7 (fp), 8 (kd) och 9 (fp, kd, c).Jämställdhetsarbete och rekryteringMotionerCenterpartiet anser i motion 2002/03:Ub489 yrkande 4 att regeringen böråterkomma till med förslag om förbättrad jämställdhet inom hög-skolan. I motionen konstateras att trots att det är fler kvinnor än män som tarut en grundläggande högskoleexamen är det fortfarande fler män än kvinnorsom påbörjar en forskarutbildning. En viktig del av jämställdhetsarbetethandlar om att förändra attityder, men för att öka jämställdheten inom denhögre utbildningen behövs olika typer av åtgärder. Det behövs t.ex. en över-syn av rekryteringsprocessen till högre utbildning för att göra den mer jäm-ställd samt att möjligheterna till att arbeta under ekonomiskt trygga omstän-digheter ökar, så att kvinnor stimuleras att påbörja den akademiska karriären.Även motion 2002/03:Ub433 (s) behandlar frågan om rekrytering till hög-re utbildning, och då specifikt ingenjörsutbildningarna. Att öka andelen kvin-nor till dessa utbildningar är viktigt både för att täcka rekryteringsbehovet oför att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Regeringen bör ävenfortsättningsvis följa enskilda lärosätens rekryteringssträvanden, enligt mo-tionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att motionsyrkandena skall avslås.Enligt lärosätenas regleringsbrev är ett övergripande mål för universitetoch högskolor att de i sin verksamhet skall iaktta och främja jämställdhetmellan kvinnor och män.