bet · GQ01UBU18 · 2003-05-15 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2002/03:50 Etikprövning av forskning, fem motionerväckta med anledning av propositionen och någramotionsyrkanden från allmänna motionstiden ifrågor som anknyter till propositionens ämne.Utskottet föreslår att antar regeringenslagförslag och avslår samtliga motionsyrkanden.Regeringen föreslår en lag om etikprövning avforskning som avser människor och biologisktmaterial från människor. Syftet med lagen är bl.a.att skydda den enskilda människan och respekten förmänniskovärdet vid forskning. Lagen föreslås blitillämplig på forskning som innebär ett fysisktingrepp eller bedrivs enligt en metod som syftartill att påverka en människa fysiskt eller psykiskt.Lagen föreslås även gälla forskning som innebär ettfysiskt ingrepp på en avliden människa eller avserstudier på biologiskt material som tagits från enlevande eller avliden människa och kan härledas tilldenna person. Vidare skall lagen enligt förslagetgälla forskning som bedrivs med känsligapersonuppgifter enligt personuppgiftslagen eller medpersonuppgifter om lagöverträdelser m.m., omforskningen sker utan att den enskilde har lämnatsitt uttryckliga samtycke.Forskning av de slag som lagen avser skall inte fåbedrivas utan att ha blivit godkänd videtikprövning. Lagförslaget anger allmännautgångspunkter för etikprövningen. Det innehållerockså regler om information och samtycke bl.a. vidforskning som avser fysiskt ingrepp på en levandemänniska och forskning som bedrivs enligt en metodsom syftar till fysisk eller psykisk påverkan.Etikprövningen föreslås bli organiserad iregionala nämnder för forskningsetik. Dessa skallvara indelade i avdelningar. Varje avdelning skallbestå av en ordförande, som skall vara eller havarit ordinarie domare, tio ledamöter medvetenskaplig kompetens och fem ledamöter somföreträder allmänna intressen. Beslut av en regionalnämnd skall kunna överklagas hos en central nämnd.Även denna skall ha en ordförande, som är eller harvarit ordinarie domare, samt fyra ledamöter medvetenskaplig kompetens och två som företräderallmänna intressen. Regeringen skall utse samtligaledamöter i både de regionala nämnderna och dencentrala nämnden. Den centrala nämnden skall ocksåha tillsyn över efterlevnaden av lagen ometikprövning av forskning.Följdändringar görs i ett antal andra lagar.Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda ikraft den 1 januari 2004.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,de gröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens beredning av ärendetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkandena 3 och 10 samt2002/03:Ub7 yrkande 1.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Utvidgning av tillämpningsområdet förlagen om etikprövning av forskning tillandra undersökningar än forskningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub6 yrkande 1.Reservation 3 (fp, kd, c)3. Utvidgning i övrigt avtillämpningsområdet för lagen ometikprövning av forskningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub5 yrkande 6,2002/03:Ub6 yrkandena 2 och 3,2002/03:Ub7 yrkandena 2, 4 och 5 samt2002/03:Ub8 yrkande 3.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (c, mp)Reservation 6 (kd)4. Utgångspunkter för etikprövningenRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkande 1 och2002/03:Ub7 yrkande 3 i denna del.Reservation 7 (m)Reservation 8 (kd)5. Information och samtyckeRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub6 yrkande 9 och2002/03:Ub7 yrkande 6.Reservation 9 (fp)Reservation 10 (kd)6. Organisationen av etikprövningenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub6 yrkandena 5 och 8.Reservation 11 (fp)7. Juridisk kompetens i de regionalanämnderna och den centrala nämndenRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub5 yrkandena 3 i denna del och 4 samt2002/03:Ub6 yrkande 10 i denna del.8. Sammansättningen av nämnderna i övrigtRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub5 yrkande 3 i denna del,2002/03:Ub6 yrkande 11 och2002/03:Ub8 yrkande 1 i denna del.Reservation 12 (fp)Reservation 13 (c)Reservation 14 (mp)9. Tillvaratagande av kompetensen i denuvarande forskningsetiska kommittéernaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkande 6 och2002/03:Ub5 yrkande 2.Reservation 15 (m)Reservation 16 (kd, c)10. Hur ledamöterna i de regionalanämnderna och den centrala nämnden utsesRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkande 7,2002/03:Ub5 yrkande 1,2002/03:Ub6 yrkande 10 i denna del samt2002/03:Ub7 yrkande 7.Reservation 17 (m, fp, kd, c)11. Tillsyn över efterlevnaden av lagen ometikprövning av forskning som avsermänniskorRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkande 8 och2002/03:Ub7 yrkande 8.Reservation 18 (m)Reservation 19 (kd)12. Överklagande av beslut ometikprövningRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2002/03:Ub6 yrkande 6 och2002/03:Ub8 yrkande 2.Reservation 20 (m, fp)Reservation 21 (mp)13. StraffansvarRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motion2002/03:Ub7 yrkande 9.Reservation 22 (kd)14. Finansiering av etikprövningenRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motion2002/03:Ub4 yrkande 9.Reservation 23 (m)15. Termen forskningspersonRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motion2002/03:Ub6 yrkande 13.Reservation 24 (fp)16. Lag om etikprövning av forskning somavser människorRiksdagen antar regeringens förslag till lag ometikprövning av forskning som avser människor.Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:50 i denna deloch avslår motionerna2002/03:Ub7 yrkande 3 i denna del och2002/03:Ub8 yrkande 1 i denna del.Reservation 25 (kd) villk. 8Reservation 26 (mp) villk. Utvärdering av lagen om etikprövning avforskning som avser människorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub5 yrkande 5,2002/03:Ub6 yrkande 7,2002/03:Ub7 yrkande 10 och2002/03:Ub8 yrkande 4.Reservation 27 (fp, kd, c, mp)18. Lag om ändring i lagen (2002:297) ombiobanker i hälso- och sjukvårdenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (2002:297) om biobanker i hälso-och sjukvården. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:50 i denna deloch avslår motion2002/03:Ub4 yrkande 4.Reservation 28 (m)19. Lag om ändring i sekretesslagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100) med denändringen att den nya paragrafen i 9 kap.betecknas 29 §. Därmed bifaller delvisproposition 2002/03:50 i denna del.20. Övriga lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1991:115) om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktadeägg från människa,lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859),lag om ändring i lagen (1995:831) omtransplantation m.m.,lag om ändring i lagen (1995:832) om obduktionm.m.,lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204)samtlag om ändring i lagen (1999:353) omrättspsykiatriskt forskningsregister.Därmed bifaller proposition 2002/03:50i dessa delar.21. StamcellsforskningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub4 yrkande 2,2002/03:Ub368,2002/03:Ub486 yrkande 23 och2002/03:So450 yrkande 3.Reservation 29 (m)22. GränsöverskridandeforskningssamarbeteRiksdagen avslår motion2002/03:Ub4 yrkande 5.23. Övriga frågor om etik i forskningenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub6 yrkandena 4 och 12 samt2002/03:Ub449 yrkande 1.Reservation 30 (fp)den 15 maj 2003På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),i (m), (), (), (),(), Per (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (),(), () ochHåkan ().2002/03UbU18Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2002/03:50 Etikprövning av forskninglägger regeringen fram förslag till lag ometikprövning av forskning som avser människor. Dettabetänkande gäller propositionen och motionsyrkandensom anknyter till den.Propositionen har föregåtts av utredning iKommittén för forskningsetik, som i februari 1999överlämnade betänkandet God sed i forskningen (SOU1999:4). Efter remissbehandling av detta utarbetadesinom departementspromemorianEtikprövning av forskning som avser människor (Ds2001:62), som också remissbehandlades. Lagförslageti departementspromemorian återges i bilaga 1 ipropositionen.Den 28 februari 2002 beslutade regeringen attinhämta Lagrådets yttrande över ett förslag till lagom etikprövning av forskning som avser människor.Det remitterade förslaget och Lagrådets yttrandeöver detta återges i bilagorna 3 och 4 ipropositionen.Utbildningsutskottet har berettkonstitutionsutskottet och socialutskottet tillfälleatt yttra sig över propositionen och motionerna i dedelar som berör respektive utskottsberedningsområde.Konstitutionsutskottet har i yttrande 2002/03:KU4yinte haft något att invända mot vad som föreslås ipropositionen. Yttrandet bifogas detta betänkandesom bilaga 5.Socialutskottet har i yttrande 2002/03:SoU3yvälkomnat en lagreglering av området.Socialutskottet har inte funnit skäl att yttra sigöver motionerna. Yttrandet bifogas detta betänkandesom bilaga 6.BakgrundEtikprövning av medicinsk forskning bedrivs sedanflera decennier av regionala forskningsetiskakommittéer knutna till de medicinska fakulteterna. Idessa ingår vetenskapliga ledamöter samt lekmän.Lekmännen utses av landstingen och är alltid iminoritet.De forskningsetiska kommittéerna är formelltfrivilliga organ och deras beslut rådgivande.Statliga och vissa andra forskningsfinansiärerställer krav på godkännande från forskningsetiskkommitté för att ge bidrag till forskningsprojekt.Även för humanistisk och samhällsvetenskapligforskning har det funnits och finns en frivilligetikgranskning innan vissa finansiärer ger bidrag.Den genomförs numera av en etikarbetsgrupp som harinrättats av det humanistisk-samhällsvetenskapligaämnesrådet inom respektive av enetikkommitté inom för arbetsliv ochsocialvetenskap (FAS).Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår en ny lag om etikprövning avforskning som avser människor och biologisktmaterial från människor. Syftet med lagen är attskydda den enskilda människan och respekten förmänniskovärdet vid forskning.Lagen föreslås bli tillämplig på forskning sominnebär ett fysiskt ingrepp eller bedrivs enligt enmetod som syftar till att påverka en människafysiskt eller psykiskt. Lagen föreslås även gällaforskning som innebär ett fysiskt ingrepp på enavliden människa eller avser studier på biologisktmaterial som tagits från en levande eller avlidenmänniska och kan härledas till denna person. Vidareskall lagen enligt förslaget gälla forskning sombedrivs med känsliga personuppgifter enligtpersonuppgiftslagen eller med personuppgifter omlagöverträdelser m.m., om forskningen sker utan attden enskilde har lämnat sitt uttryckliga samtycke.Forskning av de slag som lagen avser skall inte fåbedrivas utan att ha blivit godkänd videtikprövning. Lagförslaget anger allmännautgångspunkter för etikprövningen. Det innehållerockså regler om information och samtycke bl.a. vidforskning som avser fysiskt ingrepp på en levandemänniska och forskning som bedrivs enligt en metodsom syftar till fysisk eller psykisk påverkan.Etikprövningen föreslås bli organiserad iregionala nämnder för forskningsetik. De skall varasjälvständiga i sitt beslutsfattande. De regionalanämnderna skall vara indelade i avdelningar somprövar ärenden inom olika forskningsområden. Varjeavdelning skall bestå av en ordförande, som är ellerhar varit ordinarie domare, tio ledamöter medvetenskaplig kompetens och fem ledamöter somföreträder allmänna intressen. Regeringen skallenligt förslaget utse alla ledamöterna.Om en regional nämnd finner att ettforskningsprojekt som skall etikprövas ger upphovtill nya och principiella frågeställningar, börnämnden hämta in yttrande från ochandra berörda myndigheter innan ärendet avgörs.Beslut av en regional nämnd skall kunna överklagasav forskningshuvudmannen. Överklaganden prövas av encentral nämnd. Denna skall bestå av en ordförande,som är eller har varit ordinarie domare, samt fyraledamöter med vetenskaplig kompetens och tvåledamöter som företräder allmänna intressen.Regeringen skall utse alla ledamöterna.Om en regional nämnd inte når enighet om utgångenav en etikprövning, kan en minoritet inom nämndenkräva att ärendet överlämnas till den , utan att den regionalanämnden har fattat beslut i sak.Den centrala nämndens beslut i ärenden ometikprövning skall inte kunna överklagas.Den centrala nämnden skall också ha tillsyn överefterlevnaden av lagen om etikprövning i den måntillsynen inte faller inom någon annan myndighetsansvarsområde.Lagförslaget innehåller en bestämmelse om straffför den som uppsåtligen bryter mot kravet påetikgodkännande eller mot villkor som ställts uppför godkännandet.Regeringen föreslår också ändringar i ett antalandra lagar.Den nya lagen och lagändringarna skall enligtpropositionen träda i kraft den 1 januari 2004.Lagförslagen bifogas detta betänkande som bilaga2.Utskottets övervägandenInledningTill de grundläggande fri- och rättigheterna i detsvenska samhället hör enligt 2 kap. 1 §regeringsformen yttrandefrihet ochinformationsfrihet. Varje medborgare är gentemot detallmänna tillförsäkrad dessa friheter. Begränsningarfår göras endast under vissa i regeringsformenangivna förutsättningar. Vid bedömandet av vilkabegränsningar som får ske av yttrandefriheten ochinformationsfriheten skall särskilt beaktas viktenav vidast möjliga sådan frihet i bl.a. vetenskapligaangelägenheter (2 kap. 13 §).I högskolelagen (1992:1434) anges som allmännaprinciper för forskningen att forskningsproblem fårfritt väljas, forskningsmetoder får fritt utvecklasoch forskningsresultat får fritt publiceras.Riksdagen ställde sig bakom vadregeringen hade föreslagit om statens uppgifter ifråga om forskning och utvecklingsarbete (prop.1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9).Det innebär att skall utveckla sin ställningsom kunskapsnation. Staten har ett övergripandeansvar för att det svenska samhället utvecklar ochtar till vara ny kunskap. Staten har ett särskiltansvar för att garantera forskningens frihet och förgrundforskning och forskarutbildning.Vid forskning, liksom vid de flesta andramänskliga aktiviteter, kan det uppstå situationerdär etiska frågor blir relevanta. Intresset av attvinna ny kunskap kan komma i konflikt medforskningspersonernas behov av säkerhet ochpersonlig integritet. Forskningens metoder kaninnebära påverkan på människor. Även forskarensförhållningssätt till andra forskare, tillallmänheten och till dem som finansierar forskningenkan ha etisk relevans.Trots principerna om att forskningsproblem fårfritt väljas och forskningsmetoder fritt utvecklashar det i , på initiativ från medicinskthåll, växt fram en frivillig organisation för etiskgranskning av forskningsprojekt. De amerikanskaNational Institutes of Health (NIH) fattade år 1966beslut om att alla humanforskningsprojekt som skullestödjas ekonomiskt måste genomgå etisk granskning.En hel del forskning också i finansieradesgenom anslag från NIH. inrättades vidKarolinska institutet den första forskningsetiskakommittén. och fram till1972 inrättades sådana kommittéer vid samtligamedicinska fakulteter i landet. senareinrättades en forskningsetisk kommitté vidHumanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet() och vid Delegationen för social forskning(DSF). En förutsättning för att ettforskningsprojekt skall få finansiering från destatliga organen har varit att det godkänts vidforskningsetisk prövning i en sådan kommitté.Forskningsetiska frågorDe etiska problem som brukar aktualiseras i sambandmed forskning kan grupperas i tre kategorier: frågor som rör forskningspersoners integritet; medforskningsperson menas här en levande människa somforskningen avser frågor som rör forskarens etik, såsom fabriceringav data, plagiat, erkännande av andras insatsereller jäv (oredlighet i forskning) frågor som rör försöksdjursetik.Proposition 2002/03:50 handlar enbart om den förstakategorin av forskningsetiska problem.Frågor om oredlighet i forskning behandlas iVetenskapsrådets etikkommitté.Etiska frågor i samband med användning avförsöksdjur i forskning behandlas i särskildaförsöksdjursetiska kommittéer, som lyder underJordbruksdepartementet.Organ som fortlöpande sysslar medforskningsetiska frågorI finns ett stort antal organ somsysslar med forskningsetiska frågor.Statens medicinsk-etiska råd () är ett avregeringen tillsatt organ som har till uppgift attbelysa medicinsk-etiska frågor ur ett övergripandesamhällsperspektiv. I rådet ingår ordförande, åttaföreträdare för de politiska partierna och tolvsakkunniga. SMER har enligt sina direktiv treuppgifter: att fungera som överremissinstans, att hålla utkik mot forskningsområdet och att vara brobyggare mellan forskare ochbeslutsfattare.SMER skall göra sina bedömningar utifrån ettsamhällsperspektiv. Rådet tar därför inte ställningtill enskilda forskningsprojekt eller patientfall.Vetenskapsrådet () är ett av regeringen med stödav lag inrättat forskningsråd som skall ge stödtill grundläggande forskning av högsta vetenskapligakvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Rådet harett nationellt ansvar för att utveckla svenskgrundforskning så att den uppnår en stark ställninginternationellt.Inom finns tre ämnesråd: ett förhumaniora och samhällsvetenskap, ett för medicinsamt ett för naturvetenskap och teknikvetenskap.Såväl som vart och ett avämnesråden har en styrelse, som består av delspersoner utsedda av regeringen, dels ledamöter valdaav vetenskapligt kompetenta lärare vid universitetoch högskolor. Den sistnämnda gruppen är alltid imajoritet.I uppgifter ingår enligtinstruktionen (2000:1199) bl.a. att ta initiativtill att etiska frågor uppmärksammas vid forskningoch att förmedla information om forskningsetiskafrågor.Vetenskapsrådet har inrättat en etikkommitté, förvilken rådets styrelse har fastställt eninstruktion. består av högst 15personer. I kommittén ingår en ledamot som utsesefter förslag från Regeringsrätten, en ledamot frånVetenskapsrådets styrelse och en moralfilosof.Vidare utses ledamöter efter förslag från de treämnesråden samt från . Fyra ledamöter ärlekmannarepresentanter.Vetenskapsrådets etikkommitté har ett övergripandeansvar för etikfrågor vid , framförallt frågor av forskaretisk karaktär ochövergripande forskningsetiska frågor. Det innebäratt frågor om oredlighet i forskning behandlas där.Kommittén skall bl.a. utreda fall av misstänkt sådanoredlighet.Det humanistisk-samhällsvetenskapliga ämnesrådethar en etikarbetsgrupp, som bl.a. sysslar medetikprövning av sådan forskning inom dethumanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdetsom kommer i fråga för finansiering frånVetenskapsrådet.Det medicinska ämnesrådet har också enetikarbetsgrupp. Ansökningar om medicinskaforskningsprojekt som anses svårbedömda, av merprincipiell natur eller etiskt kontroversiellaremitteras till arbetsgruppen för enpolicydiskussion och för utarbetande av riktlinjeroch rekommendationer som riktar sig till forskareoch forskningsetikkommittéer.Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap(FAS), som likaså är ett av regeringen inrättatforskningsråd, har till uppgift att främja ochstödja grundforskning och behovsstyrd forskning inomarbetslivsområdet, socialvetenskap ochfolkhälsovetenskap.FAS styrelse har inrättat en etikkommitté sombestår av sex ledamöter av styrelsen. Ordförande ären av lekmännen i styrelsen. prövaransökningar som av respektive prioriteringskommittéinom FAS har bedömts vara förknippade med etiskaproblem som prioriteringskommittén inte själv enkeltklarar av. Endast ansökningar som kommer i fråga förfinansiering från FAS prövas. Det förekommer attetikkommittén begär intyg om att ansökan hargodkänts av en medicinsk forskningsetisk kommitté.De forskningsetiska kommittéerna vid de medicinskafakulteterna är organ som har inrättats av demedicinska fakulteterna. Det finns tio sådanakommittéer. Deras uppgift är att etikgranskaforskningsprojekt inom medicinsk humanforskning.Grundläggande för verksamheten är den s.k.Helsingforsdeklarationen, som antogs av 1964 och senare har revideratsett antal gånger. Kommittéerna har 1015 ledamöterav vilka flertalet är sakkunniga representerandeolika discipliner inom medicin och eventuelltodontologi. Ett mindre antal ledamöter i varjekommitté är lekmän. Lekmännen utses av landstingen,som också finansierar deras medverkan.Djurförsöksetiska nämnder finns enligt bestämmelseri djurskyddslagen (1988:534). Innan användning avdjur i forskning får påbörjas, måste användningenprövas och godkännas av en sådan nämnd. Det finnssju djurförsöksetiska nämnder, var och en ansvarigför ett visst geografiskt område. Utöver ordförandeoch vice ordförande består nämnderna dels av lekmän,dels av forskare och personal som har hand omförsöksdjur, till lika antal för de två grupperna.Gentekniknämnden är en statlig myndighet med uppgiftatt följa den nationella och internationellautvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiskafrågorna och genom rådgivande verksamhet främja enetiskt försvarbar och säker användning avgentekniken så att människors och djurs hälsa ochmiljön skyddas. Nämnden har en ordförande och envice ordförande, som båda skall ha domarerfarenhet,och fjorton andra ledamöter. Sju av dessa ärriksdagsledamöter, medan de övriga sju utses efterförslag från de tre statliga forskningsråden(, och för miljö,areella näringar och samhällsbyggande). Regeringenutser samtliga ledamöter.EU-kommissionen har ett rådgivande organ, on Ethics, som är ett oberoende,pluralistiskt och mångvetenskapligt organ somsysslar med frågor om etiska aspekter pånaturvetenskap och ny teknologi. De tolv medlemmarnai gruppen är utsedda av kommissionen för en periodav . De är experter hämtade från områden sombiologi, genetik, medicin, informatik, juridik,filosofi och teologi. Gruppen anordnade i oktober2002 en konferens om etiska aspekter på biomedicinskforskning i utvecklingsländer.Pågående arbete inom områden medanknytning till etikprövning avforskningSverigeRegeringen gav ett uppdrag tillVetenskapsrådet att kartlägga forskningsområden därVetenskapsrådet bedömer att en etiskproblemställning kan uppkomma. Endastforskningsområden som inte omfattas av 3 eller 4 §§i den föreslagna lagen om etikprövning av forskningsom avser människor skall redovisas. Verksamhet medförsöksdjur skall inte heller inkluderas.Vetenskapsrådet skall bedöma om något eller några avde identifierade forskningsområdena bör omfattas avkrav på etikprövning, och i så fall föreslå hurdessa områden skall avgränsas. Uppdraget skallredovisas senast den 1 oktober 2003.En särskild utredare arbetar med översyn avförutsättningarna för den djurförsöksetiskaprövningen. I uppdraget ingår även att särskiltbelysa de etiska frågor som kan uppkomma i sambandmed användningen av genetiskt modifierade djur ochandra metoder inom bioteknologin som är av betydelsei sammanhanget, t.ex. kloning av djur. Idelbetänkandet Etisk prövning av djurförsök (SOU2002:86) har utredningen lämnat förslag när detgäller själva förutsättningarna för dendjurförsöksetiska prövningen. Utredningens arbetefortsätter och skall vara avslutat den 1 december2003.Kommittén om genetisk integritet har i uppgift attse över ett antal frågeställningar rörande genetiskdiagnostik, genterapi och kloning. Kommitténöverlämnade delbetänkandet Rättsligreglering av stamcellsforskning (SOU 2002:119).Utredningens arbete fortsätter och skall varaavslutat den 1 december 2003.Europeiska unionenInom Europeiska unionen (EU) antogs 2002 ett sjätteramprogram för forskning och utveckling. Inför detsjätte ramprogrammet antog kommissionen enhandlingsplan kallad Forskning och samhälle.