bet · GQ01LU15 · 2003-04-15 00:00:00 — Effektivare pantbrevshantering, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2002/03:57 Effektivarepantbrevshantering m.m. jämte en motion som väckts med anledning avpropositionen. Därutöver behandlas en motion som väckts år 2002.Propositionen innehåller förslag till vissa ändringar i lagen (1994:448) ompantbrevsregister m.fl. lagar. Syftet med förslagen är att effektiviserahanteringen av obelånade pantbrev. Enligt förslaget skall det vara möjligt att ipantbrevsregistret registrera inteckningar utan någon anknytande uppgift ompantbrevshavare. Om uppgift om pantbrevshavare saknas, skall den som harbeviljats lagfart för fastigheten eller, om fastigheten är upplåten medtomträtt, tomträttshavaren anses som pantbrevshavare. Lagändringarna föreslåsträda i kraft den 1 juli 2003.I propositionen behandlas också frågan om det bör införas ett system förpantsättning av byggnader på annans mark. I den delen lämnar regeringen intenågot förslag utan gör bedömningen att ett sådant system inte bör införas.Motsatt uppfattning framförs i de i ärendet aktuella motionerna.Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och avslårmotionerna.I betänkandet finns en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Effektivare pantbrevshantering antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen(1994:448) om pantbrevsregister,b) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),c)lag om ändring i utsökningsbalken.Därmed bifaller proposition2002/03:57.2. Kreditsäkerhet i byggnader på annans mark avslår motionerna 2002/03:L12 och 2002/03:L338.Reservation (fp)den 15 april 2003På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), HilleviLarsson (s), (), (), (),(), Rezene Tesfazion (s), (), AnneliSärnblad Stoors (s), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI propositionen föreslår regeringen - efter hörande av Lagrådet - att riksdagenantar i propositionen framlagda förslag till ändringar i lagen (1994:448) ompantbrevsregister, sekretesslagen (1980:100) och utsökningsbalken. Bakgrundentill lagförslagen är följande.Den 1 juli 1994 trädde lagen (1994:448) om pantbrevsregister i kraft medframtida möjligheter att utfärda s.k. datapantbrev. En tid efter det attpantbrevsregistret hade inrättats utvecklade ett avtalsbaseratsystem för förvaring av sådana pantbrev för fastighetsägarens räkning. Systemetfick benämningen publikt arkiv. tillskrev Lantmäteriverketregeringen och begärde att förutsättningarna för att förvara datapantbrev i detpublika arkivet skulle lagregleras. Inom har därförupprättats departementspromemorian (Ds 2002:8) Effektivare pantbrevshantering -registrering av obelånade pantbrev. Promemorian har remissbehandlats och liggertill grund för lagförslagen i förevarande proposition.I propositionen behandlar regeringen också frågan om det bör införas ett systemför pantsättning av byggnader på annans mark. Bakgrunden i den delen ärföljande.Med anledning av ett tillkännagivande fick en utredare iuppdrag att undersöka behovet av en ny kreditsäkerhetsform (bet. 1997/98:LU22,rskr. 1997/98:221). Utredaren redovisade sitt uppdrag i departementspromemorian(Ds 2001:21) Kreditsäkerhet i byggnader på annans mark. Promemorian harbehandlats vid ett samrådsmöte i den 7 september 2001.Inbjudna myndigheter och organisationer har också beretts tillfälle att lämnaskriftliga synpunkter. Regeringens bedömning, såsom den redovisas i förevarandeproposition, är att det inte bör införas ett system för pantsättning avbyggnader på annans mark. Motsatt uppfattning framförs i de i ärendet aktuellamotionerna, varav en väckts med anledning av propositionen och en under denallmänna motionstiden år 2002.Regeringens förslag återfinns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Isammanhanget bör upplysas att antagit i proposition2002/03:40 framlagt förslag till lag om ändring i utsökningsbalken (rskr. 133).Förslagen i motionerna återfinns i bilaga 1.Utskottets övervägandenEffektivare pantbrevshanteringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens lagförslag.BakgrundEn fastighetsägare, som vill upplåta panträtt i fastigheten till säkerhet för enfordran, kan hos en inskrivningsmyndighet ansöka om inskrivning i fastigheten avett visst belopp. En sådan inskrivning kallas inteckning (6 kap. 1 §jordabalken) och kommer till uttryck i en registrering i fastighetsregistretsinskrivningsdel. Mot varje inteckning svarar ett pantbrev. Det är pantbrevet somanvänds för att upplåta panträtt. Pantbrev har tidigare utfärdats endast iskriftlig form, dvs. såsom ett dokument i pappersformat. Om det har utfärdatsett skriftligt pantbrev, sker pantupplåtelsen genom att "fastighetens ägareöverlämnar pantbrevet som pant för fordringen" (6 kap. 2 § jordabalken). Detinnebär bl.a. att pantsättning av fast egendom innefattar två moment, dels en avfastighetsägaren gjord pantförskrivning, dels ett överlämnande av pantbrevettill borgenären.Den 1 juli 1994 trädde lagen (1994:448) om pantbrevsregister i kraft. Lageninnebar att det, förutom skriftliga pantbrev, även kan utfärdas s.k.datapantbrev. Ett datapantbrev kommer inte till uttryck i något fysiskt föremålutan endast i en registrering i ett särskilt register, pantbrevsregistret. Föratt en inteckning skall få registreras i pantbrevsregistret fordras att den ärinförd i fastighetsregistrets inskrivningsdel och att registreringen ipantbrevsregistret förenas med en uppgift om vem som har rätt att råda överinteckningen, pantbrevshavare.Vid en pantsättning med användande av ett datapantbrev ersätts såledesöverlämnandet av pantbrevet av en registreringsåtgärd; borgenären registrerassom pantbrevshavare i pantbrevsregistret (6 kap. 2 § jordabalken).Pantbrevsregistret förs av med hjälp av automatiseradbehandling.För att en inteckning skall få registreras i pantbrevsregistret fordras, såsomnyss har nämnts, bl.a. att den i pantbrevsregistret förenas med en uppgift ompantbrevshavare. Endast den som har beviljats särskilt tillstånd får registrerassom pantbrevshavare. Tillstånd att bli registrerad som pantbrevshavare beviljasav . Vid tillståndsprövningen skall särskilt beaktas attsökanden har tillgång till den tekniska utrustning och den tekniska sakkunskapsom krävs för pantbrevsregistrets funktion, att det finns tillfredsställandeformer för betalning av bl.a. stämpelskatt och expeditionsavgifter samt attsökanden i övrigt uppfyller krav på lämplighet.Endast den som har beviljat tillstånd kan således registrerassom pantbrevshavare. De flesta fastighetsägare saknar sådant tillstånd. Enpantbrevshavare som inte längre önskar vara registrerad som pantbrevshavare -t.ex. därför att pantsättningen har upphört - saknar i ett sådant fall möjlighetatt få registreringen överförd på fastighetsägaren. I stället måstepantbrevshavaren begära att uppgiften om inteckningen tas bort frånpantbrevsregistret och att det utfärdas ett skriftligt pantbrev som kanöverlämnas till fastighetsägaren.Lantmäteriverket uppmärksammade efter det att pantbrevsregistrethade inrättats att det fanns behov av förvaring av datapantbrev förfastighetsägarens räkning. Verket utvecklade därför ett system för detta.Systemet benämns publikt arkiv och grundas på avtal mellan verket och berördapantbrevshavare respektive fastighetsägare. Systemet med publikt arkiv innebäratt registreras som pantbrevshavare för sådana datapantbrev somegentligen borde ha skrivits ut som skriftliga pantbrev för återlämnande tillfastighetsägaren. råder över pantbrevet för fastighetsägarensräkning.Lantmäteriverket har utformat en tjänst som riktar sig till fastighetsägarevarigenom verket erbjuder fastighetsägare att omvandla icke pantsatta skriftligapantbrev till datapantbrev för förvaring i det publika arkivet. I november år2002 fanns det 428 000 datapantbrev i det publika arkivet.PropositionenI propositionen erinras om att pantbrevsregistret har varit i drift i sju år.Under denna tid har registret fått en mycket stor betydelse förpantbrevshanteringen. är tre av fyra inteckningar registrerade ipantbrevsregistret. Endast var fjärde inteckning motsvaras av ett skriftligtpantbrev. Även det publika arkivet har vunnit en stor anslutning. Om enpantbrevshavare begär att bli avregistrerad utan att någon annan pantbrevshavarekan registreras i stället, förs inteckningen i de flesta fall över till detpublika arkivet.Det publika arkivet har stora praktiska fördelar. Bland annat underlättar detkreditinstitutens hantering av pantbreven efter det att de lån för vilkapantbreven har utgjort säkerhet har lösts.Det publika arkivet möjliggör också en förhållandevis säker förvaring av ickepantsatta pantbrev. Ett pantbrev är en värdehandling. Om det förstörs ellerförsvinner, måste det dödas enligt ett särskilt förfarande vid domstol. Ettpantbrev som är registrerat i det publika arkivet kan i praktiken varkenförkomma eller förstöras. Även för fastighetsägaren kan därför det publikaarkivet ha betydande fördelar.Regeringen anför att det är viktigt att det publika arkivet bygger på entillfredsställande rättslig grund, så att några rättsförluster inte uppkommer.Systemet grundas på avtal mellan och berördapantbrevshavare respektive fastighetsägare. Ett system som grundas på avtal kanha vissa fördelar. Det kan t.ex. vara flexibelt och lätt att anpassa efter nyaförhållanden. Ett avtalsgrundat system kan emellertid också ha nackdelar. Detkan vara förenat med juridiska oklarheter som i förlängningen kan leda tillrättsförluster. Enligt är det just olika slag avjuridiska oklarheter som har gjort att banker och kreditinstitut inte fullt uthar utnyttjat möjligheten att registrera pantbrev i arkivet.Mot den redovisade bakgrunden konstaterar regeringen att ett optimaltutnyttjande av pantbrevsregistret förutsätter att systemet med publikt arkivlagregleras. Även intresset av att undvika rättsförluster talar för enlagreglering. Regeringen föreslår därför att registreringen av obelånadepantbrev alltså bör lagregleras.Den i propositionen föreslagna lagregleringen innebär sammanfattningsvisföljande. En inteckning i pantbrevsregistret skall inte behöva vara förenad mednågon uppgift om pantbrevshavare. Om uppgift om pantbrevshavare saknas, skallden som har lagfart för fastigheten eller, om fastigheten är upplåten medtomträtt, tomträttshavaren anses som pantbrevshavare. För det fall enlagfartsansökan har förklarats vilande, skall en registreringsåtgärd som begärsav den som skall anses som pantbrevshavare få vidtas endast om den som har gjortden vilandeförklarade lagfartsansökan har samtyckt till åtgärden. En nyinteckning eller en tidigare beviljad inteckning skall kunna registreras ipantbrevsregistret utan uppgift om pantbrevshavare. En uppgift ompantbrevshavare skall också kunna tas bort från registret utan att någon nypantbrevshavare registreras för den aktuella inteckningen. Om en inteckningsaknar uppgift om pantbrevshavare skall den som har lagfat på fastigheten kunnainitiera olika slag av registreringsåtgärder. Den som uppträder som ombud i ettärende enligt lagen om pantbrevsregister skall inte behöva visa upp fullmaktannat än om anser att det behövs. En uppgift om attfastighetsägaren skall anses som pantbrevshavare skall vara offentlig. De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 2003.Utskottets ställningstagandeLiksom regeringen anser utskottet att ett effektivt utnyttjande avpantbrevsregistret förutsätter att systemet med ett publikt arkiv lagregleras.Även intresset av att undvika rättsförluster talar för en lagreglering.Utskottet anser därför att registreringen av obelånade pantbrev bör regleras ilag.Propositionen har i denna del inte föranlett något motionsyrkande, och utskottetkan inte komma till någon annan slutsats än att de i propositionen framlagdalagförslagen är för sina syften ändamålsenligt utformade. Utskottet föreslårsåledes att antar regeringens lagförslag.Kreditsäkerhet i byggnader på annans markUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med krav på att det skall införas ett system förpantsättning av byggnader på annans mark. Utskottet delar regeringens bedömningatt ett sådant system inte bör införas. Jämför reservation (fp).BakgrundMed byggnad på annans mark avses en byggnad som är belägen på mark sombyggnadens ägare varken äger eller innehar med tomträtt. I allmänhet brukarbyggnadens ägare disponera marken med arrenderätt. Byggnaden kan därför intepantsättas enligt det fastighetsrättsliga pantsättningssystemet, vilketbeskrivits i föregående avsnitt. Kreditvärdet i byggnaden kan däremot utnyttjasgenom en s.k. säkerhetsöverlåtelse eller, om byggnaden används förnäringsverksamhet, genom en upplåtelse av företagshypotek.Säkerhetsöverlåtelse är en i lagstiftningen oreglerad form av panträtt sominnebär att ägaren utan tradition överlåter egendomen till en borgenär somsäkerhet för en betalningsskyldighet. Sedan överlåtaren har fullgjort sinförpliktelse gentemot borgenären, återgår äganderätten till egendomen tillöverlåtaren.Frågan om möjligheten att utnyttja kreditvärdet i byggnader på annans mark kanförbättras har diskuterats och utretts av bl.a.Byggnadspantutredningen. I betänkandet (SOU 1984:22) Panträtt i registreradnyttjanderätt föreslog utredningen att det skulle införas ett system förpantsättning av byggnader på annans mark. Utredningens förslag ledde inte tilllagstiftning.Med anledning av ett tillkännagivande från (bet.1997/98:LU26, rskr. 221) fick en utredare i uppdrag att kartlägga behovet av enny kreditsäkerhetsform. Utredarens slutsats, som redovisats idepartementspromemorian (Ds 2001:21) Kreditsäkerhet i byggnader på annans mark,var att det finns ett behov av en ny kreditsäkerhetsform för byggnader på annansmark.PropositionenI propositionen redovisas att det av utredarens kartläggning framgår att detfinns ett stort - om än minskande - antal byggnader på annans mark och attåtskilliga av dem är mycket värdefulla. För att de skall kunna omsättas på ettväl fungerande sätt, men också för att de skall kunna hållas i ett funktionelltskick, anser regeringen att det är angeläget att det finns goda förutsättningaratt utnyttja kreditvärdet i dem.Ett sätt att utnyttja kreditvärdet i en byggnad på annans mark är, somredovisats ovan, att använda sig av institutet säkerhetsöverlåtelse vilket intemedfört några större problem för kreditgivarna. Säkerhetsöverlåtelse är också envanlig kreditsäkerhetsform när det gäller andra slag av egendom på annans mark,såsom mobiltelefonmaster och ledningar. Ett annat sätt att utnyttja kreditvärdeti byggnader på annans mark är att upplåta företagshypotek. Detta kan dock görasendast om byggnaden används för näringsverksamhet. De flesta kreditinstituterbjuder också lån utan säkerhet. Det finns exempel på att enintresseorganisation träffar avtal med kreditinstitut om att deras medlemmarskall erbjudas särskilda lån utan säkerhet på vad som betecknas som förmånligavillkor. Så har skett beträffande medlemmar i och Fritidsbyar för lån som avser köp, uppförande ellerombyggnad av kolonistuga.Regeringen kommer i propositionen fram till slutsatsen att förutsättningarna föratt skapa en ny ändamålsenlig säkerhetsform som ger ett bättre säkerhetsmässigtvärde än säkerhetsöverlåtelsen är mycket begränsade. Enligt regeringens meningtorde det bl.a. förutsättas att det införs ett registreringsförfarande och görsgenomgripande ändringar i arrendelagstiftningen på sätt somByggnadspantutredningen föreslog.I propositionen redovisas att förslag på nyttdiskuterades vid det tidigare nämnda samrådsmötet i samtatt inte någon av deltagarna ansåg att detta förslag bör genomföras. Vidareredovisas att de alternativ som översiktligt redovisas i departementspromemorian(Ds 2001:21) också mötte invändningar från flera myndigheter och kreditinstitut.De alternativ som i övrigt är tänkbara har, enligt regeringens mening, storalikheter med förslag eller torde inte vara förenade mednågra fördelar jämfört med säkerhetsöverlåtelsen.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att behovet av en nykreditsäkerhetsform framstår som förhållandevis begränsat. Eftersom vinsternamed ett nytt system framstår som osäkra är det också mycket tveksamt om ett nyttsystem, som bör bygga på ett registreringsförfarande, skulle kunna finansierasav dem som skulle nyttja systemet. Till detta kommer att ett nytt system mednödvändighet skulle bli mycket komplicerat och därmed svårt att tillämpa. Motdenna bakgrund anser regeringen att det inte bör införas ett system förpantsättning av byggnader på annans mark.MotionernaJan Ertsborn m.fl. (fp) anför i motion L12 att det föreligger ett betydandebehov av ett system för pantsättning av byggnader på annans mark, och de anserdärför att ett sådant system bör införas. På grund av den tekniska utvecklingenanser motionärerna att förslag inte kan genomföras. Detblir därför nödvändigt att närmare utreda utformningen av ett sådant system.Enligt motionärernas mening måste säkerheten i bygganden också omfattanyttjanderätten till marken, vilket bör vara möjligt utan attarrendelagstiftningen förändras. I motionen begärs att regeringen skallåterkomma med ett lagförslag till i frågan.Liknande krav framställs även i motion L338 av ().Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att det finns möjligheter att utnyttjakreditvärdet i byggnader på annans mark. Kreditvärdet i byggnaderna kanutnyttjas genom säkerhetsöverlåtelse eller upplåtande av företagshypotek. Enviss möjlighet finns också att kredit beviljas utan någon säkerhet. Det finnsexempel på att en intresseorganisation träffar avtal med kreditinstitut om attderas medlemmar skall erbjudas särskilda lån utan säkerhet på vad som betecknassom förmånliga villkor. I sammanhanget är säkerhetsöverlåtelse den normala"pantformen" för byggnader på annans mark, och den medför inte några störreproblem för kreditgivarna.Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att behovet av en ny säkerhetsformframstår som begränsat. Därtill kommer att förutsättningarna för att skapa en nyändamålsenlig säkerhetsform som ger ett bättre säkerhetsmässigt värde änsäkerhetsöverlåtelsen är mycket små. Det är också tveksamt om ett nytt system,som bör bygga på ett registreringsförfarande, skulle kunna finansieras av demsom skulle nyttja systemet.Utskottet delar således regeringens bedömning att det inte bör införas ettsystem för pantsättning av byggnader på annans mark och föreslår att motionernaL12 och L338 avslås.ReservationKreditsäkerhet i byggnader på annans mark, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen bifaller motion 2002/03:L12 och bifaller delvis motion 2002/03:L338.StällningstagandeLiksom motionärerna bakom motion L12 anser vi att det föreligger ett betydandebehov av ett system för pantsättning av byggnader på annans mark. I motsats tillregeringen anser vi därför att ett sådant system bör införas. Vi villunderstryka att det är fråga om mycket värdefulla byggnader och attdet pågår en successiv övergång från att använda dessa för fritidsändamål tillpermanentbostäder. Vi konstaterar också att det i våra grannländer ,och finns ett system för pantsättning genom offentliga registersamt att t.ex. såväl som LRF och och Fritidsbyar påtalat att behov föreligger av ett system förpantsättning av byggnad på annans mark. Ett sådant system medför med automatiklägre räntekostnader för byggnadens ägare.På grund av den tekniska utvecklingen kan förslag integenomföras. Enligt vår mening blir det därför nödvändigt att närmare utredautformningen av ett system för pantsättning av byggnader på annans mark, somrimligtvis bör bygga på redan befintliga register. Vi anser att säkerheten ibyggnaden också måste knytas till nyttjanderätten till marken, vilket bör varamöjligt utan att arrendelagstiftningen förändras. Det får ankomma på regeringenatt återkomma med lagförslag till i frågan.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L12 och med delvisbifall till motion L338, som sin mening ge regeringen till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2002/03:57 Effektivare pantbrevshantering m.m.:Riksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om ändring i lagen (1994:448) om pantbrevsregister,lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),lag om ändring i utsökningsbalken.Följdmotion2002/03:L12 av m.fl. (fp):begär att regeringen återkommer med ett lagförslag som gör det möjligtatt pantsätta byggnad på annans mark i enligt med vad i motionen anförs.Motion från allmänna motionstiden /03:L338 av ():begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag i syfte attmöjliggöra ett inteckningssystem för egendom uppförd på ofri grund.Bilaga 2Regeringens lagförslag