bet · GR01NU4 · 2003-10-30 00:00:00 — SammanfattningUtskottet har inget att erinra mot 2003 årsredogörelse för företag med statligt ägande, vilkenhar överlämnats till med regeringensskrivelse /03:120. Skrivelsen bör därmed läggastill handlingarna. I detta sammanhang avstyrkerutskottet ett antal motionsyrkanden rörande synen påstatligt ägande. Utskottet redovisar sin ståndpunkti frågan. I en reservation (m, fp, kd, c) framförföreträdarna för de fyra berörda partierna singemensamma syn på det statliga ägandet.I betänkandet behandlas - och avstyrks - vidareförslag från revisorer, 2002/03:RR16,angående staten som bolagsägare och motionsyrkandensom berör de olika delarna i revisorernas förslag.Revisorernas granskning är en uppföljning av entidigare rapport av revisorerna . mening är det ett värdefullt arbete somrevisorerna nu har utfört. Mycket av det arbete somhar bedrivits inom - och dåsärskilt inom - med utvecklingav ägarrollen har skett mot bakgrund och medbeaktande av de förslag och påpekanden somrevisorerna gjorde . Detta arbete fortsätter.I en reservation (m, fp, kd, c) uttalas stöd förrevisorernas allmänna synpunkter.Revisorerna lämnar förslag på följande områden:Regeringskansliet som ägarföreträdare; övergripandemål, ekonomiska mål och verksamhetsmål; styrelsernaseffektivitet; insyn, uppföljning och revision;dotterbolagens verksamhet; bolagsledningarnas löneroch ersättningar. Utskottet redovisar hur de olikafrågorna hanteras av , främstNäringsdepartementet som har huvudansvaret förägarförvaltningen. Många av de aspekter somaktualiseras av revisorerna och i de berördamotionerna är redan föremål för aktiv behandlinginom . När det gäller löner ochersättningar till ledningen i statliga bolaghänvisar utskottet till de förändrade riktlinjer förföretagsledande personers anställningsvillkor ochför anställdas incitamentsprogram som regeringennyligen beslutat om (riktlinjerna framgår av bilaga2). Genom de nya riktlinjerna uppnås, enligtutskottets mening, den uppstramning vad gällerbolagsledningarnas löner och ersättningar somefterfrågas såväl i revisorernas förslag som i deaktuella motionerna. I anslutning till de nämndaförslagen från revisorerna har reservationeravlämnats av företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet i varierande konstellationer.Slutligen behandlas i betänkandet motionsyrkandenrörande könsfördelningen bland styrelserna ochledningarna för de statliga bolagen. Utskottetförväntar sig att regeringen tillser att denmålsättning rörande jämställdhet i fråga omrepresentation, lön och inflytande som vidett flertal tillfällen uttalat nu uppnås även närdet gäller ledningarna för de statliga företagen ochstyrelseordförandena och avstyrker därmed deaktuella motionerna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens skrivelse och synen påstatligt ägandeRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2002/03:120till handlingarna och avslår motionerna 2002/03:N21yrkandena 1-4, 2002/03:N22 yrkande 1, 2002/03:N23yrkandena 1 och 2, 2003/04:N1 yrkande 2, 2003/04:N2yrkande 1, 2003/04:N3 yrkande 1, 2003/04:N286,2003/04:N293 yrkande 5, 2003/04: N316 yrkandena 3och 4, 2003/04:N327 yrkandena 1-4 och 8,2003/04:N328 yrkande 22 och 2003/04:N412 yrkande 28.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Vårbehandling av regeringens skrivelseRiksdagen avslår motion 2002/03:N22 yrkande 3.Reservation 2 (kd)3. revisorers allmännasynpunkterRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 1.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. som ägarföreträdareRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 2 och motion 2003/04:N2 yrkande3.Reservation 4 (m, fp, c)Reservation 5 (kd)5. Övergripande mål, ekonomiska mål ochverksamhetsmålRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 3 och motionerna 2002/03:N22yrkandena 2, 6 och 10, 2003/04:Fi218 yrkandena 4 och5, 2003/04:N1 yrkande 1, 2003/04:N2 yrkandena 2, 5och 7, 2003/04:N3 yrkandena 2 och 3, 2003/04:N295yrkandena 1 och 2, 2003/04:N314, 2003/04:N327yrkande 6 och 2003/04:N365.Reservation 6 (m, fp, kd, c)6. Styrelsernas effektivitetRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 4 och motionerna 2003/04:N2yrkande 6, 2003/04:N3 yrkande 6 och 2003/04:N327yrkande 7 i denna del.Reservation 7 (m, fp, c)Reservation 8 (kd)7. Insyn, uppföljning och revisionRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 5 och motionerna 2002/03:N21yrkandena 5 och 6, 2002/03:N22 yrkandena 4, 8 och 9,2002/03:N23 yrkande 3, 2003/04:N1 yrkandena 3 och 4,2003/04:N2 yrkandena 4 och 8 och 2003/04:N327yrkande 5.Reservation 9 (m, fp, c)Reservation 10 (kd)8. Dotterbolagens verksamhetRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 6 och motion 2003/04:N2 yrkandena9 och 10. Därmed bifaller motion2003/04:N1 yrkande 5.Reservation 11 (fp, c)Reservation 12 (kd)9. Bolagsledningarnas löner ochersättningarRiksdagen avslår revisorers förslag2002/03:RR16 punkt 7 och motionerna 2002/03:N21yrkandena 7-9, 2002/03:N22 yrkande 7, 2003/04: N1yrkandena 6 och 7, 2003/04:N2 yrkande 11, 2003/04:N3yrkande 4, 2003/04:N203, 2003/04:N259 och2003/04:N327 yrkande 7 i denna del.Reservation 13 (m, kd, c)Reservation 14 (fp)10. Könsfördelningen bland styrelserna ochledningarna för de statliga bolagenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N3 yrkande 5,2003/04:N394 och 2003/04:N399.11. KapitalomstruktureringarRiksdagen avslår motion 2002/03:N22 yrkande 5.Reservation 15 (m, fp, c) - motiv.Reservation 16 (kd)den 30 oktober 2003På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () ochHåkan ().2003/04NU4Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 2002/03:120 med 2003års redogörelse för företag med statligt ägande,dels revisorers förslag 2002/03:RR16angående staten som bolagsägare,dels 3 motioner som väckts med anledning avregeringens skrivelse,dels 3 motioner som väckts med anledning avRiksdagens revisorers förslag,dels 14 motioner från allmänna motionstiden.Utskottets övervägandenRegeringens skrivelse och synen påstatligt ägandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelse omstatliga företag till handlingarna ochsamtidigt avslå ett antal motionsyrkandenrörande synen på statligt ägande. Utskottetredovisar sin ståndpunkt i frågan. Jämförreservation 1 (m, fp, kd, c).Riksdagen bör också avslå ett motionsyrkandeom vårbehandling av regeringens skrivelse.Jämför reservation 2 (kd).Skrivelsen om statliga företagInledningI skrivelse 2002/03:120 lämnar regeringen sin årligaredogörelse för förvaltningen av statensföretagsägande samt för verksamheten i företagen medstatligt ägande och i affärsverken. I redogörelsenlämnas uppgifter om utvecklingen i fråga omförvaltningen av statens företagsägande under år2002 och fram t.o.m. . I redovisningeningår dels aktiebolag vars aktier förvaltas avdepartementen, dels de affärsdrivande verkenLuftfartsverket, och Affärsverketsvenska kraftnät. () ombildadestill aktiebolag den 1 januari 2001.Systemet med årliga redogörelser från regeringenbaseras på ett beslut av (prop.1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Från och med år 1999utger regeringen också en mer lättillgänglig versionav skrivelsen. I regeringens redogörelse redovisasmer fullständiga resultat- och balansräkningar. Isammanställningarna följer Regeringskanslietsedvanliga regler rörande redovisningsinformation.Sedan år 2001 redovisas även en konsoliderad balans-och resultaträkning. Redovisningen ger en bild avstatens samlade företagsengagemang och de totalavärdena i denna företagssfär. I avsnittet omRegeringskansliets ägarförvaltning finns enredovisning av Regeringskanslietsförvaltningskostnader, och i avsnittet om denstatliga företagssfären finns uppgifter om deviktigaste orsakerna bakom resultatutvecklingen iden statliga företagssfären.I den siffermässiga presentationen och i analysenav den statliga företagssfären samt i avsnittet medföretagspresentationerna har företagen delats upp itvå huvudgrupper, nämligen företag som verkar undermarknadsmässiga villkor och krav och företag som harsärskilda samhällsintressen. Uppdelningen avses geunderlag för en mer rättvisande bild, somanalysen av såväl hela portföljen som de enskildaföretagens resultat och måluppfyllelse underlättas.Olika förbättringar och förtydliganden har gjortsi den nu aktuella redogörelsen. I avsnittet omstatens ägarpolitik redovisas - när det gällergenomlysning - regeringens syn på bolagsstämmor i destatliga företagen. Genom att bereda medier ochallmänhet möjlighet att ställa frågor tillföretagsledningarna i de statligt ägda företagenavses insynen förbättras ytterligare i företagen.Beträffande revisorernas roll i de statligt ägdabolagen har regeringens syn ytterligareförtydligats. Fördelningen mellan revisionsarvodenoch övriga arvoden som utbetalats till revisorer ide statligt ägda företagen redovisas, liksom ensammanställning av arvodesnivåer förstyrelseledamöter i de statligt ägda företagen.I syfte att tydliggöra bakgrunden och därmed ävensyftet till att staten äger deenskilda bolagen inleds varje företagspresentationmed en ingress som ger en översiktlig bild avbolagets historik och verksamhet. Som ett komplementlämnas propositionsförteckningar för respektivebolag i en särskild förteckning. Härigenom skallläsaren ges en bild av de ursprungliga motiven förstatens ägande i de riksdagsbeslut som ligger tillgrund för bolagens verksamhet. Iföretagspresentationerna lämnas informationen underrubrikerna Verksamhet, Mål och Utvärdering samtEkonomi, Mål och Utvärdering samt redovisas vissabranschspecifika nyckeltal. För bolag med fler äntio anställda och där statens ägarandel överstiger20 % lämnas uppgift om personalens sjukfrånvaro. Iföretagspresentationerna finns också uppgift omstyrelser som utsetts på bolagsstämmorna eller genomregeringsbeslut och våren 2003.Statens ägarpolitikDen svenska staten är störstaföretagsägare. förvaltas 59företag eller koncerner, varav 44 ägs helt och 15tillsammans med andra. Totalt är ca 200 000 personeranställda i dessa bolag. Staten är den störstaägaren på Stockholmsbörsen. Statens ägarroll ärkomplex då staten äger företag inom verksamheter somspänner från gruvindustri och fastigheter till operaoch spel. Regeringen har värdeskapande somövergripande mål. bedömer -utan någon ingående värdering - att det sammanlagdavärdet av statens företagsinnehav uppgår till350-410 miljarder kronor. Företagen har, som nämnts,delats in i två grupper, nämligen företag som verkarunder marknadsmässiga villkor och krav samt företagsom främst har särskilda samhällsintressen attuppfylla. Som ägare har regeringen tillgång tillolika verktyg för att nå de uppsatta målen, varvidgenomlysning, styrelsesammansättning och revisorerär tre viktiga verktyg.I skrivelsen anges uppdragets mål ochförutsättningar i följande punkter:- Uppdraget är att professionellt förvalta detillgångar de statligt ägda företagen utgör.- Målet är att skapa värde för ägaren.- De konkurrensutsatta statligt ägda företagenskall ges samma förutsättningar och har samma kravpå sin verksamhet som andra aktörer.- Ett antal statligt ägda företag har främst tilluppgift att uppfylla särskilda samhällsintressen. skapas värde framför allt genom densamhällsnytta företagen åstadkommer.Ägarförvaltningens ramverk och verktyg redovisas iföljande punkter:- Aktiebolagslagen (1975:1385) ger ramen förföretagen och i bolagsordningen anges företagetsallmänna inriktning.- Styrelserna har fullt ansvar för företagensverksamhet.- Företagens särskilda uppdrag beslutas avriksdagen, regleras i lag eller i avtal mellanföretaget och staten.- För att få till stånd en enhetlig förvaltningger regeringen riktlinjer för extern rapportering,anställningsvillkor, m.m.- värderar fortlöpandestyrelsernas prestationer och hanterar de ägarfrågorsom uppkommer.Beträffande verktyget genomlysning anser regeringenatt företagen med statligt ägande skall vara minstlika genomlysta som börsnoterade företag. Ur statenssynvinkel är företagens rapportering av speciellvikt eftersom den är ett viktigt styrinstrument iuppföljningen och utvärderingen av företaget. Denekonomiska informationen är grunden för företagensoffentliga rapportering och bör kompletteras medbeskrivningar om marknadsutveckling,känslighetsanalyser, etc. för att ge vägledning itolkningen av de faktorer som skapar värde iföretaget. I vilken mån de berörda särskildasamhällsintressena uppfyllts bör betraktas som likaväsentlig som annan redovisning. Även den miljö-,jämställdhets- och mångfaldsrelateraderapporteringen bör i möjligaste mån integreras iårsredovisningen. Regeringen beslöt omriktlinjer för den externa ekonomiska rapporteringenför företag med statligt ägande (se vidare i detföljande). Regeringens ambition är att de statligtägda företagen skall lämna bokslutskommuniké föreden års bokslut.När det gäller bolagsstämmor sägs att dessa - iaktiebolag - syftar till att bereda aktieägarnamöjlighet att besluta i företagets angelägenheter. Iaktiebolagslagen görs ingen skillnad mellan statligtägda aktiebolag och privata aktiebolag.Bolagsstämman är således i första hand ensammankomst för aktieägarna, men det finns ingahinder, om bolagsstämman medger det, att stämmanöppnas för allmänheten. Därför är det lämpligt, sägsdet, att de helstatliga företagen erbjuder någonform av utåtriktad aktivitet i samband medbolagsstämman där även allmänheten bereds möjlighetatt ställa frågor till företagsledningen. Hurstämman praktiskt skall genomföras är en fråga förföretagets ledning och styrelse. Av planeringsskälär det rimligt att de som önskar komma till stämmaneller den i anslutning till stämman utåtriktadeaktiviteten måste anmäla sin närvaro till företageti god tid. Det finns flera aktiviteter som i olikaformer kan rikta sig till allmänheten, medier ellerandra intressenter inom det aktuella företagetsintressesfär. Hänsyn måste dock tas till företagetstorlek och förekommande allmänintresse, då enbolagsstämma och anslutande aktiviteter ärresurskrävande. Regeringen anser att det normaltsett inte bör begäras av företag med färre än tioanställda eller iomsättning att de skall ordna särskilda aktiviteteri samband med bolagsstämmorna. Motsvarande kan ävengälla för större företag i de fall det saknas ettdirekt allmänintresse.Beträffande riksdagsledamöters rätt att närvaravid bolagsstämmor konstateras att det är styrelsensansvar att kallelse till bolagsstämman skickas tillriksdagen senast och tidigast sex veckorföre bolagsstämman. Riksdagsledamöters önskan attnärvara på stämman skall anmälas till företagetsstyrelse senast i förväg. Detta gällersamtliga företag i vilka staten äger avaktierna och som har fler än 50 anställda.När det gäller det andra verktyget,styrelsesammansättning, sägs i avsnittet Effektivastyrelser att regeringens mål är att styrelsernaskall innehålla hög kompetens, anpassad tillrespektive företags verksamhet, situation ochframtida utmaningar. Varje nominering skall utgåfrån kompetensbehovet i respektive företagsstyrelse. har drygt 200 nyastyrelseledamöter utsetts av regeringen. Styrelsensuppgifter är enligt aktiebolagslagen (8 kap. 3 §)att svara för företagets organisation ochförvaltningen av företagets angelägenheter.Styrelsen skall se till att organisationen ärutformad så att bokföringen, medelsförvaltningen ochföretagets ekonomiska situation i övrigtkontrolleras på ett betryggande sätt. Ledamöter istatligt ägda företag har samma oinskränkta ansvarsom ledamöter i privat ägda företag. Nomineringenoch tillsättningen av nya ledamöter föregås av enlöpande dialog mellan ansvarigt departement,styrelseordförande, andra ledamöter och eventuelltandra delägare. Det är styrelsens ordförande somskall tillförsäkra att styrelsearbetet håller en högkvalitet och sker med viss enhetlighet.Sammansättningen av styrelserna skall också ske såatt en balans uppnås avseende kompetens, bakgrund,ålder och kön. Målet för de statligt ägda företagenär en jämn könsfördelning, och ett delmål är attandelen kvinnor skall vara . Den16 uppgick andelen kvinnor av de avbolagsstämman valda ledamöterna och suppleanterna ide statliga bolagsstyrelserna till . /03 var andelen . I de av statenhelägda företagen uppgick andelen kvinnor till 42 %per . Regeringens bedömning är attmålet om kommer att nås även beträffande denutvidgade gruppen företag där statens ägarandelöverstiger när samtliga företag haftbolagsstämma. Enligt aktiebolagslagen är ansvaretmellan verkställande direktören (vd) och styrelsenfördelat så att vd skall sköta den löpandeförvaltningen enligt styrelsens riktlinjer ochanvisningar. I syfte att tydliggöra dennaansvarsfördelning bör vd normalt inte sitta istyrelsen. Regeringen kommer därför inte att väljain nya vd:ar i styrelsen.För att uppnå effektiva styrelser bör dessa intevara för stora, sägs det i skrivelsen - normalt 6-8ledamöter. bestod styrelserna i företag medstatligt ägande i snitt av 7,7 ledamöter inklusivesuppleanter (motsvarande antal var 2001).Styrelsernas storlek varierar från 3 till 14ledamöter. Regeringens avsikt är att endast haordinarie ledamöter i styrelserna, om inte särskildaskäl kräver annat. Ägarrepresentationen istyrelserna utgörs normalt av att ansvarigförvaltare är ordinarie ledamot. varca 40 tjänstemän ledamöter i de statligt ägdaföretagens styrelser. Styrelsenomineringar ibörsnoterade företag där staten är delägare skallske i samråd med övriga huvudägare i ennomineringskommitté. I de noterade företag därstaten har en stor ägarandel bör minst en ledamot avnomineringskommittén representera staten.Nomineringskommittén bör bestå av 3 till 5ledamöter, och majoriteten skall representerahuvudägarna. Styrelseledamöternas arvoden bestäms avbolagsstämman. Historiskt har styrelsearvodena istatligt ägda företag varit relativt låga ijämförelse med privatägda företag av motsvarandestorlek. I skrivelsen lämnas en översikt överarvodesnivåer i de statligt ägda företagen. Enligtaktiebolagslagen (8 kap. 5 §) skall styrelsenårligen fastställa en skriftlig arbetsordning. Medsyfte att främja tydlighet och enhetlighet iansvars- och informationsfrågor mellan bolagsorganeni företag med statligt ägande harNäringsdepartementet utarbetat ett förslag till stödför styrelserna vid upprättande och revidering avarbetsordningar och för handläggningen av vissainformationsfrågor. Regeringen har ingen uttaladpolicy för användning av kommittéer i styrelsen. kan inrättas, varvid vägledandebör vara att det skall finnas ett särskilt behov,att det skall effektivisera styrelsearbetet och atten skriftlig arbetsordning utarbetas och godkänns avstyrelsen.Beträffande det tredje verktyget som staten somägare disponerar - revisorerna - sägs att derasuppdrag att oberoende granska styrelsens och vd:sförvaltning, företagets årsredovisning och bokföringär av central betydelse. Ansvaret för valet avrevisorer för företag med statligt ägande ligger hosägaren, vilket inte hindrar att det praktiskaarbetet med upphandlingen hanteras av företagetsekonomiavdelning, en revisionskommitté eller annanlämplig funktion. Regeringskanslietsägarrepresentanter följer dock helaupphandlingsprocessen. Det slutliga beslutet fattasalltid av ägaren på bolagsstämman. Revisorer väljspå mandatperioder . Innan de kan bliföremål för omval skall de utvärderas. Dessutom börlöpande utvärderingar göras. Det är lämpligt attstyrelsen och revisorerna träffas minst två gångerper år för att diskutera redovisningen,förvaltningen och riskhanteringen i företagen. Detjänstemän inom som ansvarar förförvaltningen av de helägda statliga företagen skallha en god relation med revisorerna och föra enlöpande dialog med dessa. Med hänvisning tillrevisorslagen (1995:528) och det ansvar som åläggsrevisorerna är det lämpligt att styrelsen bildar sigen egen uppfattning om revisorernas oberoende.Styrelsen bör bevaka de friståenderådgivningsuppdrag som revisorerna kan få avföretagsledningen och därvid ta del av debedömningar som revisorerna gör i enlighet medrevisorslagens analysmodell. I de fall andrakonsulttjänster utgör en betydande andel avrevisorernas ersättning bör detta förhållandeförklaras och motiveras i noten som redogör förersättningar till revisorer. Revisorerna bör ävenvara ett stöd för styrelsen i utvärderingen av hurde av regeringen utgivna riktlinjerna avseendeincitamentsprogram, anställningsvillkor och externekonomisk rapportering efterlevs. I skrivelsenredovisas en översikt över revisionsarvoden ochövriga arvoden till revisorer i företag med statligtägande.I skrivelsen noteras att den nyinrättademyndigheten bl.a. skall ha rätt attinom ramen för sin effektivitetsrevision granskasådan verksamhet som staten bedriver i form avaktiebolag. Granskning kan genomföras omverksamheten är reglerad i lag eller i annanförfattning eller om staten har bestämmandeinflytande över verksamheten. kommeräven att kunna förordna en eller flera revisorer attdelta i den årliga revisionen i de aktuellaföretagen.I ett avsnitt med rubriken sägs att det historiskt har funnitstvå problem inom den statliga företagssfären,nämligen ineffektiv kapitalbalans och expansionutanför kärnverksamheten. En anledning till attstatligt ägda företag tenderar att varaöverkapitaliserade är en osäkerhet om ägaren,staten, är beredd att skjuta till nytt kapital omdet uppstår ett investeringsbehov. I skrivelsenredogörs för det förslag om förbättradkapitalstruktur i statliga företag som regeringenlade fram i tilläggsbudget i denekonomiska vårpropositionen (prop. 2002/03:100).Riksdagen fattade - med vissamodifieringar - beslut om förslaget (bet. 2002/03:FiU21).Det andra nämnda problemet, bristande fokus påkärnverksamheten, har uppkommit genom att vissaföretag med statligt ägande har expanderatinom verksamheter som legat utanför företagetskärnverksamhet. Generellt sett ökar detta risken iföretaget, eftersom företaget konkurrerar inomområden där det har ringa eller ingen erfarenhet.Ledningen förlorar fokus på kärnverksamheten, ochägaren löper risken att företagets mål inte uppfyllseller åsidosätts. Flera företag med statligt ägandehar dock ökat fokuseringen påkärnverksamheten.Regeringen redogör i ett särskilt avsnitt för sinpolicy i vissa frågor av principiell karaktär ochhur de berör företagen med statligt ägande. Det ärstyrelsens och ledningens ansvar att de företag därstaten har ägarintressen sköts på föredömligt sättoch väl inom gällande lagstiftning, sägs det. Miljö-och etikhänsyn bör vara självklarautvärderingsparametrar för de beslut som rörförvaltningen av företag med statligt ägande.Regeringen presenterade initiativetGlobalt Ansvar, som syftar till att främja godpraxis för företag vad avser respekt för mänskligarättigheter och grundläggande arbetsvillkor,bekämpning av korruption och en bättre miljö.Initiativet bygger på riktlinjer förmultinationella företag och FN:s "The GlobalCompact". Att ansluta sig till Globalt Ansvar sägsvara ett bra mål för företagens arbete inom detaktuella området, och det är regeringens ambitionatt fler företag, inte minst statligt ägda företag,skall ansluta sig till initiativet. I skrivelsenerinras om att det i regeringsförklaringen anges attSverige skall fortsätta att gå i spetsen föromställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle.Företag med miljöpåverkan behöver ha ett seriöstmiljöarbete och god miljökompetens för att undvikamiljörelaterade risker och kostnader. Kostnadernakan bestå dels i höga åtgärds- ellersaneringskostnader, dels i kostnader på grund avförsämrat anseende hos leverantörer, kunder ochallmänhet. Miljöanpassning är i många fall enförutsättning för lönsamhet, varför företag medstatligt ägande bör, i likhet med näringslivet iövrigt, sträva mot en ekologisk hållbar utvecklingoch bidra till att de nationella miljömålenuppfylls. Styrelserna bör aktivt följa företagensinsatser i frågor som rör ekologiskt hållbarutveckling.Regeringens mål avseende könsfördelningen i destatliga bolagsstyrelserna är, som tidigare nämnts,en jämn fördelning, och ett delmål är att andelenkvinnor skall vara . Uppgifter omhur könsfördelningen ser ut har redovisats i detföregående.